prop · H9033 · 2021-09-21 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2021/22:3 En förenklingspolitik för stärkt konkurrenskraft, Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I denna skrivelse beslutar och redovisar regeringen nya mål för förenklingspolitiken. De nya målen är: 1.De samlade regelverken ska utgå från proportionalitet och vara utformade så att de bidrar till att främja svenska företags tillväxt, konkurrenskraft samt innovations- och omställningsförmåga. 2.De kostnader för svenska företag som följer av regler ska minska som andel av BNP, och kostnadsutvecklingen ska vara lägre än 3.Förvaltningsmyndighetrs handläggningstider för ärenden som rör företag ska bli kortare och mer transparenta och den förväntade handläggningstiden ska synliggöras för den sökande i fler ärendekategorier. 4.Förvaltningsmyndigheters bemötande och service till företag ska vara företagsanpassat och väl fungerande. 5.Andelen tjänster för företagens kontakter med det offentliga som är digitala och andelen enskilda ärenden som kan hanteras digitalt ska öka isyfte att förenkla företagens uppgiftslämnande och övriga myndig- hetskontakter – det långsiktiga målet är att företagen ska lämna en uppgift en gång och till ett ställe. Regeringen beskriver i skrivelsen också hur den avser att arbeta med att följa upp och nå de nya målen för förenklingspolitiken, bl.a. vilka typer av nya uppdrag som behöver lämnas till olika myndigheter, och hur konsekvensutredningarna behöver vidareutvecklas för att nå målen för förenklingspolitiken. Regeringen kommer att redogöra för arbetet med förenklingspolitiken, inklusive de fem målen, i budgetpropositionen. Ärendet och dess beredning .............................................................. Regeringens förenklingspolitik - omfattning och historia................. Åtgärder och resultat i förenklingspolitiken...................................... Regler ska främja företagens tillväxt.................................. Kostnaderna till följd av regler ska minska ........................ Det ska bli enklare att lämna uppgifter .............................. 3.4Myndigheternas service ska bli bättre och handläggningstiderna ska bli kortare.................................. Nya mål för förenklingspolitiken .................................................... Förändrade förutsättningar i och omvärlden ....... Utgångspunkter för regeringens förenklingspolitik.......... 4.3Regler ska främja tillväxt, konkurrenskraft samt innovations- och omställningsförmåga............................. Kostnaderna som följer av regler ska minska................... 4.5Handläggningstiderna ska bli kortare och mer Bra bemötande och service ............................................. 4.7Företagens uppgiftslämnande och övriga myndighetskontakter ska förenklas genom Att nå målen för förenklingspolitiken – tillämpning, styrning Regler ska främja tillväxt, konkurrenskraft och Kostnaderna som följer av regler ska minska................... 5.3Handläggningstiderna ska bli kortare och mer 5.4Myndigheternas bemötande och service ska vara Förenklat uppgiftslämnande genom digitalisering .......... 6 Konsekvenser av regler behöver utredas och utvärderas ................ 6.1Konsekvensutredningarna är avgörande för 6.2Konsekvensutredningarnas kvalitet och innehåll behöver förbättras och utvecklas ...................................... Regler behöver ibland utvärderas ..................................... 7 Förenklingspolitiken i EU............................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Ärendet och dess beredning Regeringen har satt mål som varit styrande för förenklingspolitiken. Regeringen har i budgetpropositionen angett att den avser att överlämna en skrivelse med nya förenklingspolitiska mål till (prop. 2021/22:1 utg.omr. I denna skrivelse beslutar och redovisar regeringen nya mål för förenklingspolitiken. I skrivelsen redogör regeringen också för resultaten i förenklingspolitiken. 2 Regeringens förenklingspolitik − omfattning och historia Förenklingspolitiken är en viktig del av näringspolitiken och bidrar till att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa fler jobb i fler och Förenklingspolitiken bidrar också till flera andra poli- tiska målsättningar, genomförandet av EU:s inre marknad och till att t.ex. de principer om god förvaltning som uttrycks i 5–9 §§ förvaltningslagen (2017:900) följs. Effektiviserade och förenklade regelverk kan också understödja näringslivets återhämtning efter den nu pågående covid-19- Förenklingspolitiken omfattar bl.a. utformningen och tillämpningen av olika former av beteendestyrande regler som , regeringen och myndigheterna under regeringen beslutar i form av lagar, förordningar, föreskrifter och allmänna råd. I denna skrivelse benämns de löpande och sammanfattningsvis som regler, regelverk eller regelgivning. Sådana regelverk används i och påverkar många politikområden och mål inom olika utgiftsområden. Regelverken används för att säkra bl.a. eko- nomiska, miljömässiga och sociala värden, inklusive värden som uttrycks i de mål för olika utgiftsområden som framgår i budgetpropositionen. samlade regelgivningen ska också bidra till rättssäkerhet och minskad brottslighet samt begränsa risken för felaktiga utbetalningar som i sin tur kan påverka konkurrenssituationen på ett orättvist sätt eller innebära att skattemedel används på ett otillbörligt sätt. Regelverk kan också etablera långsiktiga spelregler som aktörer kan utgå från, t.ex. vid sina investe- Ofta får olika värden och mål vägas mot varandra då regler Vid utformningen av nya eller ändrade regler behöver pro- Att regler är proportionerliga bidrar till att de upplevs som legitima och rättssäkra vilket kan medverka till ett högt förtroende för regelverken. Förenklingspolitiken fokuserar på mål och värden som rör svenska företags och svensk ekonomis tillväxt, konkur- renskraft och innovationsförmåga i sådana beslut. Förenklingspolitikens inriktning omfattar utöver lagstiftning och annan regelgivning även tillämpning, styrning och utvärdering av sådana regel- Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrens- kraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag 2020/2021:1 utg.omr. De förenklingspolitiska målen preciserar 2021/22:3 näringspolitiken i de delar av näringspolitiken som utgörs av förenklingspolitiska ställningstaganden eller åtgärder och bidrar till att uppnå det näringspolitiska målet. har tillkännagett för regeringen att den ska lämna en årlig redogörelse till om förenklingsarbetet, så att kan få en möjlighet att kontinuerligt följa utvecklingen (bet. 1998/99:NU6, rskr. 1998/99:170). Regeringen återrapporterar därför sitt förenklingspolitiska arbete, inklusive de förenklingspolitiska målen, till i budgetpropositionen. Regeringen har bedrivit förenklingspolitiskt arbete . Exempelvis har mål för att följa och minska de kostnader som följer av regelverk funnits . Regeringens mål för förenklingspolitiken har, i liknande format som , beslutats av regeringen och presenterats i budgetpropositionen , då regeringen fastställde sju mål för förenklingsarbetet som gällde (prop. 2012/13:1 utg.omr. Regeringen fastställde också hur de olika målen skulle följas upp, t.ex. genom olika indikatorer. I samband med budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 24) beslutade regeringen att förenklingspolitiken skulle inriktas mot fyra nya mål: 1.Regler ska främja företagens tillväxt. 2.Kostnaderna till följd av regler ska minska. 3.Det ska bli enklare att lämna uppgifter. 4.Servicen ska bli bättre och handläggningstiderna ska bli kortare. Dessa fyra nya mål ersatte de sju mål som beslutades , men visar stor kontinuitet med de tidigare målen. De fyra målen tog sikte och har varit de mål som styrt förenklingspolitiken fram till . 3Åtgärder och resultat i förenklingspolitiken Regeringens och myndigheternas förenklingsarbete följs upp mot målen för förenklingspolitiken. En närmare redovisning av åtgärder och resultat i förenklingsarbetet har lämnats i budgetpropositionen. Här lämnas en översiktlig redovisning av övergripande och långsiktiga åtgärder och resultat i förhållande till målen för förenklingspolitiken 2016–2020, som bakgrundsinformation i förhållande till de nya målen för förenklingspolitiken som beslutas och redovisas i denna skrivelse. 3.1Regler ska främja företagens tillväxt Regeringens första mål för förenklingspolitiken 2016–2020 har varit att regelverken ska främja tillväxt. En indikation på hur utvecklingen mot detta mål sett ut är om andelen företag som upplever regler som ett till- växthinder har minskat . Uppföljningen har skett genom undersökning Företagens villkor och verklighet som Skr. 2021/22:3 genomförs . Nedan redovisas resultaten kortfattat. Tabell 3.1 som upplever regler som tillväxthinder Summa: stort eller litet Källa: , Företagens villkor och verklighet. Baserad på en enkät. Av undersökningen framgår att regelverk sammantaget betraktas som ett stort eller litet hinder för tillväxt av mellan av de undersökta företagen . Det innebär att regelverk utgör en av de faktorer som flest företag upplever som hinder för deras tillväxt, enligt undersökningar. som upplevde regler som hinder minskade betydligt , men ökade något . Undersökningar från bl.a. och indikerar vidare att de regelgivningsområden som flest företagare upplever som hinder för deras tillväxt är arbetsrätt inklusive arbetsmiljöregler, skatte- och momsrätt, plan- och byggrätt, miljörätt samt branschspecifika regelområden. De branscher där många företag upplever regler som hinder för utveckling och tillväxt omfattar bl.a. de gröna näringarna; energi, vatten och el; transport och magasinering; hotell och restauranger; utvinning och tillverkning samt handel. 3.2Kostnaderna till följd av regler ska minska Regeringens andra mål för förenklingspolitiken 2016–2020 har varit att företagens kostnader som följer av regler ska minska och vara lägre 2020 än 2012. databas indikerar att företagens samlade årliga administrativa kostnader som härrör från regler uppskattades till 2012 (detta inkluderar inte så kallade fullgörandekostnader, se nedan). Detta är den aggregerade kostnadsnivå som företagens samlade administrativa kostnader för regelgivning ska understiga enligt regeringens mål. följer upp hur mycket företagens årliga kostnader som följer av regler förändras . Uppföljningen utgår från de beräknade kostnader som redovisas i de konsekvensutredningar som ska genomföras i samband med varje regelgivningsförslag. Administrativa kostnader som följer av nya och förändrade Årlig förändring av admi- Källa: : Regler som påverkar företagens kostnader och konkurrenskraft 201 3-2020. Enligt som påverkar företagens kostnader och konkurrenskraft2013–2020, har de årliga administrativa kostnaderna ökat med i genomsnitt ca i nominella löpande priser , till följd av nya eller ändrade regler. Sammantaget uppskattar att de årliga administrativa kostnaderna ökat med närmare4 miljarder kronor , vilket skulle innebära en ökning med (uppgiften inkluderar inte de kostnader som förorsakats av inflation eller av införandet av och rådets förordning [EU] 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG [allmän dataskyddsförordning]).1 följer , utöver administrativa kostnader, även upp vissa andra kostnader för att ge en mer heltäckande bild av de kostnader som följer av nya eller ändrade regler, bl.a. produktions- och. investeringskostnader (kallas även fullgörandekostnader). Däremot följer inte upp t.ex. kostnaderna som följer av att ett företag behöver låsa resurser som annars skulle ha kunnat användas till annat eller värdet på det produktionsbortfall som följer av regelgivningen. 1I en tidigare rapport, , beräknade att kostnaderna ifråga hade ökat med runt , och sammanlagt med ca i perioden . De data som redovisas här utgörs av den uppdaterade beräkning som redovisas i som påverkar företagens kostnader och konkurrenskraft –2020. Tabell 3.3 Produktions- och investeringskostnader p.g.a. nya och förändrade regler () Regler som påverkar företagens kostnader och konkurrenskraft , 2017, 2018, 201 9. uppskattningar indikerar att företagens årliga produktions- och investeringskostnader till följd av nya och ändrade regler totalt sett ökat med , dvs. i genomsnitt , i löpande nominella kostnader. Undersökningar från bl.a. och indikerar att de regelgivningsområden som flest företagare upplever har varit mest kostsamma eller betungande är arbetsrättsrättsliga regler inklusive arbetsmiljöregler, skatte- och momsregler, miljöregler, regler om offentliga upphandlingar samt regler om data- och informationssäkerhet. 3.3Det ska bli enklare att lämna uppgifter Regeringens tredje mål för förenklingspolitiken –2020 har varit att det ska bli enklare för företag att lämna uppgifter till myndigheterna. Regeringen har vidtagit flera mer övergripande åtgärder för att uppnå målet, såsom att inrätta Myndigheten för digital förvaltning och ge den ansvar för att samordna frågor som underlättar den offentliga förvaltningens elektroniska informationsutbyte samt att besluta om förordningen (2018:1264) om digitalt inhämtande av uppgifter från företag, som omfattar 67 myndigheter. har utvecklat en sammansatt bastjänst med grundläggande uppgifter om företag som företagare bl.a. kan återanvända i anslutna kommuners e-tjänst. har även utvecklat en tjänst för digital inlämning av årsredovisningar. har inom uppdraget Digitalt först stöttat statliga och kommunala myndigheter i arbetet med att tillgängliggöra information och tillämpa målsättningen om digitalt först i företagens myndighetskontakter, främst inom ramen för programmet Serverat (se nedan) och arbetet med ett digitalt ekosystem för företag. är en digital plattform som erbjuder samlad och bred information samt e-tjänster riktade till företagare i olika skeden av arbetet med att starta eller driva ett företag. Plattformen är ett myndighetsinitierat 2021/22:3 samarbete där drygt 50 myndigheter bidrar med information och där och har en samordnande roll. Informationen kompletteras kontinuerligt och exempelvis erbjöds genom snabbt samlad information om åtgärder riktade till företag med anledning av covid-19-pandemin. Antalet användare har ökat , 2020 hade 3,8 miljoner användare. och bedriver i samarbete med bl.a. Kommuner och Regioner programmet Serverat. Arbetet syftar till att standardisera, förenkla och digitalisera tillståndsgivningsprocesser, framför allt på nivå. finns tillståndsguider (checklistor) för att starta företag inom restaurang, biodling, hotell- och logi-verksamhet, vattenbruk och evenemang på . Antalet anslutna kommuner ökar och var 71 kommuner anslutna till Serverat. har låtit utvärdera den samhällsekonomiska nyttan för kommuner och företag av Serverat . Givet det antal kommuner som använde de nationella e-tjänsterna vid utgången av 2020, har nyttan beräknats till ca , varav utgörs av kostnadssänkningar för företagen. En prototyp för en s.k. samtjänst för vattenbruk har utvecklats. I kombination med ett digitalt ekosystem för enklare myndighetskontakter för företag kan samtjänster innebära en stor potential för förenkling. I ett första steg ska modellen realiseras för några centrala grenar inom livsmedelskedjan. Resultatet av detta arbete avses kunna återanvändas i andra processer och branscher. Inom ramen för livsmedelsstrategin har uppgifter som vattenbruksföretag ska lämna in till olika myndigheter kartlagts och standardiserats för vissa tillstånd (N2019/03240). I sin rapport att starta företag – statliga insatser för en digital process (RiR 2019:14) konstaterade att bygger på en teknisk plattform som sätter gränser för utveckling och som har en hög tröskel för att integrera nya e-tjänster, varför den digitala lösningen för inte i tillräcklig utsträckning kan möta de behov som företagare har. Arbetet med att byta ut den tidigare plattformen för pågår. Som framgår av regeringens skrivelse granskning av statliga insatser för att underlätta nyföretagande genom digitalisering (skr. 2019/20:42) är regeringens långsiktiga ambition för att företagare enkelt och med hjälp av en hög grad av automation ska kunna få personligt anpassad information och vägledning digitalt. Det pågående utvecklingsarbetet visar att det finns stora vinster i att fortsätta utveckla myndighetsövergripande samarbete och tjänster, både för företagare och deltagande aktörer, och regeringen ser positivt på detta utvecklingsarbete. Två aspekter i detta arbete är finansiering av drift och utveckling samt uppdatering av digitala systemlösningar och tekniska plattformar. 3.4Myndigheternas service ska bli bättre och handläggningstiderna ska bli kortare Regeringen har haft som sitt fjärde mål för förenklingspolitiken –2020 att handläggningstiderna ska förkortas. mer i en rapport för perioden –2020 (N2021/01334) att det finns en Skr. 2021/22:3 viss positiv utveckling mot kortare handläggningstider. både på handläggningsprocesser som har förbättrats och andra som har försämrats . Handläggningstiderna har minskat för av de uppföljda handläggningsprocesserna, som en ökning skett för av handläggningsprocesserna. Flera myndigheter uppger att de kommunicerar förväntad handläggningstid för vissa ärendetyper på webbplats eller via e-tjänst. Runt en tredjedel av myndigheterna informerar inte om handläggningstider via webb eller e-tjänst, utan exempelvis endast på förfrågan. Länsstyrelserna har efter uppdrag från regeringen redovisat mål och måluppfyllelse för fyra utvalda ärendetyper och hur den förväntade handläggningstiden kommuniceras till företag när ett nytt ärende inleds samt hur nöjda företagen är med kontakten med länsstyrelserna (N2019/01689, N2021/00050). Andelen ärenden för förprövning av djurstallar som nådde de uppsatta målen för handläggningstider var fortsatt hög, . Handläggningstiderna för ansökan om tillstånd för miljöfarlig verksamhet eller ansökan om ändringstillstånd enligt har förbättrats. nådde av ärendena de av länsstyrelserna uppsatta målen för handläggningstiderna, medan motsvarande siffra var . För samråd enligt 12 kap. 6 § var det av ärendena som klarade det uppsatta målet för handläggningstid , medan motsvarande siffra var . Alla länsstyrelser kommunicerar förväntad handläggningstid till företag. Den pågående covid-19-pandemin innebär ett ansträngt läge för såväl myndigheter som företag. Detta gör det angeläget att följa handläggningstider för såväl ordinarie stöd som för de temporära stöden med anledning av pandemin, men också handläggningstiderna i anslutning till regelgivning. Att handläggningstiderna blir rimliga kommer även fortsatt vara angeläget, inte minst under ekonomins uppstartsfas efter pandemin. Måluppfyllelsen inom det förenklingspolitiska arbetet varierar mellan de olika målen. Regeringen noterar att en stor andel företagare upplever regelverk som hinder för tillväxt och att den andelen snarare ökat än minskat . Regeringen noterar också att de administrativa kostnader som följer av regelverk ökat med och därutöver tillkommer också fullgörandekostnaderna (runt 2 miljarder ). Målet för regeringens politik var att nivån för de samlade årliga administrativa kostnaderna skulle utvecklas till att vara lägre än nivå, dvs. runt i nominella priser. De samlade kostnaderna överstiger nu den nivån med . indikerar den tillgängliga informationen att insatser för att förenkla företagens uppgiftslämnande genom digitalisering har gett positiva resultat. De båda insatserna och Serverat har kontinuerligt ökat antalet användare och anslutna kommuner, vilket är en indikation på att dessa insatser förenklar för företag. 2021/22:3 rar också att insatserna bidragit till tidsbesparingar och kostnadsminskningar för såväl näringslivet som det offentliga. Regeringens bedömning är att statliga insatser för digitalisering har förenklat för företagare, men också att förenklingsinsatserna delvis är avgränsade till särskilda tillståndsprocesser och branscher och att fler insatser behövs för att få ett systematiskt och omfattande genomslag för näringslivet i sin helhet. och länsstyrelsernas återrapportering indikerar att vissa framsteg har skett med att korta enskilda handläggningstider, t.ex. för förprövning av djurstallar och samråd enligt . Den samlade förändringen förefaller dock inte omfattande och eftersom det existerar många olika handläggningsprocesser går det inte att konstatera att representativa eller genomsnittliga handläggningstider skulle ha minskat betydligt sedan målet reviderades 2016. 4Nya mål för förenklingspolitiken Regeringen beslutar och redovisar med den här skrivelsen fem nya mål för förenklingspolitiken, vilka ska främja svensk konkurrenskraft, tillväxt och omställnings- och innovationsförmåga. Dessa mål ersätter de tidigare mål som redovisats i avsnitt 2 och 3. Förenklingspolitikens inriktning ska utöver lagstiftning och annan regelgivning även omfatta tillämpning, styrning och utvärdering. 4.1Förändrade förutsättningar i och omvärlden Ekonomin utgör en kontinuerligt pågående omställningsprocess och och världen går igenom flera strukturomvandlingar och omställningsprocesser som påverkar förutsättningarna för regelgivningen. ekonomi är starkt beroende av export och utrikeshandel. Att stärka svensk konkurrenskraft har därför länge varit en avgörande del av svensk ekonomisk politik. Fallande transport- och transaktionskostnader har dock under lett till en alltmer globaliserad ekonomi, där svenska företag arbetar i en ännu mer internationaliserad och konkurrensutsatt kontext . De svenska regelverken behöver vara utformade så att de främjar att svenska företag kan bibehålla och öka sin konkurrenskraft och så att kan attrahera internationella investeringar och kompetens. I dagens globaliserade värld skapar utländska direktinvesteringar stora värden i svensk ekonomi. Utländska företag sysselsätter ca 700 000 svenskar, står för hälften av svensk export och nära hälften av privatfinansierad forskning och utveckling. Väl utformade regelverk samt tydlighet och förutsägbarhet i tillämpningen av reglerna är en viktig faktor i den internationella konkurrensen om investeringar. Den ökade internationella arbetsspecialiseringen innebär också att de svenska regelverken behöver ge svenska företag goda förutsättningar för att effektivt delta i internationella samarbeten och fylla sin roll i inter- Skr. 2021/22:3 nationella värdekedjor. samhälle och ekonomi går också igenom flera andra stora strukturomvandlingar och omställningar, bl.a. till följd av de utmaningar som klimat och miljö står inför. Alla samhällssektorer behöver bidra för att kunna nå målet om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, vilket förutsätter en stor omställningsförmåga hos företagen. Digitalisering innebär en annan omfattande strukturomvandling av produktionsmönster och hur ekonomin organiserar sig. Demografiska förändringar, som en ökande global befolkningsmängd, ökad urbanisering och en åldrande befolkning i många , utgör en annan stor omställningsprocess. Sådana utmaningar förutsätter en stark omställnings- och innovationskapacitet. De olika omställningsprocessernas riktning och förlopp är ofta svåra att förutsäga, kan verka i olika riktningar och ställa olika krav. Olika typer av kriser, som finanskrisen och krisen till följd av den pågående covid- 19 pandemin, har också medfört omfattande behov av snabba omställningar och regeländringar. De medför också ett behov att effektivisera och förenkla regelverk för att understödja näringslivets återhämtning. Sådana långsiktiga och kortsiktiga utmaningar visar behovet av att ha en stark kapacitet för innovation och omställning i samhället. Regelgivningen i samhället får inte bli en begränsande faktor som släpar efter eller håller tillbaka samhällets förmåga att ställa om inför sådana utmaningar. I sin rapport !