prop · H803150 · 2021-03-23 00:00:00 — Prövningen måste av naturliga skäl utgå från vilka uppgifter en enskild person har möjlighet att få del av, inte vilka uppgifter som socialnämnden, eller en annan offentlig aktör, kan få fram. Kraven för att visa att det kan antas att sekretess gäller för en uppgift bör inte ställas alltför högt. Föräldrarna kan t.ex. ge in handlingar som visar att barnet eller de själva beviljats någon form av skyddade personuppgifter. 4 § Om barnet inte är folkbokfört i landet, ansvarar socialnämnden i en kommun där någon av föräldrarna är folkbokförd för att informationssamtal kan hållas. Om det kan antas att sekretess gäller för de uppgifter som behövs för att avgöra var föräldrarna är folkbokförda, ansvarar socialnämnden i den kommun som en förälder väljer för att sådana samtal kan hållas. Detsamma gäller om det kan antas att sekretess gäller för de uppgifter som behövs för att avgöra var en förälder är folkbokförd och den andra föräldern inte är folkbokförd i landet. Paragrafen, som utformas i enlighet med Lagrådets förslag, innehåller bestämmelser om vilken socialnämnd som ansvarar för att informationssamtal kan hållas när barnet inte är folkbokfört i landet. Övervägandena finns i avsnitt 7.2 och 11.2. I första stycket anges att socialnämnden i den kommun där någon av föräldrarna är folkbokförd ansvarar för att informationssamtal kan hållas, om barnet inte är folkbokfört i landet. Av andra stycket framgår att om barnet inte är folkbokfört i landet och det kan antas att sekretess gäller för båda föräldrarnas personuppgifter, eller för en av dem och den andra inte är folkbokförd i landet, är socialnämnden i den kommun som en förälder väljer ansvarig för att informationssamtal kan hållas. Det står då en förälder fritt att vända sig till den kommun där han eller hon är bosatt, men han eller hon kan även välja en annan kommun. Beträffande begreppet sekretessbelagd uppgift se författnings- kommentaren till 3 §. 5 § Informationssamtal ska hållas så snart det är möjligt och senast från begäran. Om det finns särskilda skäl, får socialnämnden erbjuda en senare tid för samtalet. Paragrafen, som utformas i enlighet med Lagrådets förslag, anger inom vilken tid informationssamtal ska hållas. Av paragrafen framgår att huvudregeln är att informationssamtal ska hållas så snart det är möjligt och senast . från det att en förälder kontaktar socialnämnden och begär ett samtal. kan inträffa att socialnämnden inte lyckas nå den andra föräldern eller att samtalet av andra skäl, exempelvis avbokningar, inte kommer till stånd inom den angivna tiden. I de fall det, trots försök från socialnämndens sida, Prop. 2020/21:150 inte är möjligt att genomföra ett gemensamt samtal kan det vara lämpligt att socialnämnden i stället håller ett enskilt samtal med den förälder som är beredd att delta (se 6 §). Om det finns särskilda skäl får samtal erbjudas . Även i sådana fall bör samtal hållas och endast kortare fördröjningar bör komma i fråga. Ett exempel på när särskilda skäl kan föreligga är om föräldrarna är överens om att samtalet bör hållas . Särskilda skäl kan också föreligga vid hinder av tillfälligt slag, som t.ex. sjukdom eller en kortare utlandsvistelse. Utrymmet för att senarelägga samtalet är större om det är den förälder som har begärt ett samtal som har Om en förälder har ett mer långvarigt hinder kan det ofta vara lämpligt att i stället erbjuda den andra föräldern ett enskilt samtal (se 6 §). Att en förälder i ett sent skede begär ett enskilt samtal kan också utgöra särskilda skäl för att ett samtal hålls senare med honom eller henne. 6 § ska erbjuda föräldrarna ett gemensamt informationssamtal. Om det finns särskilda skäl för det, får socialnämnden i stället erbjuda föräldrarna Om någon av föräldrarna begär det, ska socialnämnden erbjuda föräldrarna I paragrafen, som i allt väsentligt utformas i enlighet med Lagrådets förslag, finns regler om erbjudande till föräldrarna att delta i Övervägandena finns i avsnitt 7.1 och 7.2. Av första stycket framgår att socialnämnden som utgångspunkt ska erbjuda föräldrarna ett gemensamt informationssamtal. Om föräldrar i sina kontakter med socialnämnden framstår som tveksamma till ett gemensamt samtal, bör socialnämnden i de flesta fall verka för ett gemensamt Det kan ske t.ex. genom att föräldrar uppmärksammas på att ett gemensamt samtal ofta ökar förutsättningarna för att föräldrarna och barnet kan ges adekvat hjälp och stöd, vilket i sin tur ofta ökar förutsättningarna för att föräldrarna ska nå en överenskommelse som är förenlig med barnets bästa. Utifrån omständigheterna i det enskilda fallet får socialnämnden bedöma vilka ansträngningar som bör göras för att försöka få till stånd ett gemensamt samtal. Enskilda samtal får dock erbjudas om det finns särskilda skäl för det. I situationer där det exempelvis framförs uppgifter om att en förälder har utsatt den andra föräldern för våld eller andra former av övergrepp kan det vara olämpligt att verka för ett gemensamt samtal. I sådana situationer kan det finnas anledning för socialnämnden att överväga om samtal i stället bör Särskilda skäl för enskilda samtal kan också vara att en förälder har ett långvarigt hinder mot att delta i samtal (jfr författningskommentaren till 5 §). Det är viktigt att socialnämnden är lyhörd för föräldrarnas eventuella synpunkter inför samtalet. Av andra stycket framgår att enskilda samtal ska erbjudas båda föräldrarna om någon av dem begär ett enskilt samtal. En förälder som är tydlig med att han eller hon inte vill delta i samtalet tillsammans med den andra föräldern ska inte pressas till det. bör på ett lämpligt sätt informera föräldrarna om att det finns en möjlighet till enskilda samtal. Det finns inte något hinder mot att ett informationssamtal som har inletts 2020/21:150 enskilt i undantagsfall kan fortsätta som ett gemensamt informations- samtal, om föräldrarna vill det. Barn deltar normalt inte i samtalen. 7 § I informationssamtalen ska föräldrarna få relevant information som syftar till att de ska hitta den lösning som är bäst för barnet i frågor om vårdnad, boende och umgänge. Föräldrarna ska också erbjudas samarbetssamtal enligt 5 kap. 3 § första stycket 1 socialtjänstlagen (2001:453), om det inte är olämpligt, och efter behov erbjudas eller vägledas till stöd och hjälp i annan form. I paragrafen regleras innehållet i informationssamtalen. Övervägandena finns i avsnitt 7.1. Föräldrarna ska under informationssamtalen få relevant information som syftar till att de ska hitta den lösning som är bäst för barnet i frågor om vårdnad, boende och umgänge. Information bör normalt ges om den rättsliga regleringen rörande frågor om vårdnad, boende och umgänge, vad en domstolsprocess faktiskt kan åstadkomma och hur en sådan påverkar barnet. Föräldrarna bör också erbjudas att, , delta i samarbetssamtal, om det inte är olämpligt, och efter behov erbjudas eller vägledas till stöd och hjälp i annan form. Om det finns uppgifter om att en av föräldrarna gjort sig skyldig till våld eller någon annan form av övergrepp mot den andra föräldern eller barnet, kan det vara olämpligt att erbjuda föräldrarna samarbetssamtal. Med stöd eller hjälp i annan form avses insatser såväl inom som utanför kommunens verksamhet. Det kan t.ex. vara olika typer av föräldragrupper eller familjestödsverksamheter. Vid behov bör även föräldrarna få kontaktuppgifter till verksamheter som riktar sig direkt till barn. I de fall det finns behov av det bör familjen även hänvisas att söka hjälp inom hälso- och sjukvården. 8 § ska utfärda ett samtalsintyg till en förälder som har deltagit i ett informationssamtal. Intyget ska innehålla uppgifter om 1.föräldrarnas namn och person- eller samordningsnummer, 2.vem som har deltagit i samtalet, och 3.när samtalet ägde rum. Paragrafen, som utformas i enlighet med Lagrådets förslag, innehåller bestämmelser om samtalsintyg. Övervägandena finns i avsnitt 7.2. Av paragrafen framgår att socialnämnden ska utfärda ett samtalsintyg till en förälder som har deltagit i ett informationssamtal. Genom att ge in ett samtalsintyg till domstolen kan en förälder visa att han eller hon har deltagit i informationssamtal, vilket i vissa fall är en förutsättning för att domstolen ska ta upp yrkanden om vårdnad, boende och umgänge (se 6 kap. 17 c § ). Utgångspunkten bör vara att föräldrar får ett intyg i direkt anslutning till samtalet. Ett samtalsintyg ska innehålla uppgifter om föräldrarnas namn och person- eller samordningsnummer samt uppgifter om vem som har deltagit i samtalet och när det ägde rum. Föräldrarnas ställningstaganden i sak i fråga om vårdnaden om barnet eller Prop. 2020/21:150 barnets boende eller umgänge ska inte framgå av intyget. Denna lag träder i kraft . Lagen träder i kraft . Det innebär att det finns en reglering för förfarandet med informationssamtal hos socialnämnden innan kravet på deltagande i informationssamtal som en förutsättning för att en domstol i vissa fall ska få ta upp en förälders yrkande om vårdnad, boende eller umgänge till prövning börjar gälla (se den föreslagna 6 kap. 17 c § ). Övervägandena finns i avsnitt 13. 15.5Förslaget till lag om ändring i 36 kap. Om vittne 5 § Den som till följd av 15 kap. 1 eller 2 §, 16 kap. 1 § eller 18 kap. 5, 6 eller 7 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) eller någon bestämmelse, till vilken det hänvisas i något av dessa lagrum, inte får lämna en uppgift får inte höras som vittne om uppgiften utan att den myndighet, i vars verksamhet uppgiften har inhämtats, har gett sitt tillstånd. Advokater, läkare, tandläkare, barnmorskor, sjuksköterskor, psykologer, psykoterapeuter, familjerådgivare enligt socialtjänstlagen (2001:453) och deras biträden samt auktoriserade patentombud och deras biträden såvitt avser patenträttsliga angelägenheter enligt 2 § 1 lagen (2010:1052) om auktorisation av patentombud, får höras som vittnen om något som i denna deras yrkesutövning anförtrotts dem eller som de i samband därmed har erfarit, endast om det är medgivet i lag eller den till vars förmån tystnadsplikten gäller samtycker till det. Medlare enligt denna balk, 6 kap. 18 a § , lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder eller lagen (2011:860) om medling i vissa privaträttsliga tvister och deras biträden, får höras som vittnen om vad som anförtrotts dem vid medlingen eller som de i samband därmed erfarit, endast om det är medgivet i lag eller den till vars förmån tystnadsplikten gäller samtycker till det. Den som till följd av 24 kap. 8 § offentlighets- och sekretesslagen inte får lämna uppgifter som avses där får höras som vittne om dem endast om det är medgivet i lag eller den till vars förmån sekretessen gäller samtycker till det. Rättegångsombud, biträden eller försvarare får höras som vittnen om vad som anförtrotts dem för uppdragets fullgörande endast om parten medger det. Trots det som sägs i andra eller tredje stycket föreligger skyldighet att vittna för 1.advokater och deras biträden, dock inte försvarare, i mål angående brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , 2.andra än försvarare och advokater samt deras biträden i mål angående brott som avses i 10 kap. 21 och 23 §§ offentlighets- och sekretesslagen, och 3.den som har uppgiftsskyldighet enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen i mål enligt 5 kap. 2 § eller 6 kap. 6, 13 eller 14 § samma lag eller enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Den som är präst inom ett trossamfund eller den som i ett sådant samfund har motsvarande ställning får inte höras som vittne om något som han eller hon har erfarit under bikt eller enskild själavård. 2020/21:150 Den som har tystnadsplikt enligt 3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen eller 2 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen får höras som vittne om förhållanden som tystnadsplikten avser endast i den mån det föreskrivs i 3 kap. 4 § tryckfrihetsförordningen eller 2 kap. 4 § yttrandefrihetsgrundlagen. Om någon enligt det som sägs i denna paragraf inte får höras som vittne om ett visst förhållande, får vittnesförhör inte heller äga rum med den som under tystnadsplikt biträtt med tolkning eller översättning. Paragrafen behandlar det s.k. frågeförbudet. Övervägandena finns i avsnitt 9.2. Genom ett tillägg i andra stycket utvidgas frågeförbudet till att omfatta medlare enligt 6 kap. 18 a § samt medlarnas biträden. Regleringen innebär i praktiken att medlaren och dennes biträden får höras som vittnen endast om den till vars förmån tystnadsplikten gäller samtycker till det. Av sista stycket följer att även den som under tystnadsplikt biträtt med tolkning eller översättning under medlingen omfattas av frågeförbudet. Att frågeförbudet motsvaras av ett undantag från editionsplikten framgår av 38 kap. 2 och 8 §§. Denna lag träder i kraft . Frågeförbudet för medlare enligt 6 kap. 18 a § börjar gälla . Övervägandena finns i avsnitt 13. 15.6 Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Sekretess till skydd för enskild i vissa mål och ärenden hos domstol, i vissa fall av medling, i ärenden om rättshjälp, m.m. Vissa mål och ärenden hos domstol samt vissa fall av medling Vissa fall av medling 3 a § Sekretess gäller hos domstol för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, som en part har lämnat till en medlare eller ett biträde till denne i ett mål där medlare utsetts enligt 6 kap. 18 a § , om parten har gjort förbehåll om det. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om sekretess för uppgifter som en part har lämnat till en medlare som utsetts enligt 6 kap. 18 a § Övervägandena finns i avsnitt 9.2. Enligt första stycket gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som en part har lämnat till en medlare som utsetts enligt 6 kap. 18 a § . sekretess är att en part gjort förbehåll om det. föräldrarna om sekretessregleringen innan medlingssamtalen inleds. 2020/21:150 Sekretessen är absolut och gäller även för ett biträde till medlaren. part som gjort sekretessförbehåll ändå kan tillåta att en uppgift lämnas ut följer av 10 kap. 1 § och 12 kap. 2 §. Av andra stycket framgår att sekretesstiden för uppgifter i allmänna handlingar är begränsad till att gälla i högst . Rätten att meddela och offentliggöra uppgifter 8 § Den tystnadsplikt som följer av 3 § första och andra styckena, 3 a § samt 6 § första stycket 1 inskränker rätten enligt 1 kap. 1 och 7 §§ tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 10 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter. Den tystnadsplikt som följer av 7 § inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter, när det är fråga om uppgift som hänför sig till ett ärende om annat än ekonomiskt bistånd till enskild. I paragrafen finns bestämmelser om när den tystnadsplikt som följer av sekretessbestämmelser i kapitlet inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter. Övervägandena finns i avsnitt 9.2. Tillägget i första stycket innebär att tystnadsplikten för medlare som följer av sekretessbestämmelsen i 3 a § inskränker den rätt att meddela och offentliggöra uppgifter som följer av tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna om sekretess och tystnadsplikt börjar gälla . Övervägandena finns i avsnitt 13. 2020/21:150 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Se barnet! (SOU 2017:6) En av våra huvuduppgifter har varit att utvärdera vårdnadsreform och undersöka hur reglerna fungerat i praktiken och om syftet med reformen – att stärka barnrättsperspektivet – har uppnåtts. En annan huvuduppgift har varit att kartlägga och analysera orsakerna till ökningen av antalet vårdnadsmål. I uppdraget har också ingått att ta ställning till bl.a. •om reglerna om gemensam vårdnad behöver ändras, •hur föräldrars möjligheter att nå en samförståndslösning i mål om vårdnad, boende och umgänge kan utvecklas och förbättras, •hur barnets rätt att komma till tals kan stärkas, •vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att säkerställa att risk- bedömningar görs i tillräcklig utsträckning och att dessa bedömningar är av hög kvalitet, •vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att förbättra och effektivisera hanteringen av frågor om överflyttning av vårdnad när det förekommit allvarligt våld i familjen, •om det behöver införas särskilda forumregler för situationer när barn och föräldrar har skyddade personuppgifter, och •om det finns behov av åtgärder för att stärka kompetensen vid hand- läggning av frågor om vårdnad, boende och umgänge. Vår utvärdering av vårdnadsreform Vår undersökning och kartläggning För att belysa resultatet av vårdnadsreform har vi bl.a. undersökt domar från landets tingsrätter om vårdnad om barn och haft hearingar med domare, familjerättssekreterare och advokater. Vi har hämtat in synpunkter från barnrättsorganisationer, andra intresseorganisationer och olika föreningar. Dessutom har vi haft samtal med nio barn som har upplevt en vårdnadstvist. I viss mån har vi kunnat jämföra våra resultat med de resultat som vårdnadskommitté redovisade i betänkandet Vårdnad – Boende – Umgänge, Barnets bästa, föräldrars ansvar (SOU 2005:43). Det övergripande resultatet av utvärderingen Syftet med vårdnadsreform var framför allt att stärka barn- rättsperspektivet. Vår bedömning är att vårdnadsreform i många avseenden har fallit väl ut. Barnrättsperspektivet har stärkts. Barn kommer numera till tals i större utsträckning än tidigare, riskbedömningar görs i högre grad än före reformen och socialnämnderna lämnar i av målen förslag till beslut i vårdnadsfrågan. Barnets bästa har en framträdande roll vid bedömningar i frågor om vårdnad, boende och umgänge. Även om reformen har bidragit till att stärka barnrättsperspektivet finns det dock förbättringsområden. Vi har t.ex. kunnat konstatera att det är vanligt att särskilt yngre barns åsikter – och hur de beaktats – inte framgår av vårdnadsutredningar och domar. Det finns också utrymme för att förbättra riskbedömningarnas kvalitet. En avsikt med vårdnadsreform var att ge domstolarna större utrymme att döma till ensam vårdnad. Vi har kunnat konstatera att det har blivit vanligare att en av föräldrarna i vårdnadstvister får ensam vårdnad. dömde tingsrätterna till gemensam vårdnad i av målen, till ensam vårdnad för mammor i av målen och till ensam vårdnad för pappor i av målen. dömde tingsrätterna till gemensam vårdnad i av målen och till ensam vårdnad för mammor i av målen och för pappor i av målen. Domstolarna gör också mer nyanserade bedömningar av vårdnadsfrågan i den meningen att fler omständigheter beaktas vid målens avgöranden. En annan avsikt med vårdnadsreform var att underlätta för föräldrar att komma överens i frågor om vårdnad, boende och umgänge. Vår kartläggning visar att det är vanligt att parterna når en samförstånds- lösning under domstolsprocessens gång. Så sker i av målen där det i något skede under handläggningen i domstol funnits ett yrkande om ensam vårdnad. Domstolarna arbetar på olika sätt med att parterna ska komma överens, t.ex. genom beslut om samarbetssamtal, genom upprepade muntliga förberedelser med överenskommelser där parterna successivt närmar sig varandra och genom handläggning enligt metoden Konflikt och försoning. Möjligheten för domstolar att besluta om medling som infördes genom reformen används dock i få fall. Skälet till detta tycks främst vara många domares negativa erfarenheter av medlingsförfarandet. I de fall medlare är kompetenta och lämpliga för uppdrag är dock medling en effektiv metod för att få föräldrar att komma överens. Genom vårdnadsreform lyftes föräldrarnas förmåga att samarbeta i frågor om barnet fram som en särskilt viktig faktor att beakta när vårdnadsfrågan ska avgöras (6 kap. 5 § andra stycket [FB]). Avsikten var att tydliggöra att gemensam vårdnad inte ska komma i fråga när föräldrarnas konflikter är så stora att de går ut över barnet. Reformen kan ha bidragit till att fler föräldrar framställer yrkanden om ensam vårdnad. För att nå framgång med sådana yrkanden lyfts sam- arbetsproblem fram i processen. Intrycket vi har fått är att föräldrar i stor utsträckning fokuserar på sina samarbetsproblem i stället för på tänkbara lösningar på konflikten. I den meningen kan regleringen ha kommit att bli konfliktdrivande. 2020/21:150 Bilaga 1 2020/21:150 Bilaga 1 Den del av vårdnadsreform som innebar att prövningen av verkställighet flyttades från de allmänna förvaltningsdomstolarna till de allmänna domstolarna har fallit väl ut. Den praktiska hanteringen av verkställighetsärendena har underlättats och antalet inkomna verkställig- hetsärenden till tingsrätterna har ökat endast i begränsad omfattning. Vi har funnit att 21 kap. FB som reglerar verkställig- hetsärendena är i behov av en översyn innehållsmässigt och språkligt. Vi har inte haft möjlighet att göra en sådan översyn inom ramen för vårt uppdrag. Vi föreslår dock att det i 21 kap. FB införs en kompletterande bestämmelse om fördelning av rättegångskostnader och särskilda forumregler vid skyddade personuppgifter. Ökningen av antalet vårdnadsmål kom det till tingsrätterna in 3 108 vårdnadsmål och var motsvarande siffra 6 185. Detta innebär en ökning . Bland dessa mål finns dock inte endast mål som avser tvister mellan föräldrar, utan även mål och ärenden där socialnämnden är kärande eller sökande. När dessa mål och ärenden tagits bort från redovisningen inkom det 2 822 vårdnadsmål till tingsrätterna och 4 166 mål . Ökningen motsvarar då i stället , vilket är en mer relevant ökning att utgå från. Varför har antalet vårdnadsmål ökat? Ökningen av antalet inkomna vårdnadsmål vårdnadsreform är markant. Enligt vår bedömning beror ökningen på flera olika faktorer. En förklaring kan vara de större möjligheter till ensam vårdnad som reformen innebar och som sannolikt medfört att fler föräldrar ser en möjlighet att få framgång med en talan om ensam vårdnad. Ett mer jämställt föräldraskap och en ökad konfliktbenägenhet är exempel på andra troliga faktorer som påverkat målutvecklingen. Att det numera krävs prövningstillstånd i hovrätten kan ha medfört att det blivit vanligare med upprepade processer. I vår undersökning fann vi att av parterna tidigare hade haft en tvist om barn. var motsvarande siffra . En ökad förekomst av mål med internationell anknytning där endast en av föräldrarna finns i är ytterligare en sannolik förklaring till målökningen. Det finns också brister i arbetet med att förebygga konflikter mellan föräldrarna. Även detta har sannolikt påverkat målutvecklingen. Utgångspunkter för våra förslag Utdragna konflikter mellan föräldrar påverkar barn negativt. Föräldrars konflikter kan utgöra en riskfaktor för barnets känslomässiga och sociala utveckling. innebär en tvist i domstol en långvarig känslo- mässig påfrestning för barn och föräldrar. För barnets skull är det därför viktigt att konflikter så långt möjligt kan hanteras på ett bra sätt eller i bästa fall undvikas. Det är också viktigt att både barn och föräldrar i ett tidigt skede kan erbjudas stöd och hjälp i frågor som kan påverka barnets situation och vardag. Det behövs en satsning på arbetet med att förebygga föräldrars konflikter, vilket i sin tur kan leda till färre vårdnadstvister. Vi menar vidare att fokus i processen behöver flyttas från föräldrarna och deras konfliktområden till barnet och barnets rättigheter och behov. Barnets rätt att komma till tals och få information bör ytterligare För barn som riskerar att fara illa finns det också behov av ett Medan en domstolsprocess pågår lever parterna i ovisshet om hur de frågor som tvisten avser kommer att avgöras. Detta är påfrestande för alla inblandade, inte minst för barnen. Domstolsprocessen ska därför vara så effektiv och ändamålsenlig som möjligt. Det är angeläget att domstolarnas förutsättningar att planera målen och driva dem mot snabba avgöranden tillvaratas, som domstolarna verkar för att föräldrarna når Våra förslag och bedömningar