prop · H9031d18 · 2021-09-20 00:00:00 — I finns två stora forskningsanläggningar, den europeiska spallationskällan European Spallation Source (ESS) som ännu är under uppbyggnad och synkrotronljusanläggningen som invigdes , se vidare nedan. Utredningen om organisation, styrning och finansiering av forskningsinfrastruktur lämnade ett betänkande med förslag på hur organisation, styrning och finansiering av forskningsinfrastruktur ska utvecklas på nationell nivå (SOU 2021:65). Målet är att upprätthålla en forskningsinfrastruktur av hög kvalitet som ska vara ett effektivt stöd t.ex. för att möta samhällsutmaningarna. Betänkandet bereds inom . ESS är under uppbyggnad i och anläggningen är färdigställd till . ESS beräknas bli i genomsnitt 20 gånger mer kraftfull än dagens motsvarande anläggningar och kan liknas vid ett gigantiskt mikroskop där forskare kan studera struktur och funktion hos olika typer av material. Den pågående pandemin har dock haft stor påverkan på projektet och kommer att innebära förseningar och kost- nadsökningar. Det är viktigt att som värdland för ESS tar ansvar för att konst- ruktionen färdigställs möjligt och levererar vad som har utlovats. Vidare har fått i uppdrag att inrätta en rådgivande expertgrupp för frågor rörande ESS och (U2020/04020). 2021/22:1 Utgiftsområde 16 I den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 presenterade regeringen en satsning på ESS –2025. I enlighet med budget- propositionen har anvisats för att förstärka bidraget till ESS . är en nationell synkrotronljusanläggning för material- och livsvetenskaplig forskning vid . ger ett intensivt röntgenljus vars korta våglängd gör det möjligt att se bl.a. extremt små detaljer och strukturer i olika material. Under pandemin har bl.a. öppnat ett snabbspår för studier relaterade till coronaviruset. och har i uppdrag att samordna insatserna för ESS och (U2019/01625). Inom ramen för uppdraget har myndigheterna redovisat en nationell implementeringsplan med uppföljningsbara mål för att främja svensk användning och nytta av ESS och . Forskningsfartyget är en isbrytare utrustad med avancerad vetenskaplig utrust- ning och byggd för att även kunna genomföra forskningsexpeditioner i polarhaven. Enligt strategi för den arktiska regionen är den polarforskning som genom- förs med som plattform central för roll i och för vårt interna- klimat- och miljöarbete (skr. 2020/21:7). I den forsknings- och innovations- politiska propositionen 2020 presenterade regeringen en satsning där –2024 avsätts för inom ramen för forskningsanslag. I den ovan nämnda forskningsinfrastrukturutredningens slutbetänkande, Stärkt fokus på framtidens forskningsinfrastruktur (SOU 2021:65), presenteras olika lösningar om hur svenska och internationella polarforskare ska få tillgång till en forskningsisbrytare anpassad att verka i arktiska förhållanden. För att öka värdet av forskning behöver den spridas inom såväl vetenskapssamhället som till samhället i övrigt. Regeringen anser därför att vetenskapliga publikationer, som är ett resultat av forskning som har finansierats med offentliga medel, ska vara öppet tillgängliga med verkan . Vad gäller forskningsdata ska omställningen vara genomförd fullt ut . För att påskynda omställningen till ett öppet vetenskapssystem har och Kungl. fått förtydligade uppdrag att främja och samordna arbetet med att införa öppen tillgång till forskningsdata respektive vetenskapliga publikationer (U2021/02276 respektive U2021/02275). Ett nytt uppdrag för att utveckla arbetet med öppen vetenskap har också getts till universitet och högskolor (U2021/02274). Statistik visar att av de vetenskapliga artiklarna registrerade i Swepub, som är en söktjänst för vetenskapliga publikationer vid svenska lärosäten, var öppet tillgängliga. Detta är en ökning jämfört med då av de publicerade artiklarna var öppet tillgängliga. sammanställning av de totala utgifterna för vetenskaplig publicering visar att kostnaderna var ca . Detta är en ökning jämfört med då de totala kostnaderna var . I rapporten av öppen tillgång till forskningsdata (2020) har redovisat att nationell samordning kring datahanteringsplaner och krav i utlysningar på datahanteringsplaner har varit en första insats för att främja 2021/22:1 Utgiftsområde 16 har också tagit fram en rekommendation om öppen tillgång till forskningsdata, som innebär att de forskningsdata som finansieras med offentliga medel och som enligt gällande lagstiftning får tillgängliggöras, ska publiceras öppet tillgängliga på internet inom skälig tid efter att forskningsresultaten har publicerats. Europeiska kommissionen presenterade sitt förslag till ramprogram för forskning och innovation (Horisont ) för perioden –2027. Efter en lång förhandlingsperiod kunde rådet och fatta ett slutgiltigt beslut . Budgeten för hela sjuårsperioden uppgår till ca om medlen till för innovation och teknik inkluderas. Horisont arbetsprogram –2022 beslutades i de program- kommittéer där medlemsstaterna finns representerade. En viktig princip som har vidhållit under förhandlingarna om Horisont är att kvalitet och excellens ska vara styrande för medelsfördelningen inom programmet. har rådet påbörjat förhandlingar om kommissionens förslag om gemensamma företag inom Horisont . Det handlar om forskning och innova- tion inom områdena miljö, energi, transporter, digitalisering och hälsa, som ska implementeras genom en gemensam förordning. 7.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Svensk forskning i internationell jämförelse –2021 har de statliga anslagen för forskning och utveckling ökat med ca i löpande priser. Huvuddelen av ökningen har tillförts universitet och högskolor, antingen som direkta anslag för forskning och utbildning på forskarnivå eller via forskningsfinansiärerna. Den ökade svenska finansieringen har resulterat i en ökning av den vetenskapliga produktionen. Ökningen är dock lägre än i jämförbara länder som , och som inte har haft lika stora finansieringsökningar. Den vetenskapliga synligheten mätt som antalet artiklar som citeras bland de högst citerade har inte ökat. Den har legat , medan den i flera av de jämförda länderna har ökat. Forskning för att möta samhällets utmaningar genomför på uppdrag av regeringen satsningar på forskning för att möta samhällets utmaningar. Flera av uppdragen har sitt ursprung i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2016. Regeringen gör bedömningen att uppdragen genomförs väl och med god kvalitet och att de nationella forsknings- programmen skapar förutsättningar för tvärvetenskaplig forskning och tvärsektoriell samverkan. Programmen skapar även möjligheter för synergier med Horisont . Vidare har genomfört insatser med anledning av pandemin, både på eget initiativ och på uppdrag av regeringen. Andelen kvinnliga professorer var 2020, vilket är en ökning jämfört med då andelen kvinnliga professorer var . uppföljning av rekryteringsmålen för perioden –2019 visar att det inte har skett någon ökning av andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer. I alla ämnen förutom medicin och hälsovetenskap har andelen i stället minskat. Regeringen har därför satt upp nya rekryteringsmål för professorer för perioden –2023. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 att hälften av de nyrekryterade professorerna vid universitet och högskolor ska vara kvinnor 2030. Det är även av intresse att undersöka hur könsfördelningen ser ut i anställningskate- gorier som föregår professorsanställningar. ökade andelen kvinnliga lektorer från till . har andelen kvinnor ökat inom samtliga anställningskategorier inom den forskande och undervisande personalen, med undantag för meriteringsanställningar på totalnivå. insatser för att utbilda och uppmärksamma personal och granskare på omedvetet jäv och fallgropar vad gäller jämställdhet har gett resultat. Beviljande- graden vid ansökningar om bidrag hos är jämn mellan män och kvinnor, även om tillfälliga fluktuationer förekommer. Det är viktigt att bevara det goda resultatet som arbetet har bidragit till och att fortsätta arbeta aktivt för ökad jämställdhet samt sprida medvetenheten om hur jämställdhetsfrågor bör hanteras i ansökningsberedningen. Svensk rymdforskning och rymdindustri håller hög internationell klass, vilket bl.a. illustreras av att och svenska aktörer är efterfrågade i internationella och bilaterala rymdsamarbeten. Hög kompetens, erfarenhet och kvalitet inom t.ex. instrumentutveckling, kommersiell rymdteknik, deltagande i rymdmissioner och publicering av forskningsresultat ett samt ett ansvarsfullt och säkerhetsmedvetet arbetssätt är avgörande för svensk konkurrenskraft inom rymdverksamheten. har dock tappat i konkurrenskraft som leverantör till den europeiska rymdsektorn. Det beror bl.a. på att det svenska bidraget till har minskat i relation till andra länder. Detta gör att framför allt nya svenska aktörer har svårt att hävda sig jämfört med etablerade leverantörer inom rymdsektorn, vilket hämmar position. Avsaknad av medel för att stödja svenskt deltagande i internationella forskningsprojekt leder till att svenska forskare förlorar ledande positioner inom internationell rymdforskning, ger färre nya arbetstillfällen och minskar klimat- och miljöforskningen i . deltagande i det obligatoriska vetenskapsprogrammet inom möjliggör för svenska forskare att i samarbete med europeiska kollegor studera yttre rymden i projekt som är för kostsamma att genomföra med enbart nationell finansiering. Det är därför värdefullt för mindre länder att delta i de stora ESA-projekten, liksom i andra rymdsamarbeten som t.ex. den europeiska vädersatellitorganisationen . Stora datamängder och alltmer avancerad utrustning gör att god tillgång till forsk- ningsinfrastruktur är avgörande för svensk forsknings fortsatta konkurrenskraft och för att nå det forskningspolitiska målet att ska vara ett attraktivt land för investeringar i FoU. Pandemin har visat betydelsen av avancerad forsknings- infrastruktur för att forskningen ska kunna möta samhällsutmaningar. Väl utbyggda svenska biobanker och register har t.ex. använts för att snabbt kunna samla in covid- 19-prover för forskning och bidra med forskningsdata. Satsningarna på svensk forskningsinfrastruktur kommer att bidra till hög kvalitet inom svensk forskning och innovation samt öka det internationella samarbetet. De bedöms därför som strategiskt viktiga för svensk forskning och innovation. ESS och är forskningsinfra- strukturer som förväntas bli världsledande inom sina respektive områden. Samman- taget stärker det som kunskapsnation och kan ge ett kraftfullt stöd till arbetet med Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 dock att fortsatta informationsåtgärder behövs för att öka kunskapen om anlägg- ningarna och därmed nå flera användargrupper. Förseningar av konstruktionen av ESS har uppstått med anledning av pandemin, då viktiga arbeten och produktion av tekniska komponenter som skulle ha utförts av andra medlemsländer inte har kunnat genomföras på grund av nedstängningar och reserestriktioner. Hur stor påverkan detta får är ännu för tidigt att veta, men det kan komma att leda till kostnadsökningar . Det finns ett fortsatt stort behov av att lärosäten och forskningsfinansiärer tar ett gemensamt ansvar för att verka för att den nationella riktningen för öppen tillgång följs och uppnås. Det är också angeläget att på ett samlat sätt följa upp och mäta det nationella arbetet för ett öppet vetenskapssystem samt att forskningsfinansiärers och lärosätens principer för öppen tillgång till publikationer och forskningsdata harmoni- seras, så långt det är möjligt. Lärosäten och forskningsfinansiärer har även ett ansvar för att utforma tydliga incitament som främjar öppen vetenskap. Den digitala utvecklingen har på ett genomgripande sätt förändrat förutsättningarna för hur utbildning och forskning bedrivs, forskningsresultat kommuniceras och hur samverkan sker med det omgivande samhället. Behoven av olika typer av digital infrastruktur och digital kompetens ökar mycket snabbt, något som både är en förutsättning för och en konsekvens av omställningen till öppen vetenskap, utveck- lingen av artificiell intelligens (AI) och nyttjandet av maskininlärning inom ett växande antal forskningsområden. Regeringens mål för forskningspolitiken är att ska vara ett av världens främsta forsknings-och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Utgångspunkten för satsningarna som presenterades i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 är därför att forskningen ska vara av hög kvalitet och att satsningarna ska ge förutsättningar för fler forsknings- miljöer av högsta kvalitet. Att investera i forskning och innovation skapar jobb och hållbar tillväxt. Det krävs för att bygga kompetens, välfärd och konkurrenskraft med en utgångspunkt i klimatomställningen och återstarta ekonomin efter covid-19- pandemin. Vidare är högre utbildning och forskning i hela landet avgörande för kompetensförsörjning av bl.a. lärare, sjuksköterskor och ingenjörer. Den internationella konkurrensen inom forskning och utveckling hårdnar, eftersom flera länder gör stora satsningar, som covid-19-pandemin riskerar att göra det svårare för privata aktörer att investera i forskning. Det finns även tecken på att kvaliteten i svensk forskning inte utvecklats lika positivt som forskningen i länder såsom och . behöver därför fortsatta satsningar på utbildning, forskning och innovation för att utveckla vårt samhälle och näringsliv och skapa fler jobb i hela landet. I enlighet med den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 föreslår regeringen satsningar på forskning och innovation med totalt ca . beräknas satsningarna till respektive , vilket är en nivåökning av de statliga forskningsanslagen med . Forskningssatsningarna beskrivs nedan, se 2021/22:1 Utgiftsområde 16 även utgiftsområdena 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 20 Allmän miljö- och naturvård, 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt 24 Näringsliv. 7.2nedan för hur satsningarna i forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 fördelas per myndighet och område. Tabell 7.2 Föreslagna och beräknade anslagsökningar för de statliga anslagen för forskning i enlighet med den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 Laborativt stöd vid framtida pandemier NFP Virus och pandemier Forskarskolor hum/sam Sänkta trösklar för nyttiggörande och Datadriven ekonomi och AI 2021/22:1 Utgiftsområde 16 NFP Hav och vatten Hållbar utveckling av den gröna och blå NFP Hållbart samhällsbyggande, klimat och socialt NFP Hållbart samhällsbyggande, landsbygd och Finansmarknadsforskning, anslag 1:165 1Myndighet inom utg.omr. 2Myndighet inom utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. 3Myndighet inom utg.omr. 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. 4Statligt bolag inom utg.omr. 5Anslag inom utg.omr. 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Satsningar för att möta samhällsutmaningar och världen står inför stora samhällsutmaningar som kräver ny kunskap. Pandemin har visat vikten av forskning för att möta sådana samhällsutmaningar. Regeringen anser därför att det är mycket angeläget att fortsätta med strategiska forsknings- och innovationssatsningar som kopplar till nationella och globala samhällsutmaningar. Agenda 2030 och utgör viktiga referenspunkter för regeringens prioriteringar. De fem samhällsutmaningar som prioriteras är därför klimat och miljö, hälsa och välfärd, digitalisering, kompetensförsörjning och arbetsliv samt ett demokratiskt och starkt samhälle. Samhällsutmaningen klimat och miljö redovisas inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, avsnitt 5 och inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, avsnitt 2.6. Covid-19-pandemin har ställt och världen inför en enorm hälsoutmaning. Forskningsinsatser är en förutsättning för att och övriga världen ska kunna hantera den pågående krisen, men de förbereder oss också för kommande pandemier. Regeringen bygger vidare på den forskningssatsning för att möta covid-19-pandemin och kommande pandemier som påbörjades genom att inrätta ett nationellt forskningsprogram om virus och pandemier i enlighet med vad som presenterades i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020. Svensk hälso- och sjukvård genomgår också strukturella förändringar där en utveckling mot en mer nära 2021/22:1 Utgiftsområde 16 vård, dvs. med fokus på primärvården, är en del av arbetet. Regeringen avser därför att fortsätta bygga upp forskningskompetens inom primärvården. En utveckling sker även mot en mer individbaserad vård genom s.k. precisionsmedicin. Forskning som bidrar till denna omställning och till ökad kvalitet i hälso- och sjukvården ska fortsätta att stärkas. Vidare är bättre nyttjande av hälsodata för forskning och innovation en grundförutsättning för att medicinsk forskning och life science ska fortsätta att utvecklas och för att ska vara internationellt konkurrenskraftigt inom dessa områden framöver. Dagens samhällsutveckling drivs och formas till stor del av digitaliseringen. Digital teknik och kompetens är av mycket stor betydelse för svensk innovationsförmåga och näringslivets förmåga att konkurrera globalt och ger möjligheter att aktivt påskynda omställningen mot hållbar utveckling. Exempelvis kommer utvecklingen av AI att skapa stora möjligheter, men kan det uppstå risker beroende på hur tekniken utvecklas och utnyttjas. Regeringen avser därför att öka satsningen på informations- och cybersäkerhet samt inrätta ett nytt nationellt forskningsprogram om digitalise- ringens samhälleliga konsekvenser i enlighet med den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020. Forskningens digitalisering och omställningen till ett öppet vetenskapssystem leder till behov av såväl utvecklade digitala förmågor som nya stödfunktioner för säker och hållbar datahantering. Under covid-19-pandemin har digitala verktyg och processer använts inom utbildning och forskning i en större utsträckning . Kurser och examinationer har genomförts digitalt och forskningsresultat har spridits och tillgängliggjorts öppet. Det är viktigt att bygga vidare på de erfarenheter som detta har lett till i den fortsatta digitaliseringen inom utbildning och forskning. För att bibehålla en välfärd av hög kvalitet som är tillgänglig för alla behövs väl- utbildad personal. råder stor brist på utbildad personal på alla utbildningsnivåer inom flera områden. Utbildningssystemet som helhet har en viktig roll för att möta utmaningarna med kompetensförsörjningen. För att det ska vara möjligt att genom- föra utbildning med hög kvalitet krävs fler disputerade lärare på högskoleutbild- ningarna. Regeringen avser att fortsätta den nuvarande satsningen på forskarskolor för lärare i enlighet med den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 och föreslår även nya satsningar till forskarskolor kopplade till sjuksköterskeutbildningarna samt inom humaniora och samhällsvetenskap. Ett demokratiskt och starkt samhälle Det finns anledning att stärka den forskningsbaserade kunskapen om den samhällsutveckling som försvagar demokratin och minskar människors säkerhet, lokalt som globalt. Både i och omvärlden råder problem och förändrade mönster när det gäller brottslighet och otrygghet. Vid skjutningar och sprängningar utgör allt yngre personer, framför allt pojkar och män, både förövare och offer. Ytterligare hot är terrorism och våldsbejakande extremism, hatbrott och andra brott som hotar demokratin. Även mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer fortsätter att utgöra ett allvarligt samhällsproblem. Dödligt våld mot en partner eller en före detta partner utgör en betydande del av det dödliga våldet. Andra exempel på hot mot vår säkerhet kan vara cyberattacker, yttre påverkanskampanjer och informationskrigföring. Desinformation, propaganda och hat på nätet sprids snabbare och lättare . För att stärka samhällets förmåga att möta och hantera ovanstående utmaningar kommer regeringen att fortsätta att satsa på de inrättade nationella forskningsprogrammen inom områdena brottslighet och forskning om säkra 2021/22:1 Utgiftsområde 16 samhällen i enlighet med den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020. Den socioekonomiska segregationen är en stor samhällsutmaning som riskerar att påverka sammanhållningen i samhället och skapa motsättningar mellan människor och grupper. Kunskap om hur den socioekonomiska segregationen ser ut och vad den beror på är avgörande för att minska och motverka segregation, vilket det inrättade nationella forskningsprogrammet om segregation bedöms kunna bidra till. har tidigare fått regeringens uppdrag att kartlägga svensk forskning om Förintelsen och antisemitism (U2021/02276). Inom ramen för uppdraget ingår att lämna rekommendationer till regeringen rörande fortsatta insatser med det långsiktiga syftet att stärka forskningsfältet i . Med utgångspunkt i rekommendationer föreslår regeringen forskningsmedel som ska fördela ut. Satsningen är en del av åtaganden som ska presenteras på internationella forum för hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism , se vidare utgiftsområde 1 , avsnitt 10.5.3. Den fria forskningen ska värnas och stärkas Det fria kunskapssökandet är en hörnsten i ett demokratiskt samhälle, i synnerhet i då falska eller förvrängda påståenden riskerar att få stor spridning. Tillgång till faktabaserad kunskap och information behövs för att stärka människors motstånds- kraft i påfrestande tider och för att långsiktigt värna de mänskliga rättigheterna på ett jämställt, säkert och hållbart sätt. Resultat från fri forskning av hög kvalitet, där forskare själva formulerat sina forskningsområden och frågeställningar, lägger grunden för den kunskap som samhällsutvecklingen vilar på. Det hjälper oss att förstå och påverka världen och tar samhället framåt. Regeringen kommer därför att fortsätta att avsätta medel för fri forskning till , konstnärlig forskning samt excellenscentrum i enlighet med den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020. är en mycket kompetent rymdnation i hård konkurrens. Rymdforskningen bidrar med viktig kunskap inom ett flertal samhälls- och forskningsområden, som t.ex. klimat- och miljöforskning samt digitalisering. Rymdforskningen och rymdverksam- heten är även viktigt ur ett utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiskt perspektiv. har en etablerad position, men tappar nu i konkurrenskraft som leverantör av spetsteknologi till den europeiska rymdsektorn. Det beror bl.a. på att det svenska bidraget till har minskat i relation till andra länder. En ökad finansiering till ger bättre förutsättningar för svenskt deltagande i internationella forskningsprojekt. Detta leder i sin tur till att svenska forskare och företag kan behålla sina positioner inom internationell rymdforskning. En satsning på rymdforskning påverkar stora delar av samhället och leder till nya innovationer och fler arbetstillfällen samt stärker klimat- och miljöforskningen i . Det är därför av största vikt att redan vid ministerrådsmötet kan öka deltagandet i ESA:s program för att återetablera position inom rymdforskningsområdet. Forskningsinfrastrukturer för nya genombrott och innovationer God tillgång till forskningsinfrastruktur är nödvändig för de flesta forskningsområden för att kunna bedriva framgångsrik forskning. I enlighet med den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 tillförs ytterligare medel för forskningsinfrastruktur för att öka kvaliteten på svensk forskning, främja innovation och bidra till ökad internationalisering. Forskningsinfrastruktur är också en 2021/22:1 Utgiftsområde 16 grundförutsättning för forskningsgenombrott som behövs för att möjliggöra klimatomställningen samt stärka välfärden och skapa nya jobb.