prop · H9037 · 2021-09-23 00:00:00 — Enligt bör följande kriterier ingå i en ändamålsenlig process för bedömning av kvalitet och relevans: •Bedömning av vetenskaplig kvalitet omfattar syfte, frågeställningar, originalitet, design, metoder för datainsamling samt genomförande.107 •Bedömning av relevans omfattar samhällsnytta, nyttiggörande av resultat, kommunikation samt samverkan med intressenter.108 •Bedömning av vetenskaplig kvalitet och relevans görs av personer med rätt kompetens (exempelvis från akademi och representanter för slutanvändare) och myndigheten tar hjälp av externa granskare. •Kvalitetssäkring av forskningsresultat sker primärt genom publicering av vetenskapliga artiklar. Om publicering till exempel sker via myndighetens rapportserie bör kvalitetssäkring ske med stöd av externa granskare. Kvalitetssäkringen bör även inkludera forskningsrelevansen. Som tidigare nämnts (se avsnitt 2.1) är marknadsnära insatser såsom demonstration, affärsutveckling och kommersialisering inte fokus i denna granskning, varför ovanstående kriterier inte är direkt anpassade för denna mer innovationsnära verksamhet. 106Till skillnad från har Forte och Formas, utöver hög vetenskaplig kvalitet, tydligare krav på relevans och nytta i den forskning de finansierar. Det gör Fortes och Formas kriterier mer relevanta för de myndigheter som ingår i vår granskning. 107Vetenskapsrådet, Kvalitet, implementering och nytta. En för statliga myndigheter, 2019, s. 16. 108Forte, ”Tillämpad välfärdsforskning 2020”, hämtad ; Formas, ”Årliga öppna utlysningen – forskningsprojekt”, hämtad . 34R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.2.1Ändamålsenlig process för bedömning finns hos de myndigheter som utlyser FoU-medel De myndigheter som utlyser FoU-medel har dokumenterade processer för att bedöma kvalitet och relevans i forskningsansökningar. 30 FoU-myndigheter som anger att de finansierar uppdragsforskning är det bara som har en motsvarande process. Tydliga processer för bedömning av vetenskaplig kvalitet och relevans i forskningsansökningar I enkät svarade 20109 av FoU-myndigheterna att de utlyser forskningsmedel. Dessa myndigheter står för drygt hälften av utgifterna för FoU bland FoU-myndigheterna. Samtliga av dessa myndigheter har en dokumenterad process med bedömningskriterier som inkluderar relevans och alla utom en bedömer även vetenskaplig kvalitet. I vår fördjupade granskning framgår att bedömningsprocesserna vid , , och i stort sett är i linje med de kriterier som forskningsråden använder och den vägledning som ges i För FoU-projekt som delfinansieras av EU gäller särskilda kriterier och krav för bland annat bedömning, återrapportering och medfinansiering. Dessutom måste stöd till företag vara förenliga med . har inte granskat förenlighet med dessa krav och kriterier. MSB, och använder generella bedömningskriterier för vetenskaplig kvalitet och relevans i bedömningen av forskningsansökningar. finansierar insatser i olika delar av forsknings- och utvecklingsprocessen och anpassar därmed kriterierna utifrån målen med insatserna. Exempel på sådana bedömningskriterier är vetenskaplig kvalitet eller innovationshöjd, genomförbarhet, nyttiggörande och potential för energiomställning. För att bedöma relevans använder de fyra myndigheterna ovan kriterier som svarar mot behov i samhället i stort och behov som myndigheterna har för att bedriva sin verksamhet. För MSB går det inte att säga om det är vetenskaplig kvalitet eller relevans som väger tyngst i bedömningen. Vid väger relevans tyngst; enbart ansökningar som klassas med betyg 4 och uppåt på en 5-gradig skala kan bli föremål för finansiering. Ansökningar med högsta betyg i relevans prioriteras 109Av dessa 20 myndigheter anger 9 myndigheter att de även lägger ut FoU i form av uppdrag, exempelvis genom att anlita konsulter eller forskare för ett specifikt FoU-uppdrag. 110Vetenskapsrådet, Kvalitet, implementering och nytta. En för statliga myndigheter, 2019, Forte, ”Tillämpad välfärdsforskning 2020”, hämtad ; Formas, ”Årliga öppna utlysningen – forskningsprojekt”, hämtad . R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A M Y N D I G H E T E R S F O U - V E R K S A M H E T högre än ansökningar med högsta betyg i vetenskaplig kvalitet.111 Vid sorteras de forskningsansökningar som bedöms ha låg relevans bort innan de skickas vidare för vetenskaplig bedömning. I den fortsatta bedömningsprocessen väger vetenskaplig kvalitet och relevans lika tungt. Men genom den första gallringen av ansökningar säkerställer myndigheten att alla beviljade ansökningar är relevanta för myndighetens verksamhet.112 Vanligt att myndigheter som utlyser FoU-medel använder externa sakkunniga för att bedöma vetenskaplig kvalitet Vid av de FoU-myndigheter som utlyser FoU-medel görs bedömningen av forskningsansökningar av både externa sakkunniga och egna medarbetare på myndigheten. Det är vanligt att myndigheterna använder externa sakkunniga för att bedöma vetenskaplig kvalitet, till exempel från myndighetens vetenskapliga råd. Det gör exempelvis MSB, , , och . Myndigheterna tar ofta in extra bedömare, i vissa fall utländska, för att komplettera kompetensen och för att undvika jäv.113 Myndigheternas personal bedömer i flera fall om krav på formalia uppfylls i den första gallringen av ansökningar. Det gäller exempelvis för , , , (miljöforskningsanslaget) och . Detsamma gäller för relevansbedömningen som görs internt vid flera myndigheter. Det förekommer också att myndighetens vetenskapliga råd bedömer såväl vetenskaplig kvalitet som relevans, som relevansen bedöms internt. Några myndigheter använder sig enbart av externa sakkunniga för att bedöma samtliga bedömningskriterier, såsom till exempel , , och . Två av myndigheterna – och – gör bedömningen enbart med hjälp av interna bedömare.114 De FoU-myndigheter som inte utlyser forskningsmedel har inte alltid dokumenterade bedömningsprocesser FoU-myndigheter som inte utlyser FoU-medel kan bedriva egen FoU, finansiera uppdragsforskning eller på annat sätt lägga ut FoU. 111Naturvårdsverket, “Guidelines for reviewers of the 2020 research calls”, hämtad . 112De ansökningar som gallrats bort redovisas för vetenskapliga råd. Mejl från företrädare för , . 113Riksrevisionens enkät till FoU-myndigheter, . 114Riksrevisionens enkät till FoU-myndigheter, . Enligt UKÄ:s statistik uppgick uppdragsforskning från statliga myndigheter (inkl. forskningsråd) till ca 0,5 mdkr 2019, vilket kan vara en indikation på storleksordningen på uppdragsforskning från de granskade myndigheterna. statistikdatabas, ”Summa intäkter (tkr) intäkter från uppdragsforskning 2019”, grupperat efter finansiär. 36R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N av samtliga FoU-myndigheter anger att de finansierar uppdragsforskning, det vill säga att de anlitar forskare för att bedriva ett forskningsprojekt som formulerats av myndigheten115. Hälften av myndigheterna som anger att de finansierar uppdragsforskning har en dokumenterad process med kriterier för bedömning av projekt som läggs ut som uppdrag. Vetenskaplig kvalitet och relevans är vanliga kriterier. Andra kriterier som nämns är kompetens hos utförare (till exempel ), kostnad och möjligheter till leverans (till exempel Delegationen mot segregation), samt pris och antal aktörer (till exempel ). Ett fåtal av myndigheterna bedriver FoU-verksamhet enbart eller i mycket stor utsträckning med externa medel.116 I dessa fall gäller i allmänhet att kvalitet och relevans granskas av finansiären i fråga. Brå, som ingår i vår fördjupade granskning, bedriver enbart egen FoU. Bedömningen av vilket projekt som ska starta och/eller utformning av projekt görs internt på myndigheten av ledningsgruppen. Med utgångspunkt i projektdirektiv och projektplan förs en diskussion kring frågeställningar, metodval och så vidare för att säkerställa den vetenskapliga kvaliteten.117 Det förekommer också att referensgrupper tillsätts inom projekten118. Allt Brå gör ska ha hög kriminalpolitisk relevans. Myndigheten har i uppdrag att identifiera angelägna utvecklingsområden, vilket Brå gör genom en systematisk omvärldsbevakning där rättsväsendets behov och erfarenheter inhämtas.119 De flesta vetenskapliga råd har rådgivande och strategiska uppgifter Regeringen anger att en lämplig form för kvalitetssäkring av en myndighets FoU kan vara att inrätta ett vetenskapligt råd, eller motsvarande, vid myndigheter som bedriver eller finansierar forskning.120 Även nätverk för FoU-myndigheter rekommenderar att FoU-myndigheter har ett vetenskapligt råd och ser att ett råd med externt tillsatta ledamöter kan ge stöd vid utvecklingen av myndighetens FoU-verksamhet.121 115Riksrevisionens enkät till FoU-myndigheter, . I enkäten använde vi formuleringen ”upphandlingar av specificerade forskningsprojekt”. I strikt mening är uppdragsforskning inte upphandling enligt lagen (2016:1145) om offentlig upphandling. Det kan därför finnas ytterligare myndigheter som finansierar uppdragsforskning men som inte angett det i enkäten på grund av otydlig fråga. har lagt till till gruppen som finansierar uppdragsforskning. Myndigheten hade besvarat enkätfrågan med ett nej, men lägger ut uppdragsforskning enligt information på sin webbplats. , ”Uppdragsforskning”, hämtad . 116Det gäller till exempel VTI, , , och . 117Intervju med företrädare för Brå, ; mejl från företrädare för Brå, . 118Se t.ex. Brå, Projektplan Brottsförebyggande Informationsdelning, dnr. 0420/19. 119Intervju med företrädare för Brå, . 2012/13:30, s. 169. 121Vetenskapsrådet, Kvalitet, implementering och nytta. En för statliga myndigheter, 2019. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A M Y N D I G H E T E R S F O U - V E R K S A M H E T av FoU-myndigheterna har ett vetenskapligt råd eller motsvarande122. Det är framför allt myndigheter som utlyser FoU-medel som har vetenskapliga råd. Råden har till övervägande del rådgivande och strategiska uppgifter. Ett fåtal råd har även beslutande uppgifter. Råden har både externa och interna ledamöter, utom som endast har interna ledamöter. Bara fyra myndigheter som utlyser forskningsmedel har råd som granskar projektförslag. Det beror sannolikt på att myndigheter som utlyser forskningsmedel har särskilda bedömargrupper med den uppgiften. Extern bedömning av forskningsprojekt kan med andra ord säkerställas på andra sätt än med ett vetenskapligt råd.123 Granskning av slutrapportering och forskningsresultat görs på olika sätt Rapportering av de innehållsmässiga delarna av forskningsprojekten sker på olika sätt. Till exempel ska forskningsprojekt vid MSB löpande lämna lägesbeskrivning och delrapportering med redogörelse för de aktiviteter och publikationer som producerats som rapporteringen avser.124 Vid de flesta FoU-myndigheter slutrapporterar forskarna sina projekt i form av rapporter, som ofta publiceras i myndighetens egen rapportserie. Innan publicering granskas rapporterna utifrån aspekter som vetenskaplig kvalitet och relevans, läsbarhet och språk. Slutrapporten kompletteras med särskild verksamhetsrapport där måluppfyllelse och överensstämmelse med ursprunglig projektplan redovisas. Vem som granskar slutrapporteringen varierar mellan myndigheter, och ibland även mellan projekt inom en myndighet. Vissa myndigheter anger att de har en intern kvalitetssäkringsgrupp, till exempel . Flera FoU-myndigheter använder sig av både interna och externa granskare. De externa granskarna fokuserar ofta på den vetenskapliga kvaliteten.125 Hos de myndigheter som utlyser FoU-medel ligger tyngdpunkten på kvalitetssäkringen innan projektet genomförts (ex ante) i samband med att forskningsansökningarna bedöms. Men samtliga myndigheter behöver säkerställa att det sker en kvalitetssäkring även när forskningsprojektet är färdigställt (ex post). I de fall projekten publicerar sina resultat i vetenskapliga tidskrifter innebär det i de flesta fall att forskningskvaliteten säkerställs. Om resultatet publiceras i form av en rapport i myndighetens egen rapportserie och projektresultat inte publicerats i vetenskapliga artiklar bör granskningen av den vetenskapliga kvaliteten ombesörjas av myndigheten. 122I enkät till FoU-myndigheter svarade 36 myndigheter att de hade ett vetenskapligt råd eller motsvarande. I detta kan exempelvis ingå insynsråd med forskningsrådsliknande uppgifter, som exempelvis vid Inspektionen för socialförsäkringen. 123Riksrevisionens enkät till FoU-myndigheter, . 124Blanketter för forskarnas rapportering finns att hämta på MSB, ”För forskare som finansieras av MSB”, hämtad . 125Riksrevisionens enkät till FoU-myndigheter, . 38R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I vår fördjupade granskning framkommer att slutrapporter granskas av externa sakkunniga och myndighetsinterna granskare med sakkompetens på området. har externa sakkunniga som granskar den vetenskapliga kvaliteten i slutrapporterna, medan relevansen granskas av representant för målgruppen. Vid båda myndigheterna diskuteras vanligtvis rapporterna vid ett möte där externa granskare och rapportförfattare deltar, liksom myndighetspersonal. Därefter gör författarna ändringar i rapporten i enlighet med de synpunkter som framkommer vid mötet.126 Vid Energimyndigheten och MSB sker det däremot inte någon granskning av den vetenskapliga kvaliteten i forskningsprojektens slutrapporter i myndigheternas regi. Kvalitetsgranskningen sker i stället genom de rutiner som finns inom akademin, till exempel granskning i samband med publicering av vetenskapliga artiklar. MSB publicerar en populärvetenskaplig rapport av forskningsresultaten och inför denna publicering granskar myndigheten rapportens begriplighet och koppling till målgrupper.127 Vid Brå används externa granskare i slutskedet av ett projekt för att granska rapportutkast. Inga särskilda kriterier finns för bedömningen av rapporterna, utan myndigheten förlitar sig på granskarnas erfarenhet och kompetens. De skriftliga utlåtandena skiljer sig åt avsevärt vad gäller omfång och innehåll.128 4.3 Rutiner för att hantera jäv i FoU-verksamheten För att upprätthålla en opartisk handläggning krävs en strukturerad hantering av förekomst av jäv.129 Enligt bör det finnas en dokumenterad process för att hantera potentiella jävssituationer avseende såväl externa som interna personer som bedömer forskningsprojektens kvalitet och relevans, samt handläggare inom FoU-verksamheten. Jävsprövningen behöver också dokumenteras. 4.3.1Mer än hälften av myndigheterna har ingen dokumenterad process för att hantera jäv för externa personer av FoU-myndigheterna anger att de inte har en dokumenterad process för att hantera jäv för externa personer i FoU-verksamheten, till exempel ledamöter i vetenskapliga råd eller bedömargrupper. Processerna saknas i såväl stora som små myndigheter. Skillnaden mellan myndigheter som utlyser forskningsmedel och övriga är stor, vilket framgår av figur 1 nedan. 126Mejl från företrädare för , . 127Mejl från företrädare för , . 128Intervju med företrädare för Brå, och genomgång av vetenskapliga granskningar av projekt i aktgranskningen, se bilaga 5. 129Vetenskapsrådet, Kvalitet, implementering och nytta. En för statliga myndigheter, 2019, s. 18. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A M Y N D I G H E T E R S F O U - V E R K S A M H E T Figur 1 Andel myndigheter med dokumenterad process för hantering av jäv för externa personer i FoU-verksamheten Källa: enkät till FoU-myndigheter, . När det gäller egen personal anger av samtliga FoU-myndigheter att det inte finns en dokumenterad process för att hantera jäv i FoU-verksamheten.130 Även här är skillnaden stor mellan myndigheter som utlyser forskningsmedel och de som inte gör det.131 4.3.2 Många myndigheter har generella riktlinjer för jäv Flera myndigheter anger att de har generella riktlinjer kopplade till jäv, men specifika jävsriktlinjer gällande FoU finns endast vid ett fåtal myndigheter. Ett exempel är som har jävsriktlinjer som utvecklats med för FoU-verksamheten specifik jävsproblematik132. bedömer att avsaknaden av en dokumenterad process för hantering av jäv i FoU-verksamheten kan innebära en risk för att de jävssituationer som är specifika för just FoU-verksamhet inte uppmärksammas. Sådana specifika jävssituationer kan uppkomma eftersom FoU-projekt i de flesta fall granskas av externa sakkunniga som själva är forskare, och därmed kan de vara direkt berörda av bidragsbeslut och anslagsfördelning. Det gäller kanske särskilt i ett litet land som där det inom vissa forskningsområden endast finns en handfull forskare. Det kan också handla om en tidigare student/doktorand-handledarrelation eller motsättningar eller konkurrens mellan granskare och den som ska granskas. Även jäv vid myndigheter som inte utlyser 130Riksrevisionens enkät till FoU-myndigheter, . 131Av enkät till FoU-myndigheter framgår att av de myndigheter som utlyser FoU-medel har en dokumenterad process för att hantera jäv för egen personal. 132Konkurrensverket, Riktlinjer om jäv för forskningsverksamhet, reviderad . 40R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N FoU-medel kan uppstå. Det kan exempelvis föreligga en jävssituation i form av risk för brister i opartiskhet och oberoende om en person har arbetat med eller forskat kring en fråga inom annan myndighet. Samhällsrelevans är ett viktigt kriterium för samtliga FoU-myndigheter. Därför kan det finns en särskild problematik om myndigheterna har behov av vetenskaplig expertis som är knuten till exempelvis näringslivet.133 4.3.3 Jävsprövning dokumenteras inte alltid Riktlinjer för jäv finns vid samtliga myndigheter i vår fördjupade granskning, men det varierar i vilken grad jävsförhållanden dokumenteras. Vid Brå dokumenteras jäv varken för externa granskare eller för egen personal. Vid MSB dokumenteras inte alltid jäv avseende externa granskare. , , och har riktlinjer för jäv för sina externa granskare, bedömare och utvärderare. Vid MSB, och omfattar dessa även egen personal.134 har särskilda riktlinjer för sin personal.135 Det vanliga förfarandet vid ovan nämnda myndigheter är att jäv hos ledamöter i vetenskapliga råd eller motsvarande dokumenteras. Frågor om jäv ska protokollföras, men vår granskning visar att MSB inte alltid dokumenterar jävsförhållanden. Vid Energimyndigheten, MSB, och gäller att ledamot eller granskare vid jäv avstår från att delta i diskussion och bedömning av aktuell ansökan. Personen ska också lämna möteslokalen vid diskussioner då ansökan berörs. jävsprövar inte de två personer från varje avdelning, utöver analytikerna på avdelningen analys och prognos, som läser forskningsansökningarna inom ramen för bedömningsprocessen. Motiveringen är att ingen av dem har forskarbakgrund, men bedömer att de ändå kan vara jäviga. Brå har riktlinjer för korruption och oegentligheter, som även inkluderar jäv. De gäller dock bara för myndigheternas medarbetare.136 Brå dokumenterar inte jäv i sina projekt. När det gäller egna medarbetare bemannas projektet med annan person om jäv uppstår. Enligt Brå är det dock en ”sällan-fråga” eftersom myndigheten inte har granskande uppgifter eller inspektionsverksamhet. bedömer att det ändå finns skäl att dokumentera om de som deltar 133Se t.ex. Bjärvall, “Forskare på dubbla stolar”, 2014. 134MSB, Hantering av jäv vid enheten för kunskapsutveckling, ; , Forskningskansliets arbete med miljöforskningsanslaget, ver. .; , Jävsregler vid vid bedömning av forskningsansökningar, . 135Statens energimyndighet, Riktlinje för ett etiskt förhållningssätt, . 136Brå, Riktlinjer mot korruption och andra oegentligheter, 2017. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A M Y N D I G H E T E R S F O U - V E R K S A M H E T i projekten gör det på ett sakligt och opartiskt sätt. Vid Brå saknas riktlinjer om jäv för externa bedömare inklusive ledamöter i myndighetens vetenskapliga råd. Brå anger att potentiellt jäv bedöms då externa granskare av utkast till slutrapporter utses, men myndigheten har inte sett behov av att dokumentera detta.137 4.4 Användning av forskningsresultaten En av de främsta anledningarna till att ha FoU vid statliga myndigheter är att forskningsresultaten ska kunna användas i den egna verksamheten eller göra nytta för andra aktörer inom myndighetens ansvarsområde. Enligt ska FoU-myndigheterna arbeta för att resultaten av verksamheten kommer till användning. FoU som finansieras vid myndigheterna bör ha fördelen att snabbare komma till användning eftersom den ska ha direkt relevans för verksamheten. 4.4.1 Få myndigheter har regeringen som främsta målgrupp I enkät anger av FoU-myndigheterna att de använder resultaten från FoU-verksamheten för kunskaps- och kompetensuppbyggnad inom myndigheten. Något färre använder resultaten för kunskaps- och kompetensuppbyggnad inom sektorn. 137Dokumentation av jäv för externa granskare övervägs nu av Brå. Intervju med företrädare för Brå, och . Vidare bedriver Brå ett arbete som syftar till att ta fram jävsriktlinjer för ledamöter i vetenskapliga rådet och externa granskare. Mejl från företrädare för Brå, . 42R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 2 Användningsområden för forskningsresultat från FoU-myndigheter, fördelat på storleken på FoU-verksamheten i förhållande till total verksamhet Källa: enkät till FoU-myndigheter, . Som framgår av figur 2 anger myndigheter där FoU-verksamheten utgör en större del av den totala verksamheten i högre grad att resultaten från FoU-verksamheten används som beslutsunderlag för regeringen. Den bilden bekräftas i vår fördjupade granskning. Resultaten från FoU-verksamheten vid och Brå används som beslutsunderlag för regeringen i högre grad jämfört med de andra tre myndigheterna. , och använder sina resultat framför allt som kunskaps- och kompetensuppbyggnad inom myndigheten och inom sektorn.138 av FoU-myndigheterna anger den egna myndigheten som huvudsaklig målgrupp för verksamheten, följd av andra myndigheter () och forskarsamhället (). av myndigheterna anger regeringen som en huvudsaklig målgrupp. Det är stora skillnader mellan FoU-myndigheterna beroende på om de utlyser forskningsmedel eller ej. 138Riksrevisionens enkät till FoU-myndigheter, . R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A M Y N D I G H E T E R S F O U - V E R K S A M H E T utlyser FoU-medel har exempelvis forskarsamhället som målgrupp, men av övriga myndigheter har det.139 4.4.2Det finns ett behov av att förbättra spridning av forskningsresultat FoU-myndigheterna anger att resultaten från forskningen sprids på många olika sätt, till exempel genom vetenskaplig publicering, myndigheternas webbkommunikation, olika samarbeten, möten, konferenser, workshoppar, seminarier, övriga publikationer och material, samt deltagande Samtliga myndigheter i vår fördjupade granskning arbetar för att forskningsresultaten ska spridas och komma till användning. Vissa myndigheter ser att det finns ett behov av att utveckla detta. Publicering av forskningsresultaten sker i vissa fall i myndigheternas egna rapportserier (, och Brå). Ett krav för finansiering från , , och är att projektutförarna sprider och kommunicerar resultaten. Enligt MSB:s och rutiner ska forskarna redovisa sina slutrapporter muntligt för myndigheternas personal. anordnar konferensen ”Miljöforskningsdagen” där forskare som driver projekt finansierade med Miljöforskningsanslaget presenterar sina projekt och resultat. Miljöforskningsdagen är främst till för medarbetare på och Havs- och vattenmyndigheten. Forskare som finansieras av deltar ibland i den årliga så kallade som arrangeras av bland andra och Forte. Seminariet syftar till att utbyta erfarenheter mellan forskare och praktiker inom socialförsäkringsområdet.141 Även myndigheterna själva arbetar med spridning av forskningsresultat.