prop · H9031d19 · 2021-09-20 00:00:00 — Public service-kontot förvaltas av Kammarkollegiet som betalar ut medel till public service-företagen. När det nya finansieringssystemet infördes konstaterade regeringen att avgifts- intäkterna från public service-avgiften i så hög grad som möjligt bör följa beslut om tilldelning av medel till public service-företagen (prop. 2017/18:261 s. 36). Avgiften bör därför justeras om det blir stora skillnader mellan hur mycket medel som kommer in i systemet och tilldelningen till public service-företagen. I Kammarkollegiets återrapportering av utvecklingen på public service-kontot (Ku2021/00738) framkommer att det kommer att vara ett överskott på public service-kontot. Överskottet beror delvis på att den sänkning som gjordes av avgiften 2021 ännu inte slagit igenom på kontot. Det är inte heller känt hur stor effekt konsekvenserna av pandemin haft på avgiftsintäkterna . Överskottet förväntas av dessa skäl minska i samband med den avräkning som genomförs senast . Trots detta bör en ytterligare sänkning av avgiften genomföras för att avgiftsintäkterna bättre ska motsvara medelstilldelningen och för att undvika ett alltför stort överskott på kontot. Regeringen föreslår att taket för full avgift sänks till 1,870 inkomstbasbelopp. I förslaget har hänsyn tagits till den osäkerhet som råder gällande hur mycket överskottet på kontot kommer att sjunka i samband med avräkningen . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 I avsnitt 3.4 anges de mål som beslutat för ungdomspolitiken. 15.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatredovisningen inom Ungdomspolitik utgår från följande bedömningsgrunder: –unga som bedömer sitt allmänna hälsotillstånd som bra i åldern 16–24 år –unga som anger att de har besvär av ängslan, oro eller ångest i åldern 16–24 år –unga som inte studerar och som inte genomfört en gymnasial utbildning –unga som varken arbetar eller studerar i åldern 15–, efter kön och inrikes- och utrikes född –mediantid i arbetslöshet i åldern 18–24 år –unga som bor kvar i föräldrahemmet i åldern 20–24 år –unga som besöker fritidsgård eller i åldern 16–25 år –unga som är medlemmar i en förening i åldern 16–25 år –unga som anger att de är medlemmar i ett politiskt parti eller förbund –unga som vill och kan påverka lokalt. överlämnade regeringen skrivelsen Ungdomspolitisk skrivelse (skr. 2020/21:105) till med en samlad redovisning av utvecklingen i förhållande till det ungdomspolitiska målet och ett handlingsprogram med insatser som ska bidra till att målet uppfylls. Goda levnadsvillkor och makt att forma sina liv Unga bedömer sin hälsa som bättre än övriga grupper En god fysisk och psykisk hälsa utgör en grundförutsättning för att uppnå det ungdomspolitiska målet. Ungdomar bedömer sin hälsa som överlag bättre än övriga grupper, men det finns tydliga tecken på att den psykiska ohälsan bland unga ökar. Andelen unga i åldersgruppen 16–som bedömer sitt allmänna hälsotillstånd som bra har minskat något från . Andelen har dock ökat då den var . Skillnaden mellan könen har varit stabil och är statistiskt säkerhetsställd för de flesta år . I åldersgruppen uppger av de unga kvinnorna och av de unga männen att de har en dålig hälsa. Bland unga hbtq-personer och unga med funktionsnedsättning uppger en lägre andel att de upplever sin hälsa som god jämfört med andra unga. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Diagram 15.1 Indikator: Andel som bedömer sitt allmänna hälsotillstånd som bra i åldern 16–, efter kön Anm.: utförde enkäten . Därefter utförs den . Ungas självskattade psykiska ohälsa är högre än hos äldre Bland gruppen unga är den självskattade psykiska ohälsan hög. Det är vanligt med ängslan, oro eller ångest i hela befolkningen, men andelen som upplever dessa besvär är högre bland unga i åldern 16–än i andra åldersgrupper. Statistiska central- byråns undersökning av levnadsförhållanden visar att andelen unga i åldern 16–med psykiska symtom i form av ängslan, oro eller ångest ökade från åren 2008 och . Ökningen avstannade därefter och låg andelen unga med ängslan, oro eller ångest kvar på samma nivå. är andelen som uppger dessa symptom . Ökningen har skett för såväl unga kvinnor som unga män. Däremot är andelen som upplever psykiska symptom högre bland unga kvinnor än bland unga män, . För att få en bättre förståelse för pandemins konsekvenser för unga har regeringen gett för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) i uppdrag att genomföra en kartläggning av forskning som kan bidra till kunskap om detta, särskilt avseende ojämlikhetsaspekter (Ku2020/02624). Uppdraget ska redovisas . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Diagram 15.2 Indikator: Andel som anger att de har besvär av ängslan, oro eller ångest, i åldern 16–24 år Ungas utsatthet för brott Ungdomars utsatthet för brott är ett hinder för goda levnadsvillkor. Resultaten från Skolundersökningen om brott, en undersökning från (Brå) som riktar sig till elever i årskurs 9, visade 2019 att nästan hälften () av eleverna uppger att de utsatts för stöld, misshandel, hot, rån eller sexualbrott minst en gång . Flickor och pojkar uppger utsatthet för brott i ungefär lika stor utsträckning, men strukturen skiljer sig åt. Bland flickor är det vanligast att ha utsatts för stöldbrott, följt av sexualbrott, och bland pojkar är stöldbrott vanligast, följt av misshandel. Unga som blivit utsatt för trakasserier i sin utbildningsmiljö uppger i högre utsträckning symptom på psykisk ohälsa (MUCF, Fokus 20). Den nationella trygghetsundersökningen som Brå genomför visar att unga män i åldern 16–är den grupp som i störst utsträckning uppger att de utsattes för misshandel (13,) och personrån (5,). Kvinnor i åldern 20–är den grupp som i störst utsträckning uppger att de utsattes för sexualbrott (31,) medan unga kvinnor i åldern 16–är den grupp som hade störst andel utsatta för trakasserier (15,). Andelen unga utan gymnasieutbildning har minskat Andelen unga som har lämnat utbildningsväsendet utan att ha uppnått en motsvarande gymnasieutbildning har haft en svagt nedgående trend . var det av unga i åldern 16–som saknade en gymnasieutbildning och som inte studerade jämfört 2008. har andelen varit större bland unga män än bland unga kvinnor. För unga män var andelen 2019, respektive för unga kvinnor. Rapporter från och utvärdering påtalar riskerna för långvariga konsekvenser för ungas kunskapsresultat i grund- och gymnasieskolan till följd av pandemin, varför det är viktigt att följa utvecklingen för unga. (Se vidare utg.omr. 16 avsnitt 4 och utg.omr. 13 avsnitt 3). 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Diagram 15.3 Indikator: Andel unga som inte studerar och som inte har en fullföljd gymnasieutbildning Unga som varken arbetar eller studerar är en särskilt utsatt grupp I relation till befolkningen har unga som varken arbetar eller studerar (uvas) nästan halverats . Det är framför allt andelen arbetslösa som har minskat som den inaktiva gruppen, det vill säga de som inte söker arbete, har varit relativt oförändrad. Det är ännu inte möjligt att genom statistiken följa hur andelen unga som varken arbetar eller studerar har påverkats av pandemin men ökade andelen i åldern från till och i åldern 20- har andelen ökat från till (SCB). Andelen utrikes födda i den aktuella åldersgruppen 15–24 uppgår till för unga män (att jämföra inrikes födda) och för unga kvinnor (att jämföra inrikes födda) enligt SCB. Den totala andelen utrikesfödda har ökat från 2020, att jämföra med inrikes födda 2020 (SCB 2020). MUCF fick 2020 i uppdrag att tillsammans med Arbetsförmedlingen, Delegationen mot segregation, , Jämställdhets- myndigheten, och analysera och utveckla ett nationellt samordnat stöd till unga som varken arbetar eller studerar (Ku2020/01216). Rapporteringen av uppdraget visar bland annat att gruppen är heterogen, med en överrepresentation av exempelvis unga med funktionsnedsättning. En betydande andel är i behov av tvärsektoriella insatser för att etablera sig i arbete eller studier och det krävs individanpassade och flexibla stöd som ställer krav på samverkan av offentliga aktörers insatser (Nationellt samordnat stöd till unga som varken arbetar eller studerar, MUCF 2021). 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Diagram 15.4 Indikator: Andel i åldern 15–som varken arbetar eller studerar efter kön och inrikes/utrikes född Arbetslösheten bland unga har ökat i pandemins spår Ungas arbetsmarknad har påverkats av pandemin (se vidare utg. omr. 14, Arbets- marknad). Många unga arbetar inom branscher som drabbats av restriktioner och har också ofta tillfälliga anställningar. var i åldern 16–inskrivna som arbetslösa hos Arbetsförmedlingen. Bland unga utrikes födda uppgick andelen till och inrikes födda . Andelen inskrivna ungdomar har tidigare minskat och var 2019, en minskning som har skett oavsett kön, födelseland eller åldersgrupp. På samma sätt har ökningen drabbat unga brett men bland unga män har andelen arbetslösa ökat, vilken även tidigare varit något högre än bland unga kvinnor (MUCF, Ung 2021). För ungdomarna som redan innan stod längre från arbetsmarknaden, t.ex. unga utan en fullständig gymnasieutbildning eller unga med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, är situationen särskilt svår (MUCF, Ung 2021). Dessa grupper bedöms ha svårare att återfå en anställning efter en kris. Möjligheten för unga att få jobb direkt efter gymnasieskolan försämrades . Kommunerna hade sämre möjligheter att tillhandahålla feriejobb och praktikplatser inom exempelvis vård och omsorg på grund av pandemin. Forskning har visat att ett misslyckat arbetsmarknadsinträde direkt efter avslutad gymnasieutbildning försämrar arbetsmarknadsutfallet (IFAU rapport 2004:13). Unga utrikes födda har en svagare position på arbetsmarknaden och är arbetslösa MUCF:s rapport utrikes födda kvinnors etablering i arbetslivet – En analys av hinder och möjligheter (2021) visar att gruppen har en svagare position på arbets- marknaden i jämfört med andra unga. Det finns också skillnader inom gruppen utifrån födelseland och utbildningsnivå. Färre av de utrikes födda kvinnorna arbetar och fler har lägre inkomster än andra unga. Många upplever att de har svårt att matcha arbetsgivares krav på kvalifikationer, t.ex. avseende språkkunskaper, utbildning och arbetslivserfarenhet. Det är betydligt vanligare bland unga utrikes födda kvinnor att vara föräldralediga jämfört med andra unga kvinnor. Av rapporten framgår vidare att unga utrikes födda kvinnor upplever att de är utsatta för diskriminering och fördomsfullt bemötande i svenskt arbetsliv (MUCF, 2021). Generellt sett har andelen ungdomar (16–) som är arbetslösa minskat . Andelen ökade dock från 2020. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 bara unga inrikes födda, från 2020. Bland utrikes födda unga kvinnor och män ligger andelen kvar på ungefär samma nivå som 2019 och den är betydligt högre (15,2020). Skillnaderna mellan ungdomar i olika åldrar eller kön är små. Diagram 15.5 Indikator: Mediantid i arbetslöshet bland inskrivna arbetslösa i åldern 16–, antal dagar, efter kön samt inrikes och utrikes född Källa: Arbetsförmedlingen. Det är skillnader i bostadssituationen mellan olika grupper unga och deras hemvist Goda boendeförhållanden är en förutsättning för goda levnadsvillkor men också för att kunna studera eller arbeta på annan ort. De flesta ungdomar bor bra, men det finns grupper som har en svårare boendesituation med t.ex. trångboddhet eller avsaknad av egen bostad. Bland de unga som har flyttat hemifrån 2020 bor cirka åtta av tio i åldern 20–i hyresrätt. Det är en större andel unga kvinnor som bor hyresrätt (), än unga män (). Det är mindre vanligt att unga bor i en bostads- rätt (). Det är något vanligare att unga män bor i bostadsrätt än att unga kvinnor för det (SCB, Hushållens boendeutgifter, 2021). Ungdomar i storstads- områdena flyttar i genomsnitt hemifrån senare än ungdomar i andra typer av kommuner. Många ungdomar som flyttat hemifrån har dock en osäker bostads- situation med t.ex. tidsbegränsade hyreskontrakt eller boenden utan skrivet kontrakt. av alla unga är oroliga för att bli bostadslösa. Andelen som oroar sig för bostadslöshet är störst bland unga med behovsanställning och unga arbetslösa. Det är vanligare att känna oro bland unga kvinnor än bland unga män (MUCF, Redovisning uppdrag analys till regeringens ungdomspolitik, 2019). Antalet unga i åldern 18–som hotas av vräkning har minskat med nästan hälften . Detsamma gäller antalet vräkta (Barn och unga med utsatt situation på bostadsmarknaden – Kort analys av Barnombudsmannen och , 2020). Det är betydligt vanligare att unga män vräks än unga kvinnor. vräktes 122 unga män och 42 unga kvinnor (MUCF 2021). 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Diagram 15.6 Indikator: Andel som bor kvar i föräldrahemmet i åldern 20–, efter kön samt svensk och utländsk bakgrund Varje redovisat år består av sammanslagning av data från två årliga undersökningar. Unga har olika stor tillgång till fritidsaktiviteter Alla unga har inte lika stor tillgång till fritidsaktiviteter och det finns grupper av unga som i större utsträckning än andra upplever hinder för sin fritid. Unga anger att de vanligaste hindren för att delta i fritidsaktiviteter är tidsbrist på grund av skola eller arbete samt att kostnader för aktiviteter är för höga. Det finns även unga som avstår från att delta i aktiviteter på grund av rädsla för dåligt bemötande, där andelen är särskilt stor bland unga med funktionsnedsättning och unga hbtqi-personer. Öppen fritidsverksamhet är viktig för unga som i mindre utsträckning deltar i föreningslivet. Andelen unga som besöker en fritidsgård har endast varierat marginellt det . Att besöka den öppna fritidsverksamheten är vanligare inom vissa grupper av unga. Det är framför allt unga utrikes födda, unga i åldersgruppen 16–och pojkar som besöker fritidsgårdar eller regelbundet. (MUCF 2021, Ung ). Diagram 15.7 Indikator: Andel som besöker fritidsgård eller i åldern 16–, efter kön Källa: Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Digital omställning av ungas engagemang Andelen unga i åldern 16–som är medlemmar i en förening har minskat . Ungas delaktighet och möjlighet till inflytande har påverkats både negativt och positivt av pandemin. Enligt ungdomsorganisationer (LSU) har möjligheten till organisering på vissa sätt försvagats, som möjligheten att möta personer i beslutande positioner har förstärkts tack vare ökade möjligheter till digitala möten. I en undersökning av pandemins påverkan på civilsamhällets aktörer (MUCF, 2020) framkommer vidare att pandemin har gjort det svårare för ungdomsrörelsen att nå unga som inte redan är engagerade i föreningar. Det finns en risk för att organisationerna kan komma att tappa många ungas engagemang bl.a. på grund av rekryteringssvårigheter. Det gäller inte minst nya grupper av unga, vilket har medfört att rekryteringen blivit mer homogen. Den digitala omställningen påverkar ungas möjlighet till delaktighet på olika sätt där unga som besitter digital kompetens och har tillgång till lämpliga verktyg gynnas av möjligheten att kunna delta på distans. har unga som saknar digital kompetens eller tillgång till digitala verktyg missgynnats, till exempel unga med vissa funktionsnedsättningar och socioekonomiskt utsatta unga. Frånvaron av fysiska möten lyfts av organisationerna som en långsiktig utmaning för ungas inflytande över samhällsutvecklingen (Ku2020/02666). Diagram 15.8 Indikator: Andel som är medlemmar i en förening i åldern 16–, efter kön samt inrikes och utrikes född Anm.: Enkäten genomförs av MUCF . Källa: Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Stödet till barn- och ungdomsorganisationerna har ökat Ungas demokratiska organisering är en viktig del i att öka ungas inflytande och delaktighet. MUCF fördelar statsbidrag enligt förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer. Syftet med statsbidraget är att stödja barns och ungdomars självständiga organisering och inflytande i samhället. Antalet unga som är medlemmar i en barn- och har varierat , och MUCF bedömer att runt 654 000 medlemmar i åldern 6–tog del av bidraget 2020. Fördelningen mellan flickor och unga kvinnor respektive pojkar och unga män i medlemsbasen har legat inom spannet 40–. Mot bakgrund av att pandemin medfört svårigheter för organisationerna att genomföra sin ordinarie verksamhet förstärkte regeringen anslaget med –2022. MUCF disponerade därmed för organisationsbidrag och för projektbidrag . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 till 104 barn- och ungdomsorganisationer (2019) samt projektbidrag till 26 barn- och ungdomsorganisationer (2019) (Ku2021/00555). Ungdomars politiska engagemang tar sig nya uttryck Andelen unga som uppger att de är medlemmar i ett politiskt parti är något lägre än för övriga åldersgrupper. Bland unga i åldern 16–uppger att de är medlemmar i ett politiskt parti medan motsvarande siffra för hela befolkningen är . Detta är den lägsta siffran för unga . Unga män nomineras och väljs i något högre utsträckning än unga kvinnor på alla politiska nivåer, trots att unga kvinnor och unga män är medlemmar i politiska partier i samma utsträckning. På vilket sätt unga deltar i politiska handlingar har delvis förändrats . Över hälften av de unga uppger att de stöttat en åsikt på nätet, vilket är den vanligaste formen av politisk handling bland unga. Den näst vanligaste handlingen är medveten konsumtion där uppger att de köpt vissa produkter av politiska skäl. Statistiken visar att betydligt fler unga kvinnor än unga män stödjer en åsikt på internet () och har en medveten konsumtion () 2018. Det är också vanligare att inrikes födda ägnar sig åt medveten konsumtion jämfört med utrikes födda (37 jämfört ) och stödjer en åsikt på internet () (MUCF, Ung 2021). Diagram 15.9 Indikator: Andel som anger att de är medlemmar i ett politiskt parti eller förbund, efter ålder och kön 16–29 år 30–49 år 50–64 år 65–85 år Anm.: Undersökningen gjordes mellan 1986–1994. Könsuppdelad statistik finns endast för den totala befolkningen 16–. Unga intresserade av att påverka lokala beslut men upplever hinder Ungefär fyra av tio unga säger sig vilja påverka i frågor som rör deras kommun, vilket är en minskning . Det finns ingen statistiskt signifikant skillnad mellan unga kvinnor och unga män (Ung 2021). Det är en större andel utrikes födda unga som vill påverka lokalt jämfört med inrikes födda. Det finns emellertid ingen skillnad mellan andelen i dessa grupper som upplever att de faktiskt kan påverka lokala beslut. En högre andel unga i den yngre åldersgruppen 16–känner att de kan påverka, jämfört med unga i åldern 20–. Bland de som inte vill påverka är inte bristande intresse den främsta anledningen utan olika hinder som bristande kunskap, tid och tilltro till möjligheter att påverka. I den yngre åldersgruppen är det en högre andel unga män än unga kvinnor som upplever att de kan påverka lokala beslut. För hela åldersgruppen 16–finns ingen statistiskt säkerställd skillnad mellan unga män och unga kvinnor. För att främja ungas förutsättningar att delta i demokratin gav 2021/22:1 Utgiftsområde 17 regeringen i uppdrag att ta fram och sprida modeller för hur kommuner kan arbeta strategiskt med att stärka ungas kunskap och deltagande i den lokala demokratin. har myndigheten etablerat överenskommelser om långsiktig samverkan för perioden –2025 med sex kommuner och en region (Ku2021/00271). Diagram 15.10 Indikator: Andel i åldern 16–som vill och kan påverka lokalt Källa: Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. 15.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Ungdomspolitikens utveckling påverkas av insatser som genomförs inom flera olika utgiftsområden. Det ungdomspolitiska målet är delvis uppfyllt. Regeringen presen- terade 2021 en ungdomspolitisk skrivelse med ett handlingsprogram för åren 2021– 2024 som innehåller insatser som ska främja utvecklingen mot det ungdomspolitiska målet. Skrivelsen lyfter prioriteringar för att främja målet: att den psykiska hälsan bland unga ska öka, att social inkludering och etablering på arbetsmarknaden ska öka, att alla unga ska ha en meningsfull fritid samt att alla unga ska vara delaktiga i samhällsbygget. Regeringen bedömer att dessa prioriteringar samt de insatser som presenteras i handlingsprogrammet har positiva effekter på måluppfyllelsen av det ungdomspolitiska målet. Utmaningar kvarstår dock i spåren av pandemin då unga har drabbats särskilt hårt inom vissa områden och inte minst inom skolan och på arbets- marknaden. Konsekvenserna i det korta perspektivet har tagit sig uttryck i form av en ökad arbetslöshet och fler unga som varken arbetar eller studerar, men det är i dags- läget svårt att uttala sig om de långsiktiga konsekvenserna. För att stärka gruppen unga som varken arbetar eller studerar, där måluppfyllelsen riskerar att få en negativ utveckling på grund av pandemins konsekvenser, har regeringen vidtagit flertalet åtgärder för att stärka ungas möjligheter inom skolan och på arbetsmarknaden. Detta har bl.a. skett i form av ett uppdrag till MUCF och en rad andra myndigheter att analysera och utveckla ett nationellt samordnat stöd till unga som varken arbetar eller studerar. Den självupplevda hälsan är generellt bättre bland ungdomar jämfört med andra åldersgrupper, men det finns skillnader inom ungdomsgruppen. Ungas självupplevda psykiska hälsa har försämrats . Flera insatser inom området ungas psykiska hälsa har genomförts. Regeringen bedömer dock att mycket arbete kvarstår inom området för att alla unga ska ha goda levnadsvillkor och följer utvecklingen noga. Som en del av detta gav regeringen i uppdrag att, i nära samverkan med Folkhälso- 2021/22:1 Utgiftsområde 17 myndigheten, genomföra en kartläggning av ungdomars upplevda psykiska hälsa och ohälsa (se vidare utg. omr. 9 avsnitt 5). De flesta ungdomar bor bra, men det finns grupper som har en svårare boende- situation med t.ex. trångboddhet eller avsaknad av egen bostad. För att minska bostadsbristen och utöka byggandet av bostäder som fler hushåll har möjlighet att betala har regeringen infört ett investeringsstöd. Regeringen bedömer att investeringsstödet har bidragit till att det finns fler lägenheter som unga vuxna kan efterfråga. Två av tre unga är nöjda med sin fritid, unga män är något mer nöjda än unga kvinnor. Pandemin har dock medfört begränsningar för ungas möjligheter att delta i fritids- aktiviteter och unga med funktionsnedsättningar har drabbats särskilt vilket riskerar att påverka måluppfyllelsen negativt. En stor andel av unga har makt att forma sina liv, men det finns grupper som har betydligt sämre levnadsvillkor än andra. Ungdomar i områden med socioekonomiska utmaningar har generellt sett ofta sämre uppväxt- villkor och livschanser än andra ungdomar. Regeringen bedömer att det finns utma- ningar för att nå målet att alla unga ska ha makt att forma sina liv. Flera av regeringens insatser syftar till att motverka dessa förhållanden. Barn- och ungdoms- organisationerna bidrar till att ge unga makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen genom att möjliggöra ungas organisering. De har lyckats engagera medlemmar trots pandemins påverkan vilket tydliggör vikten av att stödja organisationerna och främja deras möjligheter till verksamhet. Regeringen har därför stärkt stödet till barn- och ungdomsorganisationer med under 2020 och 2021. Regeringen bedömer att bidraget har bidragit till måluppfyllelsen av ungdomspolitiken och syftet med förordningen att stödja barns och ungdomars självständiga organisering och inflytande i samhället. Genom att skapa nya mötesplatser och nätverk bidrar det även till att ge unga en meningsfull och utvecklande fritid. Regeringen prioriterar följande områden inom ungdomspolitiken: den psykiska hälsan bland unga ska öka, social inkludering och etablering på arbetsmarknaden ska öka, alla unga ska ha en meningsfull fritid samt alla unga ska vara delaktiga i samhällsbygget (skr. 2020/21:105). Därför föreslår regeringen i denna budgetproposition följande åtgärder.