prop · H803140 · 2021-06-22 00:00:00 — de olika bolagens storlek, komplexitet eller förändringsagenda varierar bo- lagsgruppens storlek och sammansätt- ning. Sammansättningen bidrar till att gruppen har goda insikter i marknaden och bolagets omvärld samt en förstå- else för bolagets utmaningar och risker vilket gör att förvaltningen kan bidra till bolagens positiva värdeutveckling. I bolagsgrupperna sker analyser av bola- gens verksamhet, marknad, konkurren- ter och hållbart förtagande vilket bi- drar till att säkerställa värdeskapandet i statens innehav genom en aktiv för- valtning. Bolagsgrupperna hanterar samtliga löpande ägarfrågor som rör de förvaltade bolagen till exempel analyser av marknad och strategi, styrelseför- ändringar, fastställande av ekonomiska mål, uppdragsmål och utdelnings- policyer, samt måluppfyllelse. Bolagsförvaltaren har samma ansvar och uppdrag som övriga ledamöter i styrelsen och ska i enlighet med aktiebolagslagen se till bolagets bästa. Styrelseuppdraget ger bolagsförvaltaren fördjupad kun- skap om bolaget, de marknader bola- get verkar på samt viktiga frågor och utmaningar för bolaget. Bolagsför- valtarens kompetens bidrar till bolags- gruppens kunskaper om bolagen vilket underlättar exempelvis förberedelse och planering av analyser och ägardia- loger på . Bolagsför- valtaren har samma mandat som 16 Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2020 övriga styrelseledamöter och den for- mella dialogen mellan ägare och bolag sker genom ägardialoger mellan poli- tisk ledning och bolagets styrelse- ordförande. Bolagsförvaltaren kan i sin roll som styrelseledamot, utöver den generella kompetensen för styr- elsearbete, bidra med kunskaper i bolagsstyrningsfrågor och statens ägarpolicy samt hur olika processer ser ut inom . Det är dock varje styrelseledamots ansvar att känna till innehållet i statens ägarpolicy. Styrelsen ansvarar för bola- gets organisation och förvalt- ning av dess angelägenheter, vilket bland annat innebär att styrelsen fast- ställer bolagets övergripande strategi, inklusive strategiska mål för ett håll- bart värdeskapande, samt fattar andra viktiga strategiska beslut. Styrelserna i bolagen med statligt ägande ska ha hög kompetens som är väl anpassad till respektive bolags verksamhet, situa- tion och framtida utmaningar. I syfte att säkerställa en effektiv kompetens- försörjning till bolagens styrelser till- lämpas enhetliga och gemensamma principer för en strukturerad styrelse- nomineringsprocess. Läs mer om sty- relsenomineringsprocessen på sidan 19.Styrelsens ordförande har en sär- ställning i styrelsen. Ordföranden ansvarar för att styrelsens arbete är väl organiserat och bedrivs effektivt, men har även andra uppgifter såsom ansva- ret att samordna styrelsens syn med ägarens när bolaget står inför särskilt viktiga avgöranden. Styrelsens ord- förande ansvarar för den löpande dialogen med bolagets ägare. Mål och uppföljning är vik- tiga redskap för staten som bolagsägare, se figur på sidan 18. Genom att bolagens prestation regelbundet följs upp mot fastställda mål kan bolagens utveckling mätas. I de fall ett bolag inte når målen kan ägaren begära en plan från bolaget på åtgärder att vidta. Ekonomiska mål och uppdragsmål beslutas vid bolagsstämman. De ekonomiska målen ger möjlighet att mäta och följa upp bolagens lönsamhet, effektivitet och risknivå. Uppdragsmål beslutas för de bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag, framför allt för att möjliggöra utvärdering av hur väl det särskilt beslutade samhälls- uppdraget utförs. För att på ett tydligt sätt integrera hållbart företagande i bolagets affärs- strategi och affärsutveckling har äga- ren uppdragit åt bolagsstyrelserna att fastställa strategiska mål för ett håll- bart värdeskapande. Samtliga mål följs upp inom ramen för ägardialogen. har förvaltningsansvar för majo- riteten av de statligt ägda bolagen. Andra departement som också har förvaltningsansvar är Finansdeparte- mentet, , Social- departementet och Utrikesdeparte- mentet, se tabell till höger. De ansva- riga departementens politiska ledning träffar regelbundet styrelseordföran- den och ledningen hos de statligt ägda bolagen vid så kallad ägardialog. Vid ägardialogen sker uppföljning av upp- dragsmål och ekonomiska mål. Utfal- let gentemot målen diskuteras, liksom eventuella åtgärder som planeras för att nå målen. Även de av styrelsen fast- ställda strategiska målen för ett håll- bart värdeskapande följs upp inom ramen för ägardialogen. Vid ägardia- logen diskuteras även för bolagets verksamhet aktuella frågor av väsent- lig karaktär. Bolag med statligt ägande är ålagda samma externa finan- siella rapporteringskrav som bolag med aktier upptagna till handel på en reglerad marknad i . Vid upp- rättandet av hållbarhetsredovisning ska bolagen följa de regler om hållbar- hetsrapport i årsredovisningslagen som gäller för större företag. Kravet på öppen och professionell informa- tionsgivning i bolagen med statligt ägande syftar till att bibehålla förtro- endet för bolagen hos allmänheten och i näringslivet. En aktiv förvalt- ning av de olika bolagsinnehaven syf- tar till att långsiktigt ha en god insikt i bolagens verksamheter och löpande hantera olika ägarfrågor. Aktivt ägande Strategi och mål Bolagsansvarigt statsråd inom parentes om inte annat anges. (statsrådet ) Akademiska Husa) Ansvarigt statsråd är: a) statsrådet Ernkrans, U-dep. b) statsrådet , c) statsrådet , Fi-dep. Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2020 17 Strategi och mål Aktivt ägande Bolagsstyrningen – mål och uppföljning Med utgångspunkt i beslut bestämmer ägaren genom regeringen bolagens verksamhetsmål i bolagsordningen som beslutas på bolagsstämma. Ägare, styrelse och ledning beslutar om bolagens övergripande uppdrag. I statens ägarpolicy redogörs för regeringens uppdrag och mål, till- lämpliga ramverk och viktiga principfrågor avseende bolagsstyrning. Ekonomiska mål, uppdragsmål och strategiska mål syftar till att tyd- liggöra bolagets uppdrag, att verksamheten bedrivs effektivt och hållbart, samt underlätta uppföljning. Vid fastställandet av de olika typerna av mål beaktas att dessa kompletterar och harmoniserar I ägardialogen följer staten som ägare upp att bolagen följer uppdraget och de beslutade målen. genom en årlig skrivelse till där verksamhetsberättelsen för bolag med statligt ägande utgör en bilaga. Istatens ägarpolicy fram- går att bolag med statligt ägande ska agera ansvars- fullt och arbeta aktivt för att följa internationella riktlinjer om miljöhän- syn, mänskliga rättigheter, arbetsvill- kor, antikorruption och affärsetik. Regeringen har identifierat ett antal internationella principer och riktlinjer som väsentliga för bolag med statligt ägande: de tio principerna i FN:s Glo- bal Compact, FN:s vägledande princi- per för företag och mänskliga rättighe- ter och riktlinjer för multina- företag. Därutöver ska bolag med statligt ägande inom ramen för sin verksamhet analysera de globala hållbarhetsmålen i Agenda för att identifiera de mål som bolaget genom sin verksamhet påverkar och bidrar till. Kostnaden för förvaltningsorganisa- tionen inom uppgick till 40,1 (40,5) vilket motsvarar av förvaltat kapital. Arvode för externt köpta tjänster såsom finan- siell, ekonomisk och juridisk rådgiv- ning samt framställandet av verksam- hetsberättelsen och delårsrapporter för bolag med statligt ägande uppgick till 25,9 (8,2) . Kostnaderna för förvaltnings- organisationen utgörs huvudsakligen av lönekostnader men också av andra löpande kostnader såsom kontors- material. Kostnader för bolagsför- valtningen inom andra departement inräknas inte, då de främst består av lönekostnader som även hänförs till övriga arbetsuppgifter inom respek- tive departement. Bemyndiganden att förändra det statliga ägandet I propositionen Statligt ägda bolag i omvandling (prop. 2016/17:181), föreslog regeringen bland annat en avveckling och likvidation av Swede- survey Aktiebolag för att överföra delar av verksamheten till Lantmäteriet. Riks- dagen beslutade i enlighet med rege- ringens förslag (bet. 2016/17:NU24, rskr. 2016/17:333). Vid en extra bolagsstämma 2019 beslutades att bolaget ska avvecklas genom frivillig likvidation. Likvida- tionen avslutades . Det finns fem andra nu gällande bemyndiganden att förändra det stat- liga ägandet, se tabell nedan. har bemyndigat regeringen (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:NU1, rskr. 2020/21:145) att överföra statens aktier i till , Sbo. Bemyndiganden att förändra det statliga ägandet förändra ägandet till, % 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10, rskr. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1, rskr. 2016/17:181, bet. 2016/17:NU24, rskr. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21, rskr.2012/13:287 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, rskr. 18 Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2020 Aktivt ägande Strategi och mål inom har egna styrel- serekryterare vars uppgift bland annat är att utvärdera styrelserna för bolagen med statligt ägande och ta fram förslag på ordförande och övriga ledamötera). Styrelsenomineringsprocessen genom- förs och inleds då befintliga styrelser varit på plats sedan årsstämmorna och ofta haft sina första strategimöten. Tillsam- mans med en arbetsgrupp med repre- sentanter från bolagsgruppen för res- pektive bolag analyserar styrelserekry- terarna kompetensbehovet utifrån nu- varande styrelsesammansättning och genomförda styrelseförändringar. Till grund för analysen ligger styrelseutvär- deringarna, det vill säga ägarens utvär- dering och styrelsens utvärdering, samtal med respektive bolags styrelse- ordförande och bolagsgruppernas ana- lyser, till exempel hållbarhetsanalysen. En viktig del i arbetet handlar om att in ledamöter med varierad bakgrund förstå vilka strategiska och operativa får styrelsen bredare kompetens och utmaningar bolaget står inför och för förbättrad dynamik, med syftet att att få en bättre bild av detta sker ofta mångfalden ska minska grupptänk- även en diskussion med vd. ska ha rätt samlad kompetens, erfaren- Den politiska förankringen, bered- het och bakgrund för att kunna förvalta bolagets angelägenheter med integritet ningen, pågår löpande Det krävs att varje leda- Dels bereds vilka ordfö- mot har den tid och det engagemang rande och styrelseledamöter som ska som behövs för uppdraget samt en stark väljas om och ersättas, dels bereds för- integritet och förmåga att se till bolagets slagen på nya ordförande och övriga Med utgångspunkt i respektive statsråd beslutar sedan om nominering till årsstämman som beslutar om valet kravprofiler för de styrelseledamöter väljs omkring 40–60 nya styrel- och ordförande som ska rekryteras och Det innebär att staten över Urvalet av ledamöter görs från en tid byter en person per styrelse och år. bred rekryteringsbas för att ta vara på Snittstorleken på styrelserna är sju per- kompetensen hos såväl kvinnor och soner, vilket innebär att styrelseleda- män, som hos personer med olika bak- möter i genomsnitt sitter sex till . grund och erfarenheter. a) Styrelsenomineringsprocessen omfattar även styrelserna för Stiftelsen Industrifonden, Stiftelsen och organisationen hypotekskassan. I de börsnoterade bolagen sköts styrelserekryteringen av respektive bolags valberedning. Regeringskanslibeslutb) (nomineringsbeslut, förordnande, instruktion, fullmakt) b) Beslut av bolagsansvarigt statsråd Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2020 19 Strategi och mål Ekonomiska mål Ekonomiska mål för ändamålsenlig bolagsstyrning Ekonomiska mål fastställs för bolagen med statligt ägande för att säkerställa värdeskapande, en rimlig ekonomisk risk, effektivitet samt för att tillförsäkra ägaren direktavkastning genom utdelningar. De ekonomiska målen ska vara lång- siktiga, ambitiösa och realistiska. Bolag med statligt ägande verkar i de flesta fall på marknadsmässiga villkor på konkurrensutsatta marknader. Det innebär att de har samma förutsätt- ningar som andra aktörer på markna- den och att de i likhet med dessa drivs med värdeskapande som övergripande mål. På så vis stärks de statliga inne- havens konkurrenskraft, långsiktiga värdeutveckling och effektivitet, sam- tidigt som risken för snedvridning av konkurrensen minskar. Ett betydelsefullt stöd för bolag som eftersträvar ett så effektivt resursut- nyttjande som möjligt är fastställandet av ekonomiska mål. Ägaren utarbetar målen tillsammans med bolagen vilket skapar en mer nyanserad och ända- målsenlig bolagsstyrning som kvaliteten och relevansen i målen förbättras. De ekonomiska målen ska vara realistiska, uppföljningsbara och ambitiösa. För bolagen med särskilt beslutade samhällsuppdrag fastställs uppdrags- mål för att möjliggöra uppföljning av hur väl bolagen uppfyller uppdragen. Ekonomiska mål sätts normalt i sam- band med uppdragsmålen eftersom det särskilt beslutade samhälls- uppdraget då kan sättas i relation till ekonomiskt värdeskapande. En håll- barhetsanalys ingår i den fundamen- tala analysen av bolagets möjligheter och risker som ligger till grund för de ekonomiska målen. De ekonomiska målen föreslås av styrelsen och beslutas av ägaren på bolagsstämman. Ekonomiska mål – syfte Ekonomiska mål tas vanligtvis fram för kapitalstruktur, lönsamhet och utdelning. Ägarens syfte med att fastställa ekonomiska mål är att •säkerställa värdeskapande genom att styrelse och företagsledning arbetar mot långsiktiga, ambitiösa och realistiska mål, •uppnå kapitaleffektivitet genom att tydliggöra kostnaden för eget kapital, •hålla bolagens finansiella risk på en rimlig nivå, •tillförsäkra ägaren direktav- kastning genom hållbara och förutsägbara utdelningar med hänsyn tagen till bolagens fram- tida kapitalbehov och finansiella ställning, samt •på ett strukturerat sätt mäta, följa upp och utvärdera bolagens lönsamhet, effektivitet och risknivå. Metod för fastställande av ekonomiska mål Den metod som används för att fast- ställa ekonomiska mål bygger på en analys i flera steg. Initialt beräknas bolagets kapitalkostnad, vilket är den förväntade avkastning en investerare kan få för en alternativ placering med samma risk och löptid. Nivån på kapi- talkostnaden avgör huruvida avkast- ningen till investerare är rimlig givet riskaptiten hos denne. Över tid bör avkastningen på eget kapital minst motsvara kapitalkostnaden. Därefter fastställs ett kapitalstruktur- mål för att uppnå en balans mellan risktagande och effektiv kapitalisering i bolagen. En lämplig kapitalstruktur uppnås genom att beräkna vilken för- delning mellan eget och lånat kapital som är teoretiskt optimal för att hålla nere bolagets kapitalkostnad. Bransch- jämförelser och bolagets rörelserisk vägs in i beräkningen, för att hitta Metod för fastställande av ekonomiska mål Kostnad för eget kapital 20 Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2020 Ekonomiska mål Strategi och mål fastställdes nya ekonomiska mål för Jernhusen. Ägaren beslutade om mål för bolagets totalavkastning, belåningsgrad och räntetäck- ningsgrad samt en justerad utdelningspolicy. en effektiv och finansiellt motstånds kraftig kapitalstruktur. Kapitalstruktur- målet ska vara långsiktigt, ambitiöst och realistiskt, och uttrycks vanligtvis som ett intervall. För finansiell och operativ effektivitet sätts ett lönsamhetsmål för bolagen. För att investeringar i bolagen ska ge ägaren rimlig kompensation, används kapitalkostnaden som golv för lönsam- hetsmålet. Analyser av bolagens affärs- planer och branschjämförelser stärker upp målsättningen. Merparten av bolagen är betjänta av avkastningsmål (på operativt eller eget kapital) medan vissa, som binder relativt lite kapital, bättre målsätts med marginalmål för exempelvis rörelsemarginaler. Som vägledning för hur stor del av bolagets vinst som ska delas ut beslu- tas en utdelningspolicy för bolaget. Utdelningen ska bygga på en förutsäg- bar och långsiktigt hållbar ekonomisk avkastning. Utdelning är dock inte den enda formen av värdedistribution till ägare. I de fall särskilt attraktiva eller potentiellt lönsamma investerings- möjligheter finns för bolaget/n, kan överskottskapital få behållas och nytt- jas för sådana investeringar. Ägaren tillgodogör sig då bolagets värdeök- ning. Investeringsplaner och tillväxt- möjligheter ligger därför till grund för utdelningspolicyn. Vidare kan investeringar där avkast- ningen inte direkt uppnår ägarens lönsamhetsmål, men som likväl möter avkastningsmål motsvarande eller överstigande kapitalkostnaden, betraktas som attraktiva och därför genomföras. Sammantaget innebär detta att utdelningsmålet för ett bolag inte behöver uppnås utan ska ses som ett realistiskt och ambitiöst mål på lång sikt. Vanligen uttrycker policyn utdelningen som en andel av årets resultat, i de flesta fall i form av ett acceptabelt spann. När förslag till kapitalstrukturmål, lönsamhetsmål och utdelningspolicy föreligger, behöver en analys genom- föras så att inga inbyggda konflikter finns mellan målformuleringarna samt den tillväxt som affärsplanen för bolaget utgår från. Ett sätt att göra detta på är att kontrollera att mål för kapitalstruktur, lönsamhet och utdel- ning samt tillväxt skapar finansiellt utrymme att göra de investeringar som målen och affärsplanen implicerar. Styrelsen behandlar därefter förslag till nya ekonomiska mål och fattar beslut om att föreslå dessa mål för bolagsstämman. Ägaren beslutar formellt om målen på bolagsstämman. De ekonomiska målen ska vara fram- åtblickande och långsiktiga. Det bety- der att målen kan överträffas vissa år och inte uppnås andra år, bland annat beroende på konjunktursvängningar. Vid regelbundna avstämningsmöten med bolaget följer ägaren upp bolagets utveckling och måluppfyllelse. dessa tillfällen diskuteras både bo- lagets interna arbete för att uppfylla målen och de omvärldsfaktorer som påverkar bolagets förutsättningar. Måluppfyllelsen utvärderas i förhål- lande till bland annat rådande mark- nadsförutsättningar, budget och affärsplan. Revidering av ekonomiska mål Eftersom ett bolags interna och externa förutsättningar ständigt förändras behöver också de ekono- miska målen med jämna mellanrum ses över. Anledningar till att revidera målen kan bland annat vara väsentliga förändringar i bolagets strategi eller marknadsförutsättningar, liksom större förvärv eller avyttringar. Större och varaktiga makroekonomiska för- ändringar kan också vara en anledning att se över målen. Målrevidering är en strukturerad process som involverar både ägare och bolag. Eftersom de ekonomiska målen beslutas av såväl ägare som bolag, kommuniceras mål och utfall externt av båda parter. antogs nya ekonomiska mål för , , , och Saminvest. Målprojekt inleddes även för , och och som sedan ledde till att nya mål beslutades på bolagens årsstämmor 2021. Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2020 21 Strategi och mål Samhällsuppdrag Ett särskilt beslutat samhällsuppdrag föreligger när ett bolag har ett uppdrag beslutat av att bedriva verksamhet som helt eller delvis syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren. Ett bolag anses ha ett särskilt beslutat samhällsuppdrag när har beslutat om att bolaget ska bedriva verksamhet som helt eller delvis syftar till att generera andra effekter än eko- nomisk avkastning för ägaren. I vissa fall kan verksamheter inom ramen för ett särskilt beslutat samhällsuppdrag delfinansieras genom anslag på stats- budgeten. Bland bolag med samhäll- suppdrag finns bolag vars hela verk- samhet utgår från samhällsuppdraget samt bolag där enbart delar av verk- samheten utgår från samhällsupp- draget. För den sistnämnda kategorin är resterande verksamhet kommersi- ell. Bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag bidrar bland annat till kulturella värden, mer hållbar konsumtion, forskning och utveck- ling, läkemedelsförsörjning, kapital- försörjning och upprätthållande av infrastruktur. Exempelvis är syftet med verksamhet att producera efterfrågade varor och tjänster och genom detta skapa meningsfulla och utvecklande arbeten åt personer med funktions- nedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. skapas i kunduppdrag, på marknads- mässiga villkor i konkurrens med andra, tar vara på en outnytt- jad resurs hos personer med funk- tionsnedsättning. Som ersättning för de merkostnader som samhällsupp- draget innebär får anslag på statsbudgeten. Genom sina verksamheter bidrar bolagen med samhällsuppdrag ofta till ekonomisk nytta i andra sektorer än sin egen. Systembolagets syfte är exempelvis att bidra till förbättrad folkhälsa genom att begränsa alkoho- lens skadeverkningar. Det bidrar i sin tur till lägre kostnader för vård och omsorg. Ett annat exempel är och som genom sina verksam- heter stöttar företag och entrepre- nörer inom olika sektorer i deras expansion i och utomlands. De bidrar på så vis till ökad konkur- renskraft och sysselsättning vilket är bra för samhället i stort. I den statliga bolagsportföljen finns 22 bolag med särskilt beslutade sam- hällsuppdrag, se tabell till höger. 22 bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag kanalbolag ska driva och förvalta så att dess värde, såväl som kulturhistoriskt byggnadsverk som turistattraktion, vidmakthålls. 22 Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2020 Uppdragsmål Strategi och mål Uppdragsmål tydliggör icke-finansiella värden Flera av bolagen med statligt ägande har av särskilt beslutade samhällsuppdrag. För dessa bolag fast- ställer ägaren uppdragsmål för att kunna mäta och följa upp att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. Uppdragsmålen tas fram av ägaren i dialog med bolaget. Uppdragsmål tas fram för statligt ägda bolag som har särskilt beslutade sam- hällsuppdrag. Uppdragsmål tas fram av ägaren i dialog med bolaget. Det sker i en integrerad process för att undvika målkonflikt med exempelvis ekonomiska mål och för att undvika marknadssnedvridande korssubven- tionering. Uppdragsmål läggs fram och beslutas av ägaren på bolags- stämman. Efter granskning av regeringens styrning av bolag med samhällsuppdrag 2017 har en översyn av processen med fastställande av upp- dragsmål utförts. Resultatet av över- synen har inneburit förtydligande avseende grundförutsättningar för att ett uppdragsmålsprojekt ska kunna påbörjas och genomföras med goda resultat. Även uppföljning och redo- visning av samhällsuppdragen och dess kostnader har förtydligats. Pro- cess och metod för fastställande av uppdragsmål kommer att ses över kontinuerligt. Syftet med att fastställa uppdragsmål för bolagen är att •säkerställa att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl, •tydliggöra kostnaden för utförandet av de särskilt beslutade samhällsuppdragen, •möjliggöra uppföljning och rapportering till och andra intressenter, samt •klargöra förutsättningarna för de ekonomiska målen. Uppdragsmål i relation till ekonomiska mål Det finns ingen motsättning mellan särskilt beslutade samhällsuppdrag och ekonomisk effektivitet. Statens ambition som ägare är att uppdraget ska utföras väl och på ett så effektivt sätt som möjligt. Däremot kan upp- dragsmål och ekonomiska mål påverka varandra, varför det är viktigt att de fastställs i en integrerad process. Utförandet av det särskilt beslutade samhällsuppdraget kan till exempel vara förknippat med en kostnad, vilket påverkar bolagets ekonomiska resultat. De ekonomiska målen sätts med hän- syn tagen till kostnaden för det särskilt beslutade samhällsuppdraget. Det sär- skilt beslutade samhällsuppdraget kan även vara kopplat till bolagets risk och bedömningen av vad som är en lämp- lig kapitalstruktur. Tolkningen av det särskilt beslutade samhällsuppdraget och fastställandet av uppdragsmålen har betydelse för bolagets ekonomiska förutsättningar och vilka ekonomiska mål som kan sättas. Vissa av bolagen med särskilt beslu- tade samhällsuppdrag får anslag från statens budget. En kostnadsberäkning för de särskilt beslutade samhälls- uppdragen underlättar för regering och riksdag att prioritera hur skatte- betalarnas pengar ska användas. Metoden för framtagande av uppdragsmål