prop · H90313 · 2021-09-21 00:00:00 — Arbetsförmedlingens nya bedömningsstöd kan dock väcka frågor hos arbetsförmedlaren om hur Arbetsförmedlingens fokus på att behandla arbetssökande lika och med respekt, förhåller sig till användningen av profilering som utgår från registeruppgifter om den sökandes ålder, bostadsområde och så vidare. Det kan också väcka frågor om hur arbetsförmedlaren ska kommunicera till arbetssökande om de faktorer i bedömningsstödet som kan uppfattas som känsliga eller till och med diskriminerande att beakta och lyfta upp. Hur stödet förhåller sig till principen om likabehandling blir därför av central vikt att förankra hos arbetsförmedlarna för att de ska uppleva stödet som legitimt. Arbetsförmedlingen uppger att myndigheten bedömer att det inte finns några legala hinder för att väga in ålder i den arbetsmarknadspolitiska bedömningen.123 Utgångspunkten för Arbetsförmedlingen är att arbetssökande ska behandlas likvärdigt och få service och stöd utifrån sina individuella behov.124 Arbetsförmedlingen framhåller också att det är rättsligt motiverat att förbättra den arbetsmarknadspolitiska bedömningen med hjälp av ett statistiskt bedömningsstöd eftersom både forskning och Arbetsförmedlingens analyser visar att bedömningsunderlag från statistiska modeller ger högre träffsäkerhet än 121Arbetsförmedlingen, Bedöma och planera i BÄR. För sökande inom Rusta och matcha-område, 2020. 122Denna granskning går heller inte på djupet i samtliga för- eller nackdelar som ett statistiskt bedömningsstöd har eller juridiska frågor om tillgång till uppgifter, informationssäkerhet och integritet. 123E-post från Arbetsförmedlingen, . Arbetsförmedlingen anför att diskrimineringsförbudet inte hindrar särbehandling på grund av ålder, om det finns ett berättigat syfte och de medel som används är lämpliga och nödvändiga för att uppnå syftet. Arbetsförmedlingen har inte gjort någon särskild rättslig utredning om huruvida ålder ska ingå eller inte som en faktor i den arbetsmarknadspolitiska bedömningen. Frågor om diskriminering har dock beaktats under utvecklandet av bedömningsstöd till Rusta och matcha, se Arbetsförmedlingen, Beskrivning av arbetsmarknadspolitisk bedömning med ett statistiskt bedömningsstöd i Kundval Rusta och Matcha – Rättsliga ställningstaganden, 2020. 124E-post från Arbetsförmedlingen, . R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR enskilda arbetsförmedlares bedömningar.125 Arbetsförmedlingen utför även tester för att säkerställa att modellen som ligger till grund för det statistiska bedömningsstödet inte systematiskt slår fel och på så sätt diskriminerar vissa grupper av arbetssökande. Tester görs utifrån ålder, kön, funktionsnedsättning och födelseland. visar resultaten att inga av dessa undergrupper diskrimineras av modellen.126 Även Arbetsförmedlingens arbetsgivararbete bör utgå från de prioriteringar som finns av arbetssökande som befinner sig längre från arbetsmarknaden. har Arbetsförmedlingen en ny organisation och strategi för arbetsgivararbetet som på ett tydligare sätt än tidigare är inriktade mot grupper som står långt från arbetsmarknaden. Trots detta inriktas arbetsgivararbetet sällan mot arbetssökande som är eller äldre. 3.4.1Arbetsgivararbetet styrs tydligare mot arbetssökande som står längre från arbetsmarknaden Ett aktivt arbetsgivararbete är enligt Arbetsförmedlingen en förutsättning för att bidra till förbättrad matchning på arbetsmarknaden.127 har Arbetsförmedlingen därför på olika sätt arbetat för att stärka sitt arbetsgivararbete. genomförde Arbetsförmedlingen en omorganisation och arbetsgivararbetet organiserades i ett eget verksamhetsområde. Syftet var att tydligare allokera resurser till arbetsgivararbetet.128 Arbetsförmedlingen tog även fram en samlad strategi för arbetsgivararbetet som anger att arbetet i högre grad ska inriktas mot arbetssökande som står längre från arbetsmarknaden.129 Arbetsförmedlingen bedömer även att prioriterade målgrupper av arbetssökande framöver bör få ett ännu större genomslag och tydlighet i arbetet med arbetsgivare. Arbetsförmedlingen framhåller att det behöver genomsyra hela kedjan, från det strategiska arbetsgivararbetet på nationell nivå, till digital och annan tjänsteutveckling. Det framför Arbetsförmedlingen i en återrapportering till regeringen inför reformeringen av myndigheten.130 125Arbetsförmedlingen, Beskrivning av arbetsmarknadspolitisk bedömning med ett statistiskt bedömningsstöd i Kundval Rusta och Matcha – Rättsliga ställningstaganden, 2020. 127Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens årsredovisning 2016, 2017, 2018 och 2019. 128Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens årsredovisning 2019. 129Arbetsförmedlingen, Målbild för Arbetsförmedlingens arbetsgivararbete 2019–2021. Ny inriktning framgår även i Arbetsförmedlingens återrapportering till regeringen, Strategiskt arbetsgivararbete, 2020, och i Arbetsförmedlingens verksamhetsplan . 130Arbetsförmedlingen, Strategiskt arbetsgivararbete. Återrapport regleringsbrev 2020, 2020. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Flera vid Arbetsförmedlingen framhåller att styrningen av arbetsgivararbetet numera är tydligare.131 har arbetet med arbetsgivare fått stå tillbaka, eftersom fokus tenderat att ligga på arbetet med arbetssökande.132 bedömer att den nya organisationen ännu inte fått fullt genomslag. Flera intervjuade påpekar att personalneddragningar, i kombination med den stora tillströmningen av arbetssökande under coronapandemin, har gjort att det varit en utmaning att få den nya organisationen på plats.133 3.4.2 Företagsrådgivarnas arbete omfattar sällan äldre arbetssökande För att stärka arbetsgivararbetet har Arbetsförmedlingen infört en ny handläggarroll, företagsrådgivare, som har i uppgift att stärka kontakterna med arbetsgivarna. Företagsrådgivarna har en viktig roll i att matcha arbetsgivare med arbetssökande, antingen direkt eller genom att fungera som länk mellan arbetsgivare och handläggare vid Arbetsförmedlingen. Det är tydligt från intervjuerna med företagsrådgivarna att deras arbete i hög grad är riktat mot grupper som står längre från arbetsmarknaden. Vilka grupper som de arbetar med varierar, men arbetssökande nämns sällan som prioriterade.134 De grupper som återkommer oftast i intervjuerna är personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, samt nyanlända. Därutöver lyfts unga, utrikes födda kvinnor och personer med högst förgymnasial utbildning. 3.4.3Nationella överenskommelser med arbetsgivare inriktas främst mot nyanlända och personer med funktionsnedsättning Arbetsförmedlingen har tecknat nationella överenskommelser med stora arbetsgivare som innehåller avsiktsförklaringar om att ta emot vissa grupper av arbetssökande. Överenskommelserna kan exempelvis ha fokus på bedömning av yrkeskompetens, kombinerat med praktik eller subventionerade anställningar. var överenskommelserna inriktade mot nyanlända. ska dock rekryteringen av arbetssökande till överenskommelserna ske utifrån nya kriterier. Enligt innebär de nya kriterierna att myndighetens prioriterade grupper och arbetssökande med behov av fördjupat stöd prioriteras.135 Enligt innefattar det personer som står långt ifrån arbetsmarknaden, nyanlända/utomeuropeiskt födda, arbetssökande 131Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen, och med företagsrådgivare 3, 4, 7, 8, 10 och 11. 132Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen, , och med företagsrådgivare 10. Se även Arbetsförmedlingen, Strategiskt arbetsgivararbete. Återrapport regleringsbrev 2020, 2020. 133Intervju med företagsrådgivare 3, 4, 7, 8 och 11. 134I intervju med företagsrådgivare 1, 3, 4, 5, 7, 8 och 10 lyfts personer med funktionsnedsättning som prioriterad grupp och i intervjuer med företagsrådgivare 2, 3, 4, 6 och 10 lyfts nyanlända. 135Arbetsförmedlingen, Nationella överenskommelser. Nya kriterier , 2020. R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR med kort eller ingen utbildning och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga.136 Överenskommelserna ska på så sätt stödja målen i regleringsbrevet och myndighetens verksamhetsplan 2020.137 Arbetsförmedlingen ser över att befintliga överenskommelser är i linje med de nya kriterierna. genomgång av överenskommelser visar att det är tydligt att inriktningen i överenskommelserna breddats till att gälla fler grupper av arbetssökande som står längre från arbetsmarknaden. Äldre arbetssökande är dock sällan föremål för överenskommelserna. Endast en av Arbetsförmedlingens 23 överenskommelser har arbetssökande som en av flera uttalade målgrupper. Flest överenskommelser (totalt 15) riktar in sig mot nyanlända eller utomeuropeiskt födda.138 De nationella överenskommelserna följs upp genom att Arbetsförmedlingen undersöker antalet programbeslut som tas, uppdelat för olika grupper av arbetssökande. Det är dock bara möjligt att göra om Arbetsförmedlingen får tillåtelse att använda arbetsgivarens organisationsnummer i uppföljningen, vilket inte alla arbetsgivare tillåter.139 Arbetsförmedlingen saknar även tillgång till heltäckande statistik över hur många individer som går från en subventionerad anställning till en osubventionerad anställning hos samma arbetsgivare.140 3.5Arbetsförmedlingens arbete för att motverka diskriminering Arbetsförmedlingen ska enligt sin instruktion utforma sin verksamhet för att främja mångfald och motverka diskriminering i arbetslivet. bedömer att Arbetsförmedlingen aktivt styrt mot att motverka diskriminering . Vikten av likabehandling och att motverka diskriminering har fått genomslag i verksamheten och medarbetares förhållningssätt. Vissa diskrimineringsgrunder har dock större fokus än andra och arbetet som rör åldersdiskriminering har begränsad omfattning, enligt bedömning. 136E-post från Arbetsförmedlingen, . 137Arbetsförmedlingen, Nationella överenskommelser. Nya kriterier , 2020. 138Riksrevisionens sammanställning av målgrupper i nationella överenskommelser, se tabell 7 i bilaga 1. 139E-post från Arbetsförmedlingen, . 140Arbetsförmedlingen kan registrera arbetssökande som går från en subventionerad anställning till en osubventionerad anställning hos samma arbetsgivare (avaktualiseringsorsak 3). Det krävs dock att den arbetssökande meddelar Arbetsförmedlingen att hen fått en osubventionerad anställning, vilket inte alltid sker. Vissa som får en osubventionerad anställning väljer också att stå kvar som inskrivna vid Arbetsförmedlingen om anställningen är kortvarig, på timbasis eller om tjänsten inte motsvarar den arbetssökandes önskemål. Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen, . 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.5.1 Lika rättigheter och möjligheter ska genomsyra arbetet Arbetsförmedlingen beslutade om en policy för lika rättigheter och möjligheter i arbetslivet.141 Den nya policyn syftar till att tydliggöra hur Arbetsförmedlingen ska arbeta med allas lika rättigheter och möjligheter i arbetslivet, såväl internt gentemot medarbetare som externt gentemot arbetssökande och arbetsgivare. Policyns målsättning för det externa arbetet är att Arbetsförmedlingen ska vara en tillgänglig myndighet som verkar för att alla arbetssökande får del av stöd, service och program på lika villkor. När det gäller arbetsgivararbetet är målsättningen att Arbetsförmedlingen ska stödja arbetsgivare att främja jämställdhet och mångfald vid rekrytering. Arbetsförmedlingen ska också arbeta likvärdigt med alla diskrimineringsgrunder, utan rangordning mellan dessa. Ledningen för Arbetsförmedlingen ska vidare säkerställa att anställda har kunskap om arbetet med lika rättigheter och möjligheter i arbetslivet samt tar del av de utbildningar som finns internt, enligt policyn.142 Genomförandet av arbetet mot diskriminering ska enligt policyn ske som en integrerad del i Arbetsförmedlingens ordinarie styrkedja och inte sidoordnas andra verksamhetsuppdrag.143 3.5.2Stort fokus på diskrimineringsfrågor men åldersdiskriminering är mer sällan föremål för diskussion Granskningen visar att Arbetsförmedlingen styrt aktivt mot frågor som rör värdegrund och diskriminering . Styrningen har främst inriktats mot att arbeta mot diskriminering i den egna verksamheten och i Arbetsförmedlingens bemötande av arbetssökande och arbetsgivare. Arbetsförmedlingen har tagit upp i sina verksamhetsplaner att Arbetsförmedlingen aktivt ska arbeta för att motverka diskriminering och arbeta för allas lika rättigheter i arbetslivet. Flera verksamhetsplaner har som målbild att frågor om diskriminering ska genomsyra utbildningar och arbetssätt vid myndigheten.144 bild är att denna styrning fått tydligt genomslag i verksamheten. Både medarbetare och chefer uppger i intervjuer att det finns en levande diskussion om diskriminering och likabehandling, och att ämnet tas upp i arbetsförmedlarnas grundutbildning, webbutbildningar, workshoppar och 141Arbetsförmedlingen, Policy för Arbetsförmedlingens arbete med lika rättigheter och möjligheter iarbetslivet, 2019. Policyn ersatte LIKA-principerna som var ett mer kortfattat principdokument för Arbetsförmedlingens arbete mot diskriminering. Arbetsförmedlingen, Principer för Lika rättigheter och möjligheter i arbetslivet (LIKA), 2017. 142Arbetsförmedlingen, Policy för Arbetsförmedlingens arbete med lika rättigheter och möjligheter iarbetslivet, 2019. 143Arbetsförmedlingen, Policy för Arbetsförmedlingens arbete med lika rättigheter och möjligheter iarbetslivet, 2019. 144Riksrevisionens genomgång av Arbetsförmedlingens centrala verksamhetsplaner för åren 2015–2020. R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR på arbetsplatsträffar.145 Detta stöds också av genomgång av interna utbildningar som rör mångfald och diskriminering. finns tretton utbildningar och tre interna poddar för medarbetarna som på olika sätt berör mångfald och diskriminering.146 som Arbetsförmedlingen har som mål att arbeta likvärdigt med alla diskrimineringsgrunder, menar många intervjuade att just åldersdiskriminering sällan diskuteras eller exemplifieras.147 De diskrimineringsgrunder som enligt de intervjuade särskilt diskuteras är kön, etnisk tillhörighet och funktionsnedsättning. övergripande genomgång av Arbetsförmedlingens interna webbutbildningar och poddar stödjer detta till viss del. Genomgången visar att samtliga diskrimineringsgrunder berörs, men tyngdpunkten ligger främst på jämställdhet och etnisk tillhörighet.148 Ingen av de interna utbildningarna handlar exempelvis specifikt om åldersdiskriminering. Många intervjuade lyfter också att Arbetsförmedlingen inte arbetar på ett särskilt sätt utifrån ålder, förutom när det gäller ungdomsarbetslöshet.149 Att åldersdiskriminering tycks ha mindre utrymme i de interna diskussionerna beror inte på att medarbetare inte uppfattar att det existerar. Som framkommit ovan menar många intervjuade handläggare (både arbetsförmedlare och företagsrådgivare) att det finns åldersdiskriminering och ålderism på arbetsmarknaden, och att många äldre arbetssökande uppfattar att de blir bortvalda på grund av sin ålder.150 Flera chefer och medarbetare på huvudkontoret lyfter också att det finns problem med åldersdiskriminering på arbetsmarknaden och hänvisar till att det finns forskning på området.151 3.5.3 Visst fokus på att motverka diskriminering i arbetslivet bedömer att Arbetsförmedlingens styrning tydligare lyft att diskriminering i arbetslivet ska motverkas. har det blivit tydligare i Arbetsförmedlingens verksamhetsplaner att Arbetsförmedlingen ska arbeta för att motverka diskriminering i arbetslivet. konstaterar även att Arbetsförmedlingen på olika sätt bedriver visst påverkansarbete mot arbetsgivare för att motverka diskriminering. 145Intervju med arbetsförmedlare 1, 2, 3, 5, 6, 7, 9 och 10, med företagsrådgivare 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8 och 11, samt med företrädare för Arbetsförmedlingen, och . 146E-post från Arbetsförmedlingen, . 147Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen, och , med arbetsförmedlare 1, 2, 3, 6, 7, 8 och 10, samt med företagsrådgivare 4. 148Arbetsförmedlingen, ”Lika rättigheter och möjligheter i arbetslivet”, hämtad . 149Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen, , och , samt med arbetsförmedlare 1, 3, 4, 6, 9, 10 och 11. 150Se fotnot 86. 151Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen, , , och . 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N främst genom olika former av information till arbetsgivarna som syftar till att påverka dem att anställa personer som står längre från arbetsmarknaden. Men trots att både forskning och utredningar har visat att det finns en utbredd åldersdiskriminering och ålderism på den svenska arbetsmarknaden har Arbetsförmedlingens arbete med att motverka denna form av diskriminering varit relativt begränsad, enligt bedömning. Arbetsförmedlingen publicerar löpande poddar och webbinarier på sin externa webbplats med rekryteringstips till arbetsgivare. fanns runt tio poddar och webbinarier om hur arbetsgivare kan rekrytera med mångfald.152 En av dessa handlar specifikt om ålder, tre har ett generellt mångfaldsperspektiv och övriga sju handlar om rekrytering av andra grupper av arbetssökande som riskerar diskriminering. Antal nedladdningar och visningar av poddarna och webbinarierna visar vidare att denna information fått relativt begränsat genomslag, enligt genomgång av statistik från Arbetsförmedlingen.153 Arbetsförmedlingen har också genomfört en större informationskampanj som en del i arbetet med att motverka diskriminering i arbetslivet. 2018 genomförde Arbetsförmedlingen informationskampanjen ”Se kompetensen” där arbetsgivare uppmanades att anställa personer med funktionsnedsättning. Även företagsrådgivare bedriver ett visst påverkansarbete genom sitt arbete med att få fler arbetsgivare att anställa arbetssökande som står längre från arbetsmarknaden. De flesta intervjuade företagsrådgivarna framhåller att de i sina kontakter med arbetsgivare lyfter att mångfald berikar, och att det är viktigt att se den sökandes kompetens i rekryteringar.154 Arbetsförmedlingen har också riktlinjer för hur platsannonser som publiceras i myndighetens platsbank ska vara utformade. Arbetsgivare som vill publicera lediga platser får inte ställa krav i platsannonsen som kan uppfattas som diskriminerande. Ålderskrav kan vara diskriminerande och får därför endast anges under vissa förutsättningar enligt riktlinjerna. Annonstexterna granskas av Arbetsförmedlingen innan publicering för att kontrollera att de följer riktlinjerna.155 152På fanns totalt 64 poddar och 23 webbinarier riktade till arbetsgivare. 153Riksrevisionen har gått igenom statistik för de poddar och webbinarier som har ett generellt mångfaldsperspektiv samt den podd som rör ålder specifikt. hade poddarna haft mellan 150 och 600 lyssningar medan webbinariet hade 66 tittare under sändningen och 254 nedladdningar, enligt e-post från Arbetsförmedlingen, . 154Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen, , och med företagsrådgivare 1, 3, 4, 5, 8, 9 och 10. 155Arbetsförmedlingen, Handläggarstöd: Annonsering av lediga platser i Platsbanken, 2018. R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR 4Regeringens styrning av Arbetsförmedlingen I granskningen har vi bedömt hur regeringens styrning möjliggör för Arbetsförmedlingen att arbeta effektivt med arbetssökande . Granskningen visar att regeringens styrning av Arbetsförmedlingen till stor del inriktas mot flera målgrupper av arbetssökande. Däri ingår inte arbetssökande som är eller äldre. bedömer att regeringens samlade målgruppstyrning är så omfattande att den försvårar för Arbetsförmedlingen att själv prioritera arbetssökande som befinner sig längre från arbetsmarknaden utifrån myndighetens analyser. När en mycket stor del av alla inskrivna arbetssökande omfattas utgör heller inte denna målgruppsstyrning grund för tydliga prioriteringar. Regeringen har gett flera uppdrag till Arbetsförmedlingen som avser arbetet mot diskriminering utifrån vissa diskrimineringsgrunder. Inget av uppdragen rör dock diskrimineringsgrunden ålder. Enligt finns en risk för att regeringens styrning begränsar Arbetsförmedlingens arbete med diskriminering till de diskrimineringsgrunder som regeringen lyfter fram. 4.1Regeringens styrning påverkar Arbetsförmedlingens prioriteringar utgångspunkt är att regeringens styrning behöver stödja Arbetsförmedlingens uppgift enligt instruktionen att prioritera dem som befinner sig längre från arbetsmarknaden. konstaterar att regeringens samlade styrning av Arbetsförmedlingen till stor del inriktas på vissa grupper av arbetssökande och dessa blir också prioriterade i Arbetsförmedlingens verksamhetsstyrning. bedömning är att regeringens styrning i regleringsbrevet varit så omfattande att det försvårar för Arbetsförmedlingen att själv bedöma vilka arbetssökande som befinner sig längre från arbetsmarknaden och därmed ska prioriteras. 4.1.1Regeringen bedömer att äldre arbetssökande har en svag ställning på arbetsmarknaden Regeringen bedömer att äldre arbetssökande har en svårare arbetsmarknadssituation i och med att de tillhör en av de grupper som Arbetsförmedlingen bedömer har svagare konkurrensförmåga. Det framgår av budgetpropositioner där regeringen redovisar underlag till om de inskrivna arbetssökande vid Arbetsförmedlingen. I budgetpropositionerna följs utvecklingen 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N för de arbetssökande som bedöms ha svag ställning156 på arbetsmarknaden, och däri ingår arbetssökande . 4.1.2Regeringens styrning fokuserar på flera målgrupper, men inte äldre Regeringens årliga regleringsbrev innehåller mål och uppdrag som styr vad Arbetsförmedlingen ska inrikta sitt arbete mot . till Arbetsförmedlingen visar på en omfattande målgruppsstyrning från regeringen, enligt genomgång av regleringsbrev för perioden –2020. De fokuserar på flera olika grupper av arbetssökande, men inte arbetssökande som är eller äldre. Regeringen har återkommande mål i regleringsbreven som rör nyanlända/utomeuropeiskt födda, ungdomar och långtidsarbetslösa.157 Därutöver är det vanligt med mål och uppdrag som rör personer som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och arbetssökande med kort utbildning.158 Målen anger ofta att andelen som börjar arbeta eller studera ska öka i dessa grupper. Mål för gruppen långtidsarbetslösa handlar exempelvis om att andelen som deltar i jobb- och utvecklingsgarantin som går till arbete eller studier ska öka, men också mer generellt att långtidsarbetslöshet ska motverkas.159 Inget av regleringsbreven innehåller mål som explicit rör arbetssökande som är eller äldre. Många av de arbetssökande ingår dock i gruppen långtidsarbetslösa, och omfattas på så sätt delvis av styrningen. Arbetssökande kan även ha kort utbildning, en funktionsnedsättning eller vara nyanlända, och berörs då av målen för dessa grupper av arbetssökande. En hög ålder kan dock vara en försvårande faktor för arbetssökande inom dessa grupper, som ytterligare ökar risken för äldre att fastna i arbetslöshet jämfört med yngre inom en grupp.160 –2020 finns heller inga explicita uppdrag i regleringsbrevet som rör arbetssökande eller hur en hög ålder påverkar arbetsmarknadssituationen för olika arbetssökande.161 Däremot finns många och återkommande uppdrag som rör andra grupper av arbetssökande som utrikes födda, nyanlända, personer med funktionsnedsättning, personer med kort 156Regeringen använder begreppet arbetssökande med svag ställning på arbetsmarknaden för de grupper som Arbetsförmedlingen bedömer har svagare konkurrensförmåga på arbetsmarknaden.