prop · H803108 · 2021-03-10 00:00:00 — Utifrån tidredovisningen är det heller inte möjligt att ta reda på i vilken grad områdespoliserna arbetar fredat. Därutöver finns det skillnader mellan lokalpolisområdena i hur områdespoliserna är organiserade. Funktionerna områdespolis och kommunpolis inrättades i samband med omorganisationen av , i syfte att säkerställa kontinuitet i det lokala polisarbetet i varje lokalpolisområde. I samband med det tog myndigheten fram uppdragsbeskrivningar för dessa funktioner. 146 Områdespolisens arbetsuppgifter är att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, 142Riksrevisionens fallstudier februari–. 143Vid lokalpolisområde bedrivs gränskontrollverksamhet, som är en specialverksamhet som inte motsvarar den ingripandeverksamhet och utredningsverksamhet som bedrivs på andra LPO. Lokalpolisområde har därför exkluderats ur analysen. 144Uppgifter från , . 146Polismyndigheten, Uppdragsbeskrivning för områdespolis respektive kommunpolis, dnr A149.893/2015. R I K S R E V I S I O N E N R Ä T T I N S A T S P Å R Ä T T P L A T S – P O L I S E N S A R B E T E I U T S A T T A O M R Å D E N brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete utifrån den aktuella problembilden. Områdespoliserna ska vara kända i lokalsamhället och ha god kunskap om sitt område. Deras kunskap ska tas till vara vid insatser inom det egna geografiska ansvarsområdet.147 Vidare ska områdespoliserna vara en fredad funktion som i varierande omfattning deltar i ingripandeverksamheten eller i kommenderingar.148 Fredad funktion innebär i detta sammanhang att områdespoliser ska arbeta av sin arbetstid med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete. Kommendering till andra uppdrag ska därmed inte överstiga av arbetstiden.149 Enligt strategi för områdespoliser utgör områdespolisens arbete en viktig beståndsdel i reformens strävan mot att vara en polis som finns närmare medborgarna. Etableringen av områdespoliser beskrivs även som ett sätt att synliggöra den pågående resursförflyttningen till lokalpolisområdet och den betoning som finns på verksamheten där. Antalet tillgängliga områdespoliser behöver vara tillräckligt stort för att det ska vara möjligt för dem att tjänstgöra i krävande miljöer och ha en god arbetsmiljö.150 Kommunpolisens uppdrag är till skillnad från områdespolisernas inriktat mot att representera polisen i strategisk samverkan med ledningsgrupper för kommuner och övriga samhället. Även denna funktion ger förutsättningar för den lokala polisen att arbeta närmare medborgarna.151 5.7.1 Områdespolisernas arbetsuppgifter varierar Våra fallstudier visar att det inte är möjligt att få ut tillförlitlig statistik över antalet områdespoliser via olika system. Det beror på att det å ena sidan finns poliser som är kodade152 som områdespoliser men som har andra uppgifter. Åandra sidan finns poliser som inte är kodade som områdespoliser men som arbetar med motsvarande arbetsuppgifter. system medger inte heller någon uppföljning av i vilken grad områdespoliser arbetar fredat, eller i vilket geografiskt område de huvudsakligen tjänstgör.153 Fallstudierna visar även att områdespolisernas arbetsuppgifter varierar mellan olika lokalpolisområden, och att det varierar hur de är organiserade. I vissa lokalpolisområden är områdespoliserna organiserade i särskilda områdespolisgrupper, medan de på andra ställen ingår som en del i övriga grupper tillsammans med ingripandeverksamheten. Vidare framgår av fallstudierna att en del lokalpolisområdena med utsatta områden har grupper som 147Polismyndigheten, Uppdragsbeskrivning för områdespolis respektive kommunpolis, dnr A149.893/2015. 148Polismyndigheten, nationella operativa avdelningen, Områdespoliser - Strategisk inriktning, 2016, s. 1–4. 149Polismyndigheten, Årsredovisning 2018, 2019, s. 21. 150Polismyndigheten, nationella operativa avdelningen, Områdespoliser - Strategisk inriktning, 2016, s. 1–4. 151Uppdragsbeskrivning för kommunpolis, dnr A149.893/2015. 152Enligt det partsgemensamma arbetsverktyget BESTA inom statsförvaltningen. 153Riksrevisionens fallstudier februari–. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N kallas för fokusgrupper, riktade team och liknande, som arbetar områdesanknutet men med helt andra arbetsuppgifter jämfört med områdespolisens ordinarie uppdrag. Dessa grupper arbetar ofta med narkotikaspaning och liknande.154 Sammanfattningsvis är det utifrån befintliga uppgifter hos inte möjligt att ta reda på hur många områdespoliser som finns, huruvida de arbetar enligt uppdragsbeskrivningen eller om de huvudsakligen tjänstgör i utsatta områden. Med hjälp av vår enkätundersökning har vi dock lyckats inhämta dessa uppgifter, vilka presenteras i nästkommande avsnitt. 5.8Beslutet om minst en områdespolis per 5 000 invånare är inte genomfört Antalet områdespoliser som arbetar långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetskapande arbete varierar mellan lokalpolisområdena. Rikspolischefens beslut att det ska finnas minst en områdespolis per 5 000 invånare i utsatta områden är inte genomfört i en tredjedel av de lokalpolisområden som har utsatta områden. För att ta hänsyn till skillnaderna i områdespolisers arbetsuppgifter, och öka förutsättningarna för att få fram det faktiska antalet områdespoliser som arbetar i enlighet med uppdragsbeskrivningen för områdespolis, fick lokalpolisområdescheferna i vår enkätundersökning besvara frågan om antalet områdespoliser utifrån två kategorier; Antalet områdespoliser som arbetar långsiktigt och fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete enligt uppdragsbeskrivning för områdespolis (dnr A149.893/2015). För denna kategori fick lokalpolisområdescheferna även besvara delfrågor om i vilken grad poliserna arbetar fredat till av sin arbetstid med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete samt om dessa poliser är allokerade till att främst arbeta i utsatta områden. Lokalpolisområdescheferna fick även besvara frågan om hur bemanningen för denna kategori påverkas . Antalet övriga poliser som arbetar områdesanknutet på annat sätt än de ovanstående. Vi avser här poliser som arbetar i till exempel fokusgrupper, riktade team eller liknande konstellationer. Enligt resultatet av enkätundersökningen fanns det totalt 319 områdespoliser i lokalpolisområden med utsatta områden som arbetar långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete. Vi har inte frågat om fördelningen av områdespoliser i vart och ett av de 60 154Riksrevisionens fallstudier februari–. R I K S R E V I S I O N E N R Ä T T I N S A T S P Å R Ä T T P L A T S – P O L I S E N S A R B E T E I U T S A T T A O M R Å D E N utsatta områdena eftersom fallstudierna visar att områdespoliserna ofta rör sig mellan olika utsatta områden inom lokalpolisområdet. 155 Därmed presenteras resultatet för utsatta områden på lokalpolisområdesnivå, vilket innebär en hopslagning av utsatta områden i de lokalpolisområden som har fler än ett. Resultatet presenteras i storleksordning fördelat per lokalpolisområde i avidentifierad form i figur 1 nedan.156 Figur 1 Antal områdespoliser i lokalpolisområden med utsatta områden Källa: enkätundersökning, . Figur 1 visar fördelningen av de sammanlagda antalet om 319 områdespoliser i lokalpolisområden med utsatta områden. Den högsta observationen är 33 och den lägsta är 2. Av dessa 319 områdespoliser är det enligt enkätundersökningen (266 poliser) som arbetar fredat till av sin arbetstid med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete. Vidare uppger lokalpolisområdescheferna att av dessa fredade områdespoliser (206 poliser) är allokerade till att främst arbeta i utsatta områden. Antalet fredade områdespoliser som är allokerade till utsatta områden är därmed det närmsta vi kan komma för att redovisa resurssättningen av områdespoliser som arbetar enligt uppdragsbeskrivningen i utsatta områden.157 Av fallstudierna framgår det dock att områdespoliser som arbetar kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande ofta tas i anspråk av ingripandeverksamheten , då bemanningen i lokalpolisområdet är otillräcklig. Denna iakttagelse bekräftas genom enkätundersökningen där av lokalpolisområdescheferna uppger att 155Riksrevisionens fallstudier februari–. 156Lokalpolisområdena presenteras i avidentifierad form på grund av sekretesskäl. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N bemanningen för områdespoliserna påverkas i negativ utsträckning, medan uppger att bemanningen påverkas i omfattande negativ utsträckning. Således kan konstateras att områdespolisernas möjlighet att arbeta fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete är svår att upprätthålla . Antalet övriga poliser som arbetar områdesanknutet på annat sätt (kategori 2), i till exempel fokusgrupper och riktade team, uppgår till 362. Antalet varierar mellan 0 och 145. Av kommentarerna till frågeställningen framgår dock att det finns en stor inbördes variation mellan dessa poliser. Ett lokalpolisområde har till exempel räknat alla övriga poliser eftersom samtliga arbetar inom lokalpolisuppdraget.158 Resultatet bekräftar de stora skillnader som finns avseende funktionen områdespolis. Rikspolischefen har beslutat att det ska finnas minst en områdespolis per 5 000 invånare i utsatta områden, särskilt utsatta områden och riskområden.159 Områdespoliserna ska arbeta fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete till av sin arbetstid. För att följa upp utfallet av beslutet har vi utgått från resultatet i enkätundersökningen avseende antalet fredade områdespoliser som är allokerade till att främst arbeta i utsatta områden (206 poliser). Resultatet presenteras i storleksordning fördelat per lokalpolisområde i avidentifierad form i figur 2.160 Figur 2 Antal områdespoliser per 5 000 invånare som är allokerade till utsatta områden i lokalpolisområden med utsatta områden Antal områdespoliser per 5 000 invånare 8 Källa: enkätundersökning, , samt uppgifter om befolkningen i utsatta områden från . 159Polismyndigheten, beslutsprotokoll , dnr A177.727/2016. 160Fördelningen av lokalpolisområden kan inte jämföras med fördelningen i Figur 1 eftersom beräkningarna har gjorts på olika sätt. R I K S R E V I S I O N E N R Ä T T I N S A T S P Å R Ä T T P L A T S – P O L I S E N S A R B E T E I U T S A T T A O M R Å D E N Figur 2 visar att rikspolischefens beslut att det ska finnas minst en områdespolis per 5 000 invånare i utsatta områden inte är genomfört i 10 av 32 lokalpolisområden (). Den högsta observationen är 7,1 fredade områdespoliser per 5 000 invånare och den lägsta är 0. Sammantaget motsvarar resultatet 1,9 områdespoliser, relaterat till den totala befolkningen i de utsatta områdena. Det innebär att beslutet är genomfört sett till totalsumman områdespoliser som är fördelade över befolkningen i samtliga utsatta områden, men att det finns stora variationer mellan lokalpolisområdena. 5.8.1Samtliga lokalpolisområden med utsatta områden har minst en kommunpolis Enligt Genomförandekommitténs beslut i samband med omorganisationen av ska det finnas en samordningsfunktion (kommunpolis) i varje lokalpolisområde i syfte att säkerställa en kontinuitet i samverkan mellan kommunen och andra lokala aktörer. Funktionen kan utgöras av en eller flera medarbetare.161 Enkätundersökningen visar att antalet kommunpoliser i samtliga lokalpolisområden med utsatta områden uppgår till 80, med en variation från 1 till 5. Medelvärdet är 2,5 kommunpoliser per lokalpolisområde.162 Det kan därmed konstateras att de tillfrågade lokalpolisområdena är bemannade i enlighet med beslut vad gäller kommunpoliser. 5.9Adekvat stöd för poliser som arbetar i utsatta områden finns att tillgå tillhandahåller olika typer av stödåtgärder för personal som har varit med om traumatiska händelser i tjänsten. Den allmänna uppfattningen bland de tillfrågade lokalpolisområdescheferna är att stödåtgärderna är effektiva. framhålls att poliser som arbetar i utsatta områden är vana vid ett hårdare klimat, vilket kan innebära ett större behov av stödåtgärder. Exempel på stödåtgärder för personal som varit med om traumatiska händelser i tjänsten är psykosocialt stöd i form av extern handledning och personskydd med särskilda åtgärdspaket.163 I enkätundersökningen framgår att av lokalpolisområdescheferna anser att det finns tillgång till lämpliga stödåtgärder för personal som varit med om traumatiska händelser i tjänsten. Av dessa anser att stödåtgärderna är mycket effektiva medan uppger att de är delvis effektiva. I fallstudierna framgår dock att poliser som arbetar i utsatta områden är vana vid ett hårdare klimat, och att det kan bli normaliserat att vara med om traumatiska händelser i tjänsten. En lokalpolisområdeschef uppger att det är viktigt att personal i yttre tjänst får mer stöd i form av samtal med professionell 161Genomförandekommittén för nya , beslutsprotokoll , Ju2012:16/2013/4. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N handledare samt tid för återhämtning mellan passen. Ett lokalpolisområde uppger att det viktigaste stödet är att man har fått mer resurser.164 När det gäller de skyddsåtgärder mot angrepp på polisen som tillhandahåller uppger av lokalpolisområdescheferna att dessa används i tillräcklig utsträckning. Totalt har svarat nej på frågan medan har uppgett att de inte har någon uppfattning. Av fritextsvaren framgår att polisstationerna bör skyddas i större utsträckning, och att det är viktigt att beakta medarbetares parkeringsplatser och väg till och från jobbet.165 164Riksrevisionens fallstudier februari–. R I K S R E V I S I O N E N R Ä T T I N S A T S P Å R Ä T T P L A T S – P O L I S E N S A R B E T E I U T S A T T A O M R Å D E N 6Polisen arbetar enligt beprövade metoder, men kan bli mer effektiv De tillfrågade lokalpolisområdescheferna uppger att poliser som tjänstgör i utsatta områden arbetar i hög grad enligt de strategier och planer som har tagit fram. Majoriteten av lokalpolisområdescheferna uppger att dessa riktlinjer hjälper dem att arbeta effektivt. Granskningen visar även att poliserna arbetar enligt de operativa arbetsmetoder som rekommenderar i den omfattning som är möjlig sett till resurssituationen. Vidare visar granskningen att det finns både en stor kunskap och ambition inom polisen om att arbeta effektivt i utsatta områden. Tillräckliga resurser är dock en förutsättning för att kunna tillämpa de rekommenderade arbetsmetoderna, vilket saknas i vissa lokalpolisområden. Vidare framgår att det inte har funnits någon specifik utbildning för områdespoliser. En sådan utbildning är dock under utveckling. Granskningen visar dock att det finns omständigheter som begränsar polisens förutsättningar att arbeta effektivt i utsatta områden. Polisen uppger att sekretess utgör ett hinder för samverkan med , på det viset att polisen upplever att de inte alltid får tillgång till behövlig information. uppger företrädare för att det saknas kunskap inom polisen om hur en orosanmälan ska göras. När det gäller relevant utrustning är bevakningskameror och kroppsburna kameror viktiga hjälpmedel för att kunna arbeta effektivt i utsatta områden. Över hälften av lokalpolisområdena uppger dock de inte har tillgång till relevant teknisk utrustning, såsom kroppsburna kameror och bevakningskameror. Granskningen visar även att uppfattningen om utvecklingen av angrepp mot polisen i utsatta områden skiljer sig åt mellan lokalpolisområdena. De lokalpolisområden som uppger att de haft en resursförstärkning i lokalpolisområdet anser att angreppen mot polisen har minskat. Den ökade polisiära närvaron i kombination med ett anpassat arbetssätt har bidragit till ett lugnare klimat. 6.1Polisen arbetar enligt beprövade metoder i utsatta områden De tillfrågade lokalpolisområdescheferna uppger att poliser som tjänstgör i utsatta områden i hög grad tillämpar de strategier och arbetsmetoder som rekommenderar. Granskningen visar även att poliserna i hög utsträckning arbetar enligt de operativa arbetsmetoder som rekommenderar i utsatta områden. 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Som framgår av avsnitt 5.1 har tagit fram ett antal riktlinjer och rekommenderade arbetsmetoder för poliser som tjänstgör i utsatta områden. När det gäller strategi för arbete i utsatta områden uppger samtliga lokalpolisområdeschefer att de arbetar enligt strategin. Totalt av lokalpolisområdescheferna uppger att strategin i hög utsträckning hjälper dem att arbeta effektivt, och anser att strategin i viss utsträckning hjälper dem att arbeta effektivt. Fallstudierna visar att den information som finns i strategin inte är några nyheter utan snarare beskriver mycket av vad som redan har gjorts Totalt av lokalpolisområdescheferna uppger att de arbetar enligt plan för allvarlig och organiserad brottslighet – Polisoperativ inriktning (POI), där uppger att den i hög utsträckning hjälper dem att arbeta effektivt medan uppger att den i viss utsträckning hjälper dem att arbeta effektivt. Vidare uppger av lokalpolisområdescheferna att de arbetar enligt strategin Områdespoliser – strategisk inriktning, varav en klar majoritet menar att den hjälper dem att arbeta effektivt.167 Vi har genom enkätundersökningen undersökt i vilken utsträckning lokalpolisområdena tillämpar de arbetsmetoder som ingår i promemoria Utsatta områden – rekommendationer, vad gäller best practice.168 Resultatet framgår av tabellen nedan.169 Tabell 2 Tillämpningen av rekommenderade arbetsmetoder i lokalpolisområden med utsatta områden (Effektiv samordning för trygghet) Utpekade ansvariga för samverkan Gemensam utvecklingsplan som tas fram tillsammans med kommunen Projekt (Människan bakom Fokusgrupper med särskilt utpekade 166Riksrevisionens fallstudier februari–. 168Se närmare beskrivning av arbetsmetoderna i bilaga 2. 169Procentandelarna har avrundats till närmsta heltal. R I K S R E V I S I O N E N R Ä T T I N S A T S P Å R Ä T T P L A T S – P O L I S E N S A R B E T E I U T S A T T A O M R Å D E N ”Trygga trappan” Källa: enkätundersökning . Tabell 2 visar att polisen som tjänstgör i utsatta områden enligt lokalpolisområdescheferna i hög utsträckning arbetar enligt de arbetsmetoder som rekommenderar. Resultatet överensstämmer med de observationer vi gjorde när vi följde med polisen i arbetet i ett antal utsatta områden.170 Av fallstudierna framgår även att det finns en stor kunskap och ambition inom polisen att arbeta på ett effektivt sätt.171 Några lokalpolisområdeschefer uppger dock i enkätundersökningen att otillräckliga resurser inte gör det möjligt för polisen att tillämpa arbetsmetoderna i önskad utsträckning. En lokalpolisområdeschef uppger: "Vi saknar egentligen inte metoder och inriktning, framförallt är det förmåga och möjlighet att avsätta nödvändig resurs för planerat arbete (enligt strategi och inriktning) som brister.”172 Utöver de arbetsmetoder som anges i tabellen ovan har det både i enkätundersökningen och i fallstudierna framkommit att det finns ytterligare arbetsmetoder som liknar de rekommenderade men som har andra namn, till exempel Trygg i samverkan som liknar Effektiv samordning för trygghet (). Ett annat exempel är in violence program (MVP), vilket är en metod som liknar Människan bakom uniformen (MBU), men där polisen når ut till hela skolklasser i stället för enskilda individer. MBU är enligt en av fallstudierna en mycket effektiv metod, som resulterade i att en av de ungdomar som deltagit tog kontakt med polisen vid ett upplopp och delgav viktig information. MVP är enligt polisen också en effektiv metod i och med att den innebär samverkan med skolan, vilket är mycket viktigt ur ett brottsförebyggande perspektiv.173 En annan arbetsmetod som lyfts fram som vanligt förekommande och effektiv i utsatta områden är 15-minutersmetoden, vilken innebär att polisen ska patrullera synligt på en plats i cirka en kvart och sedan byta plats om ingenting händer som behöver åtgärdas. Ytterligare metoder som lyfts fram är att arbeta utifrån hot spots, 171Riksrevisionens fallstudier februari–. 173Riksrevisionens fallstudier februari–. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Broken Windows174 och Praktiserad rättvisa som innebär regelrätt, korrekt och likvärdigt bemötande etc.175 Ett lokalpolisområde uppger att de har en förundersökningsledare som ingår i områdespolisgruppen och följer med vid olika insatser i utsatta områden. Detta har effektiviserat arbetet i hög grad bland annat genom tidsbesparing.176 Av fallstudierna framgår även att polisen arbetar med att identifiera problem i områdena på olika sätt. Med hjälp av metodstöd mot organiserad brottslighet i lokalsamhället får samtliga lokalpolisområden även en årlig lägesbild att utgå från. Som framgår av avsnitt 3.3 varierar dock den lokala tillämpningen av metodstödet mellan lokalpolisområdena, och endast knappt hälften av lokalpolisområdescheferna uppger att de samverkar med i hög utsträckning.177 Samtliga lokalpolisområden som ingår i fallstudien tar även fram lägesbilder som ligger till grund för prioriteringen av det lokala arbetet. Denna lägesbild tas fram vid möten där underrättelseanalytiker, kommunpoliser, områdespolis, ingripandepolis, socialtjänst och andra berörda deltar i varierande utsträckning. Lokala underrättelsesamordnare sammanställer och analyserar underlaget som kommuniceras till personalen i yttre tjänst i samband med utsättning. En lokalpolisområdeschef uppger: ”Det pågår således en ständig cirkel av informationsutbyte vilket ger en levande lägesbild. Detta är det absolut viktigaste verktyget för att identifiera och jobba mot problem i lokalområdet.”178 De arbetsmetoder som lokalpolisområdena tillämpar i utsatta områden bygger i hög grad på evidensbaserade underlag. Dock är det alltid lägesbilden som avgör vilken metod man väljer, vilket kan innebära en viss anpassning av befintliga metoder utifrån de problem som finns i området. pågår två utvärderingar av användningen av orossamtal och den utökade kamerabevakningen, som genomförs av . Vidare utvärderas arbetsmetoden MVP av . Ett av lokalpolisområdena uppger att det är möjligt att göra uppföljningar på ett helt annat 174Broken Windows-teorin grundar sig i att kriminalitet och rädsla för att bli utsatt för brott ska minska genom att närvarande poliser ska skapa mer ordning på platser som har problem med hög kriminalitet. Om en byggnad utsätts för skadegörelse, exempelvis genom att ett fönster krossas, antas att byggnaden kommer att utsättas för ytterligare skadegörelse om ingen åtgärd vidtas. Genom att laga det trasiga fönstret så fort som möjligt efter att det utsatts för skada 175Riksrevisionens fallstudier februari–. R I K S R E V I S I O N E N R Ä T T I N S A T S P Å R Ä T T P L A T S – P O L I S E N S A R B E T E I U T S A T T A O M R Å D E N sätt , bland annat eftersom regelbundna samverkansmöten med berörda aktörer innebär en automatisk uppföljning.179 När det gäller områdespolisernas möjlighet att utbyta erfarenheter med kollegor i andra lokalpolisområden med utsatta områden uppger av lokalpolisområdescheferna i enkätundersökningen att så har skett. Erfarenhetsutbytena har inneburit växeltjänstgöring, internationella studiebesök, utbyte av arbetsmetoder, nationella och regionala konferenser etc.180 Fallstudierna visar dock att denna erfarenhetsåterföring ofta sker sporadiskt och utan systematik. Det finns forum där lokalpolisområdena kan utbyta information, men det finns ingen stark styrsignal från högre nivåer i polisorganisationen om att dessa forum bör utnyttjas.181