prop · H9031d26 · 2021-09-20 00:00:00 — infördes även en möjlighet att få ersättning för en del av kostnaderna för kompetensinsatser för arbetsgivare som kommer överens med arbetstagare om att tid som frigörs vid korttidsarbete används till kompentensinsatser. Till och med har beviljat drygt 800 av ca 1 200 inkomna ansökningar om ersättning för del av kostnaderna för kompetensinsatser riktade till arbetstagare uttagna i korttidsarbete. Ansökningarna omfattar knappt 2 600 arbetstagare. Totalt har nettobeviljats som ersättning för sådana kompetensinsatser . infördes ett nytt stöd till enskilda näringsidkare som drabbats av ett större tapp i omsättningen till följd av den pågående pandemin (omsättningsstöd). Stödet har därefter förlängts i omgångar. Fram till hade totalt ca beviljats i omsättningsstöd till 25 706 ansökningar. Vidare har ett särskilt omsättningsstöd till handelsbolag med minst en fysisk person som delägare införts . Även detta stöd har förlängts i omgångar. Fram till hade 1 250 ansökningar om stöd beviljats med totalt ca Med anledning av spridningen av covid-19 infördes ett statligt stöd som innebar att hyresvärdar kunde få stöd för överenskomna hyresrabatter –. Stödet återinfördes för perioden –(prop. 2020/21:84, bet. 2020/21:FiU43, rskr. 2020/21:203) och förlängdes därefter ytterligare till perioden –(prop. 2020/21:99, bet. 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:38) samt till perioden – 2021/22:1 Utgiftsområde 24 2020/21:208, bet. 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:419). Avseende perioden –inkom 33 769 ansökningar till länsstyrelserna varav 31 238 beviljades till ett belopp om sammanlagt . –inkom 9 650 ansökningar till ett sammanlagt belopp om Avseende perioderna –och – är ansökningsperioden –. hade 1 630 ansökningar inkommit. Spridningen av covid-19 har inneburit att resor avbeställts, ställts in eller avbrutits . För att möjliggöra återbetalning till drabbade resenärer i enlighet med krav i paketreselagen (2018:1217) infördes möjlighet för arrangörer och vissa återförsäljare av paketresor att få ett statligt lån för återbetalning av sådana resor som bokats före och som skulle ha påbörjats –eller som påbörjats och avbrutits (prop. 2020/21:77, bet. 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:179). Totalt inkom 35 ansökningar om researrangörslån till Kammarkollegiet och det sammanlagda lånebeloppet uppgår till ca som möjliggjort återbetalning av ca 7 200 paketresor. Vidare infördes ytterligare en möjlighet till statligt lån till researrangörer. Denna lånemöjlighet syftar till att möjliggöra återbetalning av skulder till resenärer i de fall då resenärer accepterat en ny resa i stället för pengar när paketresor ställts in eller avbeställts och även dessa nya resor sedan har avbeställts eller ställts in (prop. 2020/21:208, bet. 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:419). Sista ansökningsdag för dessa lån är . I detta steg inkom totalt 13 ansökningar till ett sammanlagt lånebelopp på . Mot bakgrund av den ekonomiska situationen som orsakats av pandemin beslutade regeringen att ge i uppdrag att utfärda kreditgarantier till kreditinstitut som bedriver verksamhet i för utlåning till i första hand små och medelstora företag. Garantiprogrammet Företagsakuten innebär att staten garanterar av lånebeloppet för nya lån som banker beviljar drabbade företag. Sammantaget har 71 kreditinstitut anslutit sig till Företagsakuten och dessa har tilldelats ett rambelopp om . Per uppgick utbetalade lån till fördelade på 761 lån, varav fördelade på 23 lån . sammanställning av kreditinstitutens utlåning inom ramen för garantiprogrammet Företagsakuten visar att utlåning har skett till ett flertal olika branscher bl.a. till handel, transport, hotell- och restaurangbranschen, tillverkning samt kultur, nöje och fritid. Antalsmässigt har flest antal lån beviljats företag inom hotell- och restaurang följt av handel och transport. Utlåningen fördelad utifrån antalet anställda i företagen som fått lån visar att en stor majoritet gått till småföretag, se tabell 3.5 nedan. Mikroföretag (0–9 anställda) Småföretag (10–49 anställda) (50–249 anställda) Stora företag (från 250 anställda) 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Sammanfattningsvis har kreditinstitutens beviljade utlåning inom ramen för Företagsakuten kommit små och medelstora företag tillgodo såväl volymmässigt som antalsmässigt. Utifrån gjorda uppföljningar kan konstateras att garantiprogrammet varit ändamålsenligt när det gäller bransch och företagsstorlek trots att lånevolymen har varit lägre än förväntat. Regeringen har uppdragit åt Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) att påbörja en strukturerad uppföljning och utvärdering av de sammanlagda effekterna på företagen av stöden till näringslivet med anledning av den pågående pandemin (N2020/03083). De stödåtgärder som riktats till näringslivet i samband med den pågående pandemin förefaller utifrån preliminära bedömningar av Tillväxtanalys ha nått de företag som varit i särskilt behov av offentliga insatser för att möta pandemins effekter. Det finns indikationer på att det finns risk för att stöden också minskar näringslivets dynamik bl.a. med avseende på arbetsmarknadens rörlighet. För många företag är tillgång till finansiellt kapital en förutsättning för start, utveckling och hållbar tillväxt. Företagens kapitalförsörjning är en indikator som belyser företags förutsättningar att utveckla och investera i sina affärsidéer och affärsmodeller. Den främsta källan för tillförsel av externt kapital till företagen är via banklån och huvuddelen av företagens lånebehov tillgodoses av den privata marknaden. Tabell 3.6 Företagens kapitalförsörjning utlåning till icke-finansiella företag 1Riskkapitalinvesteringar i tidiga skeden och tillväxtfaser. Riskkapital som investeras av riskkapitalbolag, inklusive flera av de offentliga riskkapitalaktörerna. Källa: och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser. Den totala utlåningen till icke-finansiella företag i har ökat , vilket indikerar ett växande kapitalförsörjningsbehov hos företagen. För att få lån krävs säkerheter, vilket t.ex. små nystartade företag med tillväxtambitioner ofta saknar. Då krävs andra former av kapitaltillförsel t.ex. riskkapital (ägarkapital). De företag som erhåller riskkapitalinvesteringar är ofta tillväxtorienterade företag som har potential att bidra relativt starkt till utvecklingen i näringslivet. Det gör att utvecklingen av riskkapitalinvesteringar är intressant att följa även om dessa jämfört med lånefinansiering står för relativt små belopp. som företagens behov av kapitalförsörjning har ökat har riskkapitalinvesteringarna minskat marginellt . Stort behov av marknadskompletterande lån under pandemin Marknadskompletterande finansiering via de statliga aktörerna () och Stiftelsen (Norrlandsfonden) ska bidra till en förbättrad finansieringssituation där den privata marknaden verkar i begränsad utsträckning, men där det finns ett samhällsekonomiskt motiv för insatser som leder till hållbar tillväxt och förnyelse i svenskt näringsliv. Syftet med verksamhet är att utveckla och finansiera små och medelstora företag i hela landet. ökade nyutlåning kraftigt jämfört med 2021/22:1 Utgiftsområde 24 vilket framför allt berodde på pandemins påverkan på företagens ekonomiska situation. Utlåningen uppgick till (tabell 3.7). Den ökade utlåningen möjliggjordes av ett kapitaltillskott från staten på och en ökning av det statliga anslaget (anslag 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation) med som tillfördes i enlighet med propositionen Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99, bet. 2019/20:FiU21, rskr. 2019/20:340). En stor del av nyutlåning utgjordes av det nya s.k. brygglånet som introducerade , ett lån med mer fördelaktiga villkor i syfte att underlätta för företag att överbrygga krisen. Brygglånet utgjorde av nyutlåningen, dvs. Av nyutlåning gick till exporterande företag, vilket är en ökning jämfört med då motsvarande utlåning var . utlåning till företag vars företagsledare (oftast verkställande direktör) är en kvinna uppgick till av den totala utlåning . 2019 var motsvarande andel . En förklaring till skillnaden är att har ändrat sin uppföljning jämfört bl.a. med anledning av granskning av verksamhet ur ett jämställdhetsperspektiv (2019:7). av utbetalda lån gick till företag vars företagsledare är män. Tabell 3.7 Marknadskompletterande utlåning Nyutlåning och 2019 (inom parentes) Nyutlåning (mnkr) 3 166 (1 975) 290 (293) Nyutlåning (antal) 5 872 (3 336) 151 (149) Totalt utlånat kapital (mnkr) 6 046 (4 752) 994 (965) Källa: och , årsredovisningar 2020. Stiftelsen erbjuder finansiering till små och medelstora företag i , , , och . Utlåningen från Norrlandsfonden låg i princip på motsvarande nivå som 2019 såväl beloppsmässigt som i antalet krediter. Norrlandsfonden beviljade krediter för totalt till 151 företag. av utlåningen gick till företag som ägs eller leds av kvinnor 2020, vilket är en betydande minskning jämfört med då motsvarande andel var . En förklaring kan, enligt Norrlandsfonden, vara att pandemin orsakat kris i branscher där kvinnor har en relativt hög representation, exempelvis handel och besöksnäring för vilka andra typer av stöd funnits. Därav har efterfrågan på krediter från Norrlandsfonden minskat. och Norrlandsfondens utlåning sker huvudsakligen tillsammans med banker. bidrog utlåningen från till att banker och andra finansiärer beviljade lån för ytterligare . Norrlandsfondens utlåning beräknas generera investeringar i näringslivet om ytterligare ca , främst investeringar i små och medelstora företag. När det gäller såväl som Norrlandsfondens utlåning har bankernas andel av utlåningen minskat jämfört , vilket framgår av diagram 3.3. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Diagram 3.3 Uppväxling av marknadskompletterande utlåning Egen andel vid nyutlåning Medfinansiering vid nyutlåning (i huvudsak bank) Källa: och , årsredovisningar 2020. följer regelbundet upp insatser i kundföretagen efter det att insatsen genomförts. Den senaste uppföljningen visar att omsättningen ökat –2019 för de företag som blev lånekunder . Den sammantagna sysselsättningsökningen var i dessa kundföretag. Norrlandsfondens uppföljning av sin låneverksamhet visar också goda resultat. Företag som fått lån av Norrlandsfonden visar en sammantagen sysselsättningsökning –2019 (data finns ännu inte tillgänglig) och en omsättningsökning . Det är en förbättring jämfört med uppföljningen av de företag som fick lån 2015. Dessa uppvisade en sysselsättningsökning och en omsättningsökning . Fortsatt stor efterfrågan på riskkapital Efterfrågan på riskkapital i tidiga skeden från () fortsatte att öka 2020 och var större än under såväl 2019 som 2018. Vid utgången av 2020 hade innehav i 354 portföljbolag. i befintliga och nya portföljbolag 2020 via sina åtta regionala fonder, vilket är en ökning med jämfört med . Av genomförda investeringar avsåg nyinvesteringar i 45 bolag och följdinvesteringar i 130 bolag (se även utg.omr. 19 avsnitt 6.2 tabell 2.19). Sammantaget ökade omsättningen i de företag som fick ta del av riskkapital 2016. Även förädlingsvärdet och antalet sysselsatta ökade betydligt i dessa företag. förvaltar även en grön investeringsfond som riktar sig till företag verksamma inom områdena klimat, förnybar energi och energieffektivisering med syfte att bidra till en koldioxidsnål ekonomi. investerades totalt fördelat på 15 företag. investerade privata aktörer totalt i , vilket innebär en uppväxling på från privata aktörer per investerad krona från . Det är en halvering jämfört med föregående år då motsvarande uppväxling var per investerad krona från . Regeringen beslutade att ändra kraven på privat medfinansiering för investeringar så att numera kan stå för en större andel (högst ) av varje investering. Ändringen har underlättat för att följdinvestera i företag som med anledning av pandemin behövde tillföras kapital och har därmed gett bättre förutsättningar att stötta befintliga portföljbolag och investera i nya företag. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Utbrottet av pandemin medförde inledningsvis försämrade finansieringsmöjligheter för företag med tillväxtpotential bl.a. unga innovativa företag med betydande immateriella värden. gav regeringen därför ett kapitaltillskott om för att säkerställa att dotterbolaget kunde möta en ökad efterfrågan till följd av pandemin (prop. 2019/20:167 utg.omr. 24, bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:296). Tillskottet har bidragit till att investeringsvolym ökade med jämfört med investeringsvolymen 2019. Stiftelsen Industrifondens (Industrifonden) verksamhet riktar sig till små och medelstora företag som vill växa. Under /21 investerade fonden totalt , varav utgjorde investeringar i sju nya bolag och utgjorde följdinvesteringar i tidigare engagemang. Industrifonden investeringar 2020/21 om matchades av privata kapitalinvesteringar om , vilket innebär en uppväxling på per investerad krona från Industrifonden. På balansdagen var Industrifonden direkt engagerad i 53 portföljbolag. Verksamheten hos (Saminvest) syftar till att stärka finansieringssystemet för innovativa företag med hög tillväxtpotential så att fler växande företag skapas. Saminvest investerar i privat förvaltade riskkapitalfonder och affärsängelprogram. Sedan start har Saminvest lämnat utfästelser om totalt , varav utfästes bl.a. till tre nya fondinvesteringar; en nordisk fond fokuserad på hållbarhet, en ny svensk life science fond och en ny svensk klimatfond. Saminvest har vidareutvecklat det indirekta finansieringsprogrammet för affärsänglar via olika inkubatorer som inleddes . Totalt har 219 investeringar i tillväxtbolag genomförts av de fonder och affärsängelprogram Saminvest har investerat i, varav 98 genomfördes . Saminvest har bidragit till att nya fonder och team har kunnat etableras och på så sätt skapat en mer dynamisk riskkapitalmarknad. Kreditgarantier för gröna investeringar Industrins omställning kräver investeringar med lång livslängd till nya och ofta obeprövade tekniker och processer. Investeringarna är nödvändiga för att nå ambitiösa klimat- och miljömål. Trots väl fungerande finansiella marknader innebär detta utmaningar för företag att säkra finansiering. För att möjliggöra investeringar som skapar miljö- och klimatvinster införde regeringen en möjlighet för företag att ansöka om kreditgarantier för stora gröna investeringar. gav regeringen i uppdrag att ställa ut kreditgarantier i enlighet med förordningen (2011:211) om utlån och garantier och den kompletterande förordningen (2021:524) om statliga kreditgarantier för gröna investeringar som regeringen beslutade vid samma tillfälle. Sedan den senare förordningen trädde i kraft har ett flertal företag visat intresse för kreditgarantierna. process för att hantera förfrågningar gällande garantier för gröna investeringar innehåller två steg, en intresseanmälan och en formell ansökan. hade 17 intresseindikationer inkommit, varav 9 formella intresseanmälningar. Av intresseanmälningarna framgår att investeringar planeras inom en rad olika sektorer. har tillkännagett för regeringen att den ska lämna en årlig redogörelse till om förenklingsarbetet, så att kan få en möjlighet att kontinuerligt följa utvecklingen på området (bet. 1998/99:NU6, rskr. 1998/99:170). 2021/22:1 Utgiftsområde 24 återrapporterar därför sitt förenklingspolitiska arbete till i budgetpropositionen. Regeringen avser att överlämna en skrivelse med nya förenklingspolitiska mål till . Lagar och myndighetsregler ska främja tillväxt Tillväxthinder för företag är en indikator för att belysa hur företagen uppfattar de lagar och myndighetsregler som företagen ska följa. För indikatorn används enkätundersökning Företagens villkor och verklighet som genomförs . Myndigheten frågar bl.a. i vilken utsträckning företag upplever lagar och myndighetsregler som hinder för sin utveckling och tillväxt. I undersökningen 2020 uppgav av respondenterna att lagar och regler är ett hinder för deras tillväxt, varav att det är ett stort hinder. har genomfört en extra undersökning för att fånga upp företagens upplevelser under de speciella omständigheter som den pågående pandemin medför. Enligt preliminära uppgifter från den undersökningen är det färre respondenter som uppmärksammat lagar och regler som ett stort hinder för deras tillväxt . Kostnader för företagen till följd av regler beräknar och följer upp hur mycket företagens årliga kostnader som följer av regler förändras . Av slutrapporten som påverkar företagens kostnader och konkurrenskraft –2020 (2021) framgår att identifierat fem regler vilka tillkommit som medför betydande årliga kostnadsförändringar, varav tre medför betydande administrativa kostnadseffekter. Sammanlagt uppskattas företagens årliga administrativa kostnader till följd av dessa fem regelförändringar ha minskat med 2020. Den regelförändring som positivt bidragit till detta resultat är införandet av elektroniska vägfraktsedlar, vilken beräknas medföra årliga administrativa besparingar om . Av slutrapporten framgår också att företagens årliga administrativa kostnader beräknas ha ökat med strax (exkl. EU:s dataskyddsförordning, GDPR) mellan 2013–2020. har företagens årliga produktions- och investeringskostnader till följd av nya och ändrade regler totalt sett ökat med strax . Införandet av GDPR har haft störst kostnadspåverkan. Kostnaderna uppskattades 2018 till i administrativa kostnader för företagen och i produktionskostnader. Beräkningarna av kostnaderna för GDPR bör dock tolkas med stor försiktighet då de är baserade på information från ett fåtal företag, vilka inte kan anses vara representativa för hela populationen som berörs. och bedriver, i samarbete med bl.a. Kommuner och Regioner (SKR), ett arbete benämnt Serverat som syftar till att förenkla för företagare inom främst restaurant- och besöksnäringarna (N2017/04297). ihuvudsak om att standardisera, förenkla och digitalisera tillståndsgivnings-processer, ofta i samarbete med kommuner. uppdaterades och breddades e-tjänsten för ansökan om stadigvarande serveringstillstånd och guiden och checklistan för att starta hotell uppdaterades med start av camping. har låtit utvärdera den samhällsekonomiska nyttan för kommuner och företag av Serverat . Givet det antal kommuner som använde de nationella e-tjänsterna vid utgången av 2020, har beräknats till ca , varav utgörs av kostnadssänkningar för företagen. Anslutna kommuner bedömer att Serverat ökat 2021/22:1 Utgiftsområde 24 kommunens förmåga vad gäller digitalt kundmöte gentemot företag, service och information till företag, guidat digitalt stöd för att veta vilka statliga och kommunala tillstånd som företag behöver samt förenklat uppgiftslämnande när företag söker tillstånd. Antalet kommuner som är fullt ut anslutna till Serverat har ökat till 71 (54). Inom ramen för livsmedelsstrategin har fått i uppdrag att bl.a. arbeta med förenkling genom utveckling av (N2019/03240). För mer information om uppdrag inom livsmedelsstrategin, se utgiftsområde 23Areella näringar, landsbygd och livsmedel avsnitt 2.6.2. Företagsvillkor och förenkling i livsmedelskedjan. Uppgifter som vattenbruksföretag ska lämna in till olika myndigheter har kartlagts och standardiserats för vissa tillstånd, vilket kommer att förenkla företagens uppgiftslämnande. För mer information om som är ett viktigt redskap i arbetet med förenkling genom digitalisering, se avsnitt 3.3.3. Uppdraget till att i samverkan med flera andra myndigheter utveckla tjänsten för digital ingivning av årsredovisningar till att omfatta alla företagsformer som enligt gällande lagstiftning ska upprätta en årsredovisning och offentliggöra den genom att skicka den till slutredovisades (N2018/02033). Uppdraget har enligt slutredovisningen inneburit utveckling av tjänsten för digital ingivning till att omfatta fler företag och funktioner och utveckling av begreppsmodeller (taxonomier). har även redovisat arbetet med Standard Business Reporting. har i uppdrag att följa upp 19 statliga myndigheters arbete med att förenkla inom sina ansvarsområden (N2014/05377). Uppdraget omfattar tre delar; handläggningstider, hur nöjda företagen är med sina kontakter med myndigheterna och myndigheternas samråd med företagen. I slutrapporten (N2021/01334) för hela perioden –2020 bedömer att det finns en viss positiv utveckling mot kortare handläggningstider. Det finns exempel både på handläggningsprocesser som har förbättrats och andra som har försämrats . Handläggningstiderna har minskat för av de uppföljda handläggningsprocesserna, som en ökning skett för av handläggningsprocesserna. Handläggningsprocessernas volym varierar kraftigt, från runt 20 ärenden till runt 500 000 ärenden . Bland de handläggningsprocesser med störst ärendevolymer finns det en tydligare övervikt mot kortare handläggningstider vilket tolkar som ett positivt resultat. konstaterar att företagens upplevelser av handläggningstider inte bara sker genom ärendehandläggning. Detta börjar tidigare än så, exempelvis när företagen försöker läsa in sig på regler och förstå vad som gäller för deras verksamhet. menar att detta arbetsmoment ibland kan vara mer problematiskt och kostnadsdrivande än själva ärendehandläggningen. Detta återspeglas i att fler företag ser uppgiftslämnande till myndigheter som ett stort problem, jämfört med långa handläggningstider. uppdrag omfattar också begreppet kundnöjdhet. Målet att förbättra kundnöjdheten är av stor vikt, eftersom det är det enda målet som utgår ifrån företagens upplevelser. I och med att upplevelsen av regler och myndighetskontakter kan påverka företagens beteenden, exempelvis investeringsviljan, är det viktigt att se till att de satsningar som görs svarar mot företagens behov så att företagen också uppfattar de eventuella förbättringar som görs. har inte kunnat utläsa någon positiv utveckling vad gäller kundnöjdhet. Bilden är dock inte entydig. De förbättringar av kundnöjdheten som redovisats uppges bero på förbättrad information på webbplatser, minskade handläggningstider, systematisk dialog med företag, ökad tillgänglighet samt kompetensutveckling av personal. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Vad gäller samråd och dialog med företagen redovisar att detta har förbättrats, 15 av 19 myndigheter uppger att antalet dialoger har ökat. De dialoger som redovisats av myndigheterna gäller till största del handläggning av anmälningar, registreringar och tillstånd. Dialogerna har generellt för alla 19 myndigheter ökat i antal och blivit mer regelbundna. De har också blivit mer digitala. Länsstyrelserna fick i regleringsbrevet i uppdrag av regeringen att redovisa handläggningstider för fyra utvalda ärendetyper (Fi2019/04079). Uppdraget samordnas av i . Handläggningstiderna för ärenden om förprövning av djurstallar har ökat något jämfört med , men ligger den genomsnittliga handläggningstiden klart under det av länsstyrelserna uppsatta målet . För ärenden om samråd enligt 12 kap. 6 § har handläggningstiden minskat jämfört med och det gäller för alla länsstyrelser. Medelvärdet för handläggningstiden för dessa ärenden har minskat från 46 . Det för länsstyrelserna gemensamma målet är . Den genomsnittliga handläggningstiden för ansökan om tillstånd för miljöfarlig verksamhet eller ändringstillstånd har minskat (2015) (2020), vilket är en minskning med . Verksamheten är koncentrerad till tolv länsstyrelser (miljöprövningsdelegationer) och det gemensamma målet är . För ärenden om anmälan om ändring av tillståndspliktig verksamhet var 2020 som medelhandläggningstiden () låg under det gemensamma länsstyrelsemålet . Statistiken utgår från datumet för när en ansökan är komplett. Detta var den sista redovisningen av detta fleråriga uppdrag. Regeringen har uppdragit åt , länsstyrelserna och att ta fram samlad statistik för miljöprövningen. Denna statistik redovisades . Till skillnad från tidigare uppdrag till länsstyrelserna utgår denna redovisade statistik från datumet för när en ansökan kom in till prövningsmyndigheten första gången i stället för datumet för när den blev komplett.