prop · H80395 · 2021-03-30 00:00:00 — kommer att gynna både flickor och pojkar och kvinnor och män men i synnerhet pojkarna, eftersom de i många fall behöver mer stöd och upp- muntran när det gäller läsning (se vidare avsnitt 2.2). 7.5 Konsekvenser ur ett barnrättsperspektiv En grundläggande rättighet i FN:s konvention om barnets rättigheter () är att vid alla åtgärder som rör barn ska i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa. Det gäller även enligt FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning Principen om icke-diskriminering är en annan grundläggande rättighet som gäller oberoende av exempelvis barnets eller elevens funktionsnedsättning eller etniska och sociala ursprung. De bedömningar och åtgärder som redovisas i skrivelsen syftar till att främja barns och ungas läsande. Ur barns och ungas perspektiv är det positivt att insatser inom läsning genomförs både i och utanför skolan. Barn och unga ska också, i möjligaste mån, vara delaktiga i utformandet av de insatser som genomförs. 7.6 Konsekvenser för de integrationspolitiska målen Skolresultat är beroende av att man har en fullgod läsförmåga och därmed behärskar det svenska språket. Elever som är nyanlända eller som inte har bott länge i kan ha svårigheter med läsförståelsen på svenska. Detta påverkar i sin tur hur väl de lyckas i andra ämnen i skolan. De bedömningar som görs i skrivelsen antas leda till en förbättrad läsförståelse och att barn och unga läser mer. Sammantaget bedöms de insatser som redovisas i skrivelsen kunna bidra till att främja integration och möjligheter för barn och unga med utländsk bakgrund att tillgodogöra sig det svenska språket samt öka deras läsförståelse och få dem att läsa mer. Därmed får de bättre förutsättningar att lyckas med sina studier, i arbetslivet och i samhället i stort. Sammanfattning av betänkandet Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället (SOU 2018:57) Syftet med Läsdelegationens uppdrag har varit att bidra till att ge alla barn och unga likvärdiga förutsättningar för en fullgod läsförmåga och lustfyllda läsupplevelser. Prioriterad målgrupp för arbetet har varit barn och unga mellan 0–. Även vuxna har varit en målgrupp men då främst i egenskap av läsande förebilder för barn och unga. 2020/21:95 Bilaga 1 I delegationens uppdrag har det ingått att kartlägga och följa utvecklingen inom det läsfrämjande området. Utredningen har genomfört ett stort antal möten med olika aktörer och gjort ett flertal studiebesök runt om i landet. Utredningen har även genomfört flera möten med barn och unga där utredningen har samtalat om läsning. Vidare har utredningen genomfört olika arrangemang, i egen regi eller i samarbete med andra, i syfte att skapa utrymme för samtal om läsning och möjlighet till erfarenhetsutbyte mellan aktörer från verksamheter i och utanför skolan. Utredningen har även genomfört några folkbildningsinsatser kring läsning, såsom den mindre kampanjen #visaläsningen och informationsinsatsen Ge tid för läsning! Det finns många exempel på framgångsrika insatser på läsningens område i och utanför skolan. Utredningen har dock identifierat ett antal områden med ytterligare utvecklingspotential, av särskild vikt för barns och ungas läsning. Det är inom dessa områden som utredningen har valt att lämna våra förslag respektive bedömningar. Förslag och bedömningar gäller alla barn och unga, oavsett förutsättningar och behov. Utredningen vill också betona att det finns många vägar till läsning. Det är därför av största vikt att det finns förståelse och kompetens inom respektive verksamhet för att barn och unga utvecklar sin läsning på många olika sätt. Mot bakgrund av stora skillnader mellan landets förskolor med avseende på tillgång till litteratur och pedagogisk verksamhet kring litteratur, före- slår utredningen att det ska framgå av läroplanen för förskolan att för- skolan ska sträva efter att utveckla barnens intresse för litteratur. föreslår utredningen att personalen i förskolan i högre utsträckning än i dag ges möjlighet att delta i Läslyftet och att ska ta fram stöd- material om hur man kan arbeta med litteratur i förskolan. Samverkan kring små barns språkutveckling För att höja den nationella standarden på samverkan mellan aktörer kring små barns språkutveckling bör med sin kunskap långsiktigt 2020/21:95 Bilaga 1 stödja kommuner som i samverkan med BVC, folkbibliotek och förskolor arbetar med små barns språkutveckling och även verka för att fler kommuner påbörjar en samverkan kring små barns språkutveckling. Arbetet bör ske tillsammans med och . Alla elevers rätt till en fullgod läsförmåga Alla elever, oavsett förutsättningar och behov, ska ges möjlighet att utveckla en fullgod läsförmåga. Det är av stor vikt att tidigt och systematiskt kartlägga och identifiera om elever har läs- och skrivsvårigheter för att tidigt kunna sätta in adekvata stödinsatser. Elever med läs- och skrivsvårigheter eller läsnedsättning kan även behöva särskilda läromedel eller lärverktyg, till exempel talböcker eller punktskriftsböcker. Att arbeta språkutvecklande i alla ämnen är positivt för alla elever men särskilt viktigt för nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska. Vad gäller arbetet med skönlitteratur är det av betydelse att lärare systematiskt genomför diskussioner om det lästa och även agerar läsande förebilder för eleverna, bland annat genom att berätta om vad de själva läser. Läslyftet ska revideras utifrån aktuell forskning och verksamhetens behov Läslyftet är en uppskattad kompetensutveckling inom läs- och skrivutveckling och har bidragit till att man i skolan börjat diskutera undervisningen mer systematiskt. Läslyftets moduler bör kontinuerligt revideras utifrån ny forskning och eventuella nya behov i verksamheten. Ett område som bör lägga ytterligare fokus på är hur man i skolan kan skapa läsintresse, eftersom flera undersökningar visar att barns och ungas läsintresse minskar. Långsiktig hållbar lärarkompetens inom läsning Skolhuvudmännen bör verka för en långsiktigt hållbar kompetens för lärare inom allt från läsinlärning och läsutveckling till litteraturundervisning. Det är centralt att insatserna utformas så att lärare får den kompetens och de verktyg som behövs för att de ska kunna möta alla elevers olika förutsättningar och behov. Det är viktigt att arbeta med tidiga läsinsatser men även att läsundervisningen och läsningen har hög prioritet på högstadiet och i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Det är även av vikt att skolans läsundervisning svarar mot den ökade digitaliseringen i samhället. vilar läsförståelse i digitala sammanhang i hög grad på samma förmåga som traditionellt läsande. En satsning på digitalt läsande bör därför gå hand i hand med det traditionella läsandet och det traditionella läsandet bör ha ett fortsatt stort utrymme i svensk skolundervisning. Förmågan att tillgodogöra sig längre texter är också avgörande för att utveckla ett källkritiskt förhållningssätt. Frågan om bemannade skolbibliotek ska utredas Enligt skollagen ska alla elever ha tillgång till ett skolbibliotek. inspektionens regelbundna tillsyn visar att så inte är fallet. skolbibliotek har visat sig vara en viktig resurs i den pedagogiska verk- samheten men även här ser det mycket olika ut i skolorna. föreslår därför att frågan om bemannade skolbibliotek ska utredas. Utredningen föreslår även att vad en skolbiblioteksverksamhet är ska definieras på förordningsnivå och därefter ska få i uppdrag att ta fram ett allmänt råd om hur man kan bygga upp en skolbiblioteks- verksamhet med hänsyn tagen till de olika förutsättningar och behov som Vidare föreslås att Skolinspektionen, inom ramen för sin regelbundna tillsyn, särskilt fokuserar på elevernas tillgång till skolbibliotek. Fritidshemmet ska stimulera elevernas läsning Fritidshemmen har en stor potential vad gäller att stimulera elevers läs- För att säkerställa att alla elever får tillgång till läsning inom ramen för fritidshemmets verksamhet föreslår utredningen att det ska framgå av berörda läroplaner att fritidshemmet ska stimulera elevernas läsning. redningen föreslår även att ska få i uppdrag att ta fram stöd- material om hur man i fritidshemmet kan arbeta med såväl språk- och läs- utveckling som med läsning generellt. Vidare föreslås att personalen i fritidshemmet ges möjlighet till kompetensutveckling inom området Verksamhetsbidrag ska utgå till läsfrämjande aktörer Läsfrämjande insatser på lov handlar dels om att ge olika ingångar till lust- fylld läsning genom lovaktiviteter, dels att nå barn som tenderar att halka efter med läsningen under längre lovuppehåll. Det finns flera läsfrämjande aktörer som genomför kvalitativa och uppskattade läsfrämjande verksam- heter för barn och unga, både under skoltid och lovtid. majoriteten av dessa aktörer är att de , eller med jämna mellanrum, måste finna ny finansiering för sina verksamheter. därför att en försöksverksamhet ska införas som innebär att en eller flera läsfrämjande aktörer får ett årligt verksamhetsbidrag för insatser kring läs- ning på lov. Ett läsfrämjandelyft för folkbibliotekarier ska genomföras Utredningen föreslår att en nationell satsning ska genomföras för folk- bibliotekarier, med inriktning på folkbibliotekariers läsfrämjande uppdrag 2020/21:95 Bilaga 1 gentemot barn och unga – ett läsfrämjandelyft för bibliotekarier. Läsfrämjandelyftet ska syfta till kompetensutveckling inom litteraturförmedling och läsfrämjande med ett särskilt fokus på barns och ungas läsning. Satsningen bör inledningsvis vara utformad i projekt där olika kommuner och regioner söker statsbidrag för kompetensutvecklingen. Målet bör dock vara att införa ett nationellt läsfrämjandelyft för bibliotekarier där staten samlat tar ett större ansvar för kompetensutvecklingen för landets folkbibliotekarier, att jämföras med Läslyftet inom skolan. Föräldrar som läsande förebilder har fördelat särskilda medel till stärka föräldrars delaktighet i sina barns lärande. Studieförbunden bör, inom ramen för detta uppdrag, särskilt fokusera på föräldrar som läsande förebilder. Arbetet bör genomföras tillsammans med andra aktörer som arbetar med vuxnas läsning, till exempel . Läsfrämjande insatser för vuxna bör, inom ramen för sitt handlingsprogram för läsfrämjande, genomföra ytterligare insatser för att stärka vuxnas läsning så att vuxna kan utgöra läsande förebilder för barn och unga. Inom ramen för detta arbete bör även ingå att utveckla former för hur den statliga nivån kan samverka med den kommunala och regionala nivån för att utveckla den läsfrämjande verksamheten i arbetslivet, bland annat när det gäller arbetsplatsbibliotek. Kommuner bör arbeta för att inrätta tjänster för läsfrämjandeambassadörer som företräder de nationella minoritetsspråken och som kan vara vuxna läsande förebilder för barn och unga. Uppföljning av och samverkan kring barns och ungas läsning Uppföljning av barns och ungas läsning Uppföljning är avgörande för att man ska veta om man gör rätt insatser eller om man behöver förändra något. Uppföljningen ska ställas mot de mål man har för verksamheten och utifrån resultaten på uppföljningen ska man ha möjlighet att förbättra eller förändra pågående eller kommande insatser inom området. Uppföljning av det läsfrämjande arbetet i och utanför skolan bör vara ett ansvar för alla nivåer: nationell nivå, regional nivå, nivå och lokal nivå. Ett läsråd ska inrättas Läsande medborgare är en för samhället gemensam angelägenhet. Frågor om språk- och läsutveckling rör följaktligen flera samhällsaktörer. Det behövs nationell samling kring barns och ungas läsning. Utredningen föreslår därför att ett läsråd ska inrättas som ska arbeta för att samla och samordna aktörer och insatser inom kultur, skola, civilsamhälle, folkbildning och näringsliv kring barns och ungas läsning i och utanför skolan. Som ett första uppdrag skulle läsrådet kunna ta vid efter Läsdelegationen och följa upp delegationens förslag och bedömningar. Under arbetets gång har utredningen stött på ett antal större fråge- ställningar som utredningen anser behöver lyftas fram även om dessa frågor inte ingår i utredningens uppdrag eller mandat. Grundutbildning för yrkesgrupper som arbetar med barns och ungas Det är av stor vikt att berörda grundutbildningar säkerställer att alla som arbetar med barns och ungas läsning får relevanta kunskaper i hur barn och unga lär sig att läsa och utvecklar sin läsning. Det finns ett fortsatt behov av större longitudinella, kvalitativa och kvantitativa forskningsprojekt kring effekten av olika metoder och arbets- sätt kring läsning, liksom forskning om digitaliseringens effekter på läs- ning samt läsning av digitala texter. Det finns även ett behov av att stärka den professionsinriktade biblioteksforskningen. Vidare finns det behov av kontinuerliga läsvaneundersökningar som ställer frågor kring olika typer av läsning och som också utgår från i vilka sammanhang läsningen sker (till exempel skola respektive fritid). Det bör även undersökas om någon form av läscentrum, motsvarande de centrum som finns i och , bör inrättas. bör i samverkan med rapportera identifierade utvecklingsområden till regeringen utifrån den officiella biblioteksstatistiken, biblioteksplanerna och uppföljningar av de läsfrämjande statsbidragen. I arbetet med denna rapport bör Kungl. och inhämta synpunkter från de regionala Finansieringsformer för läsfrämjande verksamhet Det finns ett generellt behov av mer permanenta och långsiktiga finansieringsformer till läsfrämjande verksamhet. Det bör därför över- vägas om läsfrämjande aktörer som arbetar på nationell nivå eller som har förutsättningar att skala upp sin verksamhet till en nationell nivå kan ges ett permanent statligt verksamhetsstöd, med krav på uppföljning och ut- Barns och ungas läsintresse och den digitala tekniken Barns och ungas läsintresse är ett område där man behöver tänka Det behövs bland annat undersökas hur tekniken kan göras till en möjlighet till ökad läsning, snarare än till ett hot mot läsningen. 2020/21:95 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanserna (SOU 2018:57) Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av: kommun, kommun, , , kommun, kommun, Falu kommun, , , Föräldraalliansen , , , , , , , läns landsting, , Kungl. , , Linnéuniversitetet, , , Läsrörelsen, , Myndigheten för delaktighet, Myndigheten för kulturanalys, Myndigheten för tillgängliga medier, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällefrågor, , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , , , , , , (Nationellt centrum för svenska som andraspråk), , , , , – Tornionlaaksolaiset, Sverigefinländarnas delegation, , , kommuner och landsting (SKL), , kommun, , , Västra , och kommun. Följande remissinstanser har avgett spontana yttranden: , , , landsting, , och . Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig över remisspromemorian, men har förklarat sig avstå eller har inte inkommit med yttrande: , , , FSO Fria förskolor, Funktionsrätt , , Hjo kommun, Idéburna skolors riksförbund, Judiska , och (), , kommun, Lika Unika, , kommun, , , kommun, , , , , kommun, ombudsmän, i , , , , Sameskolstyrelsen, Sáminuorra, , , , läns landsting, kommun, kommun, , , Elevkårer, elevråd , , kommun, , TU Medier i och . 2020/21:95 Bilaga 2 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse Barns och ungas läsning tryckeriexpedition, 100 12 E-post: KOT/TTMAS FOTO: