prop · H803176 · 2021-04-13 00:00:00 — barnet har sitt hemvist eller, om det barnet har sin hemvist eller, om har avlidit, vid den rätt som har att barnet har avlidit, vid den rätt som ta upp tvist om arv efter barnet. har att ta upp tvist om arv efter Finns det inte någon annan behörig Om det inte finns någon domstol, skall målet tas upp av annan behörig domstol, ska målet tas upp av . Detsamma gäller en talan enligt 1 kap. 4 § tredje stycket om att en 1 kap. 4 b § om att en faderskaps- bekräftelse saknar verkan mot den mot den som har lämnat den. som har lämnat den. Förening av mål vid talan om Utan hinder av att viss man enligt Även om en viss man på grund av 1 § skall anses som äktenskap ska anses som ett barns fader får, under förutsättning att far får, under förutsättning att en talan som avses i 1 kap. 2 § första talan om att mannen inte är barnets far har väckts och ännu inte ännu ej prövats, vid samma domstol prövats, talan om fastställande av väckas talan om fastställande av att att en annan man är barnets far annan man är barnets fader. väckas vid samma domstol. sker, skola målen handläggas i en ska då handläggas i en rättegång. Bifalles såväl talan om förklaring Bifalls talan i båda målen som enligt 1 kap. 2 § första stycket som avses i första stycket, ska vid pröv- talan om fastställande av faderska- ning i högre rätt frågan om faststäl- pet och fullföljes talan beträffande lande av faderskapet prövas, även den förstnämnda frågan, skall den om domen inte har överklagats i den högre rätten pröva också den andra frågan, även om talan ej har full- följts i den delen. Mål om hävande av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § Vill en kvinna som på grund av äktenskap eller registrerat partner- skap ska anses som förälder enligt 1 kap. 9 § till ett barn att rätten ska förklara att hon inte är förälder till barnet, ska hon väcka talan om detta mot barnet eller, om barnet har avlidit, barnets arvingar. Om kvinnan är död och hon inte varaktigt har sammanbott med barnet och inte heller efter barnets födelse har bekräftat att barnet är hennes, har den avlidnes make eller registrerade partner och var och en som jämte eller näst efter barnet är berättigad till arv efter kvinnan rätt att väcka talan om att kvinnan inte är förälder till barnet. Efterlämnar den avlidne förutom make eller registrerad partner sådana arvingar som avses i 3 kap. 2 § , har var och en av dem rätt att väcka talan under samma förutsättningar. Någon rätt att väcka talan finns inte, om det vid kvinnans död har gått från det att talan, som grundats på att kvinnan är förälder till barnet, har väckts mot henne och hon har fått del därav eller om har gått sedan anspråk på samma grund har framställts mot kvinnans dödsbo. Vill ett barn att rätten ska förklara att en viss kvinna som på grund av äktenskap eller registrerat partnerskap ska anses som barnets förälder enligt 1 kap. 9 § inte är det, ska barnet väcka talan om detta mot kvinnan eller, om hon är död, hennes arvingar. Om kvinnan förutom make eller registrerad partner efterlämnar sådana arvingar som avses i 3 kap. 2 § , ska talan, när det gäller dem, riktas mot den eller dem som har den bästa arvsrätten efter kvinnan när talan väcks. En talan som avses i 14 eller 15 § får väckas vid rätten i den ort där barnet har sin hemvist eller, om barnet har avlidit, vid den rätt som har att ta upp tvist om arv efter Om det inte finns någon annan behörig domstol, ska målet tas upp av . Detsamma gäller en talan enligt 1 kap. 4 b § om att en bekräftelse av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § sak- nar verkan mot den som har lämnat Om en part i ett mål som avses i 14 eller 15 § är underårig, får för- myndaren eller en god man, om en sådan ska förordnas enligt 11 kap., föra partens talan. Modern ska höras i målet, om det Lydelse enligt prop. Mål om fastställande av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § En talan om att en bekräftelse av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § saknar verkan mot den som har lämnat bekräftelsen får väckas vid rätten i den ort där barnet har sin hemvist eller, om barnet har avlidit, vid den rätt som ska ta upp en tvist om arv efter barnet. Om det inte finns någon annan behörig domstol, ska målet tas upp av . En talan om fastställande av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § väcks av barnet. I fall som avses i 2 kap. 8 a § förs barnets talan av socialnämnden. Har modern vårdnaden om barnet, får hon alltid föra barnets talan, även om hon inte har uppnått myndig ålder. En talan får vidare alltid föras av en särskilt förordnad vårdnadshavare eller en tillfällig vårdnadshavare för barnet. Det som sägs i 6–13 §§ om fastställande av faderskap tillämpas också i fråga om fastställande av föräldraskap. Förening av mål vid talan om hävande av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § Även om en viss kvinna på grund av äktenskap eller registrerat partnerskap ska anses som ett barns förälder enligt 1 kap. 9 § får, under förutsättning att en talan om att kvinnan inte är barnets förälder har väckts och ännu inte prövats, talan om fastställande av att någon annan är far till barnet eller ska anses som barnets förälder enligt 1 kap. 9 § väckas vid samma domstol. Målen ska då handläggas i en rättegång. Bifalls talan i båda målen som avses i första stycket, ska vid prövning i högre rätt frågan om fastställande av faderskapet eller föräldraskapet prövas, även om domen inte har överklagats i den delen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för en bekräftelse av föräldraskap till ett barn som har fötts före ikraftträdandet. 2020/21:176 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1958:642) om blodundersökning m.m. vid utredning av Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1958:642) om blodundersökning m.m. vid utredning av faderskap1 dels att nuvarande 1–3 §§ ska betecknas 2–7 §§, dels att rubriken till lagen och de nya 2–7 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 1 §, av följande lydelse. Lag om blodundersökning m.m. Lag om rättsgenetisk undersökning vid utredning av faderskap vid utredning av faderskap I denna lag finns bestämmelser om rättsgenetisk undersökning vid ut- redning av faderskap enligt föräld- En sådan undersökning får en- dast innefatta provtagning som kan ske utan nämnvärt men. I mål om förklaring att en viss man inte är far eller om fastställande av faderskap kan rätten på yrkande av någon av parterna eller när det annars behövs förordna om blodundersökning eller annan undersökning rörande ärftliga egenskaper som kan ske utan nämnvärt men. Förordnandet kan avse modern och barnet samt, i mål om förklaring att en viss man inte är far, mannen i äktenskapet och, i mål om fastställande av faderskap, man mot vilken talan förs. Finns det anledning att anta att någon annan man har haft samlag med modern då barnet kan vara avlat, får förordnandet avse också denne. Lagen omtryckt 1982:1060. Senaste lydelse av lagens rubrik 1976:620. Senaste lydelse av tidigare 1 § 1985:369. I mål om förklaring att en viss man som på grund av äktenskap ska anses som far till ett barn inte är det eller om fastställande av faderskap får rätten på begäran av någon av parterna eller när det annars behövs besluta om en rättsgenetisk undersökning. Beslutet får avse barnet, modern samt, i mål om förklaring att en viss man inte är far, mannen i äktenskapet och, i mål om fastställande av faderskap, den man mot vilken talan förs. Om det finns anledning att anta att någon annan man har haft samlag med modern då barnet kan ha tillkommit, får beslutet avse också honom. Innan ett beslut enligt detta stycke meddelas, ska den som beslutet skulle avse ges tillfälle att yttra sig. Innan förordnande meddelas, skall den som förordnandet skulle avse beredas tillfälle att yttra sig. Om den man som talan om fast- Prop. 2020/21:176 ställande av faderskap avser är avliden, får rätten besluta att en rättsgenetisk undersökning ska göras med hjälp av humanbiologisk vävnad från den avlidne. Ett sådant beslut får meddelas endast om det finns anledning att anta att mannen har haft samlag med modern då barnet kan ha tillkommit och skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär i förhållande till den frid som bör tillkomma den avlidne eller för något annat motstående intresse. Ett beslut om rättsgenetisk undersökning enligt andra stycket får överklagas särskilt. Beslutet får dock verkställas , om inte annat beslutas av högre rätt. Sedan ett faderskap har fastställts genom bekräftelse eller genom dom som har vunnit laga kraft, kan rätten förordna om en sådan undersökning som avses i 1 §, om det först efter bekräftelsen eller domen har framkommit omständigheter som ger anledning till antagande att någon annan man än den som har fastställts vara far har haft samlag med modern under tid då barnet kan vara avlat. Förordnandet kan avse den som har fastställts vara far, modern, barnet eller den andre mannen. Har faderskapet fastställts genom bekräftelse, kan förordnande enligt första stycket meddelas i mål om att bekräftelsen saknar verkan mot den som har lämnat den. Ett sådant förordnande kan begäras av någon av parterna i målet. Har någon talan inte väckts om att bekräftelsen saknar verkan, prövas frågan om förordnande enligt första stycket 3Senaste lydelse av tidigare 1 a § 1996:254. Har ett faderskap fastställts genom bekräftelse eller dom som har fått laga kraft, får rätten besluta om en rättsgenetisk undersökning, om det efter bekräftelsen eller domen har framkommit omständigheter som ger anledning att anta att någon annan man än den som har fastställts vara far har haft samlag med modern då barnet kan ha tillkommit. Beslutet får avse barnet, modern, den man som har fastställts vara far och den andre mannen. Om faderskapet har fastställts genom bekräftelse, får ett beslut enligt första stycket meddelas i mål om att bekräftelsen saknar verkan mot den som har lämnat den. Ett sådant beslut får begäras av någon av parterna i målet. Om en talan om att bekräftelsen saknar verkan inte har väckts, prövas frågan om beslut enligt första stycket enligt lagen 2020/21:176 enligt lagen (1996:242) om domstolsärenden. Ett sådant förordnande kan begäras av den som kan vara part i ett mål om att bekräftelsen saknar verkan. Har faderskapet fastställts genom dom som har vunnit laga kraft, prövas frågan om förordnande enligt första stycket enligt lagen om domstolsärenden. Ett sådant förordnande kan begäras av någon av parterna i det tidigare målet. Innan förordnande enligt första stycket meddelas, skall den som förordnandet skulle avse beredas tillfälle att yttra sig. Beslut om förordnande enligt 1 a § i ett ärende som avses i lagen (1996:242) om domstolsärenden får överklagas särskilt. Sedan utlåtande över undersökningen har avgetts eller frågan om undersökning har förfallit, får ärendet avskrivas. Ärenden om förordnande enligt 1 a § tas upp av rätten i den ort där barnet har sitt hemvist eller, om det har avlidit, av den rätt som har att ta upp tvist om arv efter barnet. Finns det inte någon annan behörig domstol, tas ärendet upp av . Rätten kan vid vite förelägga den som avses med förordnande enligt 1 eller 1 a § att med intyg av behörig sakkunnig visa att sådant blodprov som behövs för blodundersökning har tagits på honom eller henne eller att han eller hon har undergått annan undersökning rörande ärftliga egenskaper. I fråga om barn som inte har fyllt 4Senaste lydelse av tidigare 1 b § 1996:254. 4 § upphävd genom 1996:1629. 5Tidigare 5 § upphävd genom 1996:1629. (1996:242) om domstolsärenden. Ett sådant beslut får begäras av den som kan vara part i ett mål om att bekräftelsen saknar verkan. Om faderskapet har fastställts genom dom som har fått laga kraft, prövas frågan om beslut enligt första stycket enligt lagen om domstolsärenden. Ett sådant beslut får begäras av någon av parterna i det tidigare målet. Innan ett beslut enligt första stycket meddelas, ska den som beslutet skulle avse ges tillfälle att yttra sig. Ett beslut om rättsgenetisk undersökning i ett ärende som enligt 3 § handläggs enligt lagen (1996:242) om domstolsärenden får överklagas särskilt. Ärendet får avskrivas när ett utlåtande över undersökningen har avgetts eller frågan om undersökning har förfallit. Ett ärende som avses i första stycket tas upp av rätten i den ort där barnet har sin hemvist eller, om barnet har avlidit, av den rätt som har att ta upp tvist om arv efter barnet. Om det inte finns någon annan behörig domstol, tas ärendet upp av . Rätten får vid vite förelägga den som ett beslut om rättsgenetisk undersökning avser att med intyg från en behörig inrättning visa att ett sådant prov som behövs för undersökningen har tagits på honom eller henne. I fråga om barn som inte har fyllt ska i stället barnets vårdnadshavare föreläggas. skall föreläggandet ges barnets vårdnadshavare. Följs inte ett föreläggande vid vite enligt 2 §, kan rätten i stället för att förelägga nytt vite besluta om biträde av för att undersökningen ska komma till stånd. I fråga om barn som inte har fyllt får beslut om biträde av meddelas endast om det finns särskilda skäl. Sådant biträde får inte lämnas om det finns risk, som inte är ringa, för att barnet ska ta skada av detta. Om kostnad för biträde av har betalats av allmänna medel, ska den som har varit föremål för biträdet betala tillbaka kostnaden till staten. I fråga om barn som inte har fyllt ska betalningsskyldigheten i stället fullgöras av barnets vårdnadshavare. Om ett föreläggande vid vite enligt 5 § inte följs, får rätten i stället för att besluta ett nytt sådant föreläggande besluta om biträde av för att provtagningen ska komma till stånd. I fråga om barn som inte har fyllt får beslut om biträde av meddelas endast om det finns särskilda skäl. Sådant biträde får inte lämnas om det finns risk för att barnet ska ta skada av det. Om kostnaden för biträde av har betalats av allmänna medel, ska den som har varit föremål för biträdet betala tillbaka kostnaden till staten. I fråga om barn som inte har fyllt ska betalningsskyldigheten i stället fullgöras av barnets vårdnadshavare. Det belopp som ska betalas tillbaka får sättas ned helt eller delvis, om det finns särskilda skäl. Har rätten förordnat om undersökning enligt denna lag, skall kostnad för att ta blodprov, kostnad för blodundersökning samt skälig ersättning för annan undersökning betalas av allmänna medel. Har undersökningen utförts på anmodan av socialnämnd skall nämnden betala de kostnader som anges i första stycket. Kostnaden för provtagning och undersökning av prov som sker efter beslut av rätten enligt denna lag eller på initiativ av socialnämnden enligt 2 kap. 6 § ska betalas av staten. 1.Denna lag träder i kraft . 2.För en undersökning av prov som har utförts före ikraftträdandet gäller 3 § i lydelsen före i stället för den nya bestämmelsen i 7 §. 6Senaste lydelse av tidigare 2 a § 2014:606. 6 § upphävd genom 1996:1629. 7 Senaste lydelse av tidigare 3 § 1996:1629. 2020/21:176 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över delar av regler om fastställande av faderskap och föräldraskap. I uppdraget ingick även att göra en översyn av de författningar som handlar om rättsgenetiska undersökningar vid utredning av faderskap. Syftet var att – med utgångspunkt i principen om barnets bästa –åstadkomma en mer ändamålsenlig, jämlik och modern reglering. Utredningen om faderskap och föräldraskap överlämnade betänkandet Nya regler om faderskap och föräldraskap (SOU 2018:68). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1 och betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju2018/04106). Synpunkter på utkast till lagförslag om bekräftelse av föräldraskap har under ärendets beredning inhämtats från Kommuner och Regioner. tillkännagav för regeringen att regeringen bör prioritera den fortsatta beredningen av utredningens förslag om moderniseringar av regelverket för bekräftelse av faderskap för ogifta, så att lagändringar kan träda i kraft . I sammanhanget anfördes att regeringen bör överväga vissa ytterligare moderniseringar av reglerna. I den delen ansåg att regeringen närmare bör överväga om en möjlighet att lämna en elektronisk bekräftelse före barnets födelse bör införas, trots att utredningen inte föreslår det (bet. 2018/19:CU7 punkt 7, rskr. 2018/19:180). Genom förslagen i denna proposition anser regeringen att den del av riksdagsskrivelsen som avser det aktuella tillkännagivandet är slutbehandlad. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissens förslag görs vissa språkliga och redaktionella ändringar. Nya regler om presumerat föräldraskap Regeringens förslag: Föräldraskap enligt 1 kap. 9 § ska presumeras för en kvinna som är gift eller registrerad partner med modern. Ett faderskap eller moderskap ska presumeras för en make som inte har fött barnet, när någon av makarna eller båda har ändrat könstillhörighet. Presumtionerna ska gälla även när den make eller registrerade partner som inte har fött barnet har avlidit och barnet föds inom sådan tid efter hans eller hennes död att barnet kan ha tillkommit . Det ska göras vissa anpassningar i till följd av att nya föräldraskapspresumtioner införs. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Utredningen föreslår dock ingen justering av hänvisningar till faderskapspresumtionen i 2 kap. 1 och 9 §§ . Utredningen föreslår inte heller någon ändring av 1 kap. 12 § med anledning av att det införs nya presumtioner för fall då en förälder eller båda har ändrat könstillhörighet. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker eller har inga invändningar mot utredningens förslag. konstaterar att utredningen har ett barnrättsperspektiv i sina förslag och anser att förslaget om fler presumtionsregler leder till ökad likabehandling. Även ser mycket positivt på att nuvarande särbehandling av samkönade respektive olikkönade par upphör. Förslaget välkomnas också av bl.a. (), , bisexuellas, transpersoners, queeras och intersexpersoners rättigheter (RFSL) och Juridiska fakultetsstyrelsen vid . Några av de remissinstanser som är positiva till förslaget lyfter fram vissa risker och problem. Enligt finns det risk för att en föräldraskapspresumtion vid assisterad befruktning i fråga om samkönade par sker på bekostnad av barns rätt till vetskap om sitt ursprung. Barns frågor kring detta kommer inte att kunna besvaras utifrån kommunens dokument, utan avgörande för barnets rätt till sin historia och bakgrund blir hur föräldrarna axlar ansvaret för att ge barnet kunskap om dess ursprung. Liknande synpunkter framförs av . Även Kommuner och Regioner (SKR) berör detta, men anser att barnets rätt till kännedom om sitt ursprung får anses tillgodosett på ett godtagbart sätt genom de regler som finns på området, bl.a. om att det ska finnas en anteckning om donatorn i en särskild journal. Risken för att de nya föräldraskapspresumtionerna leder till att föräldraskap registreras, trots att det inte finns förutsättningar för ett rättsligt föräldraskap, och att dessa föräldraskap senare hävs tas upp av bl.a. , , Juridiska fakultetsstyrelsen vid och . anser att det bör införas en möjlighet för samkönade makar att under graviditeten anmäla att moderns make inte är rättslig förälder för att undvika en ”felaktig” anser att barnperspektivet behöver beaktas ytterligare i det anser att förslaget innebär att barnets rätt att få känne- dom om sitt genetiska ursprung åsidosätts till förmån för ett vuxenperspek- tiv och kan därför inte ställa sig bakom det. vid framför att även om det kan anses som vällovligt och önskvärt att stärka likabehandling och göra det ”enklare” att bli förälder och få föräldraskap registrerat finns det stora risker för oförutsedda konsekvenser, inte minst ur barns perspektiv. skap numera inte på samma sätt kopplas till genetik och hävningsmöjlig- heterna utökats, eller i vart fall luckrats upp, finns det en risk för att barn kommer att stå utan föräldrar. Enligt fakultetsnämnden läks detta inte av att barn har rätt till kännedom om sitt ursprung och en fråga som väcks är hur regleringen därmed förhåller sig till artikel 7 i och principen om barnets bästa. Vidare är det enligt fakultetsnämnden ett stort problem att regleringen i efter alla förändringar som har gjorts blivit i det närmaste omöjlig att begripa och överblicka, särskilt som det handlar om en reglering som har så stora rättsverkningar för föräldrar och barn. Även flera andra remissinstanser, däribland , och , påtalar att regelverket är svåröverskådligt och i behov av en översyn. Vissa av dessa remissinstanser, bl.a. , RFSL, och vid vid Göte- borgs universitet, anser att regelverket bör vara mer eller helt könsneutralt. RFSL och är särskilt kritiska till särlagstiftningen för personer som har ändrat könstillhörighet och pekar på att terminologin i folkbokföringen kan röja en persons transbakgrund, vilket kan vara oförenligt med rätten till skydd för privatlivet enligt artikel 8 i . gemensamt yttrande framför även ett antal antidiskrimineringsbyråer att det finns behov av att revidera för att åstadkomma en tydlig, könsneutral och jämlik reglering. anser att presumtionsreglerna orsakar problem och att det kan ifrågasättas om de är ändamålsenliga. Liknande synpunkter framförs av , som anser att det bör utredas om presumtionen har spelat ut sin roll alternativt om presumtionen bör utvidgas till att även gälla sambor. PappaBarn (numera Föreningen i ) anser att faderskaps- och föräldraskapspresumtionen bör utvidgas till att gälla även sambor och att gemensam vårdnad bör gälla vid tillämpningen av en sådan utvidgad presumtion. kommun anser att det finns behov av att se över delegationsförbudet som gäller för beslut om nedlägg- ning av utredning om faderskap. Skälen för regeringens förslag Fler föräldraskapspresumtioner bör införas… Föräldraskapet har stor betydelse för både barn och föräldrar. familjerättsliga band som föräldraskapet knyter mellan barn och förälder är olika rättigheter och skyldigheter knutna till det rättsliga föräldraskapet, bl.a. rätten till arv och skyldigheten att betala underhåll till ett barn. reglerna om vårdnaden om ett barn knyter an till det rättsliga föräldraskapet. Föräldraskapets betydelse återspeglas även i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () och FN:s konvention om barnets rättigheter (), som båda gäller som lag i . Enligt har var och en rätt till respekt för sitt privat- och familjeliv. tillerkänner barnet olika rättigheter, bl.a. rätten att inte diskrimineras och rätten att, så långt det är möjligt, få veta vilka dess föräldrar är och få deras omvårdnad. Mot den bakgrunden är det angeläget att reglerna om när och hur ett rättsligt föräldraskap etableras för den förälder som inte har fött barnet är ändamålsenliga, rättssäkra och utformade så att ett korrekt föräldraskap kan etableras . En utgångspunkt är vidare att den föräldraskapsrättsliga regleringen ska vara jämlik och inte utan tungt vägande skäl skilja på personer beroende på sexuell läggning eller kön. Det är viktigt att regleringen – med utgångspunkt i barnets bästa – fortsätter att utvecklas i takt med samhället i övrigt och återspeglar att familjekonstellationer kan se olika ut. Om modern är gift med en man när ett barn föds, anses mannen i äktenskapet vara far till barnet. Faderskapet följer då direkt av lag enligt den s.k. faderskapspresumtionen (1 kap. 1 § ). Presumtionen gäller även om modern har gift sig under graviditeten eller om hon blivit änka och barnet har fötts inom sådan tid efter mannens död att barnet kan ha tillkommit .