prop · H803211 · 2021-06-22 00:00:00 — Målgruppen unga med intellektuell funktionsnedsättning har få alternativ till sysselsättning efter gymnasiesärskolan, både vad gäller utbildning och arbete. Projektets samverkan men det lokala näringslivet ska stärka kopplingen mellan målgruppen och arbetsmarknaden. Efter projektet ska det finnas metoder och arbetssätt som är anpassade för gymnasiesärskolan och konceptet ska 2020/21:211 ha blivit en naturlig del på gymnasiesärskolorna i länet. Föreningen kommer att fortsätta driva arbetet tillsammans med skolorna inom sin ordinarie verksamhet och sprida de nya arbetssätten genom Ung Företagsamhet . Projektet Jag är ett barn. Jag har rättigheter, My Human Rights Syftet med projektet är att stärka barns och ungas kunskap om sina rättigheter samt förebygga kränkningar. Det övergripande målet är att barn och unga ska få tillräckliga kunskaper om FN:s konvention om barnets rättigheter () så att de har möjlighet att hävda sina rättigheter. I projektet utvecklas en digital, interaktiv kunskapsplattform där artiklarna i förklaras på ett enkelt och jag-stärkande sätt. Den primära målgruppen är barn, med eller utan funktionsnedsättning, i åldern 8–. Sekundär målgrupp, som ska kunna använda samma verktyg, är vuxna som i sin yrkesroll och profession möter barn. Den digitala plattformen utvecklas i nära samarbete med målgrupperna under hela processen. Verktyget kommer att bli kostnadsfritt och tillgängligt via dator, surfplatta och mobiltelefon. Efter projekttiden ska föreningen driva den digitala plattformen och svara för dess utveckling. 4.1.12Ökad jämställdhet och jämlikhet Projektet – inkluderande idrott för tjejer och deras mammor, Projektet syftar till att flickor i ökad utsträckning ska delta i idrottsaktiviteter och engagera sig i föreningslivet. Projektet ska genomföras i tre socioekonomiskt utsatta stadsdelar i , där andelen föreningsaktiva och idrottsutövande tjejer är mycket låg och där föräldrarna ofta inte har erfarenhet av svenskt föreningsliv. Ett centralt inslag i projektet är att jobba med flickornas mammor för att främja deras engagemang för döttrarnas idrottande. Mammorna ska introduceras till föreningslivet, bli stärkta i sitt föräldraskap relaterat till idrott och själva få prova på att idrotta utifrån förmåga. Aktiviteter i projektet är till exempel öppna träningar i närområdet för flickorna, familjegympa, sociala aktiviteter och tränings- och samtalsgrupper för mammor. Efter projektets slut kommer verksamheten att införlivas i föreningens ordinarie verksamhet och drivas vidare med ideella krafter samt med stöd från bland annat kommunen. Kontroll av medelsanvändning ur 5.1Projekten kontrolleras i flera steg För att säkerställa att medel från Allmänna arvsfonden används på rätt sätt genomförs kontroller både inför och efter beslut om stöd av den organisation som söker finansiering och av det projekt som ska genomföras. I följande avsnitt beskrivs de insatser som löpande görs för att säkerställa kontrollen av medlens användning. Arbetet görs av såväl kanslifunktionens handläggare och controllers som godkända och auktoriserade revisorer. De övergripande arbetsuppgifterna för controllerfunktionen är att kontrollera hur medlen använts samt vara stöd till de organisationer som fått medel från Allmänna arvsfonden, och till kanslifunktionens handläggare i frågor som rör projektens ekonomiska budgetering och redovisning. 5.1.1Allmänna arvsfondens generella villkor I de generella villkoren för stöd från Allmänna arvsfonden står det bland annat vad arvsfondens pengar inte får användas till. Den stödsökande organisationen bekräftar i sin ansökan att de läst och godkänt de generella villkoren. När den stödmottagande organisationen senare begär utbetalning av (rekvirerar) projektstöd, blir Allmänna arvsfondens villkor bindande. Om den stödmottagande organisationen inte använder pengarna i enlighet med ansökan eller villkoren, kan organisationen bli återbetalningsskyldig. I de fall där arvsfonden misstänker brott görs polisanmälan. När en organisation skriver under en ansökan om medel ur Allmänna arvsfonden bekräftar den att den egna organisationens verksamhet samt det planerade projektets verksamhet inte strider mot Allmänna arvsfondens krav på demokratiska värderingar. Dessa värderingar är lika rättigheter och möjligheter, delaktighet och inflytande samt inkludering. 5.1.2Kontroll inför beslut om stöd Referenser tas på organisationen, det planerade projektet och verksamheten genom kontakt med till exempel kommunen, andra etablerade samhällsaktörer och samarbetspartner. Kanslifunktionen kontrollerar om den sökande tidigare sökt och beviljats medel från fonden. Är organisationen inte känd görs, förutom referenstagning enligt ovan, en kontroll av vad som anges om och av organisationen på internet. En del av denna kontroll är exempelvis en översiktlig granskning av organisationens webbplats. Kanslifunktionen kontrollerar att den eller de som skrivit på en ansökan också är behörig att företräda den sökande organisationen. Organisationens stadgar, årsredovisning och verksamhetsberättelse gås igenom. Kanslifunktionens controllers går igenom samtliga projekts budgetar i syfte att få en samstämmig bedömning av projektens kostnader och mer kostnadseffektiva projekt. Skattekontroll genomförs för att kontrollera skatteregistrering och om organisationen har några obetalda skulder eller betalningsanmärkningar. Dialog med den sökande och projektets samarbetsorganisationer Innan ett beslut om ett bifall fattas har ansvarig handläggare alltid en dialog med den sökande organisationen och de centrala samarbetsorganisationerna. Viktiga delar i dialogen är målgruppens delaktighet i projektet, förutsättningarna för att genomföra projektet, olika sätt på vilka verksamheten är tänkt att leva vidare efter projektets slut samt projektets finansiering. 5.1.3Kontroll efter beslut om stöd Obligatorisk introduktionsdag för nya projekt För att ge projekten bra förutsättningar för att genomföra sin verksamhet enligt de krav och villkor som Allmänna arvsfonden ställer på dem, är projektledare för samtliga nya projekt med på en obligatorisk introduktionsdag. Vid introduktionsdagen informeras om bland annat Allmänna arvsfondens generella villkor och vilka åtgärder som vidtas i fall stödmottagarna bryter mot dessa. Det är också ett tillfälle för handläggare att träffa företrädare för samtliga projekt och för projektledare att ställa frågor. har introduktionsdagarna genomförts fysiskt men genomfördes de digitalt. Detta har medfört att det varit något svårare för projekten att få utbyte med varandra samt för handläggaren att få närmare kontakt med sina projekt. Omställningen från en fysisk till en digital introduktionsdag har även inneburit tekniska utmaningar, som i vissa fall påverkat projektens möjlighet att ta del av informationen negativt. har digitaliseringen medfört flera positiva effekter, dels har fler representanter från varje organisation – såsom medlemmar i styrelsen eller ekonomiskt ansvariga – kunnat delta, dels har till exempel informationspasset kring kontroll av medlens användning kunnat förlängas. Introduktionsdagarna var uppdelade på två tillfällen för varje projekt, dels ett pass där projekten fick information om bland annat Allmänna arvsfondens generella villkor och uppföljningsverksamheten, dels ett pass om hur man kan vara en god ambassadör för arvsfonden. Controllerfunktionen gick igenom de viktigaste ekonomiska aspekterna av Skr. 2020/21:211 att genomföra ett projekt och berättade om hur de arbetar med kontroll- Den information som ges på introduktionsdagen finns även på Allmänna arvsfondens webbplats. Handläggarna har även haft ett separat digitalt möte med respektive projekt som de ansvarar för. Till följd av omställningen från en fysisk till en digital introduktionsdag har antalet deltagande projekt inte kunnat följas upp på ett tillförlitligt sätt. Samtliga projekt som beviljats stöd har dock bjudits in att delta. En rutin för att säkerställa att samtliga nya projekt deltar på en digital introduktionsdag kommer att tas fram. Handläggaren har kontinuerlig kontakt med pågående projekt Handläggarna använder ett coachande arbetssätt, vilket innebär en löpande dialog under hela projektperioden med projektledare och andra repre- sentanter för den stödmottagande organisationen. besökte handläggarna 96 projekt runt om i landet. besöktes 28 på plats och 68 digitalt. Kanslifunktionen har i samarbete med projekten tagit fram en projekt- handbok som innehåller tips och råd om hur man driver ett arvsfonds- delas ut i samband med introduktionsdagen och den finns även tillgänglig digitalt på Allmänna arvsfondens webbplats. Alla projekt- och lokalstöd finns presenterade på Allmänna arvsfondens Syftet med projektsidorna är att informera om vilka projekt som har fått medel ur Allmänna arvsfonden och hur de ska användas. fattar Arvsfondsdelegationen fleråriga beslut för projektstöd. Det betyder att ett projekt får en budgetram för hela projektperioden, det vill säga normalt upp till . Efter varje genomfört projektår ska stöd- mottagaren skicka in en årsrapport och en ekonomisk redovisning samt en plan i projektet. Då görs samma typ av kontroller som inför det första beslutet. Årsrapporten godkänns av ansvarig enhets- chef innan projektet kan rekvirera medel för nästkommande projektår. större förändringar i projektet krävs ett tilläggsbeslut från Arvsfonds- Efter det sista projektåret görs en särskild slutrapport, som ska godkännas av ansvarig enhetschef. Lokalstödsprojekt redovisar sina projekt när byggnationen är klar, senast Projekten granskas av en revisor Samtliga projekt granskas av en godkänd eller auktoriserad revisor utifrån Allmänna arvsfondens anvisningar för revisorer. framgår bland annat om projektens rapporterade kostnader överensstäm- mer med budgetposterna i Arvsfondsdelegationens beslut. bland annat även göra iakttagelser ifall de utbetalda medlen inte hållits 2020/21:211 avskilda, om kostnader som inte är stödberättigade enligt Allmänna arvsfondens villkor finns upptagna eller om det inte finns en fastställd attestordning. Arvsfondsdelegationens mål är att av de projekt- och lokalstöd som beviljats under föregående år besöks av kanslifunktionens controllers. Syftet med de så kallade kontrollbesöken är både att vara ett stöd i ekonomiska frågor och att granska att Allmänna arvsfondens pengar har använts på ett riktigt och effektivt sätt. Urvalet av vilka projekt som besöks sker dels slumpmässigt, dels utifrån en risk- och väsentlighetsbedömning. utförde controllerfunktionen 43 kontroller, vilket motsvarar av fattade bifallsbeslut . Av dessa var 7 kontrollbesök på plats, 26 skrivbordskontroller och 10 digitala kontroller. Controllerfunktionen granskade 17 projekt i kategorin slump . Ett projekt avsåg lokalstöd och resterande projekt avsåg projektstöd. I två av projekten () gjordes iakttagelser som åtgärdades av stödmottagaren. I kategorin risk och väsentlighet granskades 26 projekt . Samtliga projekt avsåg projektstöd. I 14 () av besöken gjordes iakttagelser som åtgärdades av stödmottagaren. En av kontrollerna ledde till att projektet avbröts. Den främsta orsaken var att användningen av projektmedlen inte kunde godkännas i sin helhet. En av kontrollerna ledde till att ärenden lämnades över till Kammarkollegiet, som beslutade att en del av projektmedlen ska återbetalas. Den nya lagen om Allmänna arvsfonden ger Arvsfondsdelegationen möjlighet att besluta att ett beviljat stöd helt eller delvis inte ska betalas ut om ett projekt drivs i strid med kraven för stöd (2 kap. 12 § första stycket). Den nya lagen innebär vidare att det blir möjligt att återkräva stöd i de fall stödmottagaren inte orsakat en felaktig utbetalning men borde ha insett detta (2 kap. 13 § första stycket 4). Proaktiva och stödjande insatser har gjorts vid i stort sett samtliga kontroller. De proaktiva insatserna har bestått i att felaktigheter som har upptäckts har åtgärdats innan redovisningen granskats av revisor och lämnats till arvsfonden. De stödjande insatserna har bestått i exempelvis rådgivning i bokföring, upplägg av projektredovisning, stöd inför redovisning eller omdisponering av budget. Samtliga organisationer som har fått lokalstöd från Allmänna arvsfonden förbinder sig att bedriva verksamheten . Denna uppföljning görs , och . uppföljning av lokalstöd som beslutades omfattade 21 organisationer. Uppföljningen visar att 20 av dem fortfarande bedriver den verksamhet de fått bidrag för. Ett av projekten är under utredning för att ta reda på om organisationen bedrivit den verksamhet den förband sig till när den beviljades medel. Fyraårsuppföljningen, som omfattade 67 projekt, visade att 63 organisa- Skr. 2020/21:211 tioner bedriver den verksamhet som de fått bidrag för. lämnades över till Kammarkollegiet för eventuellt återkrav. I båda fallen beslutade Kammarkollegiet att delar av stödet ska betalas tillbaka. En organisation rekvirerade aldrig några medel och en organisation betalade tillbaka rekvirerade medel i sin helhet. Några av de organisationer som bedriver relevant verksamhet har, efter påpekande, förbundit sig att arbeta mer aktivt för att inkludera fler personer med funktionsnedsättning i verksamheten. initierade Arvsfondsdelegationen ett utökat arbete med att studera organisationernas demokratiska strukturer, dels eftersom arvsfondsutredning (S 2017:06) och (Ku 2018:01) lyfter dessa aspekter, dels eftersom frågan aktualiserats i medierna och vid handläggning. Arvsfondsdelegationen anser att det är av stor vikt att de projekt som får bidrag lever upp till de demokratikrav som finns , men delegationen ser också att det finns ytterligare krav att förhålla sig till utifrån de offentliga utredningarna ovan och praxis från främst Myndigheten för ungdom- och civilsamhällesfrågor. Initiativ har tagits för att öka samverkan med andra statliga bidragsgivande aktörer för att skapa en likformig praxis där det är möjligt. påbörjades tillämpningen av nya utbetalningsrutiner i syfte att förenkla och effektivisera utbetalningsprocesserna. Arvsfondsdelegationens verksamhet har i och med förändringen blivit mindre sårbart för personalförändringar, vilket minskar risken för störningar i utbetalningen av beviljade medel. genomfördes även en översyn av kontrollsystemet avseende pågående projekt där både kontrollbesöken och användandet av revisorer analyserades för få en så bra kontroll som möjligt. Resultatet av översynen kommer att införas . Vidare har flera arbeten med utveckling av interna rutiner och praxis skett , dels för att stärka kontrollen, dels för att förenkla för de organisationer som söker medel eller har pågående projekt. Ett sådant utvecklingsarbete var utvecklingen av rutinerna kring omdisponering av budget som både förenklar för pågående projekt, stärker kontrollen och underlättar den interna uppföljningen. 6Kommunikation, uppföljning och utvärdering Viktiga aktiviteter var utvecklingen och lanseringen av den nya webbplatsen och kommunikationssatsningar för att öka antalet ansökningar på områdena psykisk hälsa bland barn och unga, Agenda 2030 samt äldre med funktionsnedsättning. Arbetet med den nya webbplatsen , som lanserades , har tagit tid och resurser i anspråk . Syftet med den nya webbplatsen är att öka stödet till kunder och intressenter där prioriterade användargrupper är ansökaren, projektledare för arvfondsprojekt samt medier, allmänhet och andra intressenter som vill veta mer om hur Allmänna arvsfonden fungerar och vilka resultat den bidrar till i samhället. Målet är att den nya webbplatsen ska hålla en hög grad av tillgänglighet för att underlätta för de besökare som har behov av hjälpmedel som läsverktyg och liknande. Utöver att webbplatsen ska möta tillgänglighetskraven enligt och rådets direktiv (EU) 2019/882 av (tillgänglighetsdirektivet) nivå AA i WCAG (Web Content Accessibility Guidelines) 2.1, har arbete genomförts för att göra webbplatsen mer tillgänglig för personer med olika former av kognitiva En oberoende tillgänglighetsgranskning genomfördes efter lanseringen som visade att webbplatsen levde upp till de krav som ställts. De mindre brister som rapporterades åtgärdades . Efter lanseringen har även arbetet med e-tjänster startats upp i syfte att ytterligare underlätta för användarna. Inledningsvis fokuserar arbetet på lokalstöd och arbetet fortsätter . 6.1.2Allmänna arvsfonden i sociala medier Allmänna arvsfondens närvaro på sociala medier minskade något , med 1,5 inlägg per dag i genomsnitt. Minskningen förklaras av att arbetet med den nya webbplatsen prioriterades . Trots det ökade antalet följare. Även engagemangsgraden (antalet personer som väljer att interagera med inläggen) ökade och steg på Instagram och Facebook. Antalet följare utvecklades enligt följande : •Allmänna arvsfondens Facebook-sida ökade till 7 594 följare, en ökning jämfört med . •Arvsfondens Twitter ökade till 1 619 följare, en ökning jämfört med . •Arvsfondens Instagram ökade till 2 154 följare, en ökning jämfört med . Syftet med Arvsfondens nyhetsbrev är att öka kännedomen om och förtroendet för samt fördjupa kunskapen om Allmänna arvsfonden och hur fondens medel används. skickades åtta nummer av Arvsfondens nyhetsbrev ut, en minskning med två nummer jämfört med föregående år. Även denna minskning förklaras av att resurserna fokuserats på arbetet med den nya webbplatsen. minskade antalet prenumeranter på nyhetsbrevet från 6 005 till 5 944. Målet är att ska öppna nyhetsbrevet, vilket uppnåddes med resultatet . 6.1.4Allmänna arvsfonden i medierna publicerade Allmänna arvsfonden sin projektbarometer. Syftet med projektbarometern är att visa hur fördelningen av projektstöd ser ut länsvis för att öka kännedomen om fonden och möjligheten att söka medel. Projektbarometern för utdelade medel 2020 resulterade i 98 publiceringar med ett beräknat annonsvärde av . Det är en ökning med 17 publiceringar och jämfört med . Som framgår av tabell 6.1 var Allmänna arvsfondens exponering och genomslag i redaktionella medier fortsatt hög . Lokala medier är de redaktioner där Allmänna arvsfonden väcker störst intresse. (Retriever, Statistisk årsrapport ). av publiceringarna bedöms som neutrala alternativt positiva (Pressklipp Retriever). Tabell 6.1 Exponering och genomslag i redaktionella medier Källa: Statistisk årsrapport framtagen av Retriever. Syftet med den så kallade Sverigeresan är att organisationer ska få en ökad kännedom om de möjligheter Allmänna arvsfonden kan ge. Ambitionen är att besöka alla län . Under besöken bjuds föreningslivet och föreningslivsansvariga kommunala tjänstemän från länens alla kommuner in. Målet är att öka antalet projekt i de län som besöks. påverkades Sverigeresan av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19. I stället för ett besök på plats arrangerades ett webbinarium för föreningsliv och tjänstemän i . Cirka 140 personer anmälde sig och fick ta del av en inspelning. innebar en omställning till att hitta nya digitala vägar för att nå ut med Allmänna arvsfondens möjligheter. 2020/21:211 I syfte att sprida information om Allmänna arvsfondens kriterier och få fler ansökningar besöker kanslifunktionen vanligtvis mässor, konferenser och träffar som arrangeras av andra aktörer, till exempel studieförbund och länsstyrelser. blev det annorlunda med anledning av pandemin. Det enda arrangemang som besöktes var Folk och Kultur i . I stället har kansliet informerat vid digitala webbinarier för personer som arbetar med eller engagerar sig för fondens målgrupper i och . 6.1.6Allmänna arvsfonden och Agenda 2030 uppmärksammades () Agenda 2030 genom att projekt som finansieras av Allmänna arvsfonden och har kopplingar till de globala målen i Agenda lyftes . Sammanlagt har tolv mål och 23 projekt lyfts fram i de sociala kanalerna. Syftet har varit att öka andelen ansökningar på området och att uppmärksamma arvsfondsprojektens roll i samhället kopplat till Agenda 2030. De utvärderingar som Arvsfondsdelegationen initierat utförs av forskare inom det aktuella området. Utvärderingarna visar att de erfarenheter och kunskaper som det civila samhällets organisationer genererar i stor utsträckning tas tillvara både i organisationer, offentlig sektor och akademin. Det civila samhällets organisationer utvecklar sitt organisationskapital, gör nya upptäckter inom sitt område, utökar sina målgrupper och skaffar nya samtalspartner. Och framför allt – projekten utvecklar metoder och verksamheter som kommer Allmänna arvsfondens tre målgrupper till godo. Projekten leder exempelvis till att nya arbetsmetoder och verksamheter, nya hjälpmedel och förbättrade former för delaktighet sprids vidare och till betydande del blir reguljär verksamhet finansierad av offentliga eller andra medel. På det sättet blir projekten investeringar i samhället, som kommer Allmänna arvsfondens målgrupper till del även långt efter det att finansieringen ur fonden upphört. Arvsfondsdelegationens strategi för uppföljning och utvärdering är att följa pengarnas väg från inkommen ansökan fram till avslutat och redovisat projekt. Syftet är att ta tillvara kunskaper och erfarenheter från inkomna ansökningar och beviljade projekt. Strategin genomförs i tre steg: uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning. Strategin utgår från följande övergripande frågeställningar. •Vilka spår lämnar Allmänna arvsfondens pengar? •Under vilka betingelser lämnar pengarna spår? •Vilka framkomliga vägar och vilka hinder stöter projekten på? •Hur upplever målgrupperna insatserna? •Vilka roller har målgruppen i projekten och hur får de en röst? •Hur många har deltagit i den aktuella verksamheten? Uppföljning av enskilda projekts överlevnad Organisationer och föreningar som beviljas medel ur Allmänna arvsfonden ska efter varje avslutat projektår lämna in en redovisning av projektet. De avslutade projektens slutredovisningar granskas särskilt och grupperas sedan i fyra olika kategorier utifrån vilka spår projekten lämnar (se nedan). Kategoriseringen görs dels utifrån slutredovisningen, dels utifrån kompletterande diskussioner med de avslutade projekten. Den slutliga kategoriseringen görs efter det att stödet ur Allmänna arvsfonden upphört. Syftet med granskningen av slutredovisningarna är att kontrollera att medlen används för avsett ändamål, att följa upp i vilken omfattning projekten lever vidare samt ge kunskap om under vilka betingelser Allmänna arvsfondens pengar lämnar spår. slutredovisades totalt 107 projektstöd som kategoriserades enligt nedan. Lokalstödsprojekten ingår inte i kategoriseringen. I bilaga 3 görs också en kort beskrivning av respektive projekts överlevnad i kategori 3 och 4 efter det att finansieringen ur Allmänna arvsfonden upphört. Kategori 1 – Projekt som inte lämnar några spår I kategori 1 ingår de projekt som inte lyckades genomföra den verksamhet som de hade beviljats medel för. En vanligt förekommande anledning till att projekten inte lyckades är att de inte var tillräckligt förankrade i de planerade samarbetsorganisationerna. Uppföljningar av denna kategori projekt visar dock att de erfarenheter som gjordes inom projekten i vissa fall ligger till grund för föreningens fortsatta utvecklingsarbete. Under de år som kategoriseringen genomförts har endast ett fåtal projekt hamnat i denna kategori. En förklaring till detta är sannolikt att projekten delredovisar och att arvsfondens handläggare coachar projekten under projektets gång. Av de projekt som granskats identifierades ett projekt som inte lämnat några spår. En orsak till att projektet inte genomfördes som planerat var att projektledaren blev sjuk. Att detta leder till att projektet inte genomförs kan tyda på bristande förankring i den egna organisationen och på att projekt kan vara personberoende i en alltför stor utsträckning. Kategori 2 – Projekt som genomfört den verksamhet som planerats I kategori 2 finns de projekt som har gjort det som stod i deras projektplan,