prop · H803123 · 2021-03-16 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:123 Undantag för deltidsbrandmän vid beräkning av Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller förslag till ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Det föreslås att arbete i form av beredskap och övning i en anställning som deltidsbrandman i en organisation för räddningstjänst ska undantas vid beräkning av arbetslöshetsersättning. Lagändringen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om Ärendet och dess beredning .............................................................. Ett undantag för deltidsbrandmän vid beräkning av Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Sammanfattning av betänkandet En effektivare (SOU 2018:54) ...................... Betänkandets lagförslag (SOU 2018:54) .......................... Förteckning över remissinstanserna (SOU 2018:54)........ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. 2Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att det i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ska införas en ny paragraf, 38 b §, av följande lydelse. Vid beräkning av dagpenning- belopp enligt 38 a § ska hänsyn inte tas till arbete som avser beredskap och övning i en anställning som endast omfattar beredskap för och tjänst enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den nya bestämmelsen ska dock inte tillämpas för en sökande som före ikraftträdandet har fått sådant arbete som avses i bestämmelsen godkänt som bisyssla enligt 39 §. 3Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över kommunernas brandförebyggande verksamhet och räddningstjänst ur ett brett effektivitetsperspektiv för att verksamheterna ska kunna bedrivas på ett mer likvärdigt, effektivt och säkert sätt (dir. 2017:15). I uppdraget ingick bl.a. att analysera och föreslå åtgärder som kan behövas för att förbättra kommunernas förutsättningar att kunna bedriva förebyggande verksamhet och räddningstjänst organiserad med heltids- och deltidsanställda brandmän. Utredningen, som antog namnet , överlämnade betänkandet En effektivare (SOU 2018:54). Utredningen lämnade bl.a. förslag till en ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring som innebar ett undantag för deltidsbrandmän vid beräkning av arbetslöshetsersättning. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag i relevant del finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga på regeringens webbplats () och i (Ju2018/03485). Förslaget till övergångsbestämmelse har beretts under hand med Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen som inte har haft synpunkter på förslaget. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens yttrande finns tillgängligt i (A/2020/02154). I propositionen En effektivare (prop. 2019/20:176) bedömde regeringen att nämnda undantag inte bör införas. beslutade att i enlighet med försvarsutskottets förslag (bet. 2020/21:FöU3 punkt 15, rskr. 2020/21:23) tillkännage för regeringen att regeringen skyndsamt ska se över möjligheterna att införa ett undantag för deltidsbrandmän i arbetslöshetsförsäkringen. tillkännagivande behandlas i avsnitt 4. Regeringen anser att tillkännagivandet är slutbehandlat genom förslaget i denna proposition. Ett undantag för deltidsbrandmän vid Regeringens förslag: Det ska införas ett undantag för deltidsbrandmän vid beräkning av arbetslöshetsersättning. Vid beräkning av dagpenningbelopp ska hänsyn inte tas till arbete som avser beredskap och övning i en anställning som endast omfattar beredskap för och deltagande i . Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Utredningen föreslår bl.a. en bestämmelse om att regeringen ska kunna föreskriva att arbetet efter arbetslöshetens inträde inte ska ha en större omfattning än regeringen bestämmer. Utredningens förslag har en delvis annan redaktionell utformning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser är positiva till eller har inga särskilda synpunkter på förslaget. Kommuner och Regioner, Gästrike och medför förslaget en viss risk för att arbetssökandet påverkas negativt. a-kassor anser att förslaget bör förtydligas. Vision anser att förslaget om att undanta beredskap bara för deltids- brandmän är problematiskt ur ett likabehandlingsperspektiv, bl.a. eftersom det finns många andra yrken där beredskap också är samhällsviktigt. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen avstyrker förslaget mot bakgrund av likabehandlingsperspektivet. problemen med att ha ett deltidsarbete som innehåller beredskaps- tjänstgöring eller jour under arbetslösheten inte är specifikt för deltids- Myndigheten förordar i stället en generell lösning på de problem som beredskaps- och jourtjänstgöring ger upphov till inom Skälen för regeringens förslag Behov av åtgärder för deltidsbrandmän i arbetslöshetsförsäkringen Arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring som syftar till att ge ekonomisk trygghet för enskilda i händelse av arbetslöshet. löshetsersättning regleras i huvudsak i lagen (1997:238) om arbetslöshets- försäkring och i förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring. som blir arbetslös har, om vissa villkor är uppfyllda, rätt till arbetslöshets- Utgångspunkten inom arbetslöshetsförsäkringen är att all tid med inkomst av förvärvsarbete ska anses som arbetad tid. har dessa regler en direkt effekt på personalförsörjningen av deltids- När de blir arbetslösa från en huvudanställning säger de upp sig eller väljer att inte påbörja en anställning som deltidsbrandman, arbetet som deltidsbrandman kan minska arbetslöshets- ersättningen på ett oproportionerligt sätt. Regeringen bedömde i propositionen En effektivare Prop. 2020/21:123 räddningstjänst (prop. 2019/20:176) att det inte bör införas ett undantag för deltidsbrandmän vid beräkning av arbetslöshetsersättning. Regeringens motiv var att branschspecifika undantagsregler kan leda till en mer komplicerad och svårtillgänglig lagstiftning och att undantag för en viss yrkesgrupp kan ifrågasättas ur ett likabehandlingsperspektiv. Regeringen hänvisade också till Utredningen om en ny arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster (A 2018:01) som bl.a. hade fått i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur en arbetslöshetsförsäkring grundad på inkomster kunde utformas. Utredningen överlämnade sitt betänkande Ett nytt regelverk för arbetslöshetsförsäkringen (SOU 2020:37) till regeringen . Betänkandet bereds inom . I samband med behandling av prop. 2019/20:176 beslutade om ett tillkännagivande med innebörden att regeringen skyndsamt ska se över möjligheterna att införa ett undantag för deltidsbrandmän i arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen konstaterar att en reformerad arbetslöshetsförsäkring baserad på inkomster kan komma att medföra en mer proportionerlig beräkning av ersättningen vid bl.a. beredskapstjänstgöring under pågående ersättningsperiod, vilket kan komma att förbättra situationen för alla yrkesgrupper med sådan tjänstgöring. I ett sådant regelverk kan behovet av branschspecifika samordningsregler vara mindre jämfört med . Spridningen av sjukdomen covid-19 medför fortsatt allvarliga konsekvenser för sysselsättningen. Arbetslöshetsförsäkringens generella regler är inte anpassade till deltidsbrandmännens särpräglade anställningsvillkor, vilket kan ha betydelse för de personalförsörjningsproblem som finns inom den kommunala räddningstjänsten. Det är även viktigt ur ett samhällsperspektiv med en fungerande räddningstjänst i hela landet. Mot den bakgrunden finns det behov av att vidta åtgärder för att införa ett undantag för deltidsbrandmän i det nuvarande regelverket. Regeringen bedömer att en särreglering för deltidsbrandmän skulle kunna förbättra situationen för enskilda deltidsbrandmän i arbetslöshetsförsäkringen. En särreglering skulle även kunna bidra till att avhjälpa personalförsörjningsproblemen. Deltidsbrandmän och deras anställningsvillkor Den kommunala räddningstjänsten är en viktig aktör vid olyckor, allvarliga händelser, kriser och höjd beredskap. Det är kommunen som enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor ansvarar för olycksförebyggande verksamhet och räddningstjänst inom kommunen. De kommunala räddningstjänsterna organiseras framför allt med heltids- och deltidsanställda brandmän. För deltidsbrandmän gäller särskilda villkor, varav många bestäms genom kollektivavtal. Deltidsbrandmän är endast anställda för beredskapstjänstgöring. Vid beredskapstjänstgöring ska deltidsbrandmannen vara beredd att inställa sig på brandstationen om det kommer ett larm. Kraven innebär att deltidsbrandmän under sin beredskap måste bo, arbeta och i övrigt vistas i närheten av brandstationen. 2020/21:123 beredskapstjänstgöring dygnet runt var tredje eller fjärde vecka men även andra varianter förekommer. Utöver detta ingår arbete med övningar, som vanligtvis förläggs och , samt arbete i form av materialvård och utbildning. Anställningen innehas normalt vid sidan av en heltidsanställning hos en annan huvudarbetsgivare. Anställningsvillkoren är alltså sådana att anställningen är avsedd att vara ett extra arbete och inte en deltidsanställning som det begreppet normalt används. Arbetet består till största delen av beredskap och ersättningen för beredskap är låg. Arbetslöshetsersättning vid extra arbete som deltidsbrandman Arbetslöshetsersättning lämnas i form av dagpenning. Dagpenningen lämnas i form av ett belopp som beräknas per dag. Det högsta antalet dagpenningbelopp som kan lämnas är fem. Arbete som utförs då en person ansöker om arbetslöshetsersättning reducerar normalt antalet dagpenningbelopp som kan lämnas från arbetslöshetsförsäkringen (38 och 38 a §§ lagen om arbetslöshetsförsäkring). Inkomster och arbetstid inom den godkända omfattningen för en bisyssla minskar däremot normalt inte arbetslöshetsersättningen. En bisyssla är enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring ett arbete som en person har utfört vid sidan av en heltidssysselsättning innan han eller hon blev arbetslös. Inkomsten för bisysslan får inte i genomsnitt ha överskridit ett belopp som motsvarar sex grundbelopp . Grundbeloppet fastställs av regeringen i förordningen om arbetslöshetsförsäkring. Bisysslan får inte utvidgas under arbetslösheten eller hindra personen från att ta ett lämpligt heltidsarbete. Om inkomsten överstiger ett belopp som motsvarar sex grundbelopp , dras den överskjutande delen av från dagpenningen. Detta medför att en anställning som deltidsbrandman inte kan utökas eller påbörjas utan att allt arbete i anställningen ska beaktas vid beräkningen av arbetslöshetsersättning. Detsamma gäller om deltidsbrandmannen inte har arbetat som deltidsbrandman vid sidan av en heltidssysselsättning före arbetslösheten. Arbetslöshetsersättning kan bara lämnas vid sidan av deltidsarbete som inte har godkänts som en bisyssla. kunde arbetslöshetsersättning vid sidan av deltidsarbete betalas ut under en mer begränsad tidsperiod, men kan ersättning betalas ut vid sidan av deltidsarbete . Det motsvarar den tid under vilken man normalt kan få arbetslöshetsersättning som heltidsarbetslös. Om hela arbetet som deltidsbrandman ska beaktas vid beräkningen av arbetslöshetsersättning blir konsekvenserna stora. Ersättningen för beredskapstjänstgöring, som räknas som arbete i arbetslöshetsförsäkringens mening, är låg men det görs ändå avdrag på ersättningen för den arbetade tiden. Detta kan få konsekvensen att det inte finns någon arbetslös tid kvar att ersätta med beredskapsarbete och att ingen arbetslöshetsersättning betalas ut. Deltidsbrandmannen kan således förlora ekonomiskt på att arbeta som deltidsbrandman vid sidan av arbetslösheten, jämfört med om han eller hon inte hade arbetat alls. Ett undantag för deltidsbrandmän ska införas i arbetslöshetsförsäkringen Deltidsbrandmännens tjänstgöring är unik, eftersom den förutsätter att man upprätthåller beredskapen helt parallellt med en annan heltidssysselsättning och således förutsätts lämna den ordinarie sysselsättningen vid larm samt genomföra övningar och . Den mesta delen av arbetet består av just beredskap. Det är oklart i vilken utsträckning en anställning som deltidsbrandman godkänns som bisyssla i praktiken. Det kan dock konstateras att flera förutsättningar måste vara uppfyllda för att ett extra arbete ska kunna godkännas som bisyssla, bl.a. ställs det krav på arbetets varaktighet vid sidan av en heltidssysselsättning före arbetslöshetens inträde, inkomsten får inte överstiga ett visst belopp och arbetet får inte utökas under arbetslösheten. Dessa krav kan vara svåra att förena med deltidsbrandmannens anställningsvillkor. Införandet av branschspecifika undantagsregler kan förvisso leda till en mer komplicerad och svårtillgänglig lagstiftning och ett undantag för en viss grupp kan även vara diskutabelt ur ett likabehandlingsperspektiv, vilket Arbetslöshetskassan Vision och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen påpekar. Mot detta ska vägas att deltidsbrandmännen har ett samhällsviktigt uppdrag och särpräglade anställningsvillkor. Detta talar enligt regeringen för att det är motiverat att införa ett undantag för deltidsbrandmän i arbetslöshetsförsäkringen. Sammantaget anser regeringen att övervägande skäl talar för att införa ett undantag för deltidsbrandmän vid beräkningen av arbetslöshetsersättning. Genom regeringens förslag kommer arbete som avser beredskap och övning i en anställning som deltidsbrandman i den kommunala räddningstjänsten att undantas vid beräkningen av arbetslöshetsersättning. Regeringen anser att den genom förslaget har tillgodosett tillkännagivande från (bet. 2020/21:FöU3 punkt 15, rskr. 2020/21:23) om att regeringen skyndsamt ska se över möjligheterna att införa ett undantag för deltidsbrandmän i arbetslöshetsförsäkringen. Tillkännagivandet är därmed slutbehandlat. Utredningen föreslår att det arbete som ska undantas ska vara sådant som utförs inom ramen för en anställning som deltidsbrandman. Deltidsbrandmän leds av deltidsbefäl som i huvudsak har samma anställningsvillkor som deltidsbrandmän. Enligt utredningens förslag är det endast sådana arbetsuppgifter som i normalfallet är förlagda så att de kan äga rum vid sidan av en heltidssysselsättning och som har karaktären av extra arbete som ska undantas. Detta gäller för arbetsuppgiften att hålla beredskap, dvs. att vara beredd att utföra utryckning , och att delta i övning. Regeringen anser att utredningens bedömning är väl avvägd. Arbetsuppgifterna beredskap och övning är lätta att särskilja från övriga arbetsuppgifter i anställningen och utförs normalt vid sidan av en heltidssysselsättning. När det gäller avgränsningen till anställningen som sådan anser regeringen att det tydligt behöver framgå av författningstexten att undantagsregeln gäller specifikt för en anställning som deltidsbrandman, 2020/21:123 vilket inkluderar deltidsbefäl. I författningstexten bör det därför framgå att anställningen endast omfattar beredskap för och deltagande i enligt lagen om skydd mot olyckor. På så sätt klargörs att undantagsregeln inte omfattar all personal inom den kommunala räddningstjänsten. Som a-kassor påpekar bör det även framgå av författningstexten att det är beräkning av dagpenningbelopp enligt 38 a § lagen om arbetslöshetsförsäkring som avses. Den nya bestämmelsen bör placeras i anslutning till den bestämmelsen. Det arbete som ska undantas från reglerna om beräkning av dagpenningbelopp föreslås således vara beredskap och övning i en anställning som deltidsbrandman. Det betyder att sådant arbete inte ska beaktas vid bedömningen av den tid under vilken arbetslöshetsersättning kan lämnas vid sidan av deltidsarbete. I likhet med vad som redan gäller för en godkänd bisyssla som inte påverkar ersättningsrätten under arbetslösheten, anser regeringen att det undantagna arbetet inte heller kan ligga till grund för prövningen av ett arbetsvillkor, beräkningen av normalarbetstid eller dagsförtjänst. Det betyder då att det inte heller är möjligt att godkänna arbetet som bisyssla enligt 39 § lagen om arbetslöshetsförsäkring. Arbete som deltidsbrandman kan i stället påbörjas utan att ha utförts vid sidan av en heltidssysselsättning samt utökas . Regeringen bedömer att detta kan bidra till att minska problemen med personalförsörjningen av deltidsbrandmän. Arbete som inte ska omfattas av undantaget Enligt utredningens förslag ska sådana arbetsuppgifter som deltidsbrandmannen normalt sett inte utför vid sidan av en heltidssysselsättning inte undantas vid beräkningen av arbetslöshetsersättning. Detta gäller t.ex. för utryckningar, materialvård och utbildning. Regeringen delar utredningens uppfattning att det vore ett alltför stort avsteg från arbetslöshetsförsäkringens regler i övrigt att undanta allt arbete i anställningen. Det betyder att annat arbete i anställningen som deltidsbrandman som utryckningar, materialvård och utbildning inte bör omfattas av undantaget. Det arbetet ska i stället beaktas som deltidsarbete. Sådant arbete bör även kunna anses som bisyssla, om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda. Det behöver inte införas en begränsning av hur mycket arbete som får undantas Utredningen föreslår att det ska införas en bestämmelse om att regeringen ska få bestämma hur mycket arbete som får omfattas av undantaget. Eftersom omfattningen av arbetet varierar från vecka till vecka, föreslår utredningen att begränsningen bör avse beräknad tjänstgöring i genomsnitt under ett kvartal. Regeringen konstaterar att arbetsuppgifterna beredskap och övning är särskilt reglerade i kollektivavtal. Det betyder att det redan finns naturliga begränsningar på plats som säkerställer att framför allt beredskapstjänstgöringen inte utökas orimligt mycket . Därtill förekommer inte prövningar utifrån ett kvartal i arbetslöshetsförsäkringen. Arbetsförmedlingen har påpekat att det finns en risk för att Prop. 2020/21:123 arbetssökandet påverkas negativt genom att begränsas till sådana huvudsysselsättningar som går att kombinera med anställningen som deltidsbrandman. Regeringen vill därför betona att de allmänna villkoren för rätt till arbetslöshetsersättning ska vara uppfyllda för att deltidsbrandmän ska ha rätt till arbetslöshetsersättning, t.ex. måste den sökande stå till arbetsmarknadens förfogande. Om den sökande utan godtagbara skäl t.ex. inte medverkar till att upprätta en individuell handlingsplan eller inte söker anvisat lämpligt arbete kan det leda till sanktioner i form av varning och avstängning från rätt till ersättning. Sådana sanktioner kan även aktualiseras om en sökande inte aktivt söker lämpliga arbeten. Regeringen bedömer därför att det inte behövs en upplysningsbestämmelse om att regeringen ska få bestämma hur mycket arbete som får omfattas av undantaget. Regeringens förslag: Den nya bestämmelsen ska träda i kraft . Den nya bestämmelsen ska dock inte tillämpas för en sökande som före ikraftträdandet har fått sådant arbete som avses i bestämmelsen godkänt som bisyssla. Utredningens förslag: Utredningen föreslår att lagändringen ska träda i kraft . Utredningen lämnar inte något förslag på övergångsbestämmelser. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har några synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: Mot bakgrund av sjukdomen covid-19 och dess effekter på sysselsättningen samt vikten av en fungerande räddningstjänst särskilt när risken för brand kan vara stor i skog och mark, bör lagändringen träda i kraft . Eftersom arbetslöshetsförsäkringen är en veckoförsäkring bör ikraftträdandet ske . Det föreslås därför att ändringen ska träda i kraft . Regeringen anser att det är angeläget att den nya bestämmelsen om undantag för deltidsbrandmän får ett snabbt genomslag. bör inte ett beslut om godkänd bisyssla som innehåller beredskap, övning och t.ex. materialvård i en anställning som deltidsbrandman upphöra att gälla , eftersom det skulle betyda att annat arbete än beredskap och övning som ingår i bisysslan skulle behöva rapporteras som arbete. Regeringen anser därför att den nya bestämmelsen inte ska tillämpas för en sökande som före ikraftträdandet har fått sådant arbete som avses i bestämmelsen godkänt som bisyssla enligt 39 §. 2020/21:123 Ett extra arbete upphör att vara en bisyssla enligt 39 § om bisysslan utvidgas under arbetslösheten (39 a § 1). I den situationen blir den föreslagna bestämmelsen tillämplig. Konsekvenser för statens budget Förslaget medför att det, vid fastställande av hur många dagpenningbelopp som ska lämnas , ska bortses från beredskapsarbete och övning som deltidsbrandmän utför om inte arbetet som deltidsbrandman har godkänts som bisyssla. Förslaget medför vidare att tid med beredskap och övning, för deltidsbrandmän, inte jämställs med förvärvsarbete och således inte kan ligga till grund för beräkning av arbetslöshetsersättning. Inte heller kan arbete med beredskap och övning, för deltidsbrandmän, anses som en bisyssla. Eftersom utformningen av reglerna inom arbetslöshetsförsäkringen medför att deltidsbrandmän som förlorar sin huvudsakliga sysselsättning sannolikt avslutar sin anställning som deltidsbrandman, för att undvika reducering av arbetslöshetsersättningen, bedöms förslaget inte medföra någon utgiftsökning för arbetslöshetsförsäkringen. Förslaget bedöms kräva viss handläggning hos arbetslöshetskassorna men inte medföra några krav på systemändringar. Förslaget bedöms kräva vissa begränsade utbildningsinsatser hos arbetslöshetskassorna. Förslaget bedöms inte få några konsekvenser för små företag. Antalet anställda deltidsbrandmän inom den kommunala räddningstjänsten är ca 10 700 personer. Eftersom könsfördelningen mellan dem som arbetar som deltidsbrandman är män och kvinnor bedöms förslaget gynna män i större utsträckning. Förslaget medför att enskilda som har arbetat som deltidsbrandman vid sidan om en huvudsaklig sysselsättning, och som inte har fått sin anställning som deltidsbrandman godkänd som bisyssla, vid arbetslöshet inte behöver avsluta sin anställning som deltidsbrandman för att undvika reducering av sin arbetslöshetsersättning. Förslaget innebär att arbetslöshetsersättning och ersättning för beredskap och övning kommer att lämnas . Förslaget är en särreglering för en begränsad grupp inom arbetslöshetsförsäkringen. Förslaget bedöms bidra till att kommunerna kan upprätthålla en bättre bemanning inom den kommunala räddningstjänsten då risken för brand i skog och mark kan vara stor. Konsekvenser med hänsyn till internationella åtaganden Förslaget bedöms vara i enlighet med internationella åtagande som följer av ratificeringen av den europeiska balken om social trygghet och dess tillhörande protokoll. Förslaget förväntas inte få några konsekvenser som påverkar åtaganden enligt ratificerade (Internationella arbets- Förslaget bedöms inte få några särskilda konsekvenser för miljön. Förslaget är en branschspecifik lösning och bedöms beröra de deltids- brandmän som har eller som kommer att förlora sin huvudsakliga anställning och som vid arbetslöshet inte har fått sin anställning som deltidsbrandman godkänd som bisyssla. Eftersom beredskapsarbete inte är något unikt för deltidsbrandmän får förslaget betraktas som en positiv särbehandling av denna yrkesgrupp. Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Vid beräkning av dagpenningbelopp enligt 38 a § ska hänsyn inte tas till arbete som avser beredskap och övning i en anställning som endast omfattar beredskap för och deltagande i enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. I paragrafen, som är ny, regleras ett undantag för deltidsbrandmän vid beräkning av arbetslöshetsersättning. Av bestämmelsen framgår att arbete som avser beredskap och övning