prop · H90310 · 2021-10-15 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:10 Fortsatt svenskt deltagande i militär insats för Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande till och med för att på malisk och nigerisk inbjudan delta i insatsen Task Force Takuba i och att styrkan även ska kunna verka på territorium inom ramen för deltagandet i insatsen. Den totala styrkan beräknas att under normala omständigheter av 2022 bestå av högst 150 personer. Under den senare delen av 2022 planeras ett mindre svenskt bidrag om högst 20 personer. Om behov uppstår ska dock det svenska bidraget tillfälligt kunna förstärkas med högst 100 personer. För att möjliggöra en sådan insats med en väpnad styrka krävs medgivande. Det svenska förbandet ska av 2022 kunna understödja, undsätta och förstärka pågående insatser inom Task Force Takuba för att under den senare delen av 2022 övergå till att kunna stödja Task Force Takuba med en enhet med avancerad sjukvårdsförmåga. utgörs bidraget även av stabsofficerare. Det svenska bidraget ska också kunna bidra till att genomföra Task Force Takubas mandat i övrigt inom befintliga resurser och förmågor. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Det internationella samfundets och engagemang i Folkrättslig grund för insatsen ........................................................ Det svenska bidragets målsättningar och måluppfyllnad ................ Task Force Takuba och det föreslagna svenska bidraget................ Task Force Takuba........................................................... Det föreslagna svenska bidraget....................................... Regeringens överväganden och förslag .......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Klicka här för att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande till och med för att på malisk och nigerisk inbjudan delta i insatsen Task Force Takuba i och (avsnitt 8). 2021/22:10 2 Ärendet och dess beredning inleddes en fransk militär insats i , Operation Serval, på malisk inbjudan, i syfte att hejda väpnade extremistgruppers framryckning och stödja säkerhetsstyrkor. En inbjudan från har även inkommit (se avsnitt 5). ersattes Operation Serval av den franskledda insatsen Operation Barkhane. Operation Barkhane omfattar i huvudsak konventionella styrkor och är inriktad på bekämpning av väpnade terroristgrupper i . har det skett en markant ökning av de väpnade extremistgruppernas aktiviteter med omfattande attentat mot såväl militära och civila mål i gränsområdet mellan , och . Mot denna bakgrund beslutade att inkludera en multinationell specialförbandsstyrka benämnd Task Force Takuba i den befintliga Operation Barkhane som ska sättas in med fokus på området sydost om staden i . Regionen gränsar mot och , och i gränslandet mellan de tre länderna verkar ett antal väpnade terroristgrupper. Task Force Takubas uppgift har varit att bistå säkerhetsstyrkor med att bekämpa väpnade terroristgrupper på territorium. tillfrågade bland annat om möjligheten att bidra till Task Force Takuba. Frågan om svenskt deltagande i Task Force Takuba bereddes inom . uppdrog regeringen åt Försvarsmakten att planera och vidta förberedelser för deltagande i insatsen. Det svenska deltagandet inom ramen för Task Force Takuba har varit föremål för ställningstagande genom förslag i propositionen Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i (prop. 2019/20:86, bet. 2019/20:UFöU4, rskr. 2019/20:324). Enligt den initiala planeringen skulle det svenska förbandsbidraget ha påbörjat insatsen men på grund av fördröjningar i insatsens etablering har insatsen som helhet försenats. Det svenska bidraget blev fullt operativt . Säkerhetsläget i har fortsatt förvärrats, inte minst i de centrala delarna. Det finns tendenser till ett försämrat säkerhetsläge även i de södra delarna av landet. Landet präglas av säkerhetsmässiga, politiska, ekonomiska, och humanitära utmaningar. Den statliga närvaron är begränsad, inte minst i norra och centrala , med långtgående konsekvenser för människors levnadsvillkor. är ett av världens fattigaste länder. Bland 189 länder på UNDP:s index över mänsklig utveckling (HDI) kom på 184 plats . råder ett spänt förhållande i mellan dels folkgrupperna i den södra delen av landet, som traditionellt dominerar det politiska och ekonomiska livet, dels olika minoritetsfolk i norr, bland annat tuareger. har dessa motsättningar övergått i våldsamheter och det förekommer därtill andra typer av sammandrabbningar mellan befolkningsgrupper i , inklusive . Säkerhetssituationen har komplicerats ytterligare av en ökning av terrorism och kriminella aktiviteter, såsom illegal handel med vapen, droger och människor. Som en konsekvens av det allvarliga säkerhetsläget har över 1 200 skolor stängts. Både i islamiska () och Daesh har etablerat sig i delar av . Bristen på statlig närvaro skapar utrymme för de extremistiska våldsbejakande gruppernas verksamhet. Det sker löpande terroristattentat riktade mot såväl civila och maliska säkerhetsstyrkor som den internationella civila och militära närvaron. Konflikter mellan befolkningsgrupper fortsätter, bland annat till följd av kamp om krympande naturresurser. Det försämrade säkerhetsläget i bidrar till instabilitet i den kringliggande regionen. I gränsområdet mellan , och , det så kallade tregränsområdet, är grupper med koppling till bland annat Daesh verksamma vilket har lett till terroristattacker, inklusive mot civilbefolkningen. Den svaga statliga närvaron i regionen har bidragit till att extremistgrupper har kunnat utnyttja lokalt missnöje för rekrytering. En del av området fungerar som transportled för såväl legala som illegala varor. har säkerhetsläget förvärrats påtagligt i , inklusive med en ökning av terroristattentat. Antalet internflyktingar i har fortsatt att öka och uppgår till 1,3 miljoner människor. Den humanitära situationen fortsätter att förvärras, med ett växande antal människor i behov av humanitärt stöd. kom på plats 189 av 189 länder på UNDP:s index över mänsklig utveckling (HDI) . har antalet attacker mot civila och mot nigerisk militär ökat, i synnerhet nära gränsen mot . uppstod en säkerhetskris i då en tuareggrupp, Nationella rörelsen för Azawads befrielse (MNLA), tog till vapen mot försvarsmakt. Gruppen ville ta kontroll över ett geografiskt område som tuaregerna kallar Azawad. MNLA utmanövrerades av olika väpnade extremistgrupper och kriminella grupper. inledde väpnade extremistgrupper i norra en offensiv söderut mot huvudstaden . Ett fredsavtal undertecknades 2015. Signatärerna är , regeringstrogna grupper (inom den koalition som benämns Plattformen), samt de grupper som stridit för ett ökat självstyre i norr (den så kallade Koordinationen eller CMA – Coordination des mouvements de l’Azawad). utgör en grund för arbetet med att långsiktigt bygga fred, skapa stabilitet och bidra till utveckling. Avtalet omfattar decentralisering, institutionella frågor, försvar och säkerhet, ekonomisk utveckling och försoning. I samband med undertecknandet av fredsavtalet inrättades även en uppföljningskommitté (Comité de Suivi de l’Accord – CSA). Vissa framsteg har gjorts i genomförandet av fredsavtalet, såsom i den föreskrivna decentraliseringen av statsförvaltningen och genomförandet av DDR-processen (avväpning, demobilisering och återintegrering). Däremot har centrala delar av avtalet inte genomförts, exempelvis vad gäller politiska och institutionella reformer. rapporterades endast begränsade framsteg i genomförandet av fredsavtalet, bland annat till följd av militärkuppen. Ett nytt momentum har noterats . 2021/22:10 CSA-möten har genomförts och hållits utanför , bland annat i staden i norra . Militärkupperna i har påverkat förutsättningarna för genomförandet av fredsavtalet, bland annat genom att fokus i landet riktats mot genomförandet av övergångsprocessen. Den politiska utvecklingen i är mycket oroande. I presidentvalet blev den sittande presidenten omvald. meddelade ett beslut om delar av valresultatet, vilket blev omtvistat. genomfördes massprotester i , bland annat mot valresultatet och regeringens hantering av landets ekonomiska och säkerhetsmässiga situation. En oppositionsrörelse bildades under samlingsnamnet Mouvement du 5 juin –Rassemblement des Forces Patriotiques (M5-RFP) som krävde president och premiärminister avgång. genomfördes en militärkupp. Kuppmakarna förde bort president och andra högt uppsatta maliska företrädare och tillkännagav kort därpå att de övertagit styret i . President avgick kort därefter och upplöste regeringen och parlamentet. Detta följdes av omfattande internationell kritik, sanktioner av den regionala organisationen och av att Afrikanska unionen (AU) tillfälligt uteslöt från deltagande. Med stöd av AU initierade Ecowas en medlingsprocess för att uppnå en övergång till civilt styre. Kuppmakarna indikerade att ingångna internationella avtal skulle följas. Det inkluderade även FN:s, inklusive stabiliseringsinsatsen Minusmas, närvaro i landet. installerades en president respektive vicepresident för en övergångsperiod . Vicepresidenten var ledaren för militärkuppen. En premiärminister utsågs , som bildade en övergångsregering. En stadga, en vägkarta och en handlingsplan för övergångsperioden utarbetades. Utvecklingen föranledde att Ecowas lyfte sanktionerna mot Ytterligare en militärkupp genomfördes , då presidenten och premiärministern som var satta att leda frihetsberövades och sedermera lämnade sina uppdrag. Kuppen följdes omgående av omfattande internationell kritik från bland andra Ecowas, AU och EU om att respektera övergångsperioden, inklusive att genomföra allmänna val inom utsatt tidsram. Ecowas krävde vidare att en civil premiärminister skulle nomineras och att en regering med ansvar för genomförandet av övergångsprocessen skulle formas. uteslöts tills vidare av AU och Ecowas. Ecowas framhöll vikten av fortsatt stöd från internationella samfundet för genomförandet av övergångsprocessen. En diskussion följde också i bland annat EU om det internationella samfundets engagemang i under de delvis nya förutsättningarna och vissa anpassningar gjordes också. EU har genomgående efter militärkuppen uttryckt stöd för Ecowas krav på och också för Ecowas medlingsansträngningar. Kort efter kuppen utnämndes den tidigare vicepresidenten , överste , till ny övergångspresident , och blev därmed ansvarig för den fortsatta övergångsprocessen. utsågs en ny civil premiärminister (tillhörande M5-RFP) och en Prop. 2021/22:10 ny övergångsregering formades. handlingsplan för övergångsperioden . Övergångsstyret har åtagit sig att genomföra val inom tidigare överenskommen tidsram. Genom detta uppfylldes flera av Ecowas krav. Ecowas medlingsansträngningar fortsätter och en lokal övervakningsmekanism har etablerats för övergångsperioden där FN, AU och Ecowas ingår. Situationen för mänskliga rättigheter är fortsatt mycket oroande. Kränkningar och övergrepp av de mänskliga rättigheterna kopplade till säkerhetsläget rapporteras regelbundet. Kränkningarna omfattar bland annat utomrättsliga avrättningar, tortyr eller annan kränkande behandling, sexuellt våld samt godtyckliga frihetsberövanden. Kränkningar av de mänskliga rättigheterna rapporteras ha begåtts bland annat av säkerhetsstyrkor. Liknande problematik har rapporterats om G5 Sahelstyrkan (se avsnitt 4). Straffriheten är utbredd. Problem till följd av låg statlig närvaro i delar av landet är en utmaning för rättsstatens principer. Det har förekommit lokala protester mot delar av den internationella militära närvaron i . De humanitära behoven i och Sahelregionen är omfattande och fortsätter att öka. Enligt FN (OCHA) behöver 5,9 miljoner människor i humanitärt stöd. Den ökande undernäringen är särskilt oroväckande och 1,3 miljoner människor befinner sig i akut livsmedelskris. Mindre än hälften av FN:s samordnade humanitära respons i finansierades . Humanitärt tillträde till befolkning i behov av livräddande humanitära insatser försvåras alltmer av väpnade grupper, utbredd brottslighet. Civil-militär koordinering behöver stärkas för att säkerställa att humanitära aktörer kan verka utifrån humanitära principer. Ökat våld mot civilbefolkningen driver människor på flykt och beräknades över 385 000 människor vara på flykt inom landets gränser. bidrar våld och attacker mot civilbefolkningen i regionen till att många människor flyr mellan länderna i regionen. har tillsammans med likasinnade noga följt de mycket oroande uppgifterna om att ledning överväger samarbete med legosoldater. Regeringen följer vilka samarbeten ingår och bedömningen är att om den maliska regeringen skulle göra verklighet av samarbete med legosoldater vore det oacceptabelt och skulle få konsekvenser för det internationella samfundets militära insatser i . 4Det internationella samfundets och engagemang i Det internationella samfundets engagemang i gick in i en ny, mer omfattande fas i samband med det väpnade upproret. har bland andra FN och EU genomfört en rad åtgärder och upprättat flera insatser för att främja säkerhet och en förbättrad humanitär situation. På begäran av var först på plats med den militära insatsen Operation Serval . Operation Serval ersattes 2014 av den franskledda insatsen Operation Barkhane, som är inriktad på bekämpning av väpnade terroristgrupper i . stärkt sitt samarbete med försvarsmakterna i , och och genomför gemensamma operationer. har kommunicerat att de i samråd med andra deltagande länder avser se över operation Barkhanes organisation och struktur. avser att halvera den militära närvaron till i storleksordningen 2 500 personer. Inrättandet av av den internationella specialförbandsinsatsen Task Force Takuba är ett led i denna översyn. Regeringen för kontinuerlig dialog med och andra berörda länder om det vidare engagemanget och hur dess utformning kommer att Med stöd av kapitel VII inrättades FN:s stabiliseringsinsats i , Minusma. Minusmas övergripande mål är att stödja genomförandet av fredsavtalet . bland annat stabilisering av landet, skydd av civila samt att främja mänskliga rättigheter, stödja humanitär verksamhet och stöd till den politiska övergångsprocessen, inklusive genomförandet av kommande val. De franska styrkorna har ett säkerhetsrådsmandat att ingripa till stöd för Minusma när insatsen är under ett överhängande allvarligt hot. stöttar i sin tur Operation Barkhane, och G5 Sahelstyrkan, med viss logistik vid behov. Minusma och Operation Barkhane har ett löpande utbyte som omfattar nödvändig koordinering, informationsutbyte, och när så är tillämpligt stöd inom ramen för insatsernas respektive mandat och finns en integrerad FN-strategi för , United Nations Integrated Strategy for the (Uniss), som ska utgöra ett ramverk för det internationella samfundets verksamhet i regionen. Ett av strategins tre strategiska mål är att nationella och regionala organisationer och samarbeten som arbetar för säkerhet ska vara kapabla att bemöta I syfte att ytterligare stärka insatserna i regionen utarbetade FN även en särskild stödplan för . finns en oberoende expert, utsedd av FN, med uppdrag att stödja i dess ansträngningar att främja och skydda mänskliga rättigheter i landet. antog 2017 resolution (2017) som inrättade en Denna omfattar reserestriktioner och frysningsåtgärder mot personer och enheter som exempelvis hotar fred, säkerhet och stabilitet i landet. Sanktionsregimen ska verka till stöd för har åtta personer listats av I enlighet med fredsavtalet har FN etablerat en internationell 2018 medlemmarna i kommissionen och ambassadör till dess Kommissionen har haft i uppgift att utreda allvarliga brott mot internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter i begångna överlämnade sin slutrapport . Det pågår diskussioner om uppföljningen av rekommendationerna i rapporten. Internationella brottmålsdomstolens (ICC) åklagare inledde, efter hänskjutande av , en förundersökning om krigsförbrytelser som misstänks ha begåtts på territorium . En person har dömts till fängelse för krigsförbrytelse och ytterligare en person står åtalad för krigsförbrytelse och brott mot mänskligheten. I syfte att stärka samarbetet och samverkan mellan länderna i och internationella aktörer etablerades Sahelkoalitionen 2020, i samverkan mellan . Sahelkoalitionens verksamhet fokuserar på antiterrorism, militär kapacitetsutveckling, statens återetablering, samt utvecklingssamarbete. EU och dess medlemsstater har intagit en aktiv roll i hanteringen av krisen i . Militärkupperna i har i viss utsträckning påverkat EU:s engagemang i landet, bland annat när det gäller utvecklingssamarbetet. Diskussioner pågår om hur EU:s engagemang bör utformas på med anledning av den politiska utvecklingen. har EU en särskild representant () för . EU har tillbaka ett omfattande utvecklingssamarbete med . Europeiska kommissionens avsatta stöd inom ramen för den elfte europeiska utvecklingsfonden (EDF 11) motsvarade –2020. EU har två krishanteringsinsatser i . Träningsmissionen European Union Training Mission (EUTM ) har till uppgift att ge rådgivning och stöd för stärkande av landets försvarsmakt i syfte att återupprätta den maliska statens kontroll över sitt territorium. EUTM har ett icke-exekutivt mandat och har således inte mandat att delta i skarpa insatser. EUCAP är en civil rådgivningsinsats riktad mot säkerhetssektorn. Inom ramen för det samarbete, benämnt G5 , som länderna , , , och etablerade 2014, fattades 2017 beslut om att inrätta en gemensam säkerhetsstyrka (G5 ) i syfte att bekämpa terrorism, transnationell organiserad brottslighet och trafficking i ländernas gränsområden. Styrkan lider fortfarande av betydande brister och utmaningar. EU bidrar finansiellt till G5 Sahels gemensamma säkerhetsstyrka. har välkomnat G5 Sahelstyrkan och uppmanat FN, AU, EU och stater som deltar i styrkan att agera till stöd för styrkans fulla operationalisering. Mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget i och andra delar av lyfte Ecowas frågan om antiterrorismsamarbete i och . antogs en regional handlingsplan för perioden –2024 för att bekämpa terrorism. Efter militärkupperna och har Ecowas spelat en aktiv roll som medlare i att främja återgång till civilt styre i (se avsnitt 3). Kort efter militärkuppen pausade stora delar av sitt militära samarbete med de maliska styrkorna, bland annat inom ramen för Task Force Takuba. engagemang i syftar till att främja säkerhet, hållbar utveckling och respekt för de mänskliga rättigheterna. Insatser i bidrar till internationella ansträngningar att motverka terrorism och organiserad brottslighet. Det är centralt att och internationella samfundets insatser i bidrar till ett ökat maliskt ägarskap och 2021/22:10 ansvarstagande för utvecklingen i landet. Från ett mer långsiktigt perspektiv är det angeläget att grundorsakerna till utmaningarna i hanteras, det gäller områden som korruption och god samhällsstyrning, jämställdhet, klimatförändringar och inkluderande ekonomisk tillväxt. har noga följt den oroande utvecklingen med militära maktövertaganden och överväganden har löpande gjorts om engagemang. Genom breda engagemang i ingår i det omfattande internationella arbete som följt efter militärkupperna. har, liksom EU, givit fullt stöd för de krav Ecowas ställt på och för Ecowas medlingsansträngningar. har bidragit med en väpnad styrka till Minusma och medgav att regeringen fortsätter ställa en svensk väpnad styrka till Minusmas förfogande till under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för den väpnade styrkan enligt beslut av (prop. 2020/21:32, bet. 2020/21:UFöU3, rskr. 2020/21:119). Den svenska styrkan kommer under normala omständigheter att utgöras av ett lätt skyttekompani om 220 personer som ska vara baserade på den tyska campen i . har bidragit med personal till EUTM . har bidragit med personal till EUCAP . Det svenska arbetet med agendan för kvinnor, fred och säkerhet utgör en integrerad del av det breda svenska engagemanget i . Nuvarande strategi för utvecklingssamarbete med omfattar perioden –2025. Strategin omfattar sammantaget och genomförs av Sida () och (). Strategin ska sammanfattningsvis bidra till att främja demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, konfliktförebyggande, jämställdhet och breda insatser på miljöområdet. Med anledning av militärkuppen beslutade i att frysa utbetalningar och beredningar av nya projekt som har staten eller statliga institutioner som motpart, inom ramen för det befintliga utvecklingssamarbetet. Det rörde insatser inom områdena miljö, klimat, biologisk mångfald och statistik. återupptogs utvecklingssamarbetet med maliska myndigheter, bland annat efter att flera av Ecowas krav uppfyllts. agerade på liknande sätt efter militärkuppen . Det kan noteras att det i strategin för utvecklingssamarbete med anges att direkt samarbete med statliga aktörer bör ske endast efter noggrann riskbedömning. beslutade regeringen att tillföra till den regionala strategin för utvecklingssamarbete med söder om med fokus på initiativ som rör klimat och säkerhet i för åren 2018– 2021. har genom Sida bidragit med i humanitärt bistånd till , en ökning från . Sida gör löpande humanitära analyser av läget i landet, och beloppet kan komma att ytterligare öka . bidrog därutöver med humanitärt stöd genom flerårigt icke-öronmärkt kärnstöd till flera FN-organ som är aktiva i . 5 Folkrättslig grund för insatsen Den folkrättsliga grunden för ett svenskt deltagande i insatsen är dels en inbjudan från och dels en inbjudan från . En inbjudan att delta i Task Force Takuba och bistå säkerhetsstyrkor att bekämpa väpnade terroristgrupper på territorium skickades i form av ett brev från president till . Inbjudan från skickades i form av ett brev från president daterat . Inbjudan från förlorar inte giltighet i ljuset av den senaste utvecklingen i landet. har anslutit till de avtal som reglerar den rättsliga statusen för personalen (Status of Forces Agreement, ) som ingått med och . Rätten att använda våld grundas på och samtycke och på eventuella begränsningar som kan ställas av och och som följer av folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt. har i flera resolutioner konstaterat att säkerhetssituationen i utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet. har ansett att terroristorganisationers aktiviteter i och utgör ett hot mot fred och säkerhet i och utanför regionen. Franska styrkor har , efter att begärt militärt stöd av , bistått med att bland annat bekämpa terroristgrupper. Den folkrättsliga grunden för den franskledda insatsen Operation Barkhanes närvaro i och utgörs av inbjudan av värdstaterna. Franska styrkors insatser i har välkomnats av . Dessutom har de franska styrkorna ett särskilt säkerhetsrådsmandat att, efter begäran av FN:s generalsekreterare, ingripa till stöd för Minusma när FN-insatsen är under överhängande allvarligt hot. 6Det svenska bidragets målsättningar och måluppfyllnad bidrag till insatsen Task Force Takuba är en del av en strategisk helhet och en del av mångsidiga engagemang i , till stöd för både ökad säkerhet och hållbar utveckling. Task Force Takuba i sin helhet syftar till att stärka regerings, det internationella samfundets och G5 Sahels möjligheter att verka för att skapa fred och utveckla regionen. förutsättningarna för fred, säkerhet och utveckling. för att spä på redan existerande konflikter. militära förmågor är begränsade och ansträngda vilket försvårar såväl civila som militära aktörers verksamhet. Task Force Takuba ska bistå 2021/22:10 och territorium, för att motverka att terroristgrupper får ökat utrymme i regionen.