prop · H9031d11 · 2021-09-20 00:00:00 — bör inom ramen för sitt samordningsansvar samverka om arbetstidens förläggning med den försäkrade, hälso- och sjukvården och den försäkrades arbetsgivare Även om frågan om arbetstidens förläggning i grunden är en arbetsrättslig fråga mellan arbetsgivare och arbetstagare har den en tydlig koppling till den försäkrades rehabilitering. Det innebär att , inom ramen för sitt samordningsansvar, vid behov bör ta upp arbetstidens förläggning med den försäkrades arbetsgivare och sjukskrivande läkare som ett led i att se till att de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering av den försäkrade. Utgångspunkten för regeringen är således att inom ramen för sitt samordningsansvar vidtar de insatser som bedöms som adekvata, inklusive arbetstidens förläggning, i varje enskilt fall. Regeringens bedömning är således att någon ytterligare reglering, likt den som har önskats av TCO, inte behövs. Arbetstidens förläggning bör också kunna vara en åtgärd för återgång i arbete och ingå i den plan för återgång i arbete som ska tas fram av arbetsgivaren tillsammans med arbetstagaren om denne har haft nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom längre än . 2021/22:1 Utgiftsområde 10 Regeringens förslag: Bestämmelsen om sjukpenning vid uppskjuten vård eller rehabilitering ska träda i kraft . Övriga bestämmelser ska träda i kraft . De nya bestämmelserna om sjukpenning ska tillämpas även på sjukperioder som har påbörjats före ikraftträdandet. Bestämmelserna ska dock tillämpas första gången vid prövning av rätt till ersättning för dagar från och med ikraftträdandet. Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. Bestämmelsen om sjukpenning vid uppskjuten vård eller rehabilitering ska upphöra att gälla . Den upphävda bestämmelsen ska dock fortfarande gälla för sjukpenning som avser tid före utgången av 2022. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen föreslår en annan ikraftträdandetidpunkt. Utredningen föreslår inte någon bestämmelse som anger att äldre bestämmelser fortfarande ska gälla för förmåner som avser tid före ikraftträdande. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans kommenterar tidpunkterna för ikraftträdande- eller övergångsbestämmelserna. Skälen för regeringens förslag Sjukpenning vid uppskjuten vård eller rehabilitering Den föreslagna lagregleringen ersätter den bestämmelse som finns i förordningen (2020:711) om undantag från vissa bestämmelser om sjukpenning med anledning av sjukdomen covid-19. Förordningen gäller t.o.m. . Det föreslås därför att lagändringen träder kraft . Regeringens bedömning är att lagregleringen behöver gälla även om situationen inom hälso- och sjukvården kan antas komma att normaliseras. Regeringen föreslår därför att bestämmelsen ska upphöra att gälla vid utgången av 2022. Den upphävda bestämmelsen bör dock fortfarande gälla för sjukpenning som avser tid före utgången av 2022. Det är angeläget att lagändringarna träder i kraft , vilket bedöms vara . Enligt regeringens mening bör den nya regleringen om sjukpenning inte enbart tillämpas på sjukperioder som inleds efter det att lagändringarna har trätt i kraft utan även på sjukperioder som har påbörjats före ikraftträdandet. De nya bestämmelserna bör dock tillämpas första gången vid prövning av rätt till ersättning för dagar fr.o.m. ikraftträdandet. Bestämmelserna bör således inte tillämpas i fråga om rätt till sjukpenning för tid före ikraftträdandet. Regeringen anser att den övergångsbestämmelse som utredningen föreslår är lämpligt utformad (jfr motsvarande övergångsbestämmelser i prop. 2011/12:113, prop. 2020/21:78 och prop. 2020/21:171). Den föreslagna övergångsbestämmelsen kommer även att vara tillämplig när det gäller sjukpenning vid uppskjuten vård eller rehabilitering. I avsnitten 3.9 och 3.10 lämnar regeringen lagförslag som rör andra förmåner än sjukpenning. Regeringen föreslår där en övergångsbestämmelse som anger att äldre bestämmelser fortfarande gäller för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 saknas skäl att inte låta den aktuella övergångsbestämmelsen i det samlade lagförslaget också gälla i fråga om sjukpenning. Lagförslag i ärendet finns i avsnitten 2.1 och 2.2. Sammantaget bedöms förslagen i denna proposition bidra till ökad flexibilitet i sjukförsäkringen och ökad trygghet för individen. En ytterligare möjlighet att skjuta upp bedömningen mot normalt förekommande arbete Konsekvensen av förslaget är att fler får möjlighet att fullfölja rehabiliteringsåtgärder eller andra åtgärder och återgå i det befintliga arbetet. Det betyder att vissa personer stannar kvar i sjukförsäkringen trots att deras arbetsförmåga skulle kunna ha tagits omhand i ett annat arbete. Detta vägs dock upp av att individer med kvarvarande sjukdomsbesvär eller individer som har drabbats av en ny sjukdom inte kommer att nekas sjukpenning och hänvisas till en osäker eller ohållbar omställning. Förslaget innebär att människors yrkeskunskaper och erfarenheter kan fortsätta att tas tillvara i det ordinarie arbetet och minskar risken för att berörda individer går från sjukförsäkringen till med arbetslöshet. Äldre försäkrade ska få sin arbetsförmåga bedömd mot arbete hos arbetsgivaren var det 1 808 personer i åldersgruppen 62–som nekades sjukpenning dag 180–365 i sjukperioden när arbetsförmågan bedömdes mot ett normalt förekommande arbete. Av dessa var 1 073 kvinnor och 894 män. Genom detta förslag får individerna möjlighet att ta tillvara sina yrkeserfarenheter, i stället för att ställa om i slutet av sitt yrkesliv. De personer som har en partiell sjukpenning kan i stället fortsätta att arbeta på deltid hos sin ordinarie arbetsgivare. Förslaget motverkar också att personer som drabbas av sjukdom i slutet av sina arbetsliv väljer att helt lämna arbetslivet med allmän ålderspension. Undantag från bedömningen mot normalt förekommande arbete vid uppskjuten vård och rehabilitering Förslaget bedöms ge de individer som berörs en möjlighet till hållbar återgång i arbete. Individerna kan slutföra sin vård och rehabilitering i den takt som insatserna kan erbjudas av hälso- och sjukvården och arbetsgivaren. Alternativen skulle vara att individerna hänvisas till omställning hos Arbetsförmedlingen eller till att återgå i arbete utan att pågående vård eller rehabilitering hunnit genomföras. Utökade möjligheter för försäkrade som arbetar vid behov att få sin arbetsförmåga bedömd mot behovsanställningen Konsekvensen av förslaget är att fler s.k. behovsanställda får ett bättre försäkringsskydd och det blir tydligare för den s. k. behovsanställde som ansöker om sjukpenning vilket arbete som ansökan kommer att prövas gentemot. Förbättrade möjligheter att bevilja partiell sjukpenning vid ojämn förläggning av arbetstid Förslaget skapar bättre förutsättningar för individen att tillsammans med sin arbetsgivare förlägga arbetstiden på ett sätt som dels beaktar arbetstagarens medicinska besvär, dels är anpassat till de möjligheter som finns på arbetsplatsen. Detta i sin tur skapar bättre förutsättningar för tillfrisknande och återgång i arbete. Dessutom undviks att individen sjukskrivs på heltid bara på grund av att individens arbetsförhållanden inte gör det möjligt med en partiell sjukskrivning. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 Enligt arbetsmiljölagen har arbetsgivaren ansvar för arbetsanpassning och rehabilitering på arbetsplatsen. har arbetsgivare även en lagstadgad skyldighet att upprätta en plan för återgång i arbete för de arbetstagare som varit sjukskrivna och som kan antas fortsätta vara frånvarande på grund av sjukdom i minst . Sammantaget bedöms de förslag som lämnas i denna proposition underlätta för arbetsgivaren att uppfylla sitt rehabiliteringsansvar och upprätthålla kompetensförsörjningen. En ytterligare möjlighet att skjuta upp bedömningen mot normalt förekommande arbete Även om det i många sjukfall är viktigt med tidig rehabilitering så finns det också sjukfall där rehabiliteringen kan ta eller behöva skjutas upp till ett senare skede i sjukfallet. I dessa fall kan de nuvarande reglerna försvåra eller i vissa fall omintetgöra det arbete som har påbörjats på arbetsplatsen. Förslaget som lämnas i denna proposition bedöms ge bättre förutsättningar för arbetsgivarna i deras arbete för att långtidssjukskrivna anställda ska kunna återgå i det ordinarie arbetet. Äldre försäkrade ska få sin arbetsförmåga bedömd mot arbete hos arbetsgivaren Förslaget bedöms leda till att den arbetsförmåga som äldre personer med partiell sjukskrivning har kvar, tas tillvara i det ordinarie arbetet, i stället för att dessa personer hamnar i omställning. Det i sin tur bidrar till att den kompetens dessa personer har fortsätter att tillvaratas, bland annat i de områden som har arbetskraftsbrist. Undantag från bedömningen mot normalt förekommande arbete vid uppskjuten vård och rehabilitering Förslaget bedöms inte ha några konsekvenser för arbetsgivaren. Utökade möjligheter för försäkrade som arbetar vid behov att få sin arbetsförmåga bedömd mot behovsanställningen Förslagets påverkan på arbetsgivares administration bedöms vara liten eftersom det ofta förekommer kontakter mellan och arbetsgivare i dessa ärenden . Eftersom fler bedöms få ett bättre försäkringsskydd och bedöms kontakterna öka i viss mån för de ärenden där det med dagens tillämpning inte förekommer kontakt. Förslaget betyder att det kommer att finnas s. k. behovsanställda vars arbetsförmåga skulle ha kunnat tas omhand i ett arbete hos en annan arbetsgivare under de som deras arbetsförmåga bedöms mot den s.k. behovsanställningen. Det bedöms ha en påverkan på arbetsutbudet. Det handlar dock om och samtliga av de s. k. behovsanställda som kan få sjukpenning skulle inte kunnat arbeta i ett arbete hos en annan arbetsgivare på grund av sin sjukdom. Förbättrade möjligheter att bevilja partiell sjukpenning vid ojämn förläggning av arbetstid Med förslaget ges arbetsgivare möjligheter att tillsammans med den sjukskrivna anställda anpassa arbetstidens förläggning till verksamhetens förutsättningar såsom arbetstider och arbetsuppgifter. Detta underlättar såväl för arbetsgivare som för den anställda. Det är dock arbetsgivaren som bestämmer om arbetstidens förläggning. Det betyder att en arbetsgivare inte behöver göra förändringar som är ogynnsamma för verksamheten i syfte att tillmötesgå behov hos en anställd som är sjukskriven, men som skulle kunna arbeta partiellt. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 En ytterligare möjlighet att skjuta upp bedömningen mot normalt förekommande arbete Förslaget innebär att fler får möjlighet att fullfölja rehabiliteringsåtgärder eller andra åtgärder och återgå i sitt ordinarie arbete. Med förslaget kan det därför undvikas att individer med kvarvarande sjukdomsbesvär nekas sjukpenning och tvingas till en osäker eller ohållbar omställning. Eftersom kvinnor är sjukskrivna i högre grad än män bedöms förslaget i högre grad underlätta för kvinnor att kunna återgå i det ordinarie arbetet. Förslaget bedöms därigenom bidra till att dessa kvinnors möjlighet till ett långsiktigt hållbart yrkesliv ökar. Detta i sin tur bidrar till ökad ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män. Äldre försäkrade ska få sin arbetsförmåga bedömd mot arbete hos arbetsgivaren har i sitt remissvar gjort bedömningen att förslaget ger positiva konsekvenser för jämställdhet då pensionsgapet mellan kvinnor och män kan minskas. Därtill bedömer man att också försörjningsförmågan förbättras för äldre sjukskrivna varav en stor andel är kvinnor. Regeringen delar bedömning att även detta förslag bidrar till ökad ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män. Undantag från bedömningen mot normalt förekommande arbete vid uppskjuten vård och rehabilitering Enligt får något fler män än kvinnor sjukpenning med stöd av den gällande bestämmelsen om undantag vid uppskjuten vård och rehabilitering. Mot bakgrund av att endast ett fåtal personer, 170 kvinnor och män , berörs av förslaget bedöms dess påverkan på ekonomisk jämställdhet vara mycket marginellt. Utökade möjligheter för försäkrade som arbetar vid behov att få sin arbetsförmåga bedömd mot behovsanställningen Bland de tidsbegränsat anställda som saknar överenskommen arbetstid är sex av tio kvinnor. Förslaget att en försäkrad som är s.k. behovsanställd ska få sin arbetsförmåga bedömd mot den s.k. behovsanställningen riktar sig till en del av denna målgrupp, de som arbetar vid behov. Många yrkesgrupper med hög andel kvinnor har också en hög andel s.k. behovsanställd personal. Förslaget ger ett bättre försäkringsskydd till framför allt kvinnor och bedöms därför bidra till ökad ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män. Förbättrade möjligheter att bevilja partiell sjukpenning vid ojämn förläggning av arbetstid hade ca 35 300 kvinnor och 14 500 män en partiell sjukpenning. Förslaget bidrar till att arbetstiden kan läggas utifrån den försäkrades arbetssituation vilket bedöms ge bättre förutsättningar för återgång i arbete både för kvinnor och män. Dessutom bidrar förslaget till att flera, både kvinnor och män, kan få sjukpenning partiellt i stället för en hel förmån. Förslag bedöms således bidrar till ökad ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män. Offentliga sektorns finansiella sparande Sammantaget innebär förslagen i denna promemoria att utgifterna för sjukpenning ökar med 2022. Förvaltningskostnaderna för beräknas öka med permanent. beräknas sjukpenningutgifterna öka med . Fördelningen mellan de olika förslagen framgår nedan. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 En ytterligare möjlighet att skjuta upp bedömningen mot normalt förekommande arbete Förslaget bedöms medföra att något fler kommer att beviljas sjukpenning . Förslaget beräknas medföra att ytterligare cirka 2 500 personer kommer att passera dag 365 i rehabiliteringskedjan. Till följd av förslaget beräknas utgifterna för sjukpenning, inklusive statlig ålderspensionsavgift, öka med 2022. därefter beräknas utgiftsökningen till . Äldre försäkrade ska få sin arbetsförmåga bedömd mot arbete hos arbetsgivaren Förslaget bedöms, i likhet med vad som anges i betänkandet En begriplig och trygg sjukförsäkring (SOU 2020:6), medföra att cirka 600–700 fler personer på årsbasis kommer ha rätt till sjukpenning efter dag 180. Detta beräknas medföra att utgifterna för sjukpenning inklusive statlig ålderspensionsavgift ökar med . Undantag från bedömningen mot normalt förekommande arbete vid uppskjuten vård och rehabilitering Förslaget bedöms leda till ökade sjukpenningutgifter genom att fler personer kan få sjukpenning . Detta gäller ca 170 nytillkomna individer enligt uppgifter från . I genomsnitt beräknas sjukperioden för dessa individer förlängas på grund uppskjuten vård och rehabilitering. Sammantaget bedöms detta medföra att utgifterna för sjukpenning ökar med 2022, inklusive statlig ålderspensionsavgift. Utökade möjligheter för försäkrade som arbetar vid behov att få sin arbetsförmåga bedömd mot behovsanställningen Förslaget innebär att målgruppen s. k. behovsanställda kommer att kunna beviljas sjukpenning i nivå med övriga anställda till och med dag 90 i sjukperioden. Förslaget beräknas medföra ökade kostnader i sjukförsäkringen med inklusive statlig ålderspensionsavgift. Förbättrade möjligheter att bevilja partiell sjukpenning vid ojämn förläggning av arbetstid Förslaget bedöms innebära att flera beviljas partiell sjukpenning, istället för hel sjukpenning. kan den genomsnittliga sjukskrivningstiden med partiell sjukpenning bli längre. Sammantaget bedöms förslaget vara budgetneutralt. Konsekvenser för kommuner och regioner En ytterligare möjlighet att skjuta upp bedömningen mot normalt förekommande arbete Förslaget om särskilda skäl innebär att beviskraven för att bedömningen av arbetsförmågan ska kunna skjutas upp är i princip desamma som gällde vid dag 180 innan reglerna ändrades . Skillnaden är att även personer med diffusa diagnoser kan omfattas av undantaget särskilda skäl. Det påverkar inte hälso- och sjukvårdens uppgiftslämnande eftersom hälso- och sjukvården utfärdar medicinska underlag för personer med diffusa diagnoser. De föreslagna nya beviskraven gäller betydligt färre sjukfall än vad som gällde vid dag 180 enligt det tidigare regelverket. Förslaget innebär att behov av underlag för att kunna pröva rätten till sjukpenning kan öka något, vilket borde leda till något fler krav på medicinska underlag från sida. bedöms förslaget leda till färre avslag. Det innebär att den försäkrade inte behöver efterfråga nya medicinska underlag, vilket ofta är fallet när gör en annan bedömning än den sjukskrivande läkaren. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 Äldre försäkrade ska få sin arbetsförmåga bedömd mot arbete hos arbetsgivaren Förslaget bedöms leda till marginellt ökad belastning på hälso- och sjukvården. Försäkrades kontakter med hälso- och sjukvården kan öka något och hälso- och sjukvården kan behöva utfärda marginellt fler intyg än . Undantag från bedömningen mot normalt förekommande arbete vid uppskjuten vård och rehabilitering Förslaget bedöms inte ha några konsekvenser för kommuner och regioner. Utökade möjligheter för försäkrade som arbetar vid behov att få sin arbetsförmåga bedömd mot behovsanställningen Förslaget om att en försäkrad som är arbetar vid behov ska få sin arbetsförmåga bedömd mot den s.k. behovsanställningen bedöms inte påverka hälso- och sjukvårdens kostnader nämnvärt. Eftersom fler bedöms få ett bättre försäkringsskydd bedöms försäkrades kontakter med hälso- och sjukvården öka något och hälso- och sjukvården kan behöva utfärda marginellt fler intyg än . Förbättrade möjligheter att bevilja partiell sjukpenning vid ojämn förläggning av arbetstid Förslaget om utökade möjligheter för förläggning av arbetstiden vid deltidssjukskrivning bedöms gynna samarbetet mellan , arbetsgivare och hälso- och sjukvård kring dessa individer. Förslaget medför att och/eller individen i vissa fall behöver stämma av med läkaren för att säkerställa att en planerad förläggning av arbetstiden inte är olämplig ur medicinskt hänseende. I de flesta fall bör dock informationen i läkarintyget tillsammans med övriga omständigheter i ärendet vara ett tillräckligt underlag för att ska kunna bedöma om en viss förläggning av arbetstiden kan godtas på grund av att den inte försämrar möjligheterna till återgång i arbete. Någon ytterligare information behöver då inte inhämtas från hälso- och sjukvården. Bedömning av förslagens ekonomiska konsekvenser för kommuner och regioner och för den kommunala självstyrelsen Förslagen bedöms inte leda till ekonomiska konsekvenser för kommuner och regioner. De personer som omfattas av förslagen har en etablerad vårdkontakt och förslagen skapar således inte nya målgrupper som söker sig till hälso- och sjukvården. Några av förslagen leder till att marginellt fler läkarintyg kommer att utfärdas. Förslagen bedöms dock leda till en ökad samsyn mellan hälso- och sjukvården och om personers rätt att vara sjukskrivna och få sjukpenning. Det i sin tur minskar det merarbete som kan uppstå hos hälso- och sjukvården när hälso- och sjukvården och inte har samsyn om personers rätt till sjukskrivning och sjukpenning. Förslagen bedöms inte påverka den kommunala självstyrelsen. Förslaget om en ytterligare möjlighet att skjuta upp bedömningen mot normalt förekommande samt förslaget att äldre försäkrade ska få sin arbetsförmåga bedömd mot arbete hos arbetsgivaren Förslagen innebär fler ärenden för att handlägga. behöver exempelvis samordna de rehabiliteringsinsatser som vidtas av till exempel hälso- och sjukvården och arbetsgivaren i fler ärenden. behöver göra bedömningar av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete i färre ärenden. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 Undantag från bedömningen mot normalt förekommande arbete vid uppskjuten vård Förslaget innebär att en bestämmelse som regleras i en tillfällig förordning nu ska regleras i lag. Förslaget tillämpas således av . Därför bedöms inte förslaget ha några ytterligare konsekvenser för handläggning. Utökade möjligheter för försäkrade som arbetar vid behov att få sin arbetsförmåga bedömd mot behovsanställningen Förslaget bedöms påverka handläggningskostnader i viss utsträckning. Utöver kostnader för genomförande, bedöms flera ärenden vara mer utredningskrävande än dagens ansökningar om sjukpenning från s. k. behovsanställda som rör i en sjukperiod. Sammantaget bedöms förvaltningskostnader öka med . Förbättrade möjligheter att bevilja partiell sjukpenning vid ojämn förläggning av arbetstid Förslaget innebär att inte behöver bedöma huruvida en annan arbetstidsförläggning än jämn kan vara medicinskt motiverad. I stället införs ett nytt bedömningsmoment i handläggningen. ska i stället bedöma om arbetstidsförläggningen kan försämra den försäkrades möjligheter till återgång i arbete. Sammantaget bedöms inte detta leda till en ökad administration hos . Förslagen i denna proposition bedöms leda till att färre personer nekas sjukpenning. Detta innebär att färre personer hänvisas till Arbetsförmedlingen. Förslagen bedöms därmed medföra minskad administration hos Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen har i sitt remissvar konstaterat att en ökning av antalet deltidssjukskrivningar är positivt för arbetsgivarens möjlighet att fullfölja sitt rehabiliteringsansvar. Det kan minska behovet av arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser från Arbetsförmedlingen eftersom den försäkrade får utökade möjligheter till anpassning och rehabilitering på arbetsplatsen. har efterfrågat en analys av konsekvenserna för domstolarna. Förslaget om förbättrade villkor vid partiell sjukpenning innebär att ett, enligt kartläggning, problematiskt beviskrav slopas (se vidare avsnitt 5.4). I stället införs ett nytt beviskrav som enligt regeringens bedömning innebär att betydligt flera vid en partiell sjukpenning kan lägga arbetstiden så att det fungerar med de förutsättningar som finns i varje enskilt fall. Detta bedöms leda till att färre försäkrade har skäl att överklaga beslut. De övriga förslagen i denna proposition innebär att färre försäkrade nekas sjukpenning. Sammantaget bedöms förslagen leda till minskat antal överklaganden till de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslagen bedöms inte ha några EU-rättsliga konsekvenser. När det gäller åtaganden i så har i sitt remissvar angett ett antal konventioner som kan aktualiseras av förslagen i denna proposition. Enligt gäller detta: –konvention (nr. 128) om invaliditets-, ålders- och efterlevande-förmåner, 2021/22:1 Utgiftsområde 10 –konvention (nr. 159) om yrkesinriktad rehabilitering och arbete (personer med handikapp), –konvention (nr. 130) om läkarvård och kontanta sjukförmåner, och –konvention (nr. 121) angående förmåner vid yrkesskada. Regeringen delar bedömning att förslagen i denna proposition inte torde strida mot internationella åtaganden enligt ratificerade ILO- konventioner eftersom förslagen syftar till att förbättra skyddet för de försäkrade. Förslaget bedöms inte ha några konsekvenser för de integrationspolitiska målen, brottsligheten, för barnens situation eller miljön. 3.12.1Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken 11§ Det som i denna balk i övrigt eller i annan författning föreskrivs om sjukpenning enligt 25–28 kap. gäller i tillämpliga delar även i fråga om graviditetspenning, med undantag av bestämmelserna i –25 kap. 5 § om bortseende från inkomst av anställning och annat förvärvsarbete överstigande 10,0 prisbasbelopp, –27 kap. 5 § om ersättning för merutgifter, –27 kap. 27 §, 27 a § och 28 b § första stycket om karensavdrag och karensdagar, –27 kap. 29–33 a §§ om karenstid, och –28 kap. 7 § 2 om beräkningsunderlag för sjukpenning på fortsättningsnivån. Vid beräkning av graviditetspenning ska det vid beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten bortses från inkomst av anställning och annat förvärvsarbete till den del summan av dessa inkomster överstiger 7,5 prisbasbelopp.