prop · H803182 · 2021-04-15 00:00:00 — Anledningen till detta är att utlänningen ska ha på sig att etablera sig på arbetsmarknaden och kvalificera sig för ett permanent uppehållstillstånd vid försörjning efter att ha fullföljt sin utbildning. För att säkerställa att även utlänningar som inte hinner fullfölja sin utbildning enligt planen har på sig att etablera sig på arbetsmarknaden finns också möjlighet att bevilja uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning. Ett sådant uppehållstillstånd gäller efter den dag examensbeviset eller motsvarande är utfärdat eller efter den dag en sammanhållen yrkesutbildning inom vuxenutbildningen eller en liknande utbildning inom gymnasieskolans introduktionsprogram har avslutats i enlighet med en individuell studieplan. Eftersom den skärpta situationen på arbetsmarknaden till följd av spridningen av sjukdomen covid-19 kan antas ha gjort det väsentligt svårare för utlänningar att etablera sig på arbetsmarknaden bör tiden som en person har på sig att etablera sig på arbetsmarknaden förlängas. Detta bör åstadkommas genom en ändring i bestämmelsen om uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning. bör giltighetstiden för sådana uppehållstillstånd bestämmas till tolv i stället efter den dag examensbeviset eller motsvarande är utfärdat eller en sammanhållen yrkesutbildning inom vuxenutbildningen eller en liknande utbildning inom gymnasieskolans introduktionsprogram har avslutats i enlighet med en individuell studieplan. Flera remissinstanser ifrågasätter om förslaget är ändamålsenligt och kommun efterfrågar en mer djupgående analys av arbetsmarknadsläget för att säkerställa att den förlängda tiden är tillräcklig. Även om osäkerheten är stor gällande situationen på arbetsmarknaden bedömer regeringen att en förlängd tid för etablering underlättar för den aktuella målgruppen att etablera sig på arbetsmarknaden och därmed kvalificera sig för ett permanent uppehållstillstånd. Med en etableringstid kan exempelvis en provanställning övergå i en tillsvidareanställning (jfr 6 § lagen [1982:80] om anställningsskydd). Ändringen kan även underlätta för utlänningar att få inkomster från näringsverksamhet som kan ligga till grund för permanent uppehållstillstånd. 2020/21:182 En utlänning som har beviljats ett uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning innan den föreslagna ändringen träder i kraft bör kunna beviljas ett nytt sådant uppehållstillstånd för tiden efter att det nuvarande tillståndet löpt ut och därigenom få sammanlagt på sig att etablera sig på arbetsmarknaden. I utkastet bedömdes att det inte behövdes någon ytterligare ändring i bestämmelsen om uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning för att möjliggöra detta. Med anledning av vad och Förvaltningsrätten i framför anser dock regeringen att denna möjlighet bör förtydligas i lagtext genom att det anges att även en utlänning som har haft ett uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning enligt 16 i § den tillfälliga lagen ska kunna beviljas ett uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning enligt lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå. 7Försörjningskravet ska delvis kunna uppfyllas med studiemedel Regeringens förslag: Permanent uppehållstillstånd ska beviljas om utlänningen kan försörja sig genom inkomster från anställning eller näringsverksamhet i kombination med studiemedel för studier på halvtid. Utkastets förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, däribland kommun, och , välkomnar eller tillstyrker förslaget. Ett antal remissinstanser, bl.a. Förvaltningsrätten i , kommun och , anser att det bör tydliggöras vad som krävs för att försörjningskravet ska anses uppfyllt. framför att det kan finnas behov av att förtydliga om det ska finnas ett krav på att studiemedel ska ha börjat betalas ut. kommun betonar vikten av att studierna fullföljs och menar att regelverket behöver innefatta någon form av uppföljning. Kommuner och Regioner (SKR) ifrågasätter förslagets ändamålsenlighet och möjligheterna att få ett arbete som medför varaktig försörjning parallellt med halvtidsstudierna. () framför att reglerna om fribeloppet bör beaktas. Skälen för regeringens förslag: För att kunna beviljas permanent uppehållstillstånd vid försörjning krävs enligt nuvarande regelverk att utlänningen kan försörja sig genom inkomster från anställning eller näringsverksamhet eller en kombination av dessa. Reglerna innebär en positiv drivkraft för att komma i arbete och skaffa egen försörjning. Att utlänningar kommer in i arbetslivet och skaffar egen försörjning innebär stora vinster för integrationen (prop. 2015/16:174 s. 58). är det också positivt för integrationen om utlänningar väljer att studera. Studier kan underlätta för utlänningar att etablera sig på arbetsmarknaden och skaffa sig en egen försörjning. Den som studerar på till exempel högskola, universitet, vuxenutbildning eller yrkeshögskola kan få studiemedel (3 kap. 2 § studiestödslagen [1999:1395] och 3 kap. 1 § studiestödsförordningen [2000:655]). Studiemedel får lämnas för då den studerande bedriver studier på minst halvtid, under förutsättning att studierna ska pågå (3 kap. 5 § studiestödslagen). En utlänning kan få studiemedel om han eller hon är bosatt i , har permanent uppehållstillstånd här och har bosatt sig i huvudsakligen i annat syfte än att genomgå utbildning här. Från kravet på permanent uppehållstillstånd finns flera undantag, bl.a. för studerande som har uppehållstillstånd som beviljats eller tidsbegränsats enligt den tillfälliga lagen (3 kap. 4 § och 4 a § studiestödslagen). I betänkande En långsiktigt hållbar migrationspolitik (SOU 2020:54) föreslås att kravet på permanent uppehållstillstånd för studiemedel ska tas bort. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Med hänsyn till det skärpta läget på arbetsmarknaden med anledning av spridningen av covid-19 bör studiemedel kunna beaktas vid bedömningen av om försörjningskravet för permanent uppehållstillstånd är uppfyllt. För att kunna beviljas permanent uppehållstillstånd vid försörjning bör det dock även fortsättningsvis krävas att utlänningen har inkomster från anställning eller näringsverksamhet. Studiemedlen bör endast kunna beaktas som ett komplement till dessa inkomster. Vid bedömningen av om försörjningskravet för permanent uppehållstillstånd är uppfyllt bör hänsyn endast tas till studiemedel som ges för halvtidsstudier. Om en utlänning får studiemedel för mer än halvtidsstudier bör studiemedel för halvtidsstudier kunna beaktas, men inte mer än det. Genom att införa en möjlighet att även beakta studiemedel underlättar man för gruppen att uppfylla försörjningskravet, även om det som SKR framför fortfarande kan vara en utmaning att få en sådan varaktig anställning som krävs för att beviljas ett permanent uppehållstillstånd. För att kunna beviljas ett permanent uppehållstillstånd vid försörjning krävs, som anges ovan, att utlänningens inkomster är varaktiga. Detta bör givetvis gälla även när utlänningen delvis försörjer sig med studiemedel. Det kommer alltså krävas att utlänningen kan förväntas bedriva studier och få studiemedel . Den omständigheten att utlänningen kommer att göra vissa uppehåll i studierna, till exempel , bör inte i sig innebära att utlänningen inte kan beviljas permanent uppehållstillstånd vid försörjning. Det avgörande bör liksom enligt nuvarande regler vara om utlänningen har inkomster som innebär att han eller hon inte behöver försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen. För att bedöma detta krävs att man gör en sammantagen bedömning av hans eller hennes ekonomiska situation. kommer att behöva göra en framåtsyftande bedömning av om sökanden kommer att vara berättigad till studiemedel . Regeringen anser att om utlänningen kan uppvisa exempelvis antagningsbesked till en utbildning som ger rätt till studiemedel och som ska pågå och beslut från CSN om att studiemedel har beviljats bör man vid en sådan framåtsyftande bedömning kunna utgå från att utlänningen kommer vara berättigad till studiemedel om det inte finns några omständigheter som talar i motsatt riktning. För att kunna beviljas permanent uppehållstillstånd bör studierna givetvis ha påbörjats. 2020/21:182 Regeringen anser däremot inte att det är nödvändigt att studiemedel har börjat utbetalas. Som framförs av CSN finns regler om inkomstprövning och det så kallade fribeloppet. Reglerna innebär bl.a. att om en studerande har inkomster över ett visst belopp så påverkar det i vilken omfattning eller om studiemedel kan beviljas (3 kap. 16–22 §§ studiestödslagen). Till följd av spridningen av sjukdomen covid-19 är fribeloppet tillfälligt slopat till och med . Regeringen har beaktat reglerna om inkomstprövning och fribeloppet vid utformningen av förslaget. 8En yrkesintroduktionsanställning ska kunna ligga till grund för permanent uppehållstillstånd Regeringens förslag: En yrkesintroduktionsanställning ska kunna ligga till grund för permanent uppehållstillstånd vid försörjning. Utkastets förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, däribland kommun, i och kommun, välkomnar eller tillstyrker förslaget. kommun motsätter sig förslaget och framför att subventionerade anställningar inte leder vidare till ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Flera remissinstanser, bl.a. Förvaltningsrätten i , kommun och , anser att det behöver förtydligas hur de föreslagna reglerna ska tillämpas och framför att det finns en uppenbar risk att förslaget inte uppfyller sitt syfte. Bland andra , Svenska Röda Korset och Asylrättscentrum anser att fler subventionerade anställningar, t.ex. lönebidragsanställningar, bör kunna utgöra grund för permanent uppehållstillstånd. Arbetsförmedlingen framför att utkastets förslag till lagtext kan missuppfattas och tolkas så att även andra anställningsstöd ska kunna ligga till grund för permanent uppehållstillstånd. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande ordning kan subventionerade anställningar inte utgöra grund för permanent uppehållstillstånd vid försörjning (prop. 2015/16:174 s. 60 och rättsliga ställningstagande RS/017/2020). Med hänsyn till det skärpta läget på arbetsmarknaden till följd av spridningen av sjukdomen covid-19 finns det anledning att överväga att göra ett undantag från detta. Det finns flera olika subventionerade anställningar som bl.a. skiljer sig i fråga om målgrupp och vilka villkor som behöver vara uppfyllda för att stöd till arbetsgivaren ska lämnas. Vissa stöd lämnas först efter en arbetsmarknadspolitisk bedömning medan andra inte kräver en sådan bedömning utan lämnas om arbetsgivaren och den anställde uppfyller villkoren för stödet. Regeringen anser att om det ska göras ett undantag bör det göras i förhållande till subventionerade anställningar som inte kräver en arbetsmarknadspolitisk bedömning. En form av subventionerade anställningar som inte kräver en arbetsmarknadspolitisk bedömning är yrkesintroduktionsanställningar. Sådana anställningar definieras i 3 § förordningen (2013:1157) om stöd för yrkesintroduktionsanställningar som anställningar som omfattas av ett centralt kollektivavtal om yrkesintroduktion, eller av ett hängavtal till ett sådant kollektivavtal, och som innehåller en andel med utbildning eller handledning. Yrkesintroduktionsanställningarna riktar sig till personer som saknar relevant yrkeserfarenhet eller som är arbetslösa. Målgruppen för anställningarna var initialt ungdomar (15–). kan stödet även beviljas för nyanlända och långtidsarbetslösa. För att stöd för yrkesintroduktionsanställningar ska lämnas krävs att anställningen ska vara . Stöd lämnas så länge yrkesintroduktionsanställningen varar, dock . Av promemorian Översynen av stödet för yrkesintroduktionsanställningarna () som tagits fram på uppdrag av framgår att det ibland finns möjlighet till förlängning av anställningen om vissa förutsättningar är uppfyllda. En sådan förlängning medför dock inget fortsatt ekonomiskt stöd från staten. Enligt promemorian övergår anställningen i några av avtalen per automatik i en tillsvidareanställning om den inte avbryts av någon av parterna . Det kan antas att flera av de som drabbats av det skärpta läget på arbetsmarknaden omfattas av målgruppen för yrkesintroduktionsanställningarna enligt bestämmelserna i förordningen om stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Med hänsyn till detta och läget på arbetsmarknaden till följd av spridningen av sjukdomen covid-19 bör yrkesintroduktionsanställningar kunna ligga till grund för permanent uppehållstillstånd vid försörjning. För att permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas bör det dock krävas att övriga förutsättningar för ett sådant tillstånd är uppfyllda. Detta innebär bl.a. att anställningsvillkoren inte får vara sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Denna förutsättning kan givetvis även vara uppfylld om lönenivån, i enlighet med reglerna i förordningen om stöd för yrkesintroduktionsanställningar, är lägre för yrkesintroduktionsanställningen än för en anställning utan utbildning eller handledning. För att en anställning ska kunna ligga till grund för permanent uppehållstillstånd vid försörjning krävs, som anges ovan, bl.a. att anställningen är varaktig så att försörjningsförmågan kan antas bestå . Med varaktig anställning avses i första hand tillsvidareanställningar, men även en tidsbegränsad anställning kan anses varaktig om den ska pågå (prop. 2015/16:174 s. 60–61). Samma krav på varaktighet bör ställas på yrkesintroduktionsanställningar som på andra anställningar. har i ett rättsligt ställningstagande uttalat att det inte bör vara aktuellt att bevilja permanent uppehållstillstånd på grund av en anställning som är avsedd att vara än framåt från beslutstillfället (RS/017/2020). Ställningstagandet innebär att det i praktiken kommer krävas att yrkesintroduktionsanställningen bedöms fortsätta också efter det att stödet har upphört. En yrkesintroduktionsanställning som per automatik övergår i en 2020/21:182 tillsvidareanställning om den inte avbryts av någon av parterna skulle exempelvis efter en bedömning i det enskilda fallet kunna uppfylla kravet på varaktighet. Även om det kan antas att det endast är ett begränsat antal yrkesintroduktionsanställningar som kommer att uppfylla kravet på varaktighet bedömer regeringen att förslaget kan underlätta för vissa att kvalificera sig för ett permanent uppehållstillstånd. Regeringen anser inte, till skillnad från bl.a. , Svenska Röda Korset och Asylrättscentrum, att andra subventionerade anställningar bör kunna ligga till grund för permanent uppehållstillstånd vid försörjning. Arbetsförmedlingen framför att utkastets förslag till lagtext kan missuppfattas och tolkas så att även andra anställningsstöd ska kunna ligga till grund för permanent uppehållstillstånd. Regeringen föreslog därför i lagrådsremissen att huvudregeln att subventionerade anställningar inte kan utgöra grund för permanent uppehållstillstånd skulle framgå av lagtexten. I lagrådsremissen föreslogs också att huvudregeln skulle kvarstå även efter det att bestämmelsen som gör det möjligt att låta en yrkesintroduktionsanställning ligga till grund för permanent uppehållstillstånd upphör att gälla. Enligt Lagrådet är det inte lämpligt att föra in huvudregeln i lagstiftningen på detta sätt. I lagrådsremisser som tagits fram under brådska efter en kort remisstid på grund av sjukdomen covid-19 bör det enligt Lagrådet inte föreslås regler som blir permanenta. Lagrådet framför också att tillämpningsområdet för huvudregeln inte utretts närmare eller kommenterats och att övriga remissinstanser inte haft möjlighet att yttra sig över förslaget i denna del. Lagrådet anser vidare att det inte krävs att huvudregeln införs för att tillgodose Arbetsförmedlingens synpunkter. Det är enligt Lagrådet tillräckligt att tydliggöra i författningskommentaren att bestämmelsen inte påverkar andra subventionerade anställningar utan enbart innebär att en yrkesintroduktionsanställning kan ligga till grund för permanent uppehållstillstånd, om övriga förutsättningar för ett sådant uppehållstillstånd är uppfyllda. Lagrådet föreslår därför att bestämmelsen formuleras på samma sätt som i utkastet till lagrådsremiss. Vid en förnyad bedömning och med beaktande av Lagrådets synpunkter anser regeringen att lagtexten bör utformas i enlighet med förslaget i utkastet till lagrådsremiss. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft och upphöra att gälla vid utgången av . Lagändringarna ska fortsätta att gälla för överklagande av beslut som har fattats före utgången av . Regeringens bedömning: Det behövs inte några övergångsbestämmelser till de regler som föreslås träda i kraft . Utkastets förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Asylrättscentrum och ifrågasätter att lagändringarna ska upphöra att gälla vid utgången av . Asylrättscentrum, och anser att Prop. 2020/21:182 de föreslagna åtgärderna även bör omfatta utlänningar vars tid för etablering på arbetsmarknaden har löpt ut när förslagen träder i kraft. Skälen för regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna bör träda Med beaktande av den tid som kan antas behövas för den fortsatta beredningen av ärendet bör tidpunkten för ikraftträdande bestämmas till , dvs. samma tidpunkt som den tillfälliga lagen upphör att gälla och lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå träder i kraft. Ändringarna bör därmed införas i lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå. Asylrättscentrum, och anser att de föreslagna åtgärderna även bör omfatta utlänningar vars tid för etablering på arbetsmarknaden har löpt ut när förslagen träder i kraft. Enligt huvudregeln ska lagändringarna tillämpas vid prövning som sker från den dag då de träder i kraft och regeringen anser inte att det finns något behov av övergångsbestämmelser. Det är upp till de rättstillämpande myndigheterna att tillämpa regelverket utifrån gällande rätt. En utlänning som inte har ett giltigt uppehållstillstånd eller annan rätt att vistas i ska som utgångspunkt lämna landet. Regeringens avsikt är inte att ändra den ordningen. Syftet med de föreslagna lagändringarna är att lindra konsekvenserna av den rådande pandemin och de bör därför gälla . Som anges ovan bedömer regeringen att arbetslösheten kommer att vara på en hög nivå , för att sedan minska långsamt när restriktioner lättas och aktiviteten i ekonomin ökar. Regeringen bedömer dock att återhämtningen kommer att ta tid och att osäkerheten är stor. Arbetslösheten bedöms vara högre än vad den var före pandemin. Med hänsyn till detta anser regeringen, till skillnad från Asylrättscentrum och , att det är rimligt att låta bestämmelserna gälla till utgången av . De föreslagna bestämmelserna bör dock fortsätta att gälla även efter denna tidpunkt för överklagande av beslut som har fattats före utgången av . Kostnader och andra konsekvenser Regeringens bedömning: Förslagen bör inte leda till några ekonomiska konsekvenser för staten som inte kan hanteras inom Utkastets bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, bl.a. Kommuner och Regioner (SKR), kommun och kommun, framför att förslagen kan medföra kostnader för kommunerna, främst för ekonomiskt bistånd, och att kommunerna bör få ersättning för detta. bedömer att förslagen kommer att medföra ökade kostnader för migrationsdomstolarna och Kammarrätten i framför att förslagen kan medföra att antalet biståndsmål i domstol ökar. 2020/21:182 Bland andra Asylrättscentrum och kommun betonar vikten av att berörda informeras om förslagen. Ett antal remissinstanser, bl.a. SKR, och , anser att konsekvensanalysen Skälen för regeringens bedömning: De föreslagna lagändringarna innebär bl.a. att giltighetstiden för ett uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning ska bestämmas till tolv i stället efter fullföljd Genom detta får en utlänning som fullföljt sin utbildning tolv i stället på sig att etablera sig på arbetsmarknaden och kvalificera sig för ett permanent uppehållstillstånd. Det kan antas att fler personer kommer att söka och beviljas uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning med den föreslagna lagändringen. beviljats uppehållstillstånd som har bestämts utöver den tid som återstår på deras utbildning enligt den individuella studieplanen, eller motsvarande, och som fullföljer sin utbildning enligt planen kan nämligen söka ett uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning för att få en etableringstid på tolv i stället . utlänning som har beviljats ett uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning innan den föreslagna ändringen träder i kraft kunna beviljas ett nytt sådant uppehållstillstånd för tiden efter att det nuvarande tillståndet löpt ut och därigenom få sammanlagt på sig att etablera sig på Det är dock svårt att bedöma hur många fler ansökningar som på grund av detta kommer att komma in till Det är också svårt att bedöma hur många fler personer som kommer att söka och beviljas permanent uppehållstillstånd till följd av de föreslagna Svårigheten består bl.a. i att bedöma hur många som kommer att kvalificera sig för ett permanent uppehållstillstånd vid försörjning efter fullföljd utbildning men som inte hade kvalificerat sig för ett sådant uppehållstillstånd efter Som SKR och kommun framför kan det dock även med en förlängd tid för etablering på arbetsmarknaden vara svårt för många att hitta en sådan anställning som krävs för att beviljas permanent Det är också förenat med svårigheter att bedöma hur många personer som kommer att uppfylla försörjningskravet på grund av möjligheten att beakta studiemedel för halvtidsstudier. som har studiemedel för halvtidsstudier kommer att behöva ha en varaktig anställning, eller varaktiga inkomster från näringsverksamhet, för att han eller hon ska kunna uppfylla försörjningskravet för permanent När det gäller förslaget att yrkesintroduktions- anställningar ska kunna ligga till grund för permanent uppehållstillstånd kan det konstateras att det endast finns ett begränsat antal sådana anställningar på den svenska arbetsmarknaden. Även om det därmed är osäkert hur många fler personer som kommer att söka och beviljas permanent uppehållstillstånd till följd av de föreslagna lagändringarna är bedömningen att det kommer att vara ett relativt begränsat antal. Även om förslaget om förlängd tid för etablering på arbetsmarknaden kan antas innebära flera ärenden hos är förslaget okomplicerat och bör inte medföra någon betydande arbetsbelastning för myndigheten. bör förslaget på innebära en förenkling av myndighetens De övriga förslagen innebär vissa nya bedömningsmoment men det är huvudsakligen samma krav som ställs på yrkesintroduktionsanställningar som på andra anställningar och förslaget att beakta studiemedel bör inte vara alltför komplicerat. De föreslagna lagändringarna kan förväntas leda till en viss ökning av antalet ansökningar om permanent uppehållstillstånd. Det är dock svårt att uppskatta hur många det kan röra sig om. Enligt uppgift från är ansökningar om permanent uppehållstillstånd vid försörjning mer resurskrävande att pröva än andra ansökningar om Eventuella kostnadsökningar för bör dock kunna hanteras inom ramen för befintliga anslag. Även om förslagen skulle kunna medföra en viss ökning av antalet mål i domstolarna bedömer regeringen att kostnaderna för detta ryms inom befintliga anslagsramar. Förslagen kan innebära ökade incitament för utlänningar att genomgå studier och att söka studiemedel hos (). För att en utlänning ska kunna beviljas permanent uppehållstillstånd kommer dock fortfarande krävas att han eller hon har varaktiga inkomster från en anställning eller näringsverksamhet. Ökningen av antalet utlänningar som genomgår studier och söker studiemedel bör därför vara marginell och rymmas inom befintliga anslagsramar. Förslagen bör inte heller i övrigt leda till några ekonomiska konsekvenser för staten som inte kan hanteras inom befintliga anslagsramar.