prop · H80394 · 2021-03-02 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:94 elnätsverksamhet – investeringar i ökad Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en ny lag om särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet som syftar till att skapa särskilda drivkrafter för elnätsföretag att göra investeringar som ökar kapaciteten i nätet. Lagen gäller nätföretag som har ett s.k. outnyttjat underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden –2015 och innebär att ska besluta att ett sådant företag har ett särskilt investeringsutrymme. Det föreslås även att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska kunna meddela föreskrifter om skyldighet för elnätsföretag att i en särskild ordning redovisa vilka investeringar som genomförs i en redovisningsenhet med särskilt investeringsutrymme. Lagen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om särskilt investeringsutrymme för Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) ................ Ärendet och dess beredning .............................................................. Underskott i förhållande till elnätsföretagens intäktsramar för tillsynsperioden –2015 ............................................................ Särskilda drivkrafter för investeringar i elnätet............................... Elnätsföretag som har särskilt investeringsutrymme ........ Ansökan om särskilt investeringsutrymme....................... Beräkningen av det särskilda investeringsutrymmet ........ Ökning av intäktsramen med ett investeringsbelopp........ Beräkningen av investeringsbelopp.................................. Överlåtelse av nätkoncession och ändring av Uppföljning av investeringarna....................................................... Överklagande och besluts giltighet ................................................. 14.1Förslaget till lag om särskilt investeringsutrymme Förslaget till lag om ändring i ellagen .............................. Den första promemorians lagförslag ................................ Förteckning över remissinstanserna ................................. Den andra promemorians lagförslag ................................ Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857). Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om särskilt Härigenom föreskrivs följande. Lagens syfte och tillämpningsområde 1 § Denna lag syftar till att skapa särskilda drivkrafter för elnätsföretag att göra investeringar som ökar kapaciteten i elnätet. Lagen ska tillämpas i fråga om investeringar som en nätkoncessionsha- vare gör 2020–2023 och 2024–2027. 2 § I denna lag avses med redovisningsenhet den nätverksamhet som omfattas av en viss intäktsram. Övriga ord och uttryck som används i lagen har samma innebörd som i ellagen (1997:857). ska efter ansökan av nätkoncessionshavaren besluta om ett särskilt investeringsutrymme för en redovisningsenhet och tillsynsperiod, om 1. intäktsramen för tillsynsperioden –2019 har ökats med tillämpning av 5 kap. 20 § ellagen (1997:857) i dess lydelse före eller nätkoncessionshavaren fått uppbära ett sådant belopp som avses i 5 kap. 29 § ellagen –2019 enligt ett beslut av nätmyndigheten, och 2. nätkoncessionshavarens intäkter från nätverksamheten –2019 har varit mindre än intäktsramen med tillägg av det belopp som nätmyndigheten kan ha beslutat enligt 5 kap. 29 § ellagen. 4 § En ansökan om särskilt investeringsutrymme ska ges in till nätmyndigheten före utgången av den tillsynsperiod som ansökan avser. Om det hos nätmyndigheten eller allmän förvaltningsdomstol pågår en prövning i fråga om tillämpningen av 5 kap. 29 § ellagen (1997:857) när det gäller ett underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden –2019 får en ansökan, som gäller särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioden –2023, inte prövas i sak innan ärendet eller målet har avgjorts och avgörandet har fått laga kraft. 5 § Det särskilda investeringsutrymmet för tillsynsperioden –2023 ska motsvara intäktsramen för tillsynsperioden –2019, i förekommande fall med tillägg av det belopp som nätkoncessionshavaren fått upp- bära –2019 enligt ett beslut enligt 5 kap. 29 § Prop. 2020/21:94 ellagen (1997:857), med avdrag för 1.nätkoncessionshavarens intäkter från nätverksamheten –2019, inbegripet belopp som inte ska anses vara intäkter från nätverksamheten enligt 5 kap. 29 § andra stycket ellagen, och 2.belopp som nätkoncessionshavaren –2023 får uppbära från nätverksamheten enligt ett beslut enligt 5 kap. 29 § ellagen. Det särskilda investeringsutrymmet för tillsynsperioden –2027 ska motsvara det särskilda investeringsutrymmet för tillsynsperioden – 2023 med avdrag för investeringsbelopp som har ökat intäktsramen för den tillsynsperioden enligt 6 §. Ökning av intäktsramen med ett investeringsbelopp 6 § Om en nätkoncessionshavare har ett särskilt investeringsutrymme för en redovisningsenhet, ska nätmyndigheten vid omprövning enligt 5 kap. 22§ ellagen (1997:857) öka intäktsramen med ett särskilt belopp (investeringsbelopp) för tillsynsperioden efter ansökan av nätkoncessionshavaren. Ökningen får inte överstiga vare sig 1.det särskilda investeringsutrymmet för den tillsynsperiod som omprövningen avser, eller 2.nätkoncessionshavarens investeringar i redovisningsenheten . 7 § En ansökan om ökning av intäktsramen enligt 6 § ska ges in till nätmyndigheten efter utgången av den tillsynsperiod som ansökan avser. 8 § En nätkoncessionshavares samlade investeringsbelopp ska beräknas så att beloppen motsvarar av nätkoncessionshavarens investeringar i samtliga redovisningsenheter med särskilt investeringsutrymme, sedan avdrag gjorts från investeringarna med belopp som motsvarar av redovisningsenheternas samlade kapitalbas, och 2.anslutningsavgifter enligt 4 kap. 9 a och 9 b §§ ellagen (1997:857). Om en nätkoncessionshavare har fler än en redovisningsenhet med sär- skilt investeringsutrymme, ska investeringsbeloppen fördelas mellan redovisningsenheterna på det sätt som nätkoncessionshavaren anger, i den utsträckning en sådan fördelning är förenlig med 6 § andra stycket. Underskott för tillsynsperioden –2023 9 § Om de samlade intäkterna från en redovisningsenhet med särskilt investeringsutrymme –2023 har varit mindre än intäktsramen med tillägg av det belopp som nätkoncessionshavaren kan ha fått uppbära enligt ett beslut enligt 5 kap. 29 § ellagen (1997:857), ska nätmyndigheten besluta att intäktsramen för tillsynsperioden –2027 ska ökas med ett belopp som motsvarar underskottet. 10 § Om en nätkoncessionshavare överlåter en redovisningsenhet, ska 2020/21:94 1. det särskilda investeringsutrymme som gäller för enheten fortsätta att gälla efter överlåtelsen, och 2.den nya nätkoncessionshavaren även i övrigt träda i överlåtarens ställe vid tillämpningen av denna lag. Särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioden –2027 efter överlåtelse eller gränsändring 11 § ska efter en ansökan enligt 4 § besluta om ett särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioden –2027 för en redovisningsenhet, trots att förutsättningar inte finns enligt 3 §, om 1.redovisningsenhetens kapitalbas –2023 har ökats genom ett förvärv av en nätkoncession eller en ändring av gränserna för en nätkoncession för område, och 2.ett särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioden –2023 har beslutats för den redovisningsenhet vars kapitalbas har minskats som en följd av förvärvet eller gränsändringen. 12 § När nätmyndigheten beslutar om ett särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioden –2027 för en redovisningsenhet som berörs av ett beslut enligt 5 kap. 34 eller 36 § ellagen (1997:857) i fråga om fördelning av intäktsramen för tillsynsperioden –2023 ska det särskilda investeringsutrymmet enligt 5 § andra stycket fördelas på samma sätt som intäktsramen. Någon fördelning ska inte göras, om den del av kapitalbasen som överlåtits eller är hänförlig till gränsändringen har liten betydelse för intäktsramens storlek. 13 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om hur ett särskilt investeringsutrymme och ett investeringsbelopp ska beräknas. 14 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för nätkoncessionshavare att i en särskild ordning redovisa vilka investeringar som genomförs i en redovisningsenhet med särskilt investeringsutrymme. 15 § Den myndighet som regeringen bestämmer ska utöva tillsyn över att nätkoncessionshavare följer föreskrifter som har meddelats med stöd av 14 §. 16 § Den myndighet som avses i 15 § får besluta de förelägganden som behövs för att nätkoncessionshavare ska följa föreskrifter som har meddelats med stöd av 14 §. Ett beslut om föreläggande får förenas med vite. 17 § Beslut enligt denna lag i frågor om särskilt investeringsutrymme eller ökning av intäktsramen gäller . 18 § Beslut enligt denna lag får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs att det i ellagen (1997:857) ska införas en ny paragraf, 5 kap. 29 a §, av följande lydelse. När det gäller en nätverksamhet som i fråga om tillsynsperioden –2023 har ett särskilt investeringsutrymme enligt lagen (2021:000) om särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet, ska 29 § första stycket inte tillämpas i fråga om ett underskott i förhållande till intäktsramen för den tillsynsperioden och 29 § andra stycket inte tillämpas vid avstämning mot intäktsramen. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade propositionen Underskott i förhållande till elnätsföretagens intäktsramar för tillsynsperioden – 2015 (prop. 2019/20:53). I propositionen föreslog regeringen att ett nätföretag inte ska kunna tillgodoräknas flera tillsynsperioders underskott när de nya bestämmelserna i ellagen (1997:857) om underskott i förhållande till intäktsramen tillämpas efter utgången av tillsynsperioden –2019. Regeringen förklarade i propositionen att den avsåg att återkomma med ett författningsförslag som ger ett särskilt investeringsutrymme till nätföretag som har outnyttjade underskott. antog regeringens förslag (bet. 2019/20:NU9 punkt 1, rskr. 2019/20:167). Lagändringen trädde i kraft . I ett tillkännagivande uppmanade regeringen att återkomma med det aviserade författningsförslaget senast (bet. 2019/20:NU9 punkt 2, rskr. 2019/20:167). Frågan om en särskild ordning för att hantera underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden –2015 behandlas i en promemoria som tagits fram i och i det följande kallas den första promemorian. Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Förslaget har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissvaren och en sammanställning av svaren finns tillgängliga i Infrastrukturdepartementet (I2020/00462). Frågan behandlades i en lagrådsremiss, som regeringen beslutade . Lagrådet lämnade förslaget utan erinran. Regeringen beslutade propositionen Särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet (prop. 2020/21:12). Regeringen återkallade propositionen (skr. 2020/21:40). Frågan om vilka ytterligare krav som bör ställas för att se till att en lag om särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet uppfyller syftet att skapa särskilda drivkrafter för elnätsföretag att göra investeringar som ökar kapaciteten i elnätet behandlas i en promemoria som tagits fram i och i det följande kallas den andra promemorian. Promemorians lagförslag, som utgår ifrån förslagen i den nämnda propositionen, finns i bilaga 3. Förslaget har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. Remissvaren och en sammanställning av svaren finns tillgängliga i Infrastrukturdepartementet (I2020/03221). Den andra promemorians förslag behandlas i avsnitt 7.2, 7.3, 9, 10 och 12. I propositionen behandlas de förslag som lämnas i den första och den andra promemorian. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådet lämnade förslaget utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. I förhållande till lagrådsremissen har en språklig ändring gjorts. Underskott i förhållande till I 5 kap. ellagen finns bestämmelser om intäktsram för nätverksamhet. stämmelserna innebär att nätmyndigheten () ska göra en förhandsprövning av elnätsföretagens intäkter från nätverk- Förhandsprövningen innebär att de samlade intäkter som en nät- koncessionshavare (ett nätföretag) högst får uppbära från nätverksamheten ska rymmas inom en intäktsram. främst av nätavgifter. Tillsynsperioden är normalt . Bestämmelserna fick sin nuvarande lydelse sedan antagit re- geringens förslag i propositionen Elmarknadsfrågor (prop. 2017/18:237). Lagändringarna trädde i kraft . Den ändring i ellagen som trädde i kraft innebär att nätföretag som har ett underskott från tillsynsperioden –2015 inte kan utnyttja underskottet enligt de nya bestämmelserna om avvikelser från intäktsramen (prop. 2019/20:53). Särskilda drivkrafter för investeringar i Regeringens förslag: En lag om särskilt investeringsutrymme för elnäts- verksamhet ska införas för att skapa särskilda drivkrafter för elnätsföre- tag att göra investeringar som ökar kapaciteten i elnätet. Nätkoncessionshavare som har s.k. outnyttjade underskott i förhål- lande till intäktsramen för tillsynsperioden –2015 ska få möjlighet att utnyttja underskotten. Lagen ska tillämpas i fråga om investeringar som en nätkoncessions- havare gör 2020–2023 och 2024–2027. Den första promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inga invändningar mot det. Lokalkraft anser att begränsningen till att investeringsutrymmet bara får användas till investeringar 2020–2027 är för långtgående. syftet med förslaget men kan se att ett antal villkor måste uppfyllas. stadsrätterna, , Fastighetsägarna , , , , Lantbrukar- nas , Skogen, Kemin, Gruvorna och Stålet (SKGS), Svenska , Allmännytta, Sveriges Energiföreningars Riks- organisation (SERO), , , en pri- vatperson och avstyrker förslaget. är bl.a. att förhandsregleringen av nätavgifterna redan är utformad så att nätföretagen får avkastning på nyttiga investeringar och att förslaget inte är förenligt med en förutsägbar elnätsreglering. Flera remissinstanser yttrar sig över den första promemorians förslag i Prop. 2020/21:94 samband med att de yttrar sig över den andra promemorian. och Kommuner och Regioner (SKR) avstyrker förslaget. bedömer att förslaget inte inkluderar ett tillräckligt tydligt kundperspektiv utan snarare leder till ökade kostnader utan att tillföra ökad nytta för användarsidan. SKR anser att förslaget är olämpligt och otillräckligt för att avhjälpa lokal kapacitetsbrist. anser att lagens syfte bör omfatta även reinvesteringar i anläggningar. Skälen för regeringens förslag Incitament att investera i ett robust elsystem behöver ett robust elsystem, som ger svenska företag möjlighet att växa och ger elnätskunderna rimliga avgifter. Därför pågår ett ständigt arbete för att förbättra elmarknadens funktion, bl.a. genom att hantera flaskhalsar i elnätet och se till att det finns tillräckligt med lokal effekt. En ökad elektrifiering av samhället är en viktig komponent i omställningen till nettonollutsläpp i transportsektorn och industrin. Investeringar i ökad kapacitet är motiverade bl.a. av behovet att kunna klara av framtida effekthöjningar. Investeringar i elnäten kan dessutom bidra till att uppnår den energipolitiska målsättningen att elproduktionen ska vara förnybar 2040. Det finns alltså ett stort behov av investeringar. Några remissinstanser framhåller att förhandsregleringen av nätavgifterna är utformad så att nätföretagen får avkastning på nyttiga investeringar. Regeringen bedömer emellertid att det är motiverat att skapa ytterligare incitament att investera i nya ledningar och ny teknik för att öka effekten i elnäten. Det huvudsakliga syftet bör vara att öka kapaciteten i näten, vilket inte utesluter att det skapas incitament även för sådana reinvesteringar som berör i sitt remissvar. Enligt SKGS beror den kapacitetsbrist som förslaget är tänkt att åtgärda främst på kapacitetsbrist i transmissionsnätet, som ansvarar för. Investeringar behövs emellertid enligt regeringens bedömning på alla nätnivåer. SKR anser att förslaget är otillräckligt för att avhjälpa lokal kapacitetsbrist. Förslaget har dock inte som syfte att ensamt lösa lokala kapacitetsproblem utan måste ses i ett sammanhang som inbegriper även andra åtgärder, t.ex. Svenska kraftnäts expansiva utbyggnad av transmissionsnätet. Möjlighet att utnyttja s.k. outnyttjade underskott Ett stort antal nätföretag har ett s.k. outnyttjat underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden –2015. En möjlighet att använda underskottet kan vara ett alternativ till att finansiera investeringar genom lån eller tillskott från ägare. Finansieringen blir då billigare för företaget. En möjlighet att utnyttja underskottet i förening med krav på investeringar kan alltså skapa de ytterligare incitament som nämns ovan. Några remissinstanser har invändningar mot att förslaget gör det möjligt för nätföretagen att använda outnyttjade underskott och ifrågasätter bl.a. om detta är förenligt med en förutsägbar elnätsreglering. förbund och en privatperson anser att de outnyttjade underskotten grundar sig på att regleringsmodellen för tillsynsperioden –2015 baserades på felaktiga premisser när det gällde beräkningen av kapitalkostnader. Som regeringen konstaterar i propositionen Underskott i förhållande till elnätsföretagens intäktsramar för tillsynsperioden –2015 (prop. 2019/20:53) kan förhållandena när det gäller nätföretag som har ett outnyttjat underskott anses vara så speciella att det finns skäl att överväga en särskild ordning för att hantera underskottet (s. 10). Att regelverket har ändrats när det gäller beräkningen av kapitalkostnader föranleder inte någon annan bedömning. Det sagda innebär inte att regeringen ser skäl att överge de ursprungliga avsikterna bakom bestämmelserna om avvikelser från intäktsramen. Om nätföretagen får möjlighet att utnyttja underskott som är hänförliga till tillsynsperioden –2015, bör möjligheten vara knuten till villkor om att intäkterna ska användas till de investeringar i elnäten som krävs för att möta växande behov när det gäller kapacitet, leveranssäkerhet och efterfrågeflexibilitet. Som bl.a. framhåller måste kundperspektivet beaktas i detta sammanhang. Syftet med regleringen är att öka kapaciteten i elnäten vilket i slutändan kommer att gynna kunderna t.ex. genom kortare ledtider för att ansluta eller höja effekten för kundernas anläggningar samt bättre leveranssäkerhet. Regeringen föreslår alltså att de nätföretag som har s.k. outnyttjade underskott ska få möjlighet att utnyttja underskotten. När det gäller den närmare utformningen av incitamenten att investera i näten finns överväganden och förslag i avsnitt 7.2. Intäkterna bör användas till investeringar –2027 En förutsättning för att utnyttja ett outnyttjat underskott bör vara att intäkterna används till investeringar 2020–2023 och 2024–2027. De berörda nätföretagen får på så sätt särskilda drivkrafter att förstärka och utveckla sina nät, eftersom finansieringen av investeringarna underlättas och investeringarna måste göras . Att nätföretagen får två tillsynsperioder på sig innebär dessutom att det finns incitament till större och mer komplicerade projekt, som tar tid att förbereda och genomföra, och att risken för onödiga eller onödigt dyra investeringar i elnätet minskar. Nätföretag med outnyttjade underskott är dels företag vars intäktsram beräknas enligt övergångsbestämmelserna till lagen (2018:1448) om ändring i ellagen (1997:857) när de nya bestämmelserna om underskott i förhållande till intäktsramen tillämpas efter utgången av tillsynsperioden –2019, dels företag som under den tillsynsperioden haft rätt att uppbära ett sådant belopp som avses i 5 kap. 29 § ellagen. Sådana nätföretag bör därför ges ett särskilt investeringsutrymme, om de inte har haft möjlighet att utnyttja hela underskottet –2019. En särskild lag om särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet Det särskilda investeringsutrymmet ska alltså vara knutet till investeringar som görs . Förslaget har dessutom tillkommit som en speciallösning för att hantera outnyttjade underskott i förhållande till Prop. 2020/21:94 intäktsramen för tillsynsperioden –2015. Det är därför lämpligt att regleringen införs i en lag om särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet snarare än genom ändringar i ellagen. Som framgår ovan bör lagen gälla investeringar som görs – 2027. Det är dock svårt att i förväg avgöra hur länge lagens bestämmelser kommer att behöva tillämpas med hänsyn till bl.a. att det särskilda investeringsutrymmet har betydelse för tillämpningen av 5 kap. ellagen (se särskilt avsnitt 7.1 och 7.3). Lagen om särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet bör alltså gälla tills vidare. Elnätsföretag som har särskilt Regeringens förslag: ska efter ansökan av nätkon- cessionshavaren besluta om ett särskilt investeringsutrymme för en re- dovisningsenhet och tillsynsperiod, om – intäktsramen för tillsynsperioden –2019 har ökats med tillämp- ning av äldre bestämmelser om avvikelser från intäktsramen eller nät- koncessionshavaren under den tillsynsperioden fått uppbära ett belopp från nätverksamheten enligt gällande bestämmelser om underskott i förhållande till intäktsramen, och – nätkoncessionshavarens intäkter från nätverksamheten under till- synsperioden –2019 har varit mindre än intäktsramen med tillägg av det belopp som nätmyndigheten kan ha beslutat. Den första promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med I promemorians förslag tas det inte hänsyn till att Energi- marknadsinspektionen i vissa fall kan tillämpa nya bestämmelser när det gäller underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden – Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inga synpunkter. tion AB påpekar att bestämmelsen bör formuleras om för att hantera situ- ationen att ett nätföretag får sitt tilläggsbeslut –2019 efter det att de gällande bestämmelserna har trätt i kraft. Skälen för regeringens förslag: För att ett nätföretag med ett s.k. out- nyttjat underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden – 2015 ska få möjlighet att utnyttja underskottet bör Energimarknadsinspek- tionen besluta om ett särskilt investeringsutrymme för företaget. Ett nätföretag kan ha ett s.k. outnyttjat underskott om företagets intäktsram för tillsynsperioden –2019 har ökats med tillämpning av äldre bestäm- melser om avvikelser från intäktsramen eller om Energimarknadsinspek- tionen har beslutat att företaget under den tillsynsperioden fått uppbära ett belopp enligt 5 kap. 29 § ellagen i dess lydelse Den sistnämnda situationen uppkommer i fall där det inte finns förut- 2020/21:94 sättningar att besluta om hanteringen av underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden –2015 förrän efter utgången av 2018. För att ett nätföretag ska ha ett outnyttjat underskott krävs dessutom att företaget inte haft möjlighet att utnyttja hela underskottet –2019. Intäkterna har alltså varit mindre än intäktsramen för perioden eller summan av intäktsramen och det belopp som beslutats enligt 5 kap. 29 § första stycket ellagen. Ett nätföretags samlade nätverksamhet kan omfattas av flera intäktsramar, exempelvis om företaget har både regionledningar och lokalnät. Det särskilda investeringsutrymmet är ett komplement till intäktsramen.