prop · H9031d23 · 2021-09-20 00:00:00 — En ökad elektrifiering av samhället ställer nya krav på elnätet. I betänkandet Moderna tillståndsprocesser för elnät (SOU 2019:30) lämnade nätkoncessionsutredningen bl.a. förslag på åtgärder för att minska ledtiderna för att bygga nya elledningar. Propositionen Moderna tillståndsprocesser för elnät (prop. 2020/21:188) bygger på delar av förslagen i betänkandet. Förslagen innebär att tillståndsprocesserna för vissa nya elledningar minskar med 1–och trädde i kraft 2020/21:NU22, rskr. 2020/21:415). har tillkännagett för regeringen behovet av att en fristående aktör parallellt med genomför samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar bör utredas (bet. 2016/17:NU21 punkt 2, rskr. 2016/17:332). Regeringen har i propositionen Moderna tillståndsprocesser för elnät (prop. 2020/21:188 s. 60 och 61) behandlat tillkännagivandet och där gjort bedömningen att tillkännagivandet är slutbehandlat. 2021/22:1 Utgiftsområde 21 2.6.7Forskning och innovation främjar utvecklingen Forskning och innovation av varierande slag och med olika verktyg – från energiriktad grundforskning till pilot- och demonstrationsprojekt, affärsutveckling och produktutveckling – stöds genom anslaget 1:4 Energiforskning. Den större delen av stödet, , riktas till universitet och högskolor medan går till företag. Branschorgan och institut är mottagare av av stödet medan resterande andel riktas till offentliga organ, internationella aktörer och övriga. Insatserna samfinansieras i olika utsträckning av andra aktörer. Långsiktiga forskningsinsatser vid universitet och högskolor beviljas vanligen stöd med full kostnadstäckning för hela projektet medan verksamhet som ligger närmare marknaden delfinansieras av stödmottagaren eller av andra intressenter och avnämare. Den övergripande samfinansieringsgraden kan ses som en indikation på i hur stor utsträckning insatserna riktas mot uppgifter som efterfrågas av näringsliv, samhälle och andra aktörer och därmed indirekt på relevansen. Diagram 2.12 nedan visar hur samfinansieringsgraden utvecklats . Trenden mot högre grader av samfinansiering synes ha avstannat 2018 och har därefter minskat något. Diagram 2.12 Samfinansiering av insatserna för forskning och innovation på energiområdet Källa: , Energiforskningen i siffror 2021 (I2021/01067). Jämställdheten i verksamheten ökar, men långsamt Av de projekt som beviljades stöd var andelen projektledare som är kvinnor och andelen män . Andelen kvinnor var något lägre än de projektledare för motsvarande beviljade projekt 2018 och 2019, men högre än de två föregående . var andelen projektledare respektive kvinnor och respektive män. För alla pågående projekt som beviljade stöd till var den genomsnittliga andelen projektledare som är kvinnor och andelen män , vilket är samma andelar som . Beviljandegraderna var genomgående lägre vilket tyder på en ökad konkurrens om medlen. Beviljandegraden för projekt med sökande som är kvinnor var , vilket är högre än motsvarande siffra för män (). var beviljandegraden för projekt med projektledare som är kvinnor, jämfört med för projekt med projektledare som är män. Detta kan jämföras med nivåerna 2018 som uppgick till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 21 publicerades 713 vetenskapliga artiklar inom de projekt som stöder. Detta är en ökning jämfört innan då antalet legat mellan 600 och 650 artiklar. tas flest publikationer fram på området kraftsystemet och elproduktion. Totalt avlades 74 doktorsexamina . Detta är något fler än 2019 men färre än 2018. Som framgår av diagram 2.13 nedan varierar antalet examina år , men det går att ana en utveckling mot jämnare könsfördelning bland antalet disputerade i doktorer . Diagram 2.13 Antal disputationer inom programmet för forskning och innovation på energiområdet fördelade på kvinnor och män Källa: , Energiforskningen i siffror 2021. Flest disputationer gjordes 2020 inom områdena Bränslebaserade energisystem och Byggnader i energisystem. Utvärderingar visar kvalitet, relevans och effekter genomförde en effektanalys, åtta utvärderingar, en utvärdering av tidigare genomförda utvärderingar av den andra omgången strategiska innovationsprogram och tre interna uppföljningar (Redovisning av uppdraget forskning och innovation på energiområdet för ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet [I2021/00694]). Vidare utförde en samlad utvärdering av alla utvärderingar , en s.k. metautvärdering (I2019/00978). Resultaten av utvärderingarna redovisas nedan. Effektanalysen av (BeBo), dvs. nätverk för energieffektiva flerbostadshus, samt motsvarande nätverk för energieffektiva lokaler (BeLok) visar att nätverken mobiliserar aktörer och nya aktörskonstellationer (Economics, Nätverk för energieffektivare fastigheter – Effektanalys av nätverken Bebo och Belok). Nätverken undanröjer hinder för energieffektivisering och deras dialoger mellan akademi, myndigheter och branschaktörer överbryggar hinder och bidrar till ett snabbare genomförande av nya lösningar, tekniker och metoder. Utvärderingen fastställer även att resultat från nätverkens arbete sprids och kommer till nytta för aktörer utanför nätverken i deras arbete med energieffektivisering och genomförande av åtgärder. 2021/22:1 Utgiftsområde 21 Utvärderingen av samarbetet inom ERA-NET Bioenergy visar på genomgående hög kvalitet och att verksamheten gett goda möjligheter till internationellt samarbete och kunskapsöverföring (Technopolis group, Utvärdering av det svenska deltagandet i ERA-NET Bioenergy). Utvärderingen av programmet Förnybara drivmedel och system (Technopolis group, Samverkansprogrammet Förnybara drivmedel och system 2014–2020) har tillsammans med strategiarbete lett till att programmet inte fortsätter i nuvarande form. har konstaterat att det i stället finns behov för myndigheten att ha ökat fokus på samverkan, integrerade analyser samt bättre internationell koppling vid fortsatta insatser på området. Utvärderingarna3 av sex strategiska innovationsprogram, som samfinansieras av Verket för innovationssystem (), och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), rekommenderar att samtliga program får fortsatt finansiering. Programmen har samlat de centrala aktörerna inom respektive område bakom en gemensam, aktörsdriven agenda och arbetar därmed i samma riktning. Programmen har tillvaratagit synergier och adresserat systemrelaterade brister och därmed ökat effektiviteten inom sina respektive områden. Det strategiska innovationsprogrammet Viable Cities utgör en central svensk nod för uppgiften (Mission) Carbon-Neutral and Smart Cities inom EU. Enligt utvärderingen är det strategiska innovationsprogrammet Viable Cities (Business , , WSP) ett bra och ambitiöst program som leds på ett kompetent sätt och med en vision om vad det vill uppnå. interna uppföljningar avsåg programmen Transporteffektivt samhälle, Värme och kyla för framtidens energisystem (TERMO) och Människa Energisystem och Samhälle (MESAM). De har genomförts för att ge underlag för de fortsatta verksamheterna på respektive område och för att kontrollera att de uppfyller intentionerna. Metautvärderingen visar att insatser sammantaget har varit, och är, betydelsefulla för utvecklingen inom forskning och innovation på energiområdet. verksamhet bedöms ligga i linje med den strategiska inriktning som formulerats för i propositionen Forskning och innovation på energiområdet för ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet (prop. 2016/17:66). Stödet till affärsutveckling och kommersialisering ger resultat lät genomföra en insamling och analys av nyckeltal och indikatorer för de företag som finansierats av myndighetens marknadsnära stöd, framför allt med fokus på affärsutveckling och kommersialisering (Utvärdering [Technopolis ], marknadsnära erbjudande avseende affärsutveckling och kommersialisering – uppföljning, 2021). Analysen omfattade omkring 260 projekt som genomförts av 196 företag. Resultaten visar bl.a. att antalet anställda i företagen ökat med genomsnitt och nettoomsättningen ökat med . Merparten av företagen i portföljen finns i , och län. delfinansierar även sju innovationsmiljöer, såsom inkubatorer, science parks och tillväxthubbar, avseende utbildning, matchning mellan olika aktörer 3Sexårsutvärdering av strategiska innovationsprogrammet BioInnovation (), Sexårsutvärdering av strategiska innovationsprogrammet Smartare elektroniksystem (), Sexårsutvärdering av strategiska innovationsprogrammet SIO Grafen (), , Technopolis , , Utvärdering/Technopolis . 2021/22:1 Utgiftsområde 21 Utvärderingen Samverkan med innovationssystemet för ökad kommersialisering (WSP) visar att engagemang bidrar till att innovationsmiljön får möjlighet att upprätta struktur och aktiviteter för att kunna testa, verifiera och därefter sälja in nyttan med att arbeta mer fokuserat med energiinnovationer. De flesta av dessa miljöer har lyckats få energirelaterade innovationer att nå marknaden samt bidra till tillväxt och internationalisering. Internationellt samarbete under pandemin Covid-19-pandemin innebar stora begränsningar för internationellt samarbete och verksamheten för internationalisering och kommersialisering. Mognaden för digitala möten har utvecklats starkt men vissa typer av internationella aktiviteter har ändå hämmats av bristen på fysiska möten. Detta gäller främst arbetet med exportfrämjande och introduktion av svenska innovationer och produkter internationellt. 2.7Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att energipolitikens övergripande mål är betydelsefulla och att utvecklingen mot målen är fortsatt positiv men utmaningar kvarstår, såsom t.ex. lokala kapacitetsutmaningar och hur den förväntade ökade efterfrågan på el ska kunna mötas kostnadseffektivt med bibehållen leveranssäkerhet. Svenska företag som omfattas av den lägre energiskatten har i ett europeiskt perspektiv låga elkostnader. Försörjningstryggheten i inom energiområdet bedöms vara god. Men den pågående omställningen av energisystemet kräver fortsatta investeringar i såväl elnät som i ny produktion för att fortsatt ska kunna upprätthålla en trygg energiförsörjning. Exempelvis beror förutsättningarna för leveranssäkerhet av el allt mer på regional eller lokal utveckling av nätkapacitet, elproduktion och elanvändning. Svenska kraftnäts ökade investeringar i transmissionsnätet är exempel på satsningar som är viktiga för att fortsätta upprätthålla en god försörjningstrygghet. Idrifttagning av pågående transmissionsnätsförstärkningar är centralt för att förbättra överföringen genom landet och därmed effektsituationen i . Regeringen bedömer att även kommande år kommer att kunna nettoexportera el på årsbasis. Risken för effektbrist bedöms även fortsättningsvis som låg. Det nationella energieffektiviseringsmålet om minskad energiintensitet till 2020 nåddes . Energiintensiteten var då lägre jämfört med målets basår 2008 vilket är en ytterligare minskning med en procentenhet jämfört med . Anledningen till den minskade intensiteten är att BNP fortsatt öka och att normalårskorrigerad tillförd energi minskat jämfört med föregående år. uppnådde målet om förnybar energi i transportsektorn till 2020. förväntas andelen förnybar energi i sektorn öka stadigt till följd av ökade reduktionsnivåer i reduktionsplikten för bensin och diesel samt ökad elektrifiering. Utbyggnaden av vindkraft till land överstiger den nationella planeringsramen för landbaserad vindkraft. De kommande havsplanerna ger planeringsförutsättningar för att planeringsramen avseende havsbaserad vindkraft ska kunna uppnås. Energieffektiviseringsmålet till 2030 med basår 2005 bedöms inte nås med befintliga styrmedel. var energiintensiteten lägre jämfört med målets basår, vilket är en fortsatt minskning jämfört med . För en ökad måluppfyllelse till 2030 behöver mängden tillförd energi minska alternativt behöver BNP-utvecklingen öka. 2021/22:1 Utgiftsområde 21 Det gemensamma målet med om ny förnybar elproduktion till 2020 bedöms ha passerats . har satt upp ett nytt mål om ytterligare Regeringen bedömer att produktion motsvarande målnivån kommer vara i drift före utgången av 2021, och därför kommer systemet att avslutas än beräknat. Elcertifikatssystemet har varit ett viktigt styrmedel för att öka andelen förnybar energi och främja förnybar elproduktion. Elproduktionen från förnybara källor fortsätter att öka. har även minskade investeringskostnader och teknikutveckling bidragit till ökad utbyggnad av både vind- och solkraft. För att nå målet om förnybar elproduktion till 2040 kommer ny förnybar elproduktion att behövas. Insatserna för forskning och innovation på energiområdet fortsätter att bidra till de av beslutade målen. Indikatorer för resultat och utfall visar på tillfredsställande resultat. De utvärderingar som genomförts har dels visat på kvalitet, relevans och effekter, dels pekat på möjligheter till ytterligare förbättringar. Arbetet med att främja innovation, affärsutveckling och kommersialisering fortsätter att följas upp och utvecklingen är positiv. Jämställdheten inom energiforskningsprogrammets verksamheter fortsätter att utvecklas i positiv riktning även om det går relativt långsamt. Ytterligare förbättringar är önskvärda. Även jämställdheten inom energibranschen har förbättrats men ytterligare förbättring är nödvändig, särskilt inom installationsbranschen. Energipolitikens inriktning ligger fast och syftar till att förena försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. Arbetet med att uppnå de energipolitiska målen bidrar till konkurrenskraftiga elpriser för industrin och minskade utsläpp av växthusgaser. Regeringen fortsätter arbetet med att nå de riksdagsbundna energipolitiska målen. Energisystemet skapar förutsättningar och lägger grunden för samhällets funktion. Långsiktiga investeringar bidrar till ekonomiska återhämtning och grön omställning efter pandemin. publicerade FN:s klimatpanel (IPCC) den första delen av sin sjätte utvärderingsrapport. Den slår fast att mänsklig påverkan har värmt upp klimatet över hela jorden. Kraftfulla åtgärder kommer att behövas för att ska lyckas ställa om till fossilfrihet för att leva upp till . Enligt Energimyndighetens och Svenska kraftnäts långsiktiga scenarier innebär klimatomställningen och en ny elektrifieringsvåg att efterfrågan på el kommer att öka kraftigt till 2045. Enligt de scenarier som innebär högst elektrifiering av samhället förväntas en fördubbling av elbehovet. Energipolitiken behöver utvecklas och ta höjd för detta genom åtgärder, bl.a. effektiv användning, ny infrastruktur och säkrad tillförsel. Elektrifiering kan bidra till stora energieffektiviseringar och utsläppsminskningar i transporter och är avgörande för att ställa om till fossilfria processer i stora industrier. Ett ökat fokus på effekt- och energieffektivisering kan bana väg för en snabb, resurseffektiv och hållbar elektrifiering och bidra till klimatomställningen. har inlett ett skifte med en betydande elektrifiering av transporter, industri och andra verksamheter. En framgångsrik elektrifiering är också avgörande för att nå nettonollutsläpp och kan även minska utsläppen i andra länder genom export av 2021/22:1 Utgiftsområde 21 elförsörjning ska utgöra en unik konkurrensfördel genom hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Genom arbetet med elektrifieringsstrategin tar regeringen ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att möjliggöra en omfattande elektrifiering av samhället. I denna proposition föreslås en satsning på genomförandet av strategin för att svara upp mot samhällets behov och förväntningar. Bland annat avser regeringen att inrätta ett elektrifieringsråd för att stödja genomförandet av elektrifieringsstrategin. För att stärka genomförandet av klimatomställningen på lokal och regional nivå tillförs länsstyrelserna medel (se utg.omr. 1 , anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m.). Detta ger länsstyrelserna långsiktiga förutsättningar för att fullfölja arbetet i enlighet med den nationella vindkraftsstrategin, elektrifieringsstrategin samt den klimatpolitiska handlingsplanen. Användningen av fossil energi inom transportsektorn är fortsatt hög och står för en stor del av utsläppen. För att bryta transportsektorns fossilberoende behövs ökad transporteffektivitet, effektivare fordon och farkoster, elektrifiering och en övergång från fossila till hållbara förnybara drivmedel. Utbyggnaden av laddinfrastruktur bör ske i sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn. används biogas framför allt i transportsektorn där den ersätter användning av bensin och diesel och bidrar till att minska utsläppen från transportsektorn. För att bibehålla och öka den svenska biogasproduktionen avsätter regeringen 2022–2024 till stöd för produktion av biogas. genomförs en kontrollstation för utvärdering av stödets utformning för att säkerställa ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt stöd. Utvecklad elmarknad och snabbare tillståndsprocesser Den omfattande elektrifiering som samhället står inför ställer stora krav på effektiva och snabba tillståndsprocesser för elnät. Elnät som bidrar till tillförlitlig överföring av el till rimliga kostnader och där ökade effektuttag och nyanslutningar beviljas inom rimlig tid är viktiga för en konkurrenskraftig och leveranssäker elförsörjning. Regeringen arbetar därför för att halvera ledtiderna för nya kraftledningar, från att behov identifierats till att ledningen står på plats. För att genomföra detta krävs utökade resurser till . har även en viktig roll i att finna lösningar mellan aktörer för att frigöra nätkapacitet och underlätta för nya kunder att ansluta till elnäten i tillväxtområden och därigenom även snabbare identifiera eventuella regulatoriska hinder. Dessutom trädde flera nya rättsakter i kraft från för att förbättra elmarknadens funktion vilket bl.a. medför nya uppgifter för . Sammantaget ser därför regeringen behov av en resursförstärkning till . En effektiv användning av energi kan bidra till att stärka konkurrenskraft, minska klimat- och miljöpåverkan och bidra till försörjningstryggheten på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Det finns behov av ytterligare insatser för att nå det riksdagsbundna målet om effektivare energianvändning 2030. Regeringen satsar därför för fortsatta stödinsatser till energieffektivisering inom industrin –2026 genom en återstart av Energisteget. 2021/22:1 Utgiftsområde 21 Tryggt och säkert elsystem En allt snabbare energiomställning innebär betydande utmaningar för elsäkerheten. Nya tekniker används i åldrande elanläggningar och användningen sker också på ett annat sätt än tidigare, vilket elanläggningarna inte alltid är anpassade för. I takt med att allt mer avancerad elektronik integreras i elsystemen, t.ex. solceller och laddstolpar, ökar även risken för problem med elektromagnetiska störningar på radiokommunikation, el- och telenät samt utrustning ansluten till dessa. I syfte att förstärka arbetet med elektromagnetisk kompabilitet tillförs därför medel. Robustheten inom elförsörjningen behöver vara hög och åtgärder behöver vidtas för att säkerställa en tillfredsställande beredskapsnivå. Förmåga och motståndskraft behövs för att hantera väpnade angrepp, cyberattacker och antagonistiska handlingar samt extrema väderberoende händelser såsom stormar, bränder och översvämningar. Regeringen förstärker därför insatserna för elberedskap så att sektorn bättre ska kunna förebygga, motstå och hantera sådana störningar i elförsörjningen som kan medföra svåra påfrestningar på samhället. Det inkluderar t.ex. områdena skydd och robusthet, reparationsberedskap, ödrift, ledningsförmåga, cybersäkerhet och samband. Ökade medel ger även stärkt förmåga att vägleda sektorn med planering för åtgärder före och under höjd beredskap. Tabell 2.9 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 438 145 tkr prisnivå. 3Motsvarar 453 833 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens energimyndighets () förvaltningsutgifter samt . 2021/22:1 Utgiftsområde 21 Skälen för regeringens förslag Tabell 2.10 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:1 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Överföring av medel för verksamhetskostnader Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Anslaget ökas med 2022 till följd av en överföring av medel från anslaget 1:4 Energiforskning för verksamhetskostnader samt för att lånefinansiering av verksamhetsinvesteringar ska möjliggöras. Dessa verksamhetsinvesteringar har tidigare finansierats med medel från anslaget 1:4 Energiforskning. beräknas anslaget öka med respektive . beräknas anslaget öka med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 . beräknas anslaget till respektive . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 2.11 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 1De offentligrättsliga avgiftsintäkterna som inte får disponeras avser avgifter som tas ut med stöd av naturgaslagen (2005:403) och lagen (2012:273) om trygg naturgasförsörjning för tillsyn och försörjningstrygghetsåtgärder samt avgifter om vissa kostnads-nyttoanalyser på energiområdet. disponerar avgifter enligt lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter och förordningen (2020:1180) om vissa utsläpp av växthusgaser. disponerar vidare de avgifter som tas ut med stöd av 6 kap. 7 § lagen (2011:1200) om elcertifikat, förordningen (2011:1480) om elcertifikat respektive lagen (2010:601) om ursprungsgarantier för el och förordningen (2010:853) om ursprungsgarantier för el som ska täcka myndighetens kostnader för denna verksamhet. Myndigheten disponerar även ansökningsavgifter som tas ut enligt 12 § fjärrvärmelagen (2008:263). Ansökningsavgifterna ska bidra till finansieringen av verksamhet vid . 2021/22:1 Utgiftsområde 21 (intäkt – kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Tjänsteexporten omfattar dels projekt om beräkning av klimatnytta av satsningar på förnybar energi, dels projekt som drivs av om kapacitetsuppbyggnad kring ekodesign och energimärkning. 2.9.21:2 Insatser för energieffektivisering Tabell 2.13 Anslagsutveckling 1:2 Insatser för energieffektivisering 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för att utveckla och introducera ny energieffektiv teknik på marknaden samt stöd till energieffektiv teknik. Anslaget får även användas för utgifter för insatser för informationsspridning, utveckling och spridning av verktyg och metoder samt utredningsinsatser. Anslaget får användas för utgifter för genomförandet av EU-rättsakter samt annat internationellt samarbete inom energieffektiviseringsområdet och därtill hörande metod-, utvecklings- och utredningsarbete. Anslaget får även användas för utgifter för utveckling av styrmedel för energieffektivisering. 2021/22:1 Utgiftsområde 21 Skälen för regeringens förslag Tabell 2.14 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:2 Insatser för energieffektivisering Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslagets ändamål har justerats då medfinansiering av nationellt regionalfondsprogram perioden –2020 avslutades och det inte finns medel avsatta för detta ändamål 2022. Anslaget ökar med 2022 för en satsning på energieffektivisering i industrin. –2026 beräknas anslaget öka med .