prop · H9031d14 · 2021-09-20 00:00:00 — TCO tillstyrker i stället att ledighet med familjedagspenning under ett kalenderår ska få delas upp på ett obegränsat antal perioder. ISF anser att det ska vara samma anmälningstider som gäller vid de olika situationerna (lov, studiedagar och utvecklingssamtal) då det annars är för otydligt, komplicerat och svårt att överblicka för arbetsgivare och för arbetstagare. De framför att en anmäl- ningstid på minst vore att föredra. TCO vill att anmälningstiden ska kortas till ”” för samtliga situationer för att ge föräldrarna den flexibilitet som krävs. vill att två månaders anmälningstid ska tillämpas utan undantag, dvs. det ska inte finnas en ventil och ska gälla även vid ledighet i samband med utvecklingssamtal. Även SKR, och kommun anser att anmälningstiden vid utvecklingssamtal ska förlängas. kommun föreslår en anmälningstid när det gäller ledighet för utvecklingssamtal. Arbetsdomstolen anser att det även vid utvecklingssamtal ska finnas en ventil som ger 2021/22:1 Utgiftsområde 12 arbetstagaren en möjlighet att anmäla ””. Arbetsdomstolen anser även att det kan övervägas om anmälningen till arbetsgivaren i de fall man använder del av dag även ska innehålla uppgift om när ledigheten är planerad. framför att det inte är reglerat vilken kontroll arbetsgivaren ska eller kan utföra vid en arbetstagares anmälan om ledighet med familjedagspenning. anser det bör föras in en bestämmelse som hanterar återtagande av beviljad ansökan. Skälen för regeringens förslag och bedömning Ny rätt till föräldraledighet Avsikten med familjeveckan är att ge förvärvsarbetande föräldrar till barn i åldersinter- vallet 4–möjlighet att vara lediga från arbetet med ersättning från staten för att vårda sina barn eller delta vid utvecklingssamtal. För att möjliggöra ledighetsrätt från arbetet behöver en ny rätt till ledighet under tid då föräldern får familjedagspenning, benämnd ledighet med familjedagspenning, föras in i föräldraledighetslagen (1995:584), förkortad FLL. avstyrker förslaget om en ny ledighetsrätt och TCO tillstyrker, övriga instanser kommenterar inte förslaget direkt. I avsnitt 3.9.3 beskrivs skälen för regeringens förslag till att införa en ny föräldrapenningsförmån be- nämnd familjedagspenning. En ledighetsrätt kopplad till användandet av förmånen är en förutsättning för att föräldern ska kunna nyttja den och är en central del av refor- men. Argumenten för och emot en ny ledighetsrätt är därför desamma som de för och emot att införa familjedagspenningen, se därför vidare avsnitt 3.9.3. Enligt 37 kap. 3 § SFB kan en person som har sjukersättning i vissa situationer få be- hålla sjukersättningen när personen förvärvsarbetar med utnyttjande av en arbetsför- måga som han eller hon antogs sakna när beslutet om sjukersättning fattades. Syftet med den bestämmelsen är att göra det lättare för vissa personer med sjukersättning att börja arbeta utan att förlora sin rätt till sjukersättning (se prop. 2008/09:6 s. 13). För- äldrar som arbetar enligt nämnda bestämmelse föreslås inte ha rätt till familjedagspen- ning när de avstår från sådant arbete. Ett av huvudsyftena med familjeveckan är att underlätta för föräldrar att förena arbetsliv med familjeliv. Eftersom dessa föräldrar utför faktiskt förvärvsarbete är syftet och utgångspunkten för reformen emellertid applicerbara även på dem. De föräldrar som avses bör därför ha samma rätt till ledighet från arbetet som en förälder som får familjedagspenning. En motsvarande bestämmelse finns avseende rätt till ledighet med tillfällig föräldrapenning (se 8 § första stycket 2 FLL). Föräldraledighet får enligt föräldraledighetslagen som huvudregel delas upp på högst tre perioder för varje kalenderår (se 10 § FLL). Det finns dock undantag från denna regel när det gäller ledighet för besök vid mödravården, deltagande i föräldrautbild- ning och deltagande vid inskolning. Även ledighet med tillfällig föräldrapenning undantas från begränsningen av antalet ledighetsperioder. Regeringen föreslår att det görs ett sådant undantag även för ledighet med familjedagspenning och att sådan ledighet därmed inte ska räknas in i de tre perioderna. Syftet med familjeveckan är att dagarna, förutom vid lov och terminsuppehåll, ska kunna användas vid skolans, fritidshemmets och förskolans studiedagar eller motsvarande och vid utvecklingssam- tal. Detta innebär att dagarna ska kunna tas ut en och en på det sätt som studiedagar och utvecklingssamtal faktiskt förekommer. SKR och avstyrker förslaget och framför att även den föreslagna ledigheten bör ingå i de tre perioderna för att underlätta arbetsgivarnas planering. Enligt regeringens bedömning skulle dock en begränsning av antalet perioder med ledighet innebära att syftet med reformen 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Antalet dagar inom familjeveckan är begränsat till tre för föräldrar med gemensam vårdnad om sina barn och sex för den som har ensam vårdnad. Det låga antalet dagar innebär i sig att behovet av en begränsning av antalet ledighets- perioder är mindre än inom t.ex. föräldrapenningen där antalet dagar är fler och ledig- heterna därför kan avse betydligt längre tidsperioder. För en förälder som dessutom har ett yngre barn, för vilket av föräldraledighet med föräldrapenning kan ha varit aktuell och kanske i kombination med en reducering av den normala arbetstiden vid återgång i arbete, så skulle en begränsning till tre perioder innebära att det snabbt skulle vara omöjligt att exempelvis delta på två olika utvecklingssamtal. Regeringen föreslår därför att dagar inom ramen för familjeveckan inte begränsas av- seende perioder och att ett undantag för ledighet med familjedagspenning därmed förs in i lagen. Det ligger också i linje inom föräldrapenningen som används för liknande situationer, dvs. för tillfälliga, kortvariga ledigheter, behandlas i föräldra- ledighetslagen. Ledighet inom ramen för familjeveckan är tillfällig men syftar i huvudsak inte till att möta ett akut behov. Vanligtvis vet föräldern att studiedagar eller lov kommer att in- träffa i förväg, ofta i samband med terminsstart på höstterminen. Detta talar för att en längre anmälningstid är oproblematisk för föräldern i dessa fall. Sam- tidigt kan situationen för föräldern, och därmed behovet av ledighet, förändras snabbt, exempelvis med hänsyn till förälderns arbetsschema, kännedom om förläggningen av beviljad semester, den andra förälderns arbetstider. Ur det perspektivet kan föräldern ändå ha en kortare planeringshorisont och därmed ett behov av flexibilitet för när ledigheten ska anmälas. Detta kan vara fallet , när en förälder anmäler för- äldraledighet med föräldrapenning. Familjedagspenningen ska även kunna användas för utvecklingssamtal, något som oftast bestäms med kortare framförhållning än t.ex. förläggning av studiedagar. Det finns inte några bestämmelser i skollagen eller skolför- ordningen som anger med vilken framförhållning som skolan eller huvudmannen ska ange tidpunkterna för lov, studiedagar eller utvecklingssamtal. Att antalet dagar med familjedagspenning per vårdnadshavare är litet innebär att påverkan på arbetsgivarna borde bli ganska liten i jämförelse med av föräldraledighet då det kan finnas behov av att t.ex. rekrytera en vikarie för , även om även kortvarig ledighet kan vara utmanande i vissa sektorer. Arbetsgivaren bör trots detta ha behov av att få tidig information från arbetstagaren om ledighetsbehovet, eftersom ledigheten kan omfatta flera anställda vilket därmed kräver samordning och planering. För små arbetsgivare kan påverkan bli större, särskilt om flera av de anställda har rätt till ledighet inom ramen för familjeveckan och önskar använda dem ungefär , t.ex. under ett höstlov. Frånvaro av flera nyckelpersoner kan försvåra särskilt för dessa arbetsgivare. Regeringen föreslår därför att, när det gäller ledighet med familjedagspenning för vård av barn på grund av lov, terminsuppehåll eller studiedagar, så ska arbetstagaren anmäla ledighet till arbetsgivaren före ledighetens början eller, om det inte kan ske, . Det är en anmälningstid som föräldrarna och arbetsgi- varna är väl bekanta med från föräldrapenningen. För ledighet i samband med utvecklingssamtal föreslår regeringen att samma tidsfrist ska gälla som för andra ledigheter på liknande tillfällig grund, t.ex. ledighet med till- fällig föräldrapenning i samband med att en förälder till ett barn som är sjukt eller har en funktionsnedsättning deltar i en utbildning i hur man vårdar barnet. Anmälan vid denna situation ska därför i stället göras minst före ledighetens början. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 avstyrker en kortare anmälningstid och anser att två månaders anmälningstid ska tillämpas utan undantag och oavsett situation. TCO och ISF anser också att anmälningstiden för familjedagspenning ska vara densamma oavsett om det är lov eller utvecklingssamtal som ledigheten avser, men att det ska vara en kortare tidsfrist än . ISF föreslår att tiden ska vara minst , TCO anser att föräldrarnas behov av flexibilitet är stort och att anmälan därför enbart ska ske . Regeringen anser inte att en anmälningstid bör vara huvudregeln för ledighet med familjedagspenning i samband med utvecklingssamtal. Förskolans och skolans meddelanden om tider för utvecklingssamtal kan lämnas med betydligt kortare varsel än . En sådan lång anmälningstid som i dessa situa- tioner skulle därmed innebära att föräldrar i praktiken inte har möjlighet att nyttja för- äldraledighet i detta syfte. Vidare bedömer regeringen att, som ISF och TCO föreslår, en mycket kort anmälningstid även för sådan ledighet som i de flesta fall kan förutses och planeras (lov och studiedagar) innebär att arbetsgivares planeringsförutsättningar försämras på ett sätt som inte är motiverat. Det är troligt att ledighet i dessa syften kommer att användas i större omfattning än ledighet vid utvecklingssamtal. Ledighet vid t.ex. lov kan också i högre grad vara sammanfallande för flera arbetstagare än ledighet vid utvecklingssamtal, vilket kräver utrymme för arbetsgivarens planering och bemanning. Två månaders anmälningstid för de fall då ledighetsbehovet är mer förutsebart är därför rimligt. Om förutsättningarna i vissa fall är sådana att anmälan inte kan ske i förväg, t.ex. på grund av plötsligt ändrade arbetstider eller att skolan med kort varsel informerar om en studiedag, så föreslås det ändå finnas möjlighet för föräldern att då anmäla behovet av ledighet . Även vid ansökan om föräldrapenning har det bedömts finnas behov av en sådan möjlighet. Att ha en sådan ventil även för familjedagspenningen är rimligt givet att ledigheten är av kortvarig karaktär och olägenheten för arbetsgivaren är begränsad eftersom föräl- dern i de allra flesta fall bör ha möjlighet att anmäla ledigheten i enlighet med huvud- regeln. Även SKR, och kommun framför att en veckas anmälningstid vid utvecklingssamtal ger för kort framförhållning för arbetsgivare. kommun önskar att den utökas med exempelvis . Arbetsdomstolen å sin sida har invänd- ningar mot att det inte finns en motsvarande ”ventil” för anmälan för utvecklingssam- tal som det gör för anmälan vid lov och studiedagar. Att införa andra anmälningstider än de som finns i föräldraledighetslagen skulle komplicera lagstiftningen. Familjeveckan omfattar och bedöms inte motivera en helt egen anmälningstid som föräldrar och arbetsgivare behöver för- hålla sig till. Särskilt för små arbetsgivare kan ett komplicerat regelverk, med flera olika anmälningstider, ha negativa effekter avseende exempelvis administrativa åtgärder. Efter avvägning av möjligheterna av å ena sidan arbetstagarens möjlighet att förutse och planera ledighetsbehovet och å andra sidan arbetsgivarens behov av tydliga plane- ringsförutsättningar föreslår regeringen således två månaders anmälningstid med en ventil vid anmälan i samband med lov och studiedagar och en veckas anmälningstid vid utvecklingssamtal. Arbetsdomstolen anser att kan det övervägas om arbetstagaren vid delledighet även ska anmäla vilken tid som ledigheten avser. Av regleringen i föräldraledig- hetslagen framgår att arbetstagaren i samband med anmälan ska ange hur ledigheten är planerad att pågå (se 13 §). Det är därför naturligt att arbetstagaren i sin anmälan även anger den aktuella tidpunkten om ledigheten enbart avser en halv dag. Även samråd mellan arbetsgivare och arbetstagare ska ske då en diskussion om ledig- hetens förläggning kan föras (se 14 § FLL). Regeringen bedömer därför att ingen för- 2021/22:1 Utgiftsområde 12 fattningsändring behövs för att arbetsgivaren ska få den information som Arbetsdom- stolen efterfrågar. Det bör särskilt noteras att den i föräldraledighetslagen reglerade möjligheten att genom kollektivavtal på central nivå avvika från lagen i fråga om anmälan om ledighet möjliggör för arbetstagarorganisationer och arbetsgivare att skapa branschanpassade lösningar (se 2 § andra stycket FLL), något exempelvis TCO framhäver. anser att möjligheten till återtagande av ledighetsansökan bör regle- ras särskilt, oavsett om det gäller familjedagspenning eller föräldrapenning. Det är inte osannolikt att ett återtagande av en ansökan om föräldraledighet som sker med kort framförhållning kan orsaka problem för arbetsgivaren, som eventuellt anställt en vika- rie eller på annat sätt anpassat verksamheten utifrån att arbetstagaren ska vara ledig. Frågan om återtagande av ledighetsansökan är reglerad när det gäller avbrott av pågå- ende föräldraledighet (15 § FLL) och ska anmälan om återgång i arbete göras sna- rast möjligt och arbetsgivaren kan under vissa omständigheter skjuta på återinträdet. Det finns ingen motsvarande reglering när det gäller ledighet som inte har påbörjats. Eftersom frågan är ny, omfattar flera förmåner och situationer och inte har utretts kan den inte omhändertas inom ramen för detta lagstiftningsärende. framför att det inte är reglerat vilken kontroll arbetsgivaren ska eller kan utföra vid en arbetstagares anmälan om ledighet med familjedagspenning. En arbetsta- gares arbetsplikt är den mest grundläggande skyldigheten gentemot arbetsgivaren. Frånvaro utan rätt till ledighet, i detta fall utan rätt till familjedagspenning den aktuella dagen, kan därmed innebära olovlig frånvaro. Arbetsgivaren kan i vissa fall begära ett intyg från föräldern om hur många dagar med föräldrapenning som nyttjats alternativt finns kvar att nyttja, i syfte att säkerställa att det finns rätt till ledighet. Arbetstagaren kan då begära ett sådant intyg från . Ett intyg om nyttjad föräldra- penning kan även i vissa fall behöva lämnas till arbetsgivaren som underlag för beräk- ning av föräldralön enligt kollektivavtal. Regeringen konstaterar att någon reglering om kontroller i samband med anmälan om föräldraledighet inte har bedömts nödvän- dig för redan existerande ledighetsgrunder, trots att sådan frånvaro kan vara frekvent och även långvarig. Regeringen gör därför bedömningen att någon reglering om kon- troller inte är nödvändig när det kommer till anmälan om familjedagspenning. Hur ledigheten får tas ut och samråd m.m. Nuvarande bestämmelser om ledighetens förläggning när det gäller hur ledigheten får tas ut och om samråd med arbetsgivaren innebär att både arbetstagarens och arbetsgi- varens intressen tillgodoses (se 11, 12 och 14 §§ FLL). och vill se en förstärkt samrådsskyldighet och att arbetsgivaren ska ha större inflytande över ledighetens förläggning vid ansökan om familjedagspenning. anser även att föräldraledighet med familjedagspenning ska behandlas på motsvarande sätt som semesterledighet. Givet familjedagspenningens omfattning och syfte bedömer regeringen att det inte är ändamålsenligt att introducera nya regler om samråd än de som redan gäller. I fråga om ledighetens förläggning ges även möjligheter att genom kollektivavtal på central nivå åstadkomma mer branschanpassade lösningar (se 2 § tredje stycket FLL). Rege- ringen föreslår inga förändringar i dessa delar med anledning av att en ny form av ledighet, ledighet med familjedagspenning, införs. Några ändringar av föräldraledighetslagens övriga bestämmelser bedöms inte nödvän- diga. Bestämmelserna finns i 3, 8 a, 8 b, 10 och 13 §§ FLL. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 3.9.17Ändringar i andra författningar Regeringens förslag: Föräldraledighet med familjedagspenning ska vara semester- lönegrundande. ledamöter ska ha rätt till ersättning för ledighet med familjedagspenning enligt de bestämmelser som gäller för arbetstagare hos . Regeringens bedömning: Det behöver inte göras några lagändringar för att statlig ålderspensionsavgift ska betalas för familjedagspenning. Det bör inte göras några ändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: Svensk Näringsliv avstyrker förslaget om att föräldraledighet med familjedagspenning ska vara semesterlönegrundande. påpekar att förslagen från Utredningen om riksdagsledamöter- nas förmåner kan påverka förslaget om ändring i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter. a-kassor konstaterar att bestämmelserna i 15 a och 20 §§ lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring inte omfattar den föreslagna familjedagspenningen och undrar om detta är avsikten. Övriga instanser kommenterar inte förslagen och bedömningarna. Skälen för regeringens förslag och bedömning Enligt 17 a § första stycket semesterlagen (1977:480) är frånvaro från arbetet semester- lönegrundande när det gäller vissa former av ledighet enligt föräldraledighetslagen. Det gäller bl.a. i fråga om ledighet med tillfällig föräldrapenning och i fråga om tid för vilken föräldrapenning lämnas med anledning av barns födelse eller adoption enligt 12 kap. SFB. Detsamma bör enligt regeringens mening gälla vid frånvaro från arbetet på grund av ledighet med familjedagspenning. Regeringen bedömer dock inte att det finns skäl för att frångå sambandet mellan för- äldraledighet med föräldrapenningsförmåner och semesterlönegrundande frånvaro från arbetet. I lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter finns bestämmelser om riksdagsledamöters arvode vid bland annat föräldraledighet. Vid ledighet för barns födelse, vård av adoptivbarn eller ledighet med tillfällig föräldrapenning ges rätt till ersättningar enligt de bestämmelser som gäller för arbetstagare hos Riksdagsförvalt- ningen (se 3 kap. 8 §). Även ledighet med familjedagspenning utgör föräldraledighet och bör därför kunna ge riksdagsledamöter rätt till ersättning på samma sätt som kan gälla för arbetstagare hos . påpekar att förslagen som lämnas av Utredningen om riksdagsledamöternas förmåner kan påverka förslaget om ändring i lagen om ersättning till ledamöter i denna proposi- tion. Av utredningens betänkande framgår att den bland annat föreslår en ny reglering av berörd fråga med ikraftträdande (se bet. 2020/21:URF2). Rege- ringen har dock hämtat in information om att ett eventuellt ikraftträdande av utred- ningens författningsförslag kommer att ske efter den tidpunkt då regleringen om 2021/22:1 Utgiftsområde 12 familjedagspenningen föreslås träda i kraft. Det kvarstår således ett behov av att ändra bestämmelsen i 3 kap. 8 § lagen om ersättning till ledamöter. Statlig ålderspensionsavgift (STÅP) bör betalas för individer som får familjedagspen- ning. STÅP är en avgift som staten betalar in till det allmänna ålderspensionssystemet. Avgiften betalas av staten vid sidan av statens budget, för individer som får t.ex. arbetslöshets- eller socialförsäkringsförmåner som grundar pensionsrätt eller som har ett s.k. pensionsgrundande belopp. Föräldrapenningsförmåner enligt 11–13 kap. SFB är sådan ersättning som STÅP betalas för (se 2 § lagen [1998:676] om statlig ålders- pensionsavgift). Även familjedagspenning föreslås utgöra en föräldrapenningsförmån och kommer därmed att ge pensionsrätt (se 59 kap. 13 § 1 och 61 kap. SFB). Det finns ingen anledning att behandla den förmånen på ett annat sätt än föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning i detta sammanhang. Regeringen bedömer att ingen lagändring behövs med anledning av detta. I lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring finns bestämmelser om hur tid med för- äldrapenningsförmån ska behandlas. I den mån det behövs för att uppfylla arbetsvill- koret jämställs med förvärvsarbete även tid då den arbetssökande har fått föräldrapen- ningsförmån enligt socialförsäkringsbalken (13 a §). När ramtid ska bestämmas räknas i vissa fall inte tid då den sökande fått föräldrapenningsförmån enligt socialförsäk- ringsbalken (s.k. överhoppningsbar tid 17 §). Vid bestämmande av normalarbetstid ska utöver arbetad tid även beaktas tid som ersatts med föräldrapenningsförmån enligt socialförsäkringsbalken under vissa förutsättningar (23 b §). Ersättning inom ramen för familjeveckan är en föräldrapenningsförmån och bör således behandlas på samma sätt som föräldrapenningsförmånerna i övrigt. a-kassor konstaterar att bestämmelserna i 15 a och 20 §§ lagen om arbetslös- hetsförsäkring inte omfattar den föreslagna familjedagspenningen och undrar om detta är avsikten. Bestämmelserna i 15 a och 20 §§ reglerar hur tid med föräldrapenning ska behandlas när det gäller ramtid och dagpenning. Dessa bestämmelser omfattar inte andra föräldrapenningsförmåner enligt socialförsäkringsbalken än föräldrapenning. Regeringen anser att någon ändring inte bör göras i detta avseende. Det innebär i huvudsak att den möjlighet som finns att under vissa omständigheter tillgodoräkna tid med föräldrapenning i ett arbetsvillkor inte gäller tid med familjedagspenning. Rege- ringen bedömer att konsekvenserna av att familjedagspenningen inte omfattas av bestämmelserna i 15 a och 20 §§ i praktiken kommer att vara begränsade. Regeringen anser därför att inga ändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring bör göras. Skatt och sociala avgifter Regeringen anser att ersättning inom ramen för familjeveckan ska utgöra beskattnings- bar inkomst på samma sätt som föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. I och med att föräldrapenningsförmåner enligt redan gällande reglering tas upp i inkomst- slaget tjänst (se 11 kap. 31 § 1 inkomstskattelagen [1999:1229]) och familjedagspen- ning föreslås utgör en sådan förmån behöver ingen lagändring göras med anledning av detta. Enligt lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter ska inbetalda föräldraförsäk- ringsavgifter enligt socialavgiftslagen (2000:980) finansiera föräldrapenningsförmåner enligt 11–13 kap. SFB, kostnader för administration av föräldrapenningsförmåner och sådana statliga ålderspensionsavgifter enligt lagen om statlig ålderspensionsavgift som 2021/22:1 Utgiftsområde 12 betalas för föräldrapenningsförmåner (se 1 kap. 5 §). Regeringen föreslår ingen änd- ring av föräldraförsäkringsavgiftens nivå. Bestämmelsen om semesterlönegrundande föräldraledighet finns i 17 a § semester- lagen. Bestämmelsen om ersättning till ledamöter finns i 3 kap. 8 § lagen om ersättning till ledamöter. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Familjedags- penning ska inte lämnas för tid före ikraftträdandet. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. I promemo- rian föreslogs att lagändringarna skulle träda i kraft . Remissinstanserna: Av de instanser som kommenterar förslaget tillstyrker TCO för- slaget om ikraftträdande. framför att det är av stor betydelse att beslut om reformen fattas för att ge så goda förutsättningar som möjligt för genomförandet. Statens servicecenter vill att ikraftträdandet inte ska ske under deklara- tionsperioden. CSN pekar på att skyldigheten att anmäla frånvaro före ledighetens början kan vara i konflikt med den ikraftträdandereglering som föreslås i promemorian. Skälen för regeringens förslag: Införandet av familjeveckan är en prioriterad åtgärd för att underlätta för föräldrar att kombinera familjeliv och arbetsliv. Därför bör för- slaget träda i kraft så snart som det är möjligt. I promemorian föreslogs ett ikraftträ- dande .