prop · H9031d15 · 2021-09-20 00:00:00 — Anm.: Eftersom DO ändrat sitt sätt att redovisa ges siffror endast och framåt. Statistiken kan inte jämföras med redovisningen i tidigare budgetpropositioner. Källa: , rapport 2021:1. I likhet har flest anmälningar, tips och klagomål rört diskriminering som har samband med etnisk tillhörighet och funktionsnedsättning (tabell 4.1). Jämfört har diskriminering som har samband med etnisk tillhörighet, kön och ålder ökat kraftigt. beslutade DO i tre fall att väcka talan i domstol, jämfört med fem fall 2019 och fyra fall 2018. har tre domar meddelats. DO har fått bifall i en dom och i två domar har talan ogillats. DO har avslutat flera omfattande tillsynsinsatser med vägledande beslut bl.a. gällande tolkningen av innebörden av utrednings- och åtgärdsskyldigheten för arbetsgivare vid trakasserier. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Sammanlagt inkom 1 564 ärenden till antidiskrimineringsbyråerna med statligt stöd . Även här har de flesta ärendena rört diskriminering som har samband med funktionsnedsättning och etnisk tillhörighet. Av de 1 564 inkomna ärendena till antidiskrimineringsbyråerna 2019 var 1 085 rådgivningsärenden och 479 insatsärenden. Tabell 4.1 Anmälningar, tips och klagomål till DO per diskrimineringsgrund samt sexuella trakasserier Religion eller annan trosuppfattning Könsöverskridande identitet eller uttryck Anm.: Sexuella trakasserier redovisas enskilt då de inte kräver samband med någon diskrimineringsgrund. Totalsiffran motsvarar inte det unika antalet anmälningar, tips eller klagomål, då en sådan kan innehålla flera diskrimineringsgrunder. Eftersom DO ändrat sitt sätt att redovisa kan statistiken inte jämföras med redovisningen i tidigare budgetpropositioner. Källa: årsredovisning 2020. undersökning Hälsa på lika villkor (särskild beställning) visar att kvinnor i högre utsträckning än män upplever diskriminerande och kränkande behandling kopplad till kön. Efter kön utgör etnisk tillhörighet och ålder de oftast upplevda grunderna för diskriminering och kränkande behandling. Enligt () arbetsmiljöundersökning riktad till sysselsatta är det vanligast att uppleva diskriminering på grund av sin ålder i arbetslivet. Kön och etnisk tillhörighet är också relativt vanligt. Bland sysselsatta personer som har en funktionsnedsättning uppger , av kvinnorna och av männen, att de utsatts för någon typ av diskriminering i arbetslivet enligt SCB:s undersökning om situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2019. Efterlevnad av diskrimineringslagen och kunskap om förebyggande arbete mot diskriminering har ökat DO har inlett tillsyn i färre ärenden än 2019. DO har istället avslutat flera omfattande tillsynsinsatser med vägledande beslut i frågor som kan antas beröra ett stort antal enskilda. En uppföljande tillsyn av kommuner och regioners riktlinjer och rutiner för att förhindra trakasserier, sexuella trakasserier och repressalier har också avslutats. Uppföljningen visade en positiv förändring genom att levde upp till kraven, vilket kan jämföras med den tidigare tillsynen där andelen var . Vidare hade av kommunerna färre brister vid den uppföljande tillsynen jämfört med den tidigare. Inom bostadsområdet har DO:s arbete dels bidragit till att etablera myndigheten som en aktör inom området, dels till att synliggöra förekomsten av diskriminering på bostadsmarknaden. har haft i uppdrag att analysera risker för diskriminering och hinder för etablering på bostadsmarknaden (A2020/01472). I slutrapporten redovisar bl.a. resultatet av enkätundersökningar med 2 000 2021/22:1 Utgiftsområde 13 privatpersoner om deras upplevelser av att ha missgynnats på bostadsmarknaden och på arbetsmarknaden. DO har utvecklat den digitala guiden till aktiva åtgärder för att kunna erbjuda arbetsgivare mer vägledning i deras arbete. Guiden har fått 19 200 nya besökare och har haft totalt 70 000 besökare. Vidare har en digital guide för hyresvärdar tagits fram för att bidra till att stärka hyresvärdarnas förmåga att förmedla och hyra ut bostäder utan risk för diskriminering. En informationssatsning om guiden gjordes genom en annonskampanj som nådde 40 000 visningar. Antidiskrimineringsbyråerna mot diskriminering och Antidiskrimineringsbyrån Väst har genom projektet bästa i fokus (A2020/01437) bl.a. tagit fram en lägesrapport om hur unga vuxna ser på sin framtid under covid-19-pandemin. De unga vuxna som intervjuats har identifierat samhällsproblem som ojämlikhet, orättvisor och diskriminering men visar trots det hoppfullhet och framtidstro. Filmer och affischer har producerats i syfte att fler barn och unga ska känna till sina rättigheter och vart de kan vända sig när de fått sina rättigheter kränkta. 4.3.2Ett samlat grepp mot rasism och liknande former av fientlighet Från anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. avsattes sammantaget för åtgärder inom ramen för planen. Nedan redogörs för de mest centrala åtgärderna inom planens strategiska områden. Förbättrad samordning och uppföljning Forum för levande historia har bl.a. förstärkt arbetet med myndighetsnätverket mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. har omkring 130 myndighetsrepresentanter fördelade på 40 myndigheter anslutit sig till nätverket och fått möjlighet att ta del av och dela erfarenheter, kunskap och metoder för sitt arbete på området. Mer kunskap och utbildning Det finns fortsatt stor efterfrågan från olika yrkesgrupper på stöd- och kompetensutvecklingsinsatser i arbetet mot rasism. En effektutvärdering av Forum för levande historias utbildningsinsatser på området visar att både lärare och offentliganställda i andra verksamheter än skolan upplever att insatsen har stärkt relevant kunskap. har fortbildningarna sällan följts av insatser på deltagarnas arbetsplatser, vilket både indikerar att mer processtödjande insatser skulle behövas och att faktorer kopplade till de deltagande organisationerna, såsom bristande förankring på ledningsnivå, har betydelse. Forum för levande historia har presenterat en studie som undersöker förekomsten och utbredningen av antisemitiska attityder och föreställningar i den svenska befolkningen och jämför resultaten med en liknande studie . Av studien framgår att stödet för både traditionella och Förintelserelaterade antisemitiska föreställningar respektive Israelrelaterade antisemitiska föreställningar har minskat bland befolkningen. framgår att av respondenterna hyser starka antisemitiska attityder (2005). Myndigheten har även tagit fram och tillgängliggjort utbildningsmaterial om Förintelsen, antisemitism, antiziganism och andra former av rasism som kan användas för utbildning av målgrupper som sällan nås av myndighetens verksamhet, t.ex. inom introduktions- och yrkesprogram på gymnasiet, på folkhögskola eller annan vuxenutbildning såsom samhällsorientering för nyanlända. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Myndigheten för stöd till trossamfund (SST) har i uppdraget med att höja kunskapen om säkerhet för moskéer och muslimska församlingar (A2019/01200) arbetat fram en modell för framtagande av riskanalyser och säkerhetshöjande åtgärder som testats av församlingar i flera kommuner. Myndigheten har även utvecklat utbildningsmaterial och genomfört utbildningar på lokal och regional nivå. Arbetet bedöms ha bidragit till att stärka relationerna mellan muslimska församlingar, kommuner och berörda myndigheter. i har, inom ramen för länsstyrelsernas uppdrag att utveckla arbetet mot rasism på arbetsmarknaden, genomfört en behovsinventering som visar på att länsstyrelserna både saknar och efterfrågar kunskap om afrofobi och begränsande normer kring hudfärg. Myndigheten har påbörjat kunskapshöjande insatser, bl.a. i form av en digital utbildning på området. har även lanserat är rom! som lyfter fram romska förebilder som ett sätt att stärka unga romers identitet och framtidstro. Arbetet utgör en del av uppdraget att öka kunskapen om barns och ungas utsatthet för antiziganism. upplever också en stor efterfrågan på skolboken i som myndigheten sprider. arbete med att förankra processen inför en kommande med det samiska samhället har bl.a. visat att det finns förväntningar på en och på en noggrann granskning av begångna oförrätter liksom på upprättelse, rättvisa och olika former av förbättringar. Det finns även förväntningar på att arbete ska leda till ökad förståelse och kunskap i samhället om hur övergreppen påverkar samers livsvillkor, relationen mellan olika samiska grupper och mellan det samiska folket och den svenska staten, och att sådan kunskap ska leda till mindre rasism och diskriminering av samer. Förstärkt förebyggande arbete på nätet har slutredovisat uppdraget att genomföra 2017–2020 i syfte att öka kunskapen om rasism och liknande former av fientlighet på internet bland barn och unga (A2020/02345). Material som har spridits till pedagoger som arbetar nära barn och unga har varit uppskattat men myndigheten har haft utmaningar med att fullt ut nå ut till målgruppen. Ny kunskap på området har kommit fram som bl.a. visar att unga med annan etnicitet än majoriteten där man bor, hbtqi-personer och unga med funktionsnedsättning löper större risk att utsättas för nätmobbning än andra och att antalet anmälningar till sociala medietjänster som uttryckligen gällde rasistiskt motiverat hot och hat har fördubblats . Ett mer aktivt rättsväsende har fortsatt sitt arbete med att höja förmågan att bekämpa hatbrott. I alla polisregioner finns utpekade demokrati- och hatbrottsutredare och ett faddersystem mellan polisregionerna har tillämpats för att stödja verksamhetsutvecklingen. Ett samverkansprojekt mellan och frivilligorganisationen har bedrivits med det övergripande syftet att utveckla och tillhandahålla brottsofferstöd för hatbrottsutsatta. Projektet bedöms ha bidragit till att kunskap om hatbrott ökat inom och hos Brottsofferjouren. Inom ramen för sitt uppdrag som hbtq-strategisk myndighet (A2020/01471) har redovisat att demokrati- och hatbrott är ett viktigt område att arbeta med för att stärka hbtq-personers rättigheter och möjligheter. I uppdraget att genom informationsinsatser vidta åtgärder mot rasism, hatbrott och andra brott som hotar demokratin (A2020/02706) har tagit fram och publicerat digitala stöd och läromedel samt vandringsutställningen ”Vi & dom – en utställning om hatbrott”. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 har fortsatt arbetet med att utveckla kompetensen hos hatbrottsåklagarna och bidra till enhetlighet i åklagarnas rättstillämpning, bl.a. genom utbildning och framtagande av vägledande styrdokument och metodstöd på området. har redovisat en rapport om islamofobiska hatbrott (A2021/00780) som bl.a. visar att islamofobiska hatbrott tar sig många olika uttryck och inte är avgränsade till någon särskild plats, tid eller person, men att synlighet i form av religiös klädsel bidrar till att exempelvis kvinnor som bär slöja kan uppleva islamofobi som en del av vardagen. Rapporten visar även att islamofobi får negativa konsekvenser för både individ och samhälle. Utsatthet för brott och diskriminering kan t.ex. leda till försämrade livsvillkor för muslimer och känslan av utanförskap kan i förlängningen leda till ett demokratiunderskott. Risken för att bli utsatt för hatbrott, eller för att ens avsikter ifrågasätts, kan leda till att muslimer väljer bort att engagera sig politiskt och till begränsningar av religionsfriheten. överlämnade Kommittén om förbud mot rasistiska organisationer sitt betänkande som innehöll förslag om att två nya brott – organiserad rasism och stöd åt organiserad rasism – ska införas. Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft . Betänkandet har remitterats och bereds nu inom . Ökat stöd och fördjupad dialog med det civila samhället MUCF fördelade ca enligt förordningen (2008:62) om statsbidrag till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans. Ansökningar från organisationer som företräder någon av nationella minoriteter prioriterades. Myndigheten tog emot 85 ansökningar, vilket är fler jämfört med föregående år. 19 av dessa beviljades bidrag. anordnades sakråd om arbetet mot afrofobi då ett tiotal organisationer från det civila samhället lämnade förslag och synpunkter på hur arbetet kan tas vidare. 4.3.3Fortsatt arbete för lika rättigheter och möjligheter för hbtqipersoner Från anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. avsattes till insatser för att stärka hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter. beslutade regeringen om en handlingsplan för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter som syftar till att komplettera strategin och kraftsamla arbetet med konkreta åtgärder för perioden –2023. Genom handlingsplanen tydliggörs att queer- och intersex-perspektivet ska inkluderas i regeringens arbete och att målgruppen därmed omfattar homosexuella, bisexuella, transpersoner, queera och intersexpersoner (hbtqi-personer). De sex ursprungliga fokusområdena är fortsatt av central betydelse men kompletteras med ytterligare två fokusområden: arbetslivet och äldre hbtqi-personer. Dessutom inkluderas asyl och migration i fokusområdet våld, diskriminering och andra kränkningar. Regeringen har även utsett fler hbtqi-strategiska myndigheter. Det finns nu sammanlagt åtta fokusområden och elva hbtqi-strategiska myndigheter. Handlingsplanen innefattar åtgärder som bl.a. handlar om att motverka diskriminering, våld och andra kränkningar, ökad kunskap inom arbetslivet och om unga hbtqi-personers situation, psykiska hälsa samt en särskild satsning på arbetet med suicidprevention. Regeringen har även gett Statskontoret i uppdrag att analysera och föreslå en lämplig organisation för samordning och uppföljning inom ramen för regeringens hbtqi-strategi och hbtqi-handlingsplan. Handlingsplanen utgör ett led i att omhänderta förslagen i betänkandet Transpersoner i – Förslag för stärkt ställning och bättre levnadsvillkor (SOU 2017:92). 2021/22:1 Utgiftsområde 13 MUCF har haft fortsatt uppdrag att genomföra insatser för en mer inkluderande skolmiljö för unga hbtqi-personer. anordnades e-konferensen leder du hbtq-arbetet i förskola och skola 2021 i samarbete med och med 250 deltagare. Myndigheten har även spridit metodmaterial och tagit fram ny kunskap om unga hbtq-personers levnadsvillkor. Kunskapen kommer att användas i uppdraget och spridas . Inom ramen för uppdraget om att stärka förutsättningarna för att skapa mötesplatser för unga hbtq-personer har MUCF samlat in kunskap om vilka faktorer som unga hbtq-personer upplever som stödjande och stärkande. Dessa faktorer är personalens kunskap om hbtq-frågor, ett respektfullt bemötande och vuxna som agerar mot kränkningar. Kunskapsinhämtningen syftar till att presentera förslag och bedömningar på framtida insatser. MUCF fick i uppdrag att kartlägga och sammanställa kunskap om unga hbtq-personers utsatthet för s.k. omvändelseterapi. Kunskapsluckorna om vad begreppet omfattar och hur detta tar sig uttryck är påtagliga, vilket även framgår av en första delrapport från myndigheten. Uppdraget bedöms därmed kunna bidra till en ökad förståelse och tydligare bild av problematiken. Uppdraget ska slutredovisas . Förstärkt kunskap och ett tydligare intersexperspektiv har haft i uppdrag att till målgruppen barn och unga sprida framtaget informationsmaterial om tillstånd som påverkar könsutvecklingen. Det är tydligt att det finns ett behov av materialet och att det fortsatta uppdraget att sprida kunskapen kommer att bidra till ökad förståelse och utgöra ett stöd för målgruppen. () har inhämtat erfarenheter från barn och unga om frågor som rör könsidentitet och om intersexvariationer och tagit fram ett stödmaterial för barn och unga med transerfarenheter och deras anhöriga. Stödmaterialet har spridits till olika organisationer som arbetar med eller för barn och unga med transerfarenheter, liksom till ungdomsmottagningar och fritidsgårdar. SCB har spridit det framtagna metodstödet för inkludering av transpersoner i enkäter och undersökningar. Myndigheten konstaterar att stödet bör kompletteras med stöd för frågor riktade specifikt till barn och ungdomar (A2019/01273). Myndigheten för arbetsmiljökunskap har delredovisat uppdraget att inhämta och sammanställa kunskap om hbtq-personers organisatoriska och sociala arbetsmiljö. Uppdraget ska slutredovisas (A2020/01002). () har redovisat uppdraget om att följa upp universitets och högskolors arbete med att utfärda nytt examensbevis till personer som har ändrat juridiskt kön. UKÄ bedömer att de juridiska ställningstaganden som redovisas löser de viktigaste rättsliga frågor som lärosätena kan ställas inför. Däremot är det oklart hur ett examensbevis som är utfärdat av ett lärosäte som därefter har upphört att existera ska kunna ändras (U2018/01745, U2019/04337 [delvis], U2019/04386). Stärkta förutsättningar för hbtqi-organisationer beslutade regeringen om en förhöjd nivå av statsbidraget till hbtqorganisationer till totalt , en höjning med extra . 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Hbtqi-personers lika rätt till privat- och familjeliv har antagit regeringens proposition om modernare regler för bekräftelse av föräldraskap, faderskapsundersökningar och för att åstadkomma könsneutral föräldraskapspresumtion (prop. 2020/21:176). Lagändringarna träder i kraft . Regeringen har även tillsatt en särskild utredare med uppdrag bl.a. att se över utformningen av regler om föräldraskap i syfte att – med utgångspunkt i barnets bästa – åstadkomma en mer sammanhållen, könsneutral och jämlik reglering om föräldraskap samt regler om föräldraansvar som är anpassade till olika familjekonstellationer. 4.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringens långsiktiga och strategiska arbete för att förebygga och motverka diskriminering och rasism och för att stärka hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter bedöms bidra till att det riksdagsbundna målet uppnås. Arbetet bedöms också bidra till att flera av målen i det nationella genomförandet av Agenda 2030 uppfylls bl.a. agendans mål 5 om att uppnå jämställdhet, agendans mål 10 ett jämlikt samhälle samt mål 16 fredliga och inkluderande samhällen. Arbetet är komplext och förutsätter en rad olika åtgärder inom området. Det formella skyddet i diskrimineringslagen ska vara så heltäckande som möjligt. Regeringen bedömer att arbetet i den pågående utredningen om vissa frågor i diskrimineringslagen (dir. 2018:99) är viktigt för att nå målet om ett samhälle fritt från diskriminering. Vidare bedömer regeringen att DO:s informations- och tillsynsinsatser är viktiga delar i arbetet för ökad efterlevnad av bestämmelserna i diskrimineringslagen. Regeringens samlade bedömning är att det återstår ett betydande arbete för att nå målet. Antidiskrimineringsbyråernas arbete bedöms bidra till det förebyggande arbetet mot diskriminering och till att hjälpa och stötta personer som känner sig utsatta för diskriminering. Arbetet inom ramen för den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott bedömer regeringen har bidragit till att på olika sätt öka kunskapen om och motverka bl.a. afrofobi, antisemitism, antiziganism, islamofobi och rasism mot samer. Forum för levande historias samordningsinsatser har bidragit till att fler myndigheter fått möjlighet att ta del av och dela kunskap om uppdrag, erfarenheter och arbetet mot rasism och liknande former av fientlighet, vilket har förbättrat förutsättningarna för ett strategiskt, effektivt och samlat arbete på området. De utbildningsinsatser som myndigheten har genomfört bedöms ha bidragit till ökad relevant kunskap för deltagarna. för levande historias effektutvärdering framgår att mer tidskrävande insatser som syftar till ett systematiskt kvalitetsarbete på berörd arbetsplats krävs om utbildning ska ge verktyg för förändring av den egna verksamheten. Det krävs också att de mottagande organisationerna uppfattar att de har ett uppdrag att själva bedriva utvecklingsarbete på området. Insatserna för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter har syftat till att möta de utmaningar som har identifierats inom området. Det gäller särskilt insatser för att stärka transpersoners lika rättigheter och möjligheter och även ökad kunskap om hbtqi-personers situation och utsatthet, i synnerhet transpersoner och personer med intersexvariation. Flera insatser har beslutats t.ex. vad gäller kartläggningar av unga hbtqi-personers situation, mötesplatser för unga hbtqipersoner, hbtq-personers arbetsmiljö, förekomsten av psykisk ohälsa och riktade insatser mot suicid. Sammantaget bedöms åtgärderna bidra till ökad kunskap och synlighet om hbtqi-personers lika rättigheter. Åtgärderna är utformade så att de 2021/22:1 Utgiftsområde 13 särskilt bör bidra till ökad kunskap och medvetenhet om trans- och intersexpersoners situation. Det finns dock kvarvarande utmaningar inom området exempelvis inom det familjerättsliga området och vad gäller möjligheten att ändra könstillhörighet i folkbokföringen. Alla människor ska behandlas jämlikt och ha tillgång till lika rättigheter och möjligheter. Diskriminering, rasism och liknande former av fientlighet är skadligt både för de enskilda som utsätts och för samhället som helhet. Det leder till att människor förvägras jämlika livschanser men riskerar också att urholka demokratin genom att människor tystnar eller förlorar förtroendet för samhällsinstitutioner och tilliten till varandra. Diskriminering, rasism och liknande former av fientlighet ska inte ha någon plats i och ska därför bekämpas med samhällets fulla kraft och inom alla samhällsområden. Den som blir utsatt för diskriminering ska få stöd och möjlighet till upprättelse. är det viktigt att arbeta förebyggande och motverka diskriminerande strukturer så att diskriminering aldrig uppstår. och civilsamhällets organisationers insatser är centrala delar i arbetet för att skapa förutsättningar för allas lika rättigheter och möjligheter. Diskriminering fortsätter att vara ett allvarligt samhällsproblem och arbetet för att förebygga och motverka den måste fortsätta. Regeringen anser att en heltäckande och ändamålsenlig diskrimineringslag är en förutsättning för ett effektivt arbete mot diskriminering. I delbetänkandet Effektivare tillsyn över diskrimineringslagen – aktiva åtgärder och det skollagsreglerade området (SOU 2020:79) lämnas bl.a. förslag i syfte att förbättra tillsynen över bestämmelserna om aktiva åtgärder i diskrimineringslagen. Utredningen om vissa frågor i diskrimineringslagen (dir. 2018:99) har fått tilläggsdirektiv och ska bl.a. ta ställning till hur diskrimineringsskyddet i viss offentlig verksamhet kan ändras för att skyddet mot diskriminering ska bli så heltäckande som möjligt. Dessa är båda viktiga delar för att uppnå detta mål. Regeringen kommer löpande överväga behov av ytterligare insatser för att bekämpa diskriminering. Med den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott (Ku2016/02629) som en viktig utgångspunkt fortsätter arbetet mot olika former av rasism i . Fortsatta insatser behövs för att motverka att människors liv begränsas av rasism, hbtqi-fobi och diskriminering i bl.a. arbetslivet och inom utbildningen. Regeringen avser att fortsätta stödja myndigheter och andra offentliga verksamheter i arbetet med att säkerställa ett likvärdigt och rättssäkert bemötande av enskilda och att förhindra att människors tillgång till välfärd och trygghet påverkas av faktorer såsom t.ex. etnisk tillhörighet, hudfärg eller religion. I det arbetet är det viktigt att nyvunnen kunskap om rasism och hur rasism kan motverkas också omsätts i praktisk handling. är det viktigt att arbetet bidrar till att offentliga verksamheter tar sitt ansvar i arbetet mot rasism. Det är centralt att ta tillvara den kunskap och det engagemang som finns hos det civila samhället. Utöver att dialog är ett viktigt redskap för detta ska stödet till verksamheter mot olika former av rasism även fortsättningsvis utgöra en viktig del i arbetet.