prop · H9031d27 · 2021-09-20 00:00:00 — Regeringens prognos för kommunsektorns finanser präglas av pandemins fortsatta påverkan på den kommunala verksamheten. En mer utförlig bedömning av kommunsektorns ekonomi och sysselsättning redovisas i Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 8. 2021/22:1 Utgiftsområde 25 Tabell 2.6 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 -0,4 -0,6 -0,5 Resultat efter finansiella poster Procent av skatter och generella Anm.: Baserad på publicerad statistik . Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Uppgifter i denna tabell baseras på Nationalräkenskaperna medan resultatredovisningen inom utgiftsområde 25 bygger på kommuners och regioners räkenskapssammandrag. Uppgifterna kan därför skilja sig något åt. Källor: och egna beräkningar. 2.7.2Förstärkningar av det generella statsbidraget behövs Kommuner och regioner behöver goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar samt stabila planeringsförutsättningar för att välfärden i hela landet ska tryggas och fortsätta att utvecklas. som hanteringen av pandemin och dess konsekvenser fortsätter, ökar behoven av vård, skola och omsorg till följd av den demografiska utvecklingen. Den demografiska utvecklingen har omnämnts som en faktor som försvårar planeringen och försämrar de ekonomiska förutsättningarna i kommunsektorn. Det demografiskt betingade behovet av välfärd har lett till ökade utgifter för kommunsektorn . Även om ökningstakten har avtagit något, förväntas ökningen fortsätta . Utgiftsökningen beror främst på att antalet äldre förväntas fortsätta öka (se diagram 2.8). Försörjningskvoten fortsätter därmed att öka , från 2020 till 2030. Kvoten beräknas öka mest i kommungruppen mindre städer/tätorter och landsbygdskommuner, från 2020 till 2030. 2021/22:1 Utgiftsområde 25 Diagram 2.8 Förändring av folkmängd per åldersgrupp 2020–2030 Index 2020 = 100 Anm.: Basår 2020. Källor: och egna beräkningar. Den demografiska utvecklingen innebär ökade behov av verksamhetslokaler, såsom skolor, äldreboenden och sjukhus. Om kommuner och regioner inte budgeterar för och uppnår tillräckliga ekonomiska resultat kommer investeringarna att behöva finansieras med lån, vilket i sin tur innebär att kommunsektorns skuldsättning kommer att fortsätta öka. Om kommuner och regioner ska kunna möta oförutsedda händelser och uppnå en god ekonomisk hushållning behöver de både budgetera för och uppnå ekonomiska resultat på en nivå som överstiger balanskravets miniminivå. Det demografiska trycket, kompetensförsörjningsproblem och hög arbetslöshet ställer stora krav på sektorn och utvecklingen kommer att kräva en omställning mellan verksamheter och av arbetssätt i kommunsektorn. Staten bör dock också fortsatt vidta åtgärder för att stödja kommuner och regioner, bl.a. genom att bidra till stabila och långsiktiga planeringsförutsättningar. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att det generella statsbidraget till kommuner och regioner ökas med 2022, varav till kommunerna och till regionerna. Därutöver reglerar staten nivån på det generella statsbidraget till kommuner och regioner när uppgifter och ambitionsnivåer förändras. I denna proposition föreslås att sektorn kompenseras enligt den kommunala finansieringsprincipen med sammanlagt 2022. Utöver detta tillkommer övriga ekonomiska regleringar som netto minskar anslagsnivån (se tabell 2.7). I enlighet med den anslagsnivå på anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning som föreslås i denna proposition, föreslås det generella statsbidraget minskas 2022 jämfört med , eftersom de tillfälliga generella tillskott som beslutades i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU3, rskr. 2020/21:151) minskas . Staten har sammantaget förstärkt det generella statsbidraget till kommuner och regioner, och den föreslagna nivån på det generella statsbidraget 2022 innebär en permanent nivåhöjning med jämfört med nivån 2018 (se diagram 2.9). 2021/22:1 Utgiftsområde 25 Diagram 2.9 Permanenta förstärkningar av det generella statsbidraget Särskilt stöd till befolkningsmässigt mindre kommuner Regeringen föreslår också att ett särskilt stöd om ska fördelas till de 70 kommuner som får mest stöd via det kommunala utjämningssystemet eller har färre än 9 000 invånare, totalt 88 kommuner, . Varje kommun kommer att få samt ett belopp som är fördelat utifrån antalet invånare i respektive kommun. Stödet är inte förknippat med särskilda krav och medlen kan användas för de ändamål som kommunerna anser bäst gynnarinvånarna. Stödet kan motverka de skillnader som finns mellan olika kommuner och kommungrupper, t.ex. vad avser resultat och finansiell ställning, och som påverkar tillgången till god välfärd i hela landet. 2.7.3Utmaningarna förutsätter en lämplig statlig styrning Statens styrning ska präglas av tillit till kommuner och regioner. Den statliga styrningen behöver skapa utrymme för regional och lokal anpassning samt effektivisering. Det är ett gemensamt ansvar för staten, kommunerna och regionerna att skapa goda förutsättningar för att nå målsättningen om en effektiv verksamhet med hög kvalitet i hela landet. Regeringen anser att generella statsbidrag ska vara utgångspunkten i den ekonomiska styrningen av kommunsektorn. Generella statsbidrag möjliggör anpassning efter lokala och regionala behov, vilket är särskilt viktigt då utmaningarna är stora, som de skiljer sig åt mellan kommunerna och mellan regionerna. Det generella statsbidraget fördelas till största delen genom det kommunalekonomiska utjämningssystemet, vilket innebär att bidraget i stor utsträckning utjämnar för strukturella faktorer såsom demografi och socioekonomi. Regeringen anser att det finns ett fortsatt behov av att staten ersätter kommunerna och regionerna för kostnader inom vissa områden och i viss utsträckning riktar statsbidrag till specifika områden med stora utvecklingsbehov. För att säkerställa att riktade statsbidrag används där de ger bäst effekt, och att den administrativa börda som följer av dessa inte är onödigt betungande, avser regeringen fortsätta arbetet med att utveckla en mer strategisk styrning med riktade statsbidrag. 2.7.4Väl fungerande ramverk ger goda förutsättningar Även om resultaten för kommunsektorn som helhet har legat på en hög nivå , och var särskilt höga 2020, finns det kommuner och regioner som har en 2021/22:1 Utgiftsområde 25 Regeringen anser att det är av stor vikt att det kommunalekonomiska utjämningssystemet i tillräcklig grad fångar upp de strukturella faktorer som påverkar kommunernas och regionernas ekonomiska förutsättningar och därmed förut-sätt- ningarna för en likvärdig verksamhet i hela landet. Systemet behöver i sin helhet utvecklas i takt med samhällsutvecklingen. har tillkännagett för regeringen att en utredning som ser över det kommunalekonomiska utjämningssystemet med fokus på utveckling, tillväxt och likvärdig service i hela landet bör tillsättas (bet. 2020/21:FiU15, rskr. 2020/21:129). Regeringen avser att återkomma i fråga om hanteringen av tillkännagivandet. är en enhetsstat med en långtgående självstyrelse. Det innebär en balansgång mellan hur omfattande och detaljerad styrningen ska vara och vilket handlingsutrymme kommuner och regioner ska ha. Systemet bygger i grunden på ömsesidig tillit mellan stat och kommun respektive regioner, som staten har möjligheter att styra de kommunala verksamheterna och har olika styrmedel till sitt förfogande. Staten har ett övergripande ansvar för hela den offentliga sektorns utveckling. Det innebär att staten har ett ansvar för att medborgarna och företagen får den service som har beslutat om. Dessutom ska staten främja och upprätthålla nationella värden som likvärdighet, rättssäkerhet och samhällsekonomisk stabilitet. Andra aspekter som ingår i det övergripande ansvaret är t.ex. samordning mellan olika offentliga aktörer, graden av delaktighet i olika EU-initiativ och nyttjandet av ny teknik. Även den offentligt finansierade verksamhet som bedrivs i privat regi ingår i statens övergripande ansvar. Detta medför att staten i viss utsträckning styr den kommunala sektorn så att nationella mål och ambitioner får genomslag. Samverkan kan vara en viktig möjlighet för kommuner och regioner att öka sin kapacitet och effektivisera sin verksamhet genom att använda resurser gemensamt. Flera utredningar, bl.a. (SOU 2007:10), (SOU 2020:8) och (Fi2021/00984), har påtalat behovet av att utvärdera den kommunala samverkan. Regeringen har också tidigare konstaterat att det finns behov av att utvärdera de möjligheter till avtalssamverkan som regleras i kommunallagen (prop. 2017/18:151 s. 32). Regeringen avser att fortsätta arbetet med att utveckla kunskapsunderlaget om samverkan. Tabell 2.7 Anslagsutveckling 1:1 Kommunalekonomisk utjämning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslagets ändamål är att ge kommuner och regioner goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner och regioner enligt lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. 2021/22:1 Utgiftsområde 25 används även som ett instrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Föreslagna och tidigare aviserade tillskott I syfte att minska behovet av att höja kommunalskatterna och skära ner i verksamheter, och ge kommuner och regioner bättre förutsättningar att utveckla välfärdens verksamheter, behöver det generella statsbidraget en permanent förstärkning. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med 2022 (se tabell 2.7) beräknas anslaget ökas med . har efter förslag i betänkandet Vissa ändringar i statens budget 2021 – Stöd till äldreomsorgen med anledning av coronaviruset (bet. 2020/21:FiU46, rskr. 2020/21:239) beslutat att öka anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet inom utgiftsområde 9 med 2021. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2022. beräknas anslaget ökas med , och med . I syfte att fördela samma belopp som beslutat om, men via det generella statsbidraget, och därmed stärka kommuner och regioners förutsättningar att leverera en god välfärd, beräknar regeringen att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med 2024. Regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen Regeringen behandlar i denna proposition nya och planerade regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen. beslutade regleringar, samt nya och planerade regleringar, framgår av tabell 2.8. infördes en utökad nedsättning av fastighetsavgiften vid nybyggnation (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1, rskr. 2012/13:37). Den tioåriga nedsättningen av fastighetsavgiften för nybyggda bostäder utvidgades genom att fastighetsavgiften sattes ned helt även för år 6–15 efter värdeåret. Utvidgningen gäller för byggnader med beräknat värdeår 2012 eller . Förändringen minskar kommunernas inkomster från fastighetsavgiften successivt 2018–2027. beräknas inkomstminskningen till följd av förslaget uppgå till . Anslaget ökas till följd av detta med 2022. beräknas anslaget ökas med och med . I avtalet mellan och om vissa skattefrågor regleras hur länderna ska kompensera varandra för minskade skatteintäkter till följd av att pendlare mellan länderna beskattas i arbetslandet och inte i bosättningslandet (prop. 2003/04:149, bet. 2003/04:SkU31, rskr. 2003/04:269). Utjämningsbeloppens storlek påverkas av antalet pendlare som omfattas av utjämningsordningen och deras löner. Förändringar i den dansk-svenska växelkursen påverkar också nettobeloppet. Nettot av de utjämningsbelopp som regleras i artikel 6 i avtalet bör fördelas på samtliga kommuner respektive regioner med ett enhetligt belopp per invånare, eftersom de minskade skatteintäkterna som följer av pendlingen fördelas på hela kommunsektorn genom inkomstutjämningen. För har betalat ca mer i inkomstskatt till jämfört med . har betalat ca 9 miljoner 2021/22:1 Utgiftsområde 25 kronor mer i inkomstskatt till för jämfört med . Sammantaget leder detta till högre nettointäkter för jämfört med . föreslås att skillnaden mellan nettobeloppet för och motsvarande belopp 2018 regleras genom en minskning av anslaget med , varav beräknas avsättas för kommunerna och för regionerna. Fördelningen mellan kommuner och regioner är gjord i förhållande till medelskattesatsen för kommuner respektive regioner. beräknas anslaget minskas med motsvarande belopp. Förmånsvärdet för personbilar förändrades 2021 (prop. 2020/21:156, 2020/21:SkU28, rskr. 2020/21:329). Förändringen innebär att skatteintäkterna för kommunsektorn ökar. Anslaget minskas till följd av detta stegvis 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU3, rskr. 2020/21:151). Regeringen avser att lämna förslag om justerad åldersgräns för det förhöjda grundavdraget, från till 2023 och till 2026 (se Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 13.9). Detta ökar kommunsektorns skatteinkomster och anslaget minskas till följd av detta med . Preliminärt beräknas minskningen fördelas med för kommunerna och Fördelningen mellan kommuner och regioner är gjord i förhållande till medelskattesatsen för kommuner respektive regioner. Tabell 2.8 Tillskott, ekonomiska regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen och övriga regleringar för anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning Tillskott i enlighet med Regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen Tillskott i enlighet med 9 avsnitt 7.5) Extra studietid och utökad 16 avsnitt 4.6.2) 16 avsnitt 4.7.1) 16 avsnitt 5.5) 16 avsnitt 4.6.1) 2021/22:1 Utgiftsområde 25 Barnets bästa när vård 9 avsnitt 7.5) 24 avsnitt 4.5) 16 avsnitt 4.6.2) 16 avsnitt 4.6.1) 16 avsnitt 4.6) 16 avsnitt 5.5) 16 avsnitt 4.6) 4 avsnitt 2.8.2) 16 avsnitt 4.6.1) 16 avsnitt 4.6) 16 avsnitt 4.6) 16 avsnitt 4.6.1) 16 avsnitt 4.6.1) -26,5 -26,5 -26,5 Stärkt rätt till assistans 9 avsnitt 7.5) 16 avsnitt 4.6.3) -23,5 -23,5 16 avsnitt 4.6.1) 16 avsnitt 4.6) 1 avsnitt 10.10) 9 avsnitt 5.5) 16 avsnitt 4.6) 2021/22:1 Utgiftsområde 25 9 avsnitt 4.5) beslutade och förändringar av tidigare aviserade regleringar Regler om faderskap och -36,25 -36,25 (förslag till statens budget, finansplan, mm, avsnitt (förslag till statens budget, finansplan, mm, avsnitt 1I statens budget (bet. 2018/19:FiU3, rskr. 218/19:116) avsattes medel på anslaget för ett förslag om obligatorisk lovskola. Regeringen gjorde bedömningen att förslaget skulle utredas. Utredningen har lämnat förslag som skiljer sig från det förslag som medel avsattes för. Medel inom anslag 1:1 används därför för att finansiera andra förslag. Skatteväxlingar mellan kommuner och regioner 2022 I systemet för kommunalekonomisk utjämning justeras de länsvisa skattesatserna när skatteväxlingar sker mellan kommuner och regioner. De länsvisa skattesatserna används för att beräkna inkomstutjämningsbidragen och inkomstutjämningsavgifterna. Skatteväxlingar medför också ett behov av att justera fördelningen av statsbidragen mellan kommuner och regioner på anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Vid behov avser regeringen att besluta om en sådan justering i samband med beslutet om regleringsbrev . Justeringen påverkar inte den totala anslagsnivån. 2021/22:1 Utgiftsområde 25 Skälen för regeringens förslag Tabell 2.9 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:1 Kommunalekonomisk utjämning Beslutade, föreslagna och aviserade reformer -1 464 755 -8 472 635 -4 848 635 – Upprättande av utbildningsplan – Uppskjuten besparing nationella prov – Ämnesbetyg - implementering – Grundläggande behörighet på yrkesprogram – Planering och dimensionering av gymnasial – Minskad avgift för prövning av gymnasiekurser – Validering - nationell struktur – Professionsprogrammet: Meriteringsprocess och – Allsidig social sammansättning – Förbättrad kontroll av skolor med konfessionell – Nationell samordning av undervisning i nationella – Avgiftsfri pneumokockvaccinering och – Tillkännagivande : äldreomsorg – Införande av fast omsorgskontakt – Stärkt rätt till assistans – Hälso- och sjukvårdens spårsäkring vid sexualbrott – Barnets bästa när vård enligt LVU upphör – Kommuner mot brott – Extra studietid och utökad lovskola – Förstärkning av likvärdighetsbidraget – Ökat deltagande i förskolan – Ökad rapportering marknadskontroll Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2021/22:1 Utgiftsområde 25 Regeringen föreslår att 147 anvisas under anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning . 140 respektive 143 . 2.8.21:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader Tabell 2.10 Anslagsutveckling 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner enligt lagen (2008:342) om utjämning av kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Skälen för regeringens förslag Tabell 2.11 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Statens utgifter för utjämningen av kostnader för verksamhet enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS-kostnader) motsvaras av utjämningsavgiften som kommunsektorn betalar och som redovisas mot inkomsttitel Utjämningsavgift för LSS-kostnader. De båda beloppen bör överensstämma och prognosen för anslaget bör utgå från de senast tillgängliga uppgifterna om beräknad utgiftsnivå i utjämningssystemet. Omslutningen i kostnadsutjämningen ökar vanligtvis från till ett annat. Det definitiva utfallet fastställs . Anslagsutgifterna för anslaget beräknas uppgå till 4 2021, vilket är högre än anvisat belopp. I propositionen Höständringsbudget (prop. 2021/22:2) föreslås därför att anslaget tillförs . En ökning av anslaget 2022 är nödvändig för att utjämningssystemet för LSS-kostnader ska kunna upprätthållas. 2021/22:1 Utgiftsområde 25 Regeringen föreslår att 4 anvisas under anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader . 4 respektive 4 . 2.8.31:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Tabell 2.12 Anslagsutveckling 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för statsbidrag till två organisationer inom det kommunalekonomiska området, Rådet för redovisning (RKR) och Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA). Anslaget får vidare användas till insatser för utveckling av statens styrning av kommuner och regioner. Skälen för regeringens förslag Tabell 2.13 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Staten och SKR har som medlemmar i genom avtal förbundit sig att stödja föreningens verksamhet ekonomiskt med vardera . RKR har ansökt om statligt bidrag med verksamhet (Fi2021/01889). Staten och SKR har i avtal förbundit sig att stödja RKA:s verksamhet ekonomiskt med högst vardera . stödjer SKR enligt tilläggsavtal föreningen med ytterligare , för att täcka delar av driftkostnaden för databasen . stödjer staten enligt tilläggsavtal föreningen med för föreningens arbete med att vidareutveckla möjligheterna till jämförelser och analyser av effektivitet och ett utökat stöd till kommuner och regioner för att arbeta med detta. RKA har ansökt om statligt bidrag med verksamhet (Fi2021/01015). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 25 2.8.41:4 Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner Tabell 2.14 Anslagsutveckling 1:4 Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter avseende tillfälligt stöd till kommuner och regioner, som syftar till att dessa ska nå en ekonomi i balans och god ekonomisk hushållning. Skälen för regeringens förslag Tabell 2.15 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:4 Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Syftet med anslaget 1:4 Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner är att ekonomiskt stödja kommuner och regioner som planerar att vidta åtgärder som syftar till att nå en ekonomi i balans och god ekonomisk hushållning. För att enskilda kommuner och regioner ska få ansöka om det tillfälliga stödet krävs enligt förordningen (2021:820) om tillfälligt statsbidrag för kommunala åtgärder för en ekonomi i balans att de hade en negativ soliditet, dvs. att skulderna var större än tillgångarna. Regeringen har beslutat att inrätta en delegation inom Kammarkollegiet för att hantera stödet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:4 Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023 och 2024. 2021/22:1 Utgiftsområde 25 Erhållet/föreslaget bemyndigande Skälen för regeringens förslag: Det behövs ett bemyndigande för att kunna fatta beslut om tillfälligt ekonomiskt stöd till kommuner och regioner som omfattar än innevarande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:4 Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst . 2.8.51:5 Stöd till befolkningsmässigt mindre kommuner Tabell 2.17 Anslagsutveckling 1:5 Stöd till befolkningsmässigt mindre kommuner 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter avseende stöd till kommuner med särskilda utmaningar. Skälen för regeringens förslag Tabell 2.18 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:5 Medel till befolkningsmässigt mindre kommuner Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Medel till små kommuner Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Syftet med anslaget är att motverka att de skillnader som finns mellan olika kommuner och kommungrupper, t.ex. vad avser resultat och finansiell ställning påverkar tillgången till god välfärd i hela landet. Stödet fördelas till de 70 kommuner som får störst bidrag per invånare från det kommunalekonomiska utjämningssystemet eller har färre än 9 000 invånare, totalt 88 kommuner. De 88 kommuner som får medel 2022 2021/22:1 Utgiftsområde 25 beräknas också erhålla medel 2023 och 2024. Därutöver kan antalet kommuner utökas om några ytterligare kommuner uppfyller någon av de kriterierna som använts. Om antalet utökas minskas det belopp som utbetalas per kommun. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Stöd till befolkningsmässigt små kommuner . beräknas anslaget till respektive .