prop · H9031d19 · 2021-09-20 00:00:00 — Tabell 4.14 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 4.15 Anslagsutveckling 1:3 Skapande skola 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till för elever i förskoleklass, grundskola och motsvarande skolformer. Anslaget får även användas för statsbidrag till andra verksamheter som syftar till att stärka kultur i skolan. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 får även användas för utgifter för administration, främjande, uppföljning och genomförande av verksamheten. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.16 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:3 Skapande skola Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med för att finansiera omprioriteringar inom utgiftsområdet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Skapande skola . beräknas anslaget till respektive . 4.6.41:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Tabell 4.17 Anslagsutveckling 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet. Anslaget får även användas för utgifter för administration och genomförande av verksamheten. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Skälen för regeringens förslag Tabell 4.18 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområde Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet . beräknas anslaget till respektive . 4.6.51:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler Tabell 4.19 Anslagsutveckling 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till icke-statliga kulturlokaler för ändring, tillbyggnad och handikappanpassning av sådana lokaler. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.20 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023 och 2024. Skälen för regeringens förslag: Projekt som ryms inom stödet till icke-statliga kulturlokaler kan sträcka sig över flera kalenderår. Stöd betalas ut när projekten är avslutade. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023 och 2024. Tabell 4.21 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler Erhållet/föreslaget bemyndigande 4.6.61:6 Bidrag till regional kulturverksamhet Tabell 4.22 Anslagsutveckling 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 681 723 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 681 723 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till regionala och lokala kulturverksamheter inom följande områden: –professionell teater-, dans- och musikverksamhet, –museiverksamhet och museernas kulturmiljöarbete, –bibliotek-, läs- och litteraturfrämjande verksamhet, –professionell bild- och formverksamhet, –regional enskild arkivverksamhet, –filmkulturell verksamhet, och –främjande av hemslöjd. Anslaget får användas för utgifter för tidsbegränsade utvecklingsinsatser samt för bidrag till det civila samhället och de professionella kulturskaparnas medverkan i arbetet med att ta fram och genomföra regionala kulturplaner. Anslaget får även användas för Kungl. genomförande av det samlade ansvaret för statens stöd och samordning inom biblioteksväsendet. Anslaget får även användas för 2021/22:1 Utgiftsområde 17 kvalitetsstärkande insatser inom scenkonstområdet samt för Statens kulturråds arbete med bedömning, uppföljning och främjande inom ramen för kultursamverkans- modellen. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.23 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för en förstärkning av det statliga bidraget till regional kulturverksamhet. Vidare minskas anslaget med för att finansiera omprioriteringar inom utgiftsområdet. beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med till följd av att tidsbegränsade medel för att förstärka kultursamverkansmodellen upphör. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet . 1 respektive 1 . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023 och 2024. Skälen för regeringens förslag: De aktörer som får bidrag inom ramen för detta anslag har behov av att kunna planera sin verksamhet . Ett bemyn- digande på anslaget minskar antalet beslut som behöver fattas och möjliggör en mer långsiktig planering för mottagare av stödet. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023 och 2024. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Tabell 4.24 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet Erhållet/föreslaget bemyndigande 4.6.71:7 Myndigheten för kulturanalys Tabell 4.25 Anslagsutveckling 1:7 Myndigheten för kulturanalys 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 18 437 tkr prisnivå. 3Motsvarar 18 435 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för kulturanalys förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för forsknings- och utvecklingsinsatser. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.26 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:7 Myndigheten för kulturanalys Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Statistik inom scenkonst samt bild och form Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för arbete med statistik inom scenkonst samt bild och form. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:7 Myndigheten för kulturanalys . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 5 Teater, dans och musik I avsnitt 3.4 anges de mål som beslutat för den nationella kulturpolitiken. 5.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatredovisningen inom teater, dans och musik utgår från följande bedömnings- grunder: –insatser för att nå bredare målgrupper samt tillgänglighetsarbete i publik verksamhet –fördelning av bidrag –insatser för jämställdhet –internationellt utbyte och samverkan. Av de gemensamma bedömningsgrunderna för kulturområdet (se avsnitt 3.5) är samtliga relevanta och ingår i resultatredovisningen. Drastiskt minskade besök vid de nationella scenkonstinstitutionerna som spelar en viktig roll för hela sektorn Deltagarbegränsningar för allmänna sammankomster och offentliga tillställningar för att motverka spridningen av det virus som orsakar covid-19-pandemin har kraftigt påverkat scenkonstens möjlighet att bedriva verksamhet. Restriktionerna har inneburit kraftigt minskade publik- och försäljningsintäkter. Pandemin har även tydliggjort den viktiga roll som scenkonstinstitutionerna spelar i det ekosystem som skapar arbets- tillfällen för såväl frilansande konstnärer som underleverantörer inom olika yrkesgrupper. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Antal besök (föreställningar) Fria scenkonsten (Statens (inkl. fysiska visningar av 1Statens kulturråd inhämtar uppgifter om föreställningar och besök från aktörer inom fri scenkonst som får bidrag av myndigheten. saknas dock tillräckligt kvalitetssäkrade uppgifter . 2Unga finns med i redovisningen . Anm.: Könsuppdelad statistik saknas. Den kraftiga nedgången av antalet besökare är ett resultat av de restriktioner som regeringen beslutade . Antalet fysiska besökare uppgick till knappt 300 000. Många av scenkonstinstitutionerna har erbjudit digitala utsändningar vilket till viss del har kompenserat för uteblivna fysiska besök. Nästan 1,7 miljoner besökare tog del av dessa visningar. Kraftiga intäktsminskningar och utökade statliga stöd För nationalscenerna motsvarar de minskade försäljningsintäkterna en nedgång på sammantaget . Minskade biljettintäkter får konsekvenser även på då verksamheterna tvingas skjuta fram produktioner och får svårare att investera i nya uppsättningar . Därtill har pandemin tvingat många yrkesgrupper inom sektorn att lämna branschen på grund av minskade möjligheter till försörjning vilket riskerar att leda till ett kompetenstapp framöver. (Svensk scenkonst, Scenkonsten, pandemin och framtiden. Rapport om coronapandemins långsiktiga konsekvenser för scenkonsten .) inledde året med norsk regeringskonferens följt av omsättningsrekord . Som en följd av pandemin har verksamheten minskat med , både i den kommersiella delen som består av hotell och i utbudet av kulturaktiviteter. Staten har skjutit till till verksamheten för att täcka upp för inkomstbortfallet. Tabell 5.2 Nationella scenkonstinstitutioner försäljningsintäkter (inkl. gager) Kungliga Dramatiska teatern AB Källa: Kulturinstitutionernas årsredovisningar. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Kungliga Dramatiska teatern AB Fria aktörer inom teater, dans, musik och övrig scenkonst (Statens 1Unga är medräknad i bidragsgivningen . Anm.: Siffror för scenkonstinstitutionerna inkluderar krismedel. har fördelat medel till 122 samverkansprojekt, som alla drivits av en aktör från det fria musiklivet. Cirka två tredjedelar av bidragen gick till projekt i storstadslänen. Pandemin har påverkat genomförandet och lett till att många projekt har genomförts på ett förändrat sätt. Minskad tillgång till scenkonsten för barn och unga Under pandemin har många skolhuvudmän, på grund av risk för smittspridning, inte tagit emot externa besökare i skolorna vilket lett till uteblivna scenkonstupplevelser för barn och unga. framhåller i sin årsrapport tar ju inte ansvar –som lag under en samhällskris att mindre och sämre tillgång till kulturaktiviteter under pandemin kan ha påverkat barns och ungas hälsa (se utg. omr. 9 avsnitt 7). Ökad digital tillgänglighet till scenkonsten innebär även utmaningar Digitaliseringsarbetet inom scenkonstområdet har redan före pandemin varit under utveckling, och arbetet har varit ett viktigt verktyg för scenkonstinstitutionerna att nå ut till en bred och varierad publik i hela landet. Genom tillskott av medel – 2020 har Operan, och kunnat utveckla nya digitala lösningar samt nå ut med sina föreställningar i hela landet och till fler och nya grupper i samhället. Det arbetet har möjliggjort för teatrarna att påskynda och intensifiera digitala lösningar för att kunna kommunicera med sin publik under pandemin. Ett resultat av arbetet är t.ex. Operan under hela pandemin fungerat som digital scen och erbjudit publiken streamade föreställningar av opera och balett helt gratis. Unga har som första teater i landet genomfört en streamad nypremiär, vilket bl.a. möjliggjort för hemmavarande gymnasieelever att ta del av föreställningarna. () har, på uppdrag av regeringen, kartlagt och analyserat erfarenheter och behov kopplat till den digitala omställningen med anledning av covid-19 (I2020/01584) inom bl.a. scenkonstområdet. Av PTS rapport (Digital omställning till följd av covid-19 PTS-ER-2021:1) framkommer bl.a. att pandemin har visat på svårigheter för kulturinstitutionerna och kulturskapare att ta betalt för sina produktioner. Detta beror på att institutionerna ännu inte har betalmodeller anpassade 2021/22:1 Utgiftsområde 17 till digitala utsändningar på plats. Studien visar också att utbudet av digital kultur inom scenkonsten har ökat under pandemin. Enligt Svensk Scenkonsts rapport , pandemin och framtiden, har den snabba digitala omställningen inneburit att verksamheter som förmedlar scenkonst inte hunnit etablera strukturer och modeller för dessa nya behov. Av rapporten framgår även att de nya utgifterna kopplade till digitaliseringen inte kan täckas upp till följd av intäktsbortfall från inställda föreställningar. Svensk Scenkonst har tecknat tillfälliga krisavtal i samarbete med berörda fackförbund avseende upphovsrättsliga ersättningar för att möjliggöra en temporär möjlighet att tillgängliggöra scenkonstföreställningar. Tabell 5.4 Arkiv- och biblioteksverksamhet vid spelningar av utgiven musik Anm.: Könsuppdelad statistik saknas. Arkiv- och biblioteksverksamheten vid har påverkats i mindre utsträckning av pandemin, då myndigheten har kunnat ställa om till andra sätt för att nå ut, bl.a. genom fjärrlån. Antalet nedladdningar och spelningar av musiken från har slagit nytt rekord , främst i form av strömningar i onlinetjänster. Insatser har gjorts för ökad jämställdhet Nationalscenerna Operan och samt nationalgåvan är statliga bolag där samtliga styrelseledamöter inklusive ordföranden nomineras av regeringen och väljs av stämman. Regeringen eftersträvar en jämn könsfördelning. Det innebär att andelen kvinnor respektive män ska vara . I alla tre styrelser uppnås detta mål. Operan, och har fortsatt sitt förebyggande arbete för att motverka sexuella trakasserier och andra former av diskriminering . Detta bl.a. genom ett systematiskt och medvetet jämställdhetsarbete på alla nivåer inom organisationerna där uppföljningar och löpande rutiner finns på plats. Regeringen har fortsatt att följa upp frågan, bl.a. inom ramen för de årliga dialogerna. Statens kulturråds totala bidragsgivning inom teater-, dans- och musikområdet är relativt jämnt fördelad mellan könen, men det finns könsmönster inom vissa bidrags- kategorier. Den övervägande delen av upphovsmän och konstnärliga ledningar inom scenkonstområdet är kvinnor. Representationen av män är något högre inom flera bidragsformer inom musikområdet. har haft en jämställd fördelning mellan kvinnor och män i sin bidragsgivning. Andelen kvinnor har ökat . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Andel anställda per kön Konstnärlig personal, andel män/ andel kvinnor i procent Kungliga Dramatiska teatern AB 1Därutöver angav annan könstillhörighet. 2Samma som ovan. Internationellt utbyte och samverkan har påverkats av pandemin Pandemin har kraftigt begränsat möjligheterna till ett internationellt utbyte, vilket bl.a. visat sig i minskat antal ansökningar om internationellt samarbete hos . Det innebär att turnéer och gästspel utomlands har ställts in eller skjutits . Särskilt inom den fria sektorn finns en omfattande internationell verksamhet som inte har kunnat verka under pandemin. Genom pandemin har sektorn tvingats till nytänkande där digitala lösningar oftast varit det enda alternativet för att upprätthålla internationella utbyten och samarbeten. har genomfört en lång digital teaterfestival med i med föreställningar från tolv europeiska teatrar. Operan har nått ut internationellt via den digitala plattformen Operan . genomförde ett gästspel på i , där 7 föreställningar genomfördes framför en publik på totalt ca 4 000 personer. Trots många inställda gästspel har Unga genomfört en rad olika internationella utbyten med teatrar och konstnärer på fyra kontinenter. blev Unga även nominerad till regeringens exportpris för de kulturella och kreativa näringarna. Dansen är en till stor del internationaliserad konstart. På grund av pandemin minskade det internationella utbytet kraftigt inom området 2020. Exempelvis minskade antalet internationella gästspel i jämförelse med 2019 från 16 till 3. har, i samarbete med och , arrangerat ett tvåårigt nordiskt mentorskapsprogram för konstnärlig utveckling. Även cirkusen är i hög grad en internationell konstform. Artister och kompanier har en stor del av sina arbetstillfällen utomlands och förlägger ofta delar av sin produktion i form av residens utanför . Av Statens musikverks bidragsgivning har gått till internationella projekt. Elektronmusikstudion har upplåtit sin studioverksamhet till 23 internatio- nella tonsättare. Studions verksamhet har påverkats negativt av pandemin och var stängd under stora delar av 2020. 5.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att sektorn trots omfattande, både ekonomiska och verksamhetsmässiga utmaningar , har hittat nya kreativa lösningar och former för att möta sin publik, inte minst genom digitala plattformar. Digitaliseringen har dock inte kunnat ersätta eller väga upp för det publiktapp som har skett i den övriga verksamheten. Regeringen bedömer att tidigare digitaliseringssatsningar har skapat goda förutsättningar för sektorn att nå geografisk spridning, nya publikgrupper och på sina håll många unika besökare. innebär digitala lösningar sämre möjligheter till intäkter då institutionerna inte hunnit utveckla betalmodeller för 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Regeringen konstaterar även att digitaliseringen medför ökade kostnader för institutionerna där särskilt frågan om skälig ersättning till upphovsmän och rättighetshavare utgör en grundförutsättning för fortsatt digitalisering. Regeringen bedömer att sektorn genom att i största möjliga omfattning främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och skapande förmågor samt att främja kvalitet och konstnärlig förnyelse har bidragit till att det övergripande målet om kulturen som dynamisk, utmanande och obunden där alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla området i stort har uppnåtts. Regeringen ser med oro på att barns och ungas tillgång till scenkonst kraftigt har minskat under pandemin vilket har lett till sämre möjligheter att uppfylla de nationella kulturpolitiska målen. Regeringen avser att följa frågan framöver så att barn och unga i hela landet får tillgång till scenkonstupplevelser. Regeringen ser att det sker ett aktivt arbete på många av institutionerna för att motverka sexuella trakasserier och att mycket har förbättrats, men att det är ett lång- siktigt arbete som behöver fortgå. Många scenkonstaktörer har hittat kreativa digitala lösningar i försök att hålla konstnärliga utbyten med scenkonstaktörer i andra länder vid liv. Därmed har det internationella och interkulturella utbytet och samverkan främjats och upprätthållits under pandemin. Regeringen konstaterar därmed att det övergripande målet får anses uppfyllt. Regeringen bedömer att de krisstöd som har betalats ut till sektorn har varit avgörande för att säkra en livskraftig scenkonst även efter pandemin. Stöden har möjliggjort viss verksamhet och har bidragit till att undvika konkurser samt hindra det kompetenstapp som uppstår när konstnärer tvingas lämna sektorn. Regeringen bedömer att konsekvenserna av pandemin med stor sannolikhet kommer att påverka scenkonstområdet , vilket riskerar att försvåra uppfyllelsen av det kulturpolitiska målet om att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Regeringen kommer att följa frågan. Återstart för kulturen – fria aktörer inom scenkonst och musik För att stimulera kulturlivets återstart och bidra till en kvalitativ, fri scenkonst som finns tillgänglig i hela landet bedömer regeringen att medel bör avsättas till Statens kulturråds bidragsgivning för teater-, dans- och musikändamål. De fria aktörerna utgör en central del av scenkonstens infrastruktur, såväl inom arrangörskap som produktion, och spänner över ett brett fält av nyskapande kulturuttryck. Ofta rör det sig om små aktörer som därtill verkar med begränsade ekonomiska resurser och som drabbats särskilt hårt av pandemins konsekvenser. Övriga insatser kopplade till återstart för kulturen redogörs det för i avsnitten 4.5, 7.5, 8.5 och 13.5. Regeringen bedömer att Statens musikverks uppgift att fördela bidrag till musiklivet bör föras över till och inordnas i , som bedöms ha bättre förut- sättningar för bidragsgivning på musikområdet. Regeringen bedömer också att en främjande funktion för musikområdet bör inrättas vid . reformerades de statliga insatserna på musikområdet och i samband med det bildades . Inom myndigheten inrättades en Plattform för musik (Musikplattformen) med syftet att bidra med nationell överblick och kompetens- 2021/22:1 Utgiftsområde 17 uppbyggnad samt främja internationell samverkan. Utifrån de bedömningar och analyser som redovisas i promemorian Vissa statliga insatser på musikområdet (Ds 2021:11), som har remitterats, anser regeringen emellertid att dessa intentioner har varit svåra att förverkliga. Bland annat gäller det rollen som kunskaps- och nätverks- byggande funktion för musiklivet i . Merparten av remissinstanserna stödjer förslaget helt eller delvis. Regeringen föreslår att medel tillförs i syfte att säkra digitalt tillgängliga och spårbara samlingar och för utveckling av digitala tjänster. Det övergripande målet för regeringens digitaliseringsstrategi är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Pandemin har tydliggjort betydelsen av att museernas samlingar finns digitalt tillgängliga med kvalitativa metadata. Det är dels en förutsättning för både nationell och internationell forskning och kunskapsutveckling, dels en fråga om tillgänglighet och allas lika tillgång till det gemensamma kulturarvet. Att ordna upp och digitisera (konvertera information från analog till digital form) samlingarna är även nödvändigt för att kunna bedriva en säker och aktiv samlingsförvaltning (se även avsnitt 11.5). () har lämnat en redovisning av det uppdrag som regeringen gav myndigheten om underlag avseende investeringar i opera- byggnaden i . Detta som ett komplement till den framställan som SFV inkommit med tidigare avseende en renovering och ombyggnad av huvudbyggnad (Fi2019/01565 och Fi2020/01970).