prop · H803101 · 2021-04-15 00:00:00 — För att balansera den särskilda löneskatt som ingår i kommunernas pensionsskuld tar NR upp en fordran i staten på motsvarande belopp. Kammarkollegiet, försäkringsverksamheten m.m. Bygdemedel m.m. (länsstyrelser) Som fonder i staten redovisas medel som är reserverade för särskilda ändamål, men där det reserverade beloppet inte beror direkt på en fastställd skuld eller en försäkringstekniskt beräknad risk. De viktigaste förändringarna i fondkapitalet beskrivs i not 5 Avsättning till/upplösning av fonder. Kärnavfallsfonden redovisas av myndigheten och förvaltas av Kammarkollegiet. Fonden består av avgifter från kärnkraftsföretagen, baserade på produktionen av elektrisk kraft. Avgifterna ska täcka alla kostnader nu och för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och annat avfall. Kärnavfalls- fonden har fortsatt att öka liksom . Fondmedlen har historiskt varit placerade i statsobligationer och reala placeringar, men även i s.k. säkerställda obligationer utgivna av bostadsfinansieringsinstitut, och till en mindre del på konto i . Efter utvidgning av placeringsmandatet har även något som benämns en långsiktig portfölj med större risk börjat byggas upp, med företagsobligationer, aktier och andelar i värdepappersfonder, vid sidan av den tidigare s.k. basportföljen. Den nya delen av fondens tillgångar ökade liksom föregående år. Fondens reala avkastning var i det närmaste oförändrad och uppgick till . Vid utgången av 2020 utgjordes ca av tillgångarnas bokförda värde av säkerställda obligationer och av den långsiktiga portföljen. förvaltar tre stora fonder inom ramen för krishantering inom det finansiella systemet. för krishantering ska säkerställa att den finansiella sektorn står för de direkta kostnaderna för finansiella kriser. Om ett instituts egna resurser inte räcker till finns medel avsatta i förväg som staten kan använda om den finansiella stabiliteten är hotad. Medlen har finansierats genom avgifter och är uppdelade på resolutionsreserven, insättningsgarantifonden och stabilitetsfonden. Resolutionsreserven har vuxit och är nu den största av dessa. gäller lagstiftning som innebär att ett resolutionsförfarande ska användas för institut som bedöms viktiga för den finansiella stabiliteten och som därför inte bör försättas i konkurs. Resolution innebär att staten tar kontroll över ett institut som är drabbat av problem för att rekonstruera det eller avveckla det under ordnade former. Resolutionsreserven bildades för detta ändamål och tillfördes då genom överföring från Stabilitetsfonden. Den har därefter tillförts resolutions- avgifter samt avkastning på fondens medel. Resolutionsavgifter ska betalas så länge Resolutionsreservens behållning är lägre än av de berörda institutens sammanlagda garanterade insättningar. , vilket motsvarar av de garanterade insättningarna. Insättningsgarantifonden har byggts upp av avgifter från institut som omfattas av garantin. Avgiften används till att bygga upp en fond för att kunna betala ut ersättning till kunder i kreditinstitut eller värdepappersbolag som går i konkurs. Insättnings- garantin gäller för såväl privatpersoner som företag och andra juridiska personer. Insättningsgarantimedlen är placerade i statspapper och till mindre del på konto i . Fonden uppgick vid utgången av 2020 till . Insättningsgarantin totalt uppgår till (se not 56). Stabilitetsfonden inrättades enligt beslut i samband med finanskrisen för att finansiera framtida stödåtgärder. Inledningsvis tillfördes den genom särskilt anslag på statens budget. Avsikten var tidigare att fonden genom avgifter och avkastning skulle öka upp till motsvarande av BNP. Stabilitetsavgiften har tagits bort efter införandet av resolutionsreserven, men fonden finns kvar och kan användas för stödåtgärder i vissa fall. redovisar några fonder som förvaltas av Kammarkollegiet och från vilka bl.a. vissa livräntor enligt äldre bestämmelser betalas ut. Den största är Trafiklivräntefonden och övriga fonder vid består av Frivilliga yrkesskadefonden och Affärsverksfonden. Kammarkollegiets fonder avser främst kollegiets försäkringsverksamhet och Kulturfonden för och , men även Viltvårdsfonden. Länsstyrelserna redovisar s.k. bygdemedel (vattenregleringsmedel) och älgvårdsfonder med den övervägande delen hos länsstyrelserna i och . Batterifonden redovisas av och har byggts upp av miljöavgifter på batterier. gäller numera producentansvar för batterier och fonden tar inte in några avgifter. Återstående medel används till batteriforskning och fonden minskar successivt. Bland fonder som inte specificeras i tabellen finns främst medel från vattendomar m.m. hos Havs- och vattenmyndigheten och Brottsofferfonden. Not 43 Avsättning för pensioner och likande förpliktelser Statens pensionsåtagande vid SPV SPV ansvarar och gör avsättningar för de förmånsbestämda tjänstepensionerna och de övriga avtalsförsäkringar som myndigheterna har betalat för, vilket utgör merparten av statens pensionsåtagande. Undantag från denna ordning är de myndigheter som gör egna avsättningar för pensioner, främst affärsverken och . Skulden för de förmånsbestämda tjänstepensionerna som SPV redovisar ökade med jämfört med . Förklaring till förändring av den försäkringstekniska avsättningen i SPV:s tjänstepensionsverksamhet Justering av ingående skuld Ändrade beräkningsgrunder, bruttoränta Ändrade beräkningsgrunder, övrigt Grundränta, frigjorda driftkostnader Utfall av antaganden om livslängd Nya sjukpensioner och nya tillfälliga sjukpensioner Förändrad avsättning för premiebefrielse Nya icke-aktuella, temporära efterlevandepensioner Förändring av antastbar förmån Utbetalning, frigjorda driftkostnader Summa utgående skuld 1 1Till detta kommer tjänstegruppliv- och personskadeersättningar med . (föregående år) vilket förklarar avvikelsen mot beloppet i not 43. Ändrade beräkningsgrunder visar den skuldeffekt som uppstår när de försäkrings- tekniska beräkningsgrunderna ändras. Statens redovisningsprincip är anpassad till den internationella redovisningsstandarden IPSAS 39 vilket innebär att resultateffekten av försäkringstekniska omvärderingar redovisas direkt mot nettoförmögenheten och inte i resultaträkningen. (Se redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Effekten av de ändrade beräkningsgrunderna i tabellen ovan, , har därför inte påverkat årets pensionskostnader. Den effekten beror på att räntan i beräknings- grunderna sänkts till -1,från -0,föregående år vilket gav effekten på . Nyintjänande består av den skuldförändring som beror på att de aktiva har tjänat in ytterligare rätt till ålderspension och kompletterande efterlevandepension/familjepension . Utbetald pension motsvarar den skuldminskning som utbetalningarna medfört. Posten är en beräkning utifrån tillgäng- liga data och det kan finnas avvikelser mellan postens värde och bokförda betalningar exempelvis när retroaktiva utbetalningar gjorts. Indexering avser omräkning med förändringen av prisbasbeloppet som görs av pensioner som betalas ut och av fribrev. höjdes prisbasbeloppet vilket gav en ökning av skulden med . Grundränta visar den uppräkning av skulden som enligt de försäkringstekniska riktlinjerna ska göras med antagen ränta, som var -1,. Eftersom räntan är negativ har skulden minskat med nästan I Övrigt ingår effekter som uppstår i skulden när förmånsbelopp förändras till exempel på grund av samordning. Övriga avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser tar upp avsättning för pensioner och inkomstgarantier och omställningsstöd till tidigare och nuvarande ledamöter. tillämpar i princip samma försäkringstekniska grunder som de SPV tillämpar för pensionsrörelsen och redovisningsprincipen har anpassats till den internationella redovisningsstandarden IPSAS 39. Det innebär att resultateffekten av försäkringstekniska omvärderingar redovisas direkt mot myndighetskapitalet och inte i resultaträkningen. Av förändring av pensionsskulden, , avser försäkringstekniska omvärderingar som enbart redovisats i balansräkningen och har påverkat årets resultat. Av totala skuld avser inkomst- garantier och omställningsstöd. av den totala pensionsavsättningen avser avgångna ledamöter, medan återstoden avser aktiva ledamöter. tillämpar även , och i princip samma försäkringstekniska grunder som de SPV tillämpar för pensionsrörelsen. Affärsverken har också fr.o.m. anpassat redovis- ningsprincipen till att redovisa resultateffekten av försäkringstekniska omvärderingar direkt mot eget kapital och inte i resultaträkningen. Av affärsverkens totala förändring av pensionsskulden, , avser försäkrings- tekniska omvärderingar som enbart redovisats i balansräkningen medan har påverkat årets resultat. Not 44 Avsättningar för garantier risker som kan finansieras av garantiavgifter Under posten Avsättningar för garantier redovisas reserveringar för förväntade garantiförluster där det finns ett krav att värdera garantier. I not 56 Garanti- förbindelser finns en sammanställning av statens totala garantiåtaganden fördelat på de åtaganden för vilka avsättningar görs och de åtaganden för vilka avsättningar inte görs. Avsättningar för garantier är uppdelat på risker som kan finansieras av garantiavgifter, kvardröjande risker som inte kan finansieras från garantiavgifter och skadeersättningar som inte är utbetalade vid bokslut (oreglerade skador). Avsättningar för garantier uppgick till 2020 jämfört med Det innebär att avsättningar för garantier ökade med jämfört med . Den främsta orsaken är att risker som kan finansieras av garantiavgifter har ökat från 2019 till 8 519 mil- joner kronor 2020. Oreglerade skador minskade med jämfört med och kvardröjande risker ökade med jämfört med . Det är (), , och som har ingått finansiella garantiavtal där det finns ett krav att redovisa avsättningar för garantier. EKN redovisar av statens totala avsättningar för garantier. Vid utgången av 2020 hade EKN utestående garantier i 145 länder och avsättningar uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med . EKN har till följd av sjukdomen covid-19 erbjudit stora och medelstora företag att teckna rörelsekreditgarantier , vilket har ökat avsättningarna med 2020. Efterfrågan har varit stor på rörelsekreditgarantier som täcker av bankens risk vid rörelsefinan- siering till företag. Av EKN:s avsättningar för garantier 2020 var hänförbara till risker som kan finansieras av garantiavgifter. avsättningar för garantier uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med . Ökningen förklaras främst av ökade förväntade förluster i garantiåtagandet till Öresundsbrokonsortiet. Av avsättningar för garantier 2019 var hänförbara till risker som kan finansieras med garantiavgifter. Sidas avsättningar för garantier uppgick till , vilket var en minskning med jämfört med . Minskning kan främst härledas till att kvardröjande risker minskade med . Av Sidas avsättningar för garantier 2020 var hänförbara till risker som kan finansieras med garantiavgifter. avsättningar för garantier uppgick till , vilket var en minskning med jämfört med . Av avsättningar för garantier 2020 var hänförbara till risker som kan finansieras med garantiavgifter. Not 45 Avsättningar för avhjälpande av miljöskador Miljöansvar för miljögaranti statliga bolag Pågående rättsliga tvister miljöärenden Övrigt, avhjälpande verksamhet Sanering av kreosot- eller saltimpregnerade fundament Avsättningar för avhjälpande av miljöskador avser framtida utgifter för avhjälpande av en föroreningsskada eller en allvarlig miljöskada enligt . Posten består i huvudsak av och Försvarsmaktens avsättningar. Not 46 Övriga avsättningar Övriga avsättningar består bl.a. av omstruktureringskostnader. En omstrukturering kan avse försäljning, avveckling eller omlokalisering av en verksamhet, förändringar i ledningsstruktur eller genomgripande omorganisation. Försvarsmakten har bl.a. avsättningar för avveckling och återställande av materiel. Statens jordbruksverks avsättningar består till stor del av avsättningar för för jordbruket (EGFJ)och 2014–2020 (EJFLU). har en avsättning för frivillig pensionsförsäkring som är en verksamhet enligt äldre lagstiftning. Nyteckning till försäkringen upphörde och avsättningen minskar successivt, eftersom inga inbetalas, med skillnaden mellan kapitalavkastning och pensionsutbetalningar. avsättningar avser främst skadestånd och regress. Lån i svenska kronor Real skuld i svenska kronor Säkerheter i svenska kronor Eliminering, myndigheters innehav av I definition av den svenska statsskulden ingår de låneinstrument som använder i sin finansiering av statens lånebehov (se Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Lån i svenska kronor redovisas till nominellt slutvärde, dvs. de marknadsvärderas inte med hänsyn till förändringar i marknadsräntorna. I årsredovisningen för staten används definition av statsskulden minskad med elimineringar av de statliga myndigheternas innehav av statliga obligationer. Det är endast ett fåtal myndigheter som har statsobligationer. Kärnavfallsfondens innehav var och innehav för Insättningsgarantifonden var värderade till nominellt värde samt upplupen inflationskompensation. Lån i utländsk valuta Obligationer m.m. i utländsk valuta Säkerheter i utländsk valuta Lån i utländsk valuta upptas i balansräkningen till sitt aktuella värde, dvs. de räknas om till de valutakurser som gällde på bokslutsdagen. De redovisade lånen i utländsk valuta har minskat med . Lån i svenska kronor Lån i utländsk valuta Statsskulden har ökat med totalt jämfört med . Statens budgetsaldo blev ett underskott på , vilket har medfört ett ökat lånebehov. Sambanden mellan statsskuldens förändring och statens budget- saldo beskrivs närmare i tabell 3.4 Samband mellan resultaträkningen och statens budgetsaldo 2020. Lån i form av statsskuldsväxlar i svenska kronor svarar för den största ökningen med . Dessutom har lån i form av likvid- förvaltningsinstrument i svenska kronor ökat med och lån i form av gröna obligationer med . Den största minskningen avser obligationer m.m. i utländsk valuta som har minskat med . Not 48 Långfristiga skulder Rådet för Europeiska socialfonden i Långfristiga skulder vid sidan av statsskulden förekommer endast hos ett fåtal statliga myndigheter, förutom de lån i som är interna i staten och därför elimineras i årsredovisningen för staten. redovisar en betalningsutfästelse till Svensk-danska broförbindelsen AB med och därutöver innehållna garantibelopp på . redovisas skulder om knutna till tillgångar som övertogs från affärsverket i samband med att affärsverket upphörde. Det är en minskning med från föregående år. Därutöver redovisas skulder om avseende terminskontrakt med Statens internbank. Det är en minskning från föregående år med och förklaras till stor del av terminskontraktens valutavärdering. består av skulder avseende kapacitetsavgifter och uppgår till . Kapacitetsavgifter uppkommer som en följd av överföringsbegränsningar i stamnätet och använder dem till mothandel eller till att finansiera investeringar som förstärker eller bibehåller överföringskapaciteten i stamnätet. långfristiga skulder består främst av skulder till Eurocontrol, en europeisk organisation som arbetar med flygtrafikledning och flygsäkerhetsfrågor. Skulden till Eurocontrol uppgår till . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Leverantörsskulder är skulder som uppkommer vid köp av varor och tjänster. Posten kan variera mycket på grund av skuldernas kortfristiga karaktär. Försvarsmaktens post har minskat med . Föregående år var posten ovanligt hög. Fördröjningar i avtalshanteringen resulterade i många leverantörsfakturor istället för tidigare vilket var en övergångseffekt utifrån att ny finansiell styrmodell infördes . Not 50 Övriga kortfristiga skulder Reglering av skatter till andra sektorer Posten Övriga skulder är totalt i det närmaste oförändrad och uppgår till . En del av skuld för kontoöverskott på skattekonto utgörs av skatte- betalares kompletteringsinbetalningar för att täcka den slutliga skatten, vilken avräknas först . En annan del är oreglerade skulder avseende överskjutande ingående mer- värdesskatt eller andra återbetalningar som inte hunnit effektueras per balansdagen. Förändringar av kontoöverskott på skattekonto hos motsvarar en ökning på . Nettobeloppet för skatter att reglera med andra sektorer gäller fastighetsavgift och skatt till trossamfund. Det var vid slutet av 2020 en fordran och redovisas i not 35 Övriga kortfristiga fordringar. Effekterna av affärsdagsredovisning var lägre 2020 än föregående år. Vid affärsdagsredovisning uppstår en skuld när ett avtal om köp av värdepapper ingås, som sedan nollställs när betalningen görs. Det är normalt att det är stora fluktuationer i effekten av affärsdagsredovis- ningen. Motsvarande effekt förekommer på fordringssidan i samband med försäljning av värdepapper, se not 35 Övriga kortfristiga fordringar. skuld till premiepensionssystemet består huvudsakligen av inbetalda ålderspensionsavgifter som övergångsvis har placerats på konto i för finansiering av framtida pensioner. Medel för EU-avgiften består av medel som har satts in på konto i , men som ännu inte har rekvirerats av kommissionen och betalats från statens centralkonto i . Beloppet varierar beroende på EU- kommissionens aktuella likviditetsbehov. redovisar en skuld för innehållen skatt på pensionsförmåner. Skulderna hos består av innehållen skatt på sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, föräldrapenning m.fl. skattepliktiga socialförsäkringsförmåner. övriga skulder består främst av en skuld till apoteksaktörer avseende den läkemedelsförmån som har i uppdrag att förmedla till apoteksaktörer. Depositioner består bl.a. av indrivna medel hos och av hyror som privatpersoner deponerat hos länsstyrelserna i samband med tvist med fastighetsägare. Av Länsstyrelsernas depositioner finns hos i . depositioner är i huvudsak ställda säkerheter för kredittillstånd för tullärenden och liknande kontanta säkerheter i uppbördsverksamheten. Not 52 Förskott från uppdragsgivare och kunder Uppdragsgivare och kunder lämnar medel till myndigheter i förskott för finansiering av större projekt, t.ex. infrastrukturprojekt eller forsknings- och utvecklingsprojekt. Dessa projekt pågår och arbetet är ännu inte avslutat eller projektet slutavräknat. Myndigheterna redovisar medlen som förskott från uppdragsgivare och kunder. Förskott från kunder kan även avse förskott i samband med pågående försäljning. förskott består av handpenning från kommun vid försäljning av fastighet. svenska kraftnäts förskott består av avtal med kunder inom optoverk- samheten, dvs. infrastruktur för tele- och datakommunikation. redovisar intäkten i takt med att tjänsten tillhandahålls. Not 53 Upplupna kostnader Upplupna kostnader i staten har till stor del med statsskuldsförvaltningen att göra, men redovisas i övrigt för tjänster som utförts och för varor som levererats men faktureras eller betalas först under nästkommande räken- skapsår. Upplupna kostnader består även av semester- och löneskulder, konsult- och revisionsarvoden m.m. som redovisas av de flesta myndigheter. upplupna kostnader består av räntekostnader för upplåning i svenska kronor och utländsk valuta samt skuldskötselinstrument som kostnadsförts men ännu inte betalats. upplupna kostnader gällande placering av barn, ersättning för ensamkommande barn och schablonersättningar har minskat med . största delposter avser markinlösen samt investeringar i väg och järnväg med 811 respektive . Semesterlöneskuld och andra personal- relaterade kostnader utgör vilket är en ökning med från föregående år. Kammarkollegiets upplupna kostnader har ökat med . Det förklaras främst av den del av EU-avgiften som baseras på bruttonationalinkomsten på avseende 2020 som betalas . Andra poster som förklarar förändringen årets minskning av ersättningsreserven i försäkringsverksamheten som är . Not 54 Oförbrukade bidrag Som oförbrukade bidrag redovisas bidragsmedel som erhållits, men som ännu inte förbrukats för sitt ändamål. I första hand universitet och högskolor redovisar oförbrukade bidragsmedel, främst för finansiering av olika forskningsprojekt. , och är de lärosäten som har de största oförbrukade bidragen från icke statliga finansiärer. 1Därutöver finns ett inomstatligt oförbrukat bidrag hos Kammarkollegiet på (föregående år) som är hänförligt till public servicebolag. Oförbrukade inomstatliga bidrag, dvs. bidrag som myndigheter har fått från andra statliga myndigheter, elimineras i årsredovisningen för staten, men redovisas här som tilläggsinformation. Dessa bidrag har i de flesta fall redovisats mot anslag hos den givande myndigheten. De totala oförbrukade bidragen ökade med . De utomstatliga oförbrukade bidragen ökade med och de inomstatliga oför- brukade bidragen ökade med . Högskolesektorn står för av inomstatliga oförbrukade bidrag, vilket är i stort sett samma andel som föregående år. Det är vanligtvis fråga om forskningsmedel, ofta från , andra forskningsråd eller myndigheter med uppgift att fördela sådana medel. redovisade högst belopp för oförbrukade inomstatliga bidrag vid utgången av 2020. Beloppet uppgick till vilket var av de totala inomstatliga oförbrukade bidragen för universitet och högskolor på redovisar drygt 13 och av detta totala belopp. Bland övriga myndigheter redovisar , vilket avser oförbrukade bidrag för farledsprojekt som finansieras med bidrag från . Inomstatliga bidrag hos länsstyrelserna avser vanligen medel från centrala myndigheter som ska förmedlas till olika regionala projekt. år till 3 år Inomstatliga oförbrukade bidrag (med varav Universitet och högskolor Övriga (utan uppgift om förbrukningstakt) Totala inomstatliga oförbrukade bidrag1 1Därutöver finns ett inomstatligt oförbrukat bidrag hos Kammarkollegiet på som är hänförligt till public servicebolag. I tabellen ovan visas att av inomstatliga oförbrukade bidrag förväntas tas i anspråk inom angivna tidsintervaller. Redovisade belopp bygger på uppgifter som berörda myndigheter lämnat utifrån gjorda uppskattningar om förväntad förbrukningstakt. Not 55 Övriga förutbetalda intäkter Myndigheten för press, radio och TV Rådet för Europeiska socialfonden i Övriga förutbetalda intäkter är till stor del poster som uppkommer i statsskulds- förvaltningen och poster som hänger ihop med modellen för periodisering av skatteintäkter. Förutbetalda intäkter i övrigt uppstår på grund av att varor och tjänster faktureras i förskott eller förskottsbetalas innan prestationer har utförts. Den största posten gäller överkurser som uppstår när emitterar obligationer och marknadsvärdet är högre än det nominella värdet. Mellanskillnaden är överkurs och bokförs som förutbetald intäkt som periodiseras över lånets löptid. Efter justering för andra myndigheters innehav har den sjunkit jämfört med föregående år med och uppgår till . förutbetalda intäkter innehåller även underkurser och förutbetalda avgifter redovisar förutbetalda intäkter som rör pågående arbeten för andra än Försvarsmaktens räkning. har genomfört spektrumauktion för tilldelning av radiospektrum i 700 MHz-bandet. Regeringen beslutade att en stor del av sändningsutrymmet är tillgängligt för andra ändamål än marksänd tv. Förutbetalda auktionsintäkter uppgick till . Myndigheten för press, radio och tv har fått in avgifter för tillstånd att sända analog kommersiell radio som betalats i förskott för hela tillståndsperioden –2026. De avgifter som avser kommande år tas upp som förutbetalda intäkter och uppgick till . redovisar förutbetalda intäkter från EU:s fonder med , i första hand från 2014–2020. har för statens räkning förbundit sig att när så behövs lämna villkorat aktieägartillskott till för att bolagets egna kapital ska uppgå till det registrerade aktiekapitalet. Det finns även en kapital- täckningsgaranti till som i första hand belastar garantireserv, men som under vissa förutsättningar kan belasta redovisar också långfristiga skulder som kopplar till dessa garantiförbindelser på , se även not 48.