prop · H9031d21 · 2021-09-20 00:00:00 — Jämförelsen med en kontrollgrupp ska dock inte tolkas som kausala samband. Uppföljning av indikatorer för investeringsstöd Företag som fått investeringsstöd 2016 har en högre överlevnadsgrad än företag i kontrollgruppen. Förädlingsvärdet har utvecklats starkare i stödföretagen än i kontrollgruppen. Även arbetsproduktiviteten uppvisar en bättre utveckling i stödföretagen än i kontrollgruppen. En god produktivitetsutveckling i företagen tyder på att produk- 2021/22:1 Utgiftsområde 19 tionsfaktorerna används effektivt, något som normalt stärker företagets konkurrenskraft. Antalet anställda har ökat mer i stödföretagen än i kontrollgruppen. Uppföljning av indikatorer för främjandestöd Företag som fått främjandestöd 2016 har en högre överlevnadsgrad än företag i kontrollgruppen. Förädlingsvärdet har utvecklats starkare i stödföretagen än i kontrollgruppen. Även arbetsproduktiviteten uppvisar en bättre utveckling i stödföretagen än i kontrollgruppen. Antalet anställda har ökat mer i stödföretagen än i kontrollgruppen. Tabell 2.13 Uppföljning av indikatorer för tidigare beviljade selektiva regionala företagsstöd –0,5 –1,2 Anm. Indikatorerna är inte könsuppdelade. 1År 2016 är det finns uppgifter om. Investeringsstöd och främjandestöd infördes . 2Mäts som årlig utveckling av förädlingsvärdet delat med antal årsarbetare. 3Mäts som årlig utveckling i förädlingsvärde i procent, dvs. företagens produktionsvärde minus inköp av varor och tjänster. 4Mäts som andelen företag som är aktiva efter att stödet har beviljats. Till exempel avser den procentsats som anges under stödföretag 2016 den andel företag som fortfarande var aktiva . 5Mäts här som årlig utveckling av antalet anställda i företag (heltidstjänster). Uppföljning av kompletterande indikatorer för fördelning av kvinnor och män De företag som beviljats selektiva regionala företagsstöd uppvisar en skev fördelning vad gäller andelen kvinnor respektive män i företagsledning och styrelse, tabell 2.14 och tabell 2.15. finns positiva tendenser . Andelen kvinnor i företagsledning och styrelse samt antalet anställda kvinnor i företag som beviljats investeringsstöd och främjandestöd har ökat. Avseende främjandestöd skulle en förklaring kunna vara att antalet ärenden med företag i t.ex. branscher som har en relativt hög representation av kvinnor har ökat. Uppgifterna i tabell 2.14 och tabell 2.15 kan jämföras med att 2019 var av de operativa företagsledarna i kvinnor enligt och egna beräkningar, se utgiftsområde 24 Näringsliv avsnitt 3.3.3. 2021/22:1 Utgiftsområde 19 Tabell 2.14 Uppföljning av indikatorer för fördelning av kvinnor och män i företag som beviljats investeringsstöd kvinnor (%) män (%) kvinnor (%) män (%) 1Verkställande direktör eller kontaktperson. Tabell 2.15 Uppföljning av indikatorer för fördelning av kvinnor och män i företag som beviljats främjandestöd kvinnor (%) män (%) kvinnor (%) män (%) 1Verkställande direktör eller kontaktperson. Det regionala transportbidraget ska kompensera företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd samt stimulera till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Avsnittet bygger på av regionala företagsstöd, stöd till projektverksamhet och stöd till kommersiell service (N2021/01288). Regeringens redovisning har utvecklats med anledning av – bristande underlag och oklar måluppfyllelse (RiR 2021:2). I syfte att följa upp tidigare beviljade stöd finns de centrala indikatorerna arbetsproduktivitet och överlevnadsgrad. För att ge en bredare bild av de centrala indikatorerna och resultatet kopplat till målet för politikområdet redovisas även kompletterande indikatorer. För tidigare beviljade stöd finns de kompletterande indikatorerna antal anställda och förädlingsvärde. Dessutom finns de kompletterande indikatorerna utbetalt stöd, antal arbetsställen, kompensation för transportkostnader och vidareförädling. Antal arbetsställen har lagts till som en ny kompletterande indikator och den visar på utvecklingen av antalet arbetsställen som beviljats stöd . Eftersom ett stödmottagande företag kan ha flera arbetsställen i stödområdet bedöms antal arbetsställen vara den relevanta indikatorn. Det finns även kompletterande indikatorer som följer upp fördelning av kvinnor och män i företag som beviljats transportbidrag. 2021/22:1 Utgiftsområde 19 Uppföljning av de kompletterande indikatorerna utbetalt stöd, antal arbetsställen, kompensation för transportkostnader och vidareförädling Som framgår av tabell 2.16 har utbetalningarna av transportbidrag minskat , vilket framför allt beror på en dämpad konjunktur 2020. Antalet arbetsställen som har fått stöd har minskat något men har varierat . Tabell 2.16 Utbetalt regionalt transportbidrag fördelat på län och antal arbetsställen Län/år/antal Eftersom transportbidraget är ett regionalt driftsstöd är det till största delen återkommande stödmottagare. Av de arbetsställen som fick stöd fick Flest antal beviljade ansökningar, , gick till små företag, medan av utbetalda medel gick till medelstora och stora företag. De tio största bidragsmottagarna får av stödet. Trävarutillverkning är den industri som får störst andel av transportbidraget. har transportbidraget kompenserat stödmottagande företag, i enlighet med stödnivåer i förordningen (2000:281) om regionalt transportbidrag, för deras transportkostnader med i genomsnitt , vilket är samma nivå som . Enligt en årlig undersökning från instämde av respondenterna i mycket hög grad, i hög grad eller i viss grad i att bidraget har haft en positiv effekt på deras vidareförädling 2020, vilket kan jämföras 2019. Vidare instämde av respondenterna i undersökningen i mycket hög grad, i hög grad eller i viss grad i att transportbidraget gett deras organisation en ökad förmåga att driva företag. Av samma undersökning framgår vidare att av respondenterna instämmer i mycket hög grad, i hög grad eller i viss grad i att transportbidraget har bidragit till att företaget stannat på orten, vilket är en ökning . Eftersom detta är företagens egna bedömningar och svarsfrekvensen var bör uppgifterna tolkas med viss försiktighet. Uppföljning av de centrala indikatorerna arbetsproduktivitet och överlevnadsgrad samt de kompletterande indikatorerna antal anställda och förädlingsvärde I syfte att följa upp tidigare beviljade transportbidrag finns de centrala indikatorerna överlevnadsgrad och arbetsproduktivitet samt de kompletterande indikatorerna antal anställda och förädlingsvärde. Indikatorerna följs upp stödet beviljades och en jämförelse görs med kontrollgrupper. Den årliga utvecklingen i stödföretagen är beräknad jämfört med året innan stöden beviljades. Indikatorerna, som redovisas i tabell 2.17, avser faktiskt utfall av tidigare beviljade transportbidrag i förhållande till jämförbara kontrollgrupper –2016. Uppföljningen visar hur stödmottagarna utvecklas i förhållande till liknade företag. Jämförelsen med en kontrollgrupp ska dock inte tolkas som kausala samband. 2021/22:1 Utgiftsområde 19 Företag som är mottagare av transportbidrag har en högre överlevnadsgrad än företag i kontrollgruppen. Förädlingsvärdet utvecklas starkare i stödföretagen än i kontrollgruppen. Arbetsproduktiviteten uppvisar en sämre utveckling i stödföretagen än i kontrollgruppen. En god produktivitetsutveckling i företagen tyder på att produktionsfaktorerna används effektivt, något som normalt stärker företagets konkurrenskraft. Antalet anställda har ökat mer i stödföretagen än i kontrollgruppen. Tabell 2.17 Uppföljning av indikatorer för tidigare beviljat transportbidrag –0,2 –2,1 –1,2 Anm. Indikatorerna är inte könsuppdelade. 1År 2016 är det finns uppgifter om. 2Mäts som andelen företag som är aktiva efter att stödet har beviljats. Till exempel avser den procentsats som anges under stödföretag 2016 den andel företag som fortfarande var aktiva . 3Mäts som årlig utveckling av förädlingsvärdet delat med antal årsarbetare. 4Mäts som årlig utveckling i förädlingsvärde i procent, dvs. företagens produktionsvärde minus inköp av varor och tjänster. 5Mäts här som årlig utveckling av antalet anställda i företag (heltidstjänster). Uppföljning av kompletterande indikatorer med fördelning på kvinnor och män Transportbidraget uppvisar en skev fördelning vad gäller andelen kvinnor respektive män i företagsledning och styrelse i de stödmottagande företagen, se tabell 2.18. Det är även betydligt fler män än kvinnor anställda i de stödmottagande företagen. Transportbidraget beviljas framför allt till företag och branscher där män dominerar som operativa företagsledare. Tabell 2.18 Uppföljning av indikatorer för fördelning av kvinnor och män i företag som beviljats transportbidrag kvinnor (%) män (%) kvinnor (%) män (%) 1Verkställande direktör eller kontaktperson. 2.6.6EU:s regionalfondsprogram perioden –2020 Den regionala utvecklingspolitiken är nära integrerad med genomförandet av EU:s sammanhållningspolitik. EU:s regionalfondsprogram finansieras av bl.a. anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020. Insatserna medfinansieras även av bl.a. anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder efter beslut av regionerna, och . Insatserna medfinansieras dessutom av andra statliga 2021/22:1 Utgiftsområde 19 myndigheter samt andra aktörer på lokal, regional och internationell nivå, bl.a. kommuner, regioner och näringsliv. En resultatredovisning av regionalfondsprogrammen är genom detta även delvis en resultatredovisning av insatser som medfinansierats av bl.a. anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. I tabell 2.20 framgår den totala omfattningen och beslutade medel för de åtta regionala strukturfondsprogrammen, det nationella regionalfondsprogrammet och programmen inom Interreg . Investering för tillväxt och sysselsättning 2014–2020 Insatserna inom sammanhållningspolitikens mål Investering för tillväxt och sysselsättning genomförs inom nio regionalfondsprogram, varav åtta regionala strukturfondsprogram och ett nationellt regionalfondsprogram. Den valutakurs som fastställts i förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från EU:s struktur- och investeringsfonder, och som används vid omräkning av de finansiella ramarna för strukturfonderna, analyseras fortlöpande och revideras vid behov för att skillnaden mot den verkliga kursen inte ska bli för stor. Den totala omfattningen, inklusive EU-medel samt offentlig och privat nationell medfinansiering, av de nio regionalfondsprogrammen är ca . Av detta belopp uppgår EU-ramen till ca . har av EU-ramen beviljats till nationella och regionala utvecklingsprojekt, se tabell 2.20. Inom ramen för regionalfondsprogrammen har särskilda insatser genomförts till branscher som drabbats hårt av den pågående pandemin. Uppföljningen av pågående projekt visar att de har varit framgångsrika i att hantera effekterna av den pågående pandemin och att förutsättningarna överlag är goda att uppnå ursprungliga mål. Men de som driver projekten uppger också att den pågående pandemin har stor påverkan på samverkansinsatser och internationellt samarbete, som har förhindrats eller försvårats av olika restriktioner. Särskilda insatser har genomförts för att stödja besöksnäringen och industrin men även mer generella stöd till små och medelstora företag oavsett bransch. Exempel på insatser är stöd och coachning för att se över företags affärsmodeller, produktutveckling och kommunikation. Andra insatser har handlat om att stödja företagens omställning mot nya och förändrade marknader samt digitalisering. Beviljade projekt i de särskilda insatserna förväntas nå ca 6 000 företag. Se även utgiftsområde 24 Näringsliv för en resultatredovisning i denna del. För att följa upp insatserna och uppsatta mål inom de nio programmen för investering för tillväxt och sysselsättning finns flera indikatorer som är relevanta att aggregera på nationell nivå. Dessa EU-gemensamma indikatorer är ett krav enligt för regionalfonden och fastställdes i samband med att programmen beslutades. Dessutom finns det programspecifika indikatorer, som dock inte är relevanta att aggregera till nationell nivå och därför inte redovisas i budgetpropositionen. Eftersom programmen finansierar insatser inom en mängd olika områden har indikatorerna en stor bredd. De centrala indikatorerna är följande: –antal företag som får stöd –antal nya sysselsatta –investerade medel. Dessutom finns följande kompletterande indikatorer: 2021/22:1 Utgiftsområde 19 –antal företag som samarbetar med forskningsinstitutioner –antal företag som får stöd för att introducera nya produkter –antal företag som får tillgång till bredband på minst /s –minskad energianvändning hos projektmedverkande företag och organisationer –ekonomiskt stöd till klimatinsatser. Uppföljning av de centrala indikatorerna antal företag som får stöd, antal nya sysselsatta och investerade medel Programmen har bl.a. som mål att ca 20 000 företag ska få stöd genom programmens insatser. Med stöd avses ekonomiskt stöd i form av bl.a. bidrag eller riskkapital, men också annat stöd till företag som arenor för samverkan mellan företag samt mellan företag och universitet och högskolor. har det för denna centrala indikator rapporterats att ca 30 000 unika företag fått stöd. Majoriteten av företagen har fått stöd på annat sätt än finansiellt. Fler företag har således fått stöd genom programmens insatser än vad som förutsågs när programmen togs fram, vilket är positivt. Uppföljningen av de företag som fått stöd visar att drivs av kvinnor och av män. Enligt uppföljningen drivs av företagen som ingått i de företagsinriktade projekten av personer med utländsk bakgrund. På grund av bl.a. olika metodologiska problem är dessa uppgifter mycket svåra att jämföra med t.ex. andelen kvinnor och män samt andelen personer med utländsk bakgrund som driver företag i . Programmen har som mål att bidra till ca 12 000 nya sysselsatta i företag som beviljas stöd. Enligt rapporterat utfall i avslutade projekt för denna centrala indikator har projektens verksamhet bidragit till drygt 8 400 nya sysselsatta i de företag som beviljats stöd. Uppföljning av den centrala indikatorn investerade medel och de kompletterande indikatorerna antal portföljföretag, privat kapital och medfinansiering för riskkapitalfonder I tabell 2.19 framgår resultat för den centrala indikatorn investerade medel per program för riskkapitalfonder enligt av finansiella instrument inom ramen för regionalfondsprogrammen 2014–2020 (N2021/01322). Riskkapitalfonderna förväntas totalt omfatta ca i regionalfondsmedel och offentlig medfinansiering. Fonderna förväntas attrahera i privat kapital i 475 portföljföretag. har totalt investerats i 440 portföljföretag. I dessa bolag tillkommer privat kapital med , vilket överstiger målsättningen. Enligt uppföljning fungerar verksamheten bra och efterfrågan på fondernas kapital är till övervägande del stor. Branschfördelningen bland portföljbolagen som fonderna investerat i visar att företag inom informations- och kommunikationsteknik (IKT) är dominerande följt av life science. Detta gäller för både antal företag och investerat kapital. Av investerade medel i de regionala programmens fonder och i den gröna investeringsfonden fördelas till kvinnor, till män och till företag som grundats av både kvinnor och män. De investerade medlens fördelning mellan kvinnor och män är i princip samma som fördelningen mellan de som ansökte om medel. Det finns därför ingen direkt snedvridning i allokeringen av riskkapital men andelen kvinnor som ansöker om medel är låg. Riskkapitalfonderna har attraherat privat kapital som är mer än större än investerade offentliga medel. Detta tyder på att fonderna har attraherat väsentligt mer privat kapital än förväntat i samband med investeringar. På så sätt fungerar fonderna som en katalysator för att frigöra kapital i respektive program- 2021/22:1 Utgiftsområde 19 Se även utgiftsområde 24 Näringsliv för en resultatredovisning av riskkapital för . Tabell 2.19 Investerade medel per program för riskkapitalfonder 1Offentlig finansiering inklusive EU-medel. 2Till detta kommer finansiering från Europeiska investeringsfonden (EIF) på . Uppföljning av den kompletterande indikatorn nationell medfinansiering Nationell medfinansiering är ett krav enligt för sammanhållningspolitiken och är en viktig princip för genomförandet av EU-programmen. För att beviljas finansiering från Europeiska regionala utvecklingsfonden krävs för programperioden –2020 medfinansiering på av kostnaden. De tio största medfinansiärerna står för av den totala medfinansieringen på Bland dessa medfinansiärer finns offentliga aktörer på både regional och nationell nivå. De största medfinansiärerna är med , med , moderbolaget med , med , Region med och Region med . Av medfinansieringen från regionerna är en del statlig finansiering från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder och en annan del egna medel. Om medfinansieringen från samtliga bolag inom summeras skulle de vara den enskilt största medfinansiären. Genom medfinansieringen har det skett en nationell och regional förankring. Uppföljning av vissa kompletterande indikatorer inom olika tematiska mål Inom ramen för sammanhållningspolitiken har EU fastställt elva tematiska mål för att främja tillväxt och regional utveckling –2020. Inom tematiskt mål 1 (stärka forskning, teknisk utveckling och innovation) har enligt uppgifter från projekten 2 300 företag samarbetat med forskningsinstitutioner. Vidare har 750 företag fått stöd för att ha introducerat nya produkter. Det finns en indikator som följer upp antal företag som får tillgång till bredband på minst /s genom det stöd till utbyggnad av bredband som finns inom de tre 2021/22:1 Utgiftsområde 19 Sammanlagt har avslutade projekt lett till att ca 7 800 företag fått tillgång till bredband på minst /s. Inom tematiskt mål 4 (stödja övergången till en koldioxidsnål ekonomi) har mer än i EU-stöd investerats. Cirka 5 800 företag har fått stöd och i privat kapital har investerats. Vidare uppskattar projekten att de bidragit till 328 nya heltidssysselsatta. och organisationer rapporterar att de har minskat sin energianvändning med mer än 100 000 MWh vilket motsvarar en normal energianvändning i 4 000 villor . Det finns EU-krav på att följa upp hur stor andel av programmens medel inom målet Investering för tillväxt och sysselsättning som har använts för att främja klimatomställning, bl.a. genom insatser för energieffektivisering. Målet är att ca från regionalfondsprogrammen, inklusive medfinansiering, ska användas till ekonomiskt stöd till klimatinsatser –2020. beräknas av detta mål uppnås i beviljade projekt. Europeiskt territoriellt samarbete 2014–2020 deltar i tretton program inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet (Interreg). Den totala omfattningen, inklusive EU-medel, medel från tredje land (dvs. från länder som inte är medlemmar i , exempelvis och ) samt offentlig och privat nationell medfinansiering, av de sex gränsregionala och tre transnationella programmen som deltar i uppgår totalt till ca . Av detta belopp uppgår EU-ramen till ca . I tabell 2.20 framgår att det beviljats ca i EU-medel. Det motsvarar av EU-ramen. Att av ramen beslutats beror på ett visst återflöde av medel som av olika anledningar inte har betalts ut till projekt. Dessa medel har därefter kunnat beviljas till nya projekt. Det svenska deltagandet i Interreg följs upp genom följande kompletterande indikatorer: –klimat och miljö. Vidare följs genomförda insatser i de fyra gränsregionala program som förvaltas i upp genom följande kompletterande indikatorer: –antal företag som får stöd –antal företag som har deltagit i gränsöverskridande forskningsprojekt –antal personer som deltar i projekt för ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Per hade 865 samarbetsprojekt startats inom ramen för Interreg med svenskt deltagande genom över 1 600 svenska projektpartners. Samma organisation kan dock delta i flera projekt. Inom ramen för sammanhållningspolitiken, inklusive Interreg, har EU fastställt elva tematiska mål för att främja tillväxt och regional utveckling –2020. Svenska organisationer deltar främst i projekt inom tematiskt mål 1 (stärka forskning, teknisk utveckling och innovation) och inom tematiskt mål 6 (bevara och skydda miljön och främja ett effektivt resursutnyttjande). Aktörer från samtliga län deltar i projekt finansierade av de territoriella samarbetsprogrammen. Aktörer i , och deltar i flest 2021/22:1 Utgiftsområde 19 Det är främst universitet och forskningsinstitut samt kommuner som deltar som projektpartners i projekten. I spåren av den pågående pandemin har också nya initiativ tagits inom olika områden, exempelvis kring e-hälsa. Inom ramen för Interreg genomförs betydande insatser inom klimat- och miljöområdet inom ramen för de tematiska målen 4 (stödja övergången till en koldioxidsnål ekonomi), 5 (främja anpassning, riskförebyggande och riskhantering i samband med klimatförändringar) och 6 (bevara och skydda miljön och främja ett effektivt resursutnyttjande). Totalt har ca i EU-medel beviljats till denna typ av insatser i de gränsregionala och transnationella programmen som deltar i. De fyra gränsregionala program som förvaltas i har som mål att ca 1 500 företag ska få stöd genom programmens insatser. Programmen har vidare som mål att 450 företag ska delta i gränsöverskridande forskningsprojekt. Programmen har dessutom som mål att ca 3 400 personer ska delta i projekt för ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Utfallet i de avslutade projekten överstiger målen. Rapporterat utfall i avlutade projekt är att ca 5 900 företag har fått stöd, att 860 företag har deltagit i gränsöverskridande forskningsprojekt och att ca 9 300 personer har deltagit i projekt för ökad rörlighet på arbetsmarknaden. 2021/22:1 Utgiftsområde 19 Tabell 2.20 Den totala omfattningen EU-medel för de åtta regionala strukturfondsprogrammen, Nationella regionalfondsprogrammet och Europeiskt territoriellt samarbete perioden –2020 samt beslutade EU-medel Investeringar för tillväxt och sysselsättning Europeiskt territoriellt samarbete: Gränsregionala Anm.: Räknat på växelkurs , enligt förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från EU:s struktur- och investeringsfonder. 2.7Regeringens bedömning av måluppfyllelsen En rad olika faktorer påverkar den regionala utvecklingen, bl.a. skiljer sig förutsättningarna åt med avseende på tätorts-, befolknings-, utbildnings-, närings- och företagsstruktur samt infrastruktur. Det gör att t.ex. konjunkturförändringar påverkar olika delar av landet på olika sätt. Dessutom varierar förmågan att nyttja förutsättningar i form av bl.a. innovation och förnyelse. Den regionala utvecklingspolitikens effekter är därför ofta svåra att mäta och särskilja från övergripande konjunktur- och strukturförändringar. Den pågående pandemin påverkar också den regionala utvecklingen där de mer långsiktiga regionala effekterna ännu är oklara. Regeringen bedömer att målet för den regionala utvecklingspolitiken delvis har uppnåtts med olika typer av insatser finansierade inom utgiftsområde 19 Regional utveckling. Även insatser för en ekonomisk, social och miljömässig hållbar utveckling inom andra utgiftsområden har bidragit till målet för den regionala utvecklingspolitiken. Trots det finns det stora och i vissa fall ökade skillnader i utveckling mellan FA-regionerna. Utvecklingen i funktionella analysregioner En generell bild av utvecklingen är att befolkningsmässigt större FA-regioner har bättre förutsättningar för att skapa en hållbar regional utveckling än befolkningsmässigt mindre FA-regioner. Det visar på betydelsen av 2021/22:1 Utgiftsområde 19 goda strukturella förutsättningar såsom tillgång till transporter, digital infrastruktur och service, liksom närhet till en marknad för varor och tjänster, arbetsmarknad, utbildning, forskning och innovationsmiljöer.