prop · H803196 · 2021-05-18 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:196 Pausad BNP-indexering av skatten på bensin Regeringen överlämnar denna proposition till . Ipropositionen föreslås att den årliga BNP-indexeringen av skattesatserna på bl.a. bensin och diesel inte ska tillämpas för . Skattesatserna ska därmed endast räknas om baserat på den faktiska förändringen i konsumentprisindex mellan . Förslaget innebär en tillfällig ändring i lagen om skatt på energi som föreslås träda i kraft och som ska gälla t.o.m. . 2020/21:196 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi .................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi .................................................................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Förändringar i indexering av skatten på drivmedel........................... Pausad BNP-indexering för drivmedel............................... Syfte och alternativa lösningar ......................................... Effekter för företagen ....................................................... Effekter för enskilda och för den ekonomiska Effekter för miljön............................................................ Effekter för myndigheter och domstolar .......................... Förslagets förenlighet med .............................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi .................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi .................................................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. 2020/21:196 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 b § lagen (1994:1776) om skatt på energi ska ha följande lydelse. För och efterföljande kalenderår ska energiskatt och koldioxidskatt betalas med belopp som motsvarar de i 1 § angivna skattebeloppen efter en årlig omräkning enligt andra stycket. Regeringen fastställer före november månads utgång de omräknade skattebelopp som ska tas ut för påföljande kalenderår. För bränslen som avses i 1.1 § första stycket 3 a samt 4–6 ska energiskatt och koldioxidskatt betalas med belopp som motsvarar de i 1 § angivna skattebeloppen multiplicerade med jämförelsetalet enligt tredje stycket, 1 § första stycket 1, 2, 3 b och 1 § första stycket 1, 2, 3 b och a) koldioxidskatt betalas med koldioxidskatt betalas med belopp belopp som motsvarar de i 1 § som motsvarar de i 1 § angivna enligt tredje stycket, och b)energiskatt betalas med belopp som motsvarar summan av de i1 § angivna energiskatte- och koldioxidskattebeloppen multiplicerade med jämförelsetalet enligt tredje stycket med ett årligt tillägg av , med avdrag för det omräknade koldioxidskattebeloppet enligt a. Med jämförelsetal avses det värde, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . Beloppen enligt andra stycket 1, 2 a och 2 b avrundas var för sig till hela kronor och ören. 1 Senaste lydelse 2020:1155. Denna lag träder i kraft . 2020/21:196 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 b § lagen (1994:1776) om skatt på energi ska ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2021:000 betalas med belopp som motsvarar betalas med belopp som motsvarar efter en årlig omräkning enligt efter en årlig omräkning enligt utgång de omräknade skattebelopp utgång de omräknade skattebelopp som ska tas ut för påföljande som ska tas ut för påföljande För bränslen som avses i 1.1 § första stycket 3 a samt 4–6 ska energiskatt och koldioxidskatt betalas med belopp som motsvarar de i 1 § angivna skattebeloppen multiplicerade med jämförelsetalet enligt tredje stycket, 1 § första stycket 1, 2, 3 b och 1 § första stycket 1, 2, 3 b och 7 ska energiskatt och koldioxid- skatt betalas med belopp som belopp som motsvarar de i 1 § enligt tredje stycket, och belopp som motsvarar summan av de i 1 § angivna energiskatte- och enligt tredje stycket med ett årligt tillägg av , med koldioxidskattebeloppet enligt a. Med jämförelsetal avses det värde, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . Beloppen enligt andra stycket 1, 2 a och 2 b avrundas var för sig till hela kronor och ören. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, utg.omr. 20, avsnitt 5.4) aviserat att reduktionsnivåerna inom reduktionsplikten ska höjas till 2030. Biodrivmedel är än så länge dyrare än bensin och diesel. För att möta ökade drivmedelspriser till följd av ökad inblandning av biodrivmedel har promemorian Pausad BNP-indexering av skatten på bensin och diesel tagits fram inom . Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissvaren finns tillgängliga i (Fi2020/01053). Förslagen i denna proposition är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över förslagen. 4Förändringar i indexering av skatten på drivmedel I budgetpropositionen aviserades förändringar i indexeringen av skatten på drivmedel. Med anledningen av detta pausades BNP- indexeringen av skatten på drivmedel för kalenderår 2021 (prop. 2020/21:29 Pausad BNP-indexering för drivmedel). ska en årlig omräkning ske av såväl koldioxidsom energiskattesatserna på bl.a. bensin och diesel med förändringar i konsumentprisindex (KPI). Syftet med indexeringen är att realvärdesäkra För bensin och diesel beaktas även utvecklingen av bruttonationalprodukten (BNP) vid den årliga Detta sker genom ett schabloniserat årligt tillägg om två procentenheter till KPI-omräkningen. sker av såväl energiskatten som koldioxidskatten men uttrycks som en höjning av energiskatten. Reglerna om BNP-indexeringen infördes i syfte att spegla en hög ambitionsnivå i klimatarbetet och ge en långsiktig signal om vikten av att minska utsläpp av växthusgaser och även bidra till en effektivare energianvändning (prop. 2015/16:1). Det har dock förekommit att BNP-indexering inte har genomförts. Detta har skett när har beslutat om faktiska ändringar av skattebeloppen på drivmedel (jfr prop. 2019/20:24, bet. 2019/20:SkU15). infördes en reduktionsplikt för inblandning av biodrivmedel i bensin och diesel (lagen [2017:1201] om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och Med reduktionsplikten följer en skyldighet att minska utsläppen av växthusgaser från bensin och diesel genom inblandning av 2020/21:196 biodrivmedel. Vilka konsekvenser detta kan få på priset på drivmedel är svårt att bedöma. Marknadspriset på biodrivmedel behöver inte följa priserna på fossila bränslen och biodrivmedel har än så länge varit dyrare än ren bensin och diesel. Vid sådana prisförhållanden leder en ökad inblandning av biodrivmedel till högre priser på bensin och diesel. Pausad BNP-indexering för drivmedel Regeringens förslag: BNP-indexeringen av skatten på bl.a. bensin och diesel ska inte tillämpas för . ska endast räknas om baserat på den faktiska förändringen i ändringen i lagen om skatt på energi ska träda i kraft 2021 och gälla t.o.m. . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Förvaltningsrätten i , Hela ska leva, Kammarrätten i , , , , och tillstyrker förslaget eller har inga invändningar mot det. Bil , Företagarna, Transportråd, , Skogsindustrierna, Svenskt Näringsliv, och Transportföretagen tillstyrker förslaget, men förespråkar att BNP-indexeringen bör avskaffas permanent. anser att en mer ändamålsenlig lösning kan vara att eller i samband med kontrollstationer revidera drivmedels- beskattningen utifrån den då tillgängliga informationen. ifrågasätter om det räcker att pausa BNP-indexeringen för att motverka högre pumppriser till följd av ökad inblandning under Transportstyrelsen är huvudsakligen positiv till förslaget men framhåller att förslaget kan innebära en del målkonflikter med bl.a. ekonomisk jämställdhet och klimatpåverkan. , , Statens väg- och transportforskningsinstitut och avstyrker förslaget eftersom förslaget inte är i linje med klimatmålen. 2030-sekretariatet anser att priset på drivmedel är en teknikdrivande och beteendeförändrande faktor. Trafikanalys och Drivkraft har synpunkter på delar av Skälen för regeringens förslag: I budgetpropositionen aviserade regeringen att reduktionsnivåerna inom reduktionsplikten kommer att höjas till 2030 (prop. 2020/21:1, utg.omr. 20, avsnitt 5.4). Regeringen har därefter föreslagit att nya reduktionsnivåer ska träda i kraft 2020/21:180). Till följd av högre produktionskostnader är biodrivmedel än så länge dyrare än bensin och diesel. För att möta ökade drivmedelspriser till följd av ökad inblandning av biodrivmedel bör BNP-indexeringen av skatten på bensin och diesel pausas fram till kontrollstationen för reduktionsplikten Förslaget om en pausad BNP-indexering för att möta prisökningen till följd av högre inblandning är, tillsammans med skärpningarna av Prop. 2020/21:196 reduktionsnivåerna, i linje med en hög ambitionsnivå i klimatarbetet eftersom reduktionsplikten innebär minskade växthusgasutsläpp från bensin och diesel genom inblandning av biodrivmedel. Ett första steg i arbetet med att pausa BNP-indexeringen beslutades av . Regleringen trädde i kraft (prop. 2020/21:29, bet. 2020/21:SkU13, rskr. 2020/21:95). Av författningstekniska skäl genomförs åtgärden för ett kalenderår i taget. Förslaget i denna proposition innebär att BNP-indexeringen av skatten på bl.a. bensin och diesel ska pausas även och att energiskatten därmed enbart ska räknas om med hänsyn till förändringar i KPI. Förslaget omfattar samtliga bränslen som omfattas av BNP-regeln, dvs. förutom bensin och diesel även flygbensin, flygfotogen samt vissa oljor med hög svavelhalt. Det säkerställer att ändringarna i beskattningen inte medför något moment som är att anse som statligt stöd. Flera remissinstanser, som Bil , Företagarna, , , , , och Transportföretagen anför att BNP-indexeringen bör avskaffas permanent. Flera av instanserna argumenterar att beslut om bränsleskatter ska fattas av vid varje enskilt tillfälle och inte genom en automatisk uppräkning. Beslutet om indexering har dock fattats av . Hur BNP-indexeringen hanteras behandlas inte i denna proposition. Regeringen ska, före november månads utgång, fastställa de omräknade skattesatserna som ska tas ut påföljande år. har regeringen utfärdat en förordning med omräknade skattesatser som sedan har upphävts (förordning [2020:948] om fastställande av omräknade belopp för energiskatt och koldioxidskatt för ). Skattesatserna har i stället reglerats i lagen (1994:1776) om skatt på energi. I denna proposition föreslås att BNP-indexeringen även ska pausas . För att regeringen ska kunna fastställa de omräknade skattebeloppen bör den tillfälliga ändringen träda i kraft . För att omräkningen av skattesatserna inte ska påverkas av den tillfälliga ändringen bör ändringarna gälla t.o.m. . Förslaget medför ändringar i 2 kap. 1 b § lagen (1994:1776) om skatt på energi. I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. offentligfinansiella effekterna till följd av ändrade skatte- och avgiftsregler beräknas i enlighet med beräkningskonventioner. Beräkningarna görs i ikraftträdandeårets priser och volymer och utgår vanligtvis från att beteendet hos individer och företag inte ändras till följd 2020/21:196 av förändringarna i skattereglerna. Antagandet om oförändrat beteende ger en god uppskattning av åtgärdernas effekt på kort och medellång sikt. På , och för att bedöma andra effekter än de offentligfinansiella effekterna kan ett mer dynamiskt synsätt behöva användas, där skattebaser tillåts påverkas av regeländringen. 5.1Syfte och alternativa lösningar Åtgärden syftar till att möta ökade pumppriser på bensin och diesel som kan uppstå till följd av högre inblandning av biodrivmedel inom reduktionsplikten. BNP-indexeringen av skatterna på bensin och diesel görs schablonartat . När denna indexering pausas innebär det, allt annat lika, att pumppriserna blir lägre jämfört med om skattesatserna hade BNP-indexerats. Genom inblandningen av biodrivmedel minskar utsläppen av växthusgaser. Förslaget i denna proposition syftar därför också till att minska företagens och enskildas kostnader för detta. Ett alternativ vore att inte göra några förändringar, vilket skulle innebära att priset vid pump blir högre än med förslagen i denna proposition. Denna proposition behandlar inte några förslag om förändringar i reduktionsplikten. En pausad BNP-indexering för bensin och diesel beräknas minska skatteintäkterna med 2022. Förslaget väntas medföra att energiskatten på bensin, miljöklass 1 blir ca lägre per liter (ca per liter inklusive moms) jämfört med om skattenivån med BNP-indexering skulle gällt 2022. Energiskatten på diesel, miljöklass 1 blir på motsvarande vis lägre per liter (ca per liter inklusive moms). En mervärdesskatteeffekt tillkommer om priset på drivmedel i motsvarande mån förändras och om köparen är en privatperson. För företag som har rätt att dra av denna ingående mervärdesskatt tillkommer inte någon sådan effekt. I förbrukas merparten av de totala volymerna av bensin och diesel inom transportsektorn. Huvudsakligen påverkas därför de näringssektorer som i hög grad är beroende av vägtransporter. De lägre skattenivåerna på diesel påverkar i första ledet åkerinäringen och därigenom även den industri och de näringar som i hög grad är beroende av vägtransporter. Förslaget bedöms även medföra viss kostnadsminskning för svenskt jord- och skogsbruk samt gruvindustrin då förslaget innebär lägre skatt på diesel jämfört med den skattenivå som följer av den årliga indexeringen. Förslaget bedöms i stort sett inte påverka företagens administrativa Förslaget bedöms inte föranleda Prop. 2020/21:196 förändringar av några andra kostnader för företagen. 5.4Effekter för enskilda och för den ekonomiska jämställdheten En pausad BNP-indexering av skattesatserna på bensin och diesel påverkar hushållen i relativ liten omfattning. Totalt bedöms den föreslagna justeringen av skattenivåerna innebära att priset på bensin inklusive moms för en enskild minskar med ca per liter (/l x 1,25). För diesel väntas priset till följd av skattesänkningen minska med ca per liter inklusive moms. Justeringen av skatten på bensin påverkar fler hushåll direkt än justeringen av skatten på diesel. För en bilist som kör ungefär 1 innebär skatteändringen på bensin lägre kostnader med (0,/l x 1,25 x x 0,6 l/mil) jämfört med om skattenivån som följer av den årliga BNP-indexeringen skulle gällt. Vid en sådan redovisning för en bilist som kör på diesel kan justeringen innebära lägre kostnader med . Trafikanalys menar att medelsträckan (per bil) med personbil för fysiska personer uppgår till 1 och att effekterna därmed överskattas i det ovan redovisade typfallet. Trafikanalys bedömer sammantaget att förslaget har liten betydelse för hushållens tillgänglighet. Regeringen delar bedömningen att effekterna är begränsade, men anser ändå att det finns skäl att möta de ökade drivmedelspriserna till följd av ökad inblandning av biodrivmedel genom att pausa BNP-indexeringen av skatten på bensin och diesel fram till kontrollstationen för reduktionsplikten 2022. Effekten på hushåll skiljer sig beroende på vad det är för typ av hushåll, biltyp, samt i vilken grad hushållet är beroende av bilen. Det senare kan skilja mellan hushåll i glesbygd och hushåll i stadsregioner med god tillgång till kollektivtrafik. Förslaget bedöms sammantaget påverka boende på landsbygden mer än boende i storstadsregionerna. Detta baseras på att körsträckorna per invånare ofta är högre i mer glesbebyggda län och att varor där kan behöva transporteras längre. Körsträckan per personbil är enligt Trafikanalys förvisso högst i , men en lägre andel av hushållen där äger personbil och fler har möjlighet att använda alternativa transporter. Av de personbilar som ägs av fysiska personer står män som ägare till knappt två tredjedelar. Fordon registrerade på män körs också i genomsnitt något längre . Även om en del av kostnaderna sannolikt omfördelas inom hushållen bedöms ändå generellt förändringar i bränslebeskattningen påverka män mer än kvinnor och Transportstyrelsen har i sitt remissvar anfört att förslaget kan stå i konflikt till mål om ekonomisk jämställdhet. Regeringen gör också bedömningen att förslaget isolerat gynnar män mer än kvinnor, men effekterna är mycket begränsade. 2020/21:196 5.5 Förslaget att den årliga BNP-indexeringen pausas medför att energiskattens resursstyrande karaktär för bensin och diesel försvagas något jämfört med nuvarande regler. Eftersom bensin och diesel genom åtgärden får ett något lägre pris, allt annat lika, kan detta leda till något högre förbrukning och därigenom något högre koldioxidutsläpp om effekterna av förslaget ses isolerat. Förslaget riskerar att ge minskade incitament till klimatomställning i transportsektorn, inklusive överflyttning till andra transportslag. Det kan, sett isolerat, minska möjligheterna att nå klimatmålen, vilket bl.a. , , och har påpekat. Regeringen instämmer i att förslaget medför något försämrade möjligheter för att på ett kostnadseffektivt sätt nå målet om minskade utsläpp av växthusgaser från inrikes transporter (utom luftfart) till 2030. Effekterna bedöms dock vara små. Regeringen menar vidare att det är viktigt att understryka att successivt ökade reduktionsnivåer inom reduktionsplikten innebär att utsläppen av fossila växthusgaser per såld liter drivmedel minskar. Förslaget i denna proposition ska därför ses mot bakgrund av att drivmedelsleverantörerna genom reduktionsplikten successivt behöver minska utsläppen av växthusgaser. De högre reduktionsnivåerna inom reduktionsplikten bidrar till lägre utsläpp genom ökad inblandning av biodrivmedel. De minskade utsläppen medför en positiv miljöeffekt som väntas överstiga effekten av förslaget i denna proposition. Sammantaget innebär detta att utsläppen inom transportsektorn bedöms minska. 5.6Effekter för myndigheter och domstolar Förslaget förväntas inte medföra några tillkommande långsiktiga kostnader för . Förslaget förväntas dock medföra vissa kostnader av engångskaraktär, t.ex. kostnader för åtgärder för att tillgodose företagens informationsbehov. Förslaget medför dock inte behov av informationsinsatser som går utöver vad som normalt sker vid regelförändringar. De eventuella tillkommande kostnaderna för ska hanteras inom myndighetens befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte påverka antalet mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Det bedöms inte heller medföra några ökade kostnader för andra myndigheter. Förslaget bedöms vara förenligt med dels rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, dels reglerna om statligt stöd som följer av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Förslaget bedöms därför vara förenligt med . 6.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi I paragrafen anges hur skattebeloppen för energiskatt och koldioxidskatt ska räknas om. Ändringen i andra stycket innebär att det årliga tillägget av inte ska gälla vid den årliga omräkningen av skattebeloppen . Omräkningen ska därmed endast baseras på den faktiska förändringen i konsumentprisindex. Övervägandena finns i avsnitt 2.1. 6.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi I paragrafen anges hur skattebeloppen för energiskatt och koldioxidskatt ska räknas om. Ändringen i första stycket innebär att omräkningen avser kalenderår 2023 och efterföljande kalenderår. Ändringen i andra stycket innebär att det årliga tillägget av ska tillämpas vid den årliga omräkningen av skattebeloppen och efterföljande kalenderår. Övervägandena finns i avsnitt 2.2. 2020/21:196 Bilaga 1 Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 b § lagen (1994:1776) om skatt på energi ska ha följande lydelse. För och efterföljande kalenderår ska energiskatt och koldioxidskatt betalas med belopp som motsvarar de i 1 § angivna skattebeloppen efter en årlig omräkning enligt andra stycket. Regeringen fastställer före november månads utgång de omräknade skattebelopp som ska tas ut för påföljande kalenderår. För bränslen som avses i 1.1 § första stycket 3 a samt 4–6 ska energiskatt och koldioxidskatt betalas med belopp som motsvarar de i 1 § angivna skattebeloppen multiplicerade med jämförelsetalet enligt tredje stycket, 1 § första stycket 1, 2, 3 b och 1 § första stycket 1, 2, 3 b och a) koldioxidskatt betalas med koldioxidskatt betalas med belopp belopp som motsvarar de i 1 § som motsvarar de i 1 § angivna enligt tredje stycket, och b)energiskatt betalas med belopp som motsvarar summan av de i1 § angivna energiskatte- och koldioxidskattebeloppen multiplicerade med jämförelsetalet enligt tredje stycket med ett årligt tillägg av , med avdrag för det omräknade koldioxidskattebeloppet enligt a. Med jämförelsetal avses det värde, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . Beloppen enligt andra stycket 1, 2 a och 2 b avrundas var för sig till hela kronor och ören. 1 Senaste lydelse 2020:1155. Denna lag träder i kraft . 2020/21:196 Bilaga 1 2020/21:196 Bilaga 1 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs 2 kap. 1 b § lagen (1994:1776) om skatt på energi ska ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2021:000 betalas med belopp som motsvarar betalas med belopp som motsvarar efter en årlig omräkning enligt efter en årlig omräkning enligt fastställer före november månads fastställer före november månads utgång de omräknade skattebelopp utgång de omräknade skattebelopp som ska tas ut för påföljande som ska tas ut för påföljande För bränslen som avses i 1.1 § första stycket 3 a samt 4–6 ska energiskatt och koldioxidskatt betalas med belopp som motsvarar de i 1 § angivna skattebeloppen multiplicerade med jämförelsetalet enligt tredje stycket, 1 § första stycket 1, 2, 3 b och 1 § första stycket 1, 2, 3 b och koldioxidskatt betalas med belopp som motsvarar de i 1 § angivna belopp som motsvarar de i 1 § enligt tredje stycket, och belopp som motsvarar summan av de i 1 § angivna energiskatte- och enligt tredje stycket med ett årligt tillägg av , med koldioxidskattebeloppet enligt a. Med jämförelsetal avses det värde, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . Beloppen enligt andra stycket 1, 2 a och 2 b avrundas var för sig till hela kronor och ören. Denna lag träder i kraft . Efter remiss har yttranden över promemorian Pausad BNP-indexering av skatten på bensin och diesel lämnats av 2030-sekretariatet, Bil , Drivkraft , Företagarna, i , Hela ska leva, Kammarrätten i , , , , , , , , M , , , , , (), , , , , , Transportföretagen och Transportstyrelsen.