prop · H90351 · 2021-11-03 00:00:00 — uppehållstillstånd på grund av anknytning till någon som fått uppehålls- tillstånd enligt någon av de uppräknade bestämmelserna (1 och 2 §§). Arbetsförmedlingen har ansvar för att nyanlända invandrare erbjuds insat- ser som syftar till att underlätta och påskynda deras etablering i arbets- och samhällslivet (4 §). Arbetsförmedlingen ska samordna etableringsinsat- serna och vara stödjande och pådrivande i förhållande till berörda parter (5 §). I lagen föreskrivs också att Länsstyrelserna ska främja samverkan om etableringsinsatser mellan berörda kommuner, myndigheter, företag och organisationer (6 §). I förordningen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare finns bestämmelserna om etableringsprogrammet, ett av de arbetsmark- nadspolitiska program Arbetsförmedlingen har i uppdrag att hantera. Vilka kan anvisas till etableringsprogrammet? Arbetsförmedlingen får enligt förordningen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare göra en anvisning till etableringsprogrammet för en person som omfattas av lagen om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och som är anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen (3 och 5 § förordningen). kan dock inte göras för den som har ett förvärvsarbete på heltid, studerar i gymnasieskola, vårdar barn med föräldrapenning, får hel sjukpenning eller vistas i anläggningsboende hos (5 §). etableringsprogrammet innebär att den nyanlände erbjuds att ta del av pro- grammet (4 §). Vilka insatser kan ingå i etableringsprogrammet? En anvisning ska som huvudregel avse verksamhet på heltid. förutsättningar får anvisningen avse verksamhet på deltid (7 och 8 §§ i etableringsprogrammet ska en nyanländ delta i kartläggning och medverka till upprättandet av en indivi- Kartläggningen ska avse utbildningsbakgrund, tidi- gare arbetslivserfarenhet, behov av utbildning och andra insatser, förmåga och förutsättningar att delta i insatser inom programmet och andra förhållanden som är av betydelse för den nyanländes etablering i arbets- och samhällslivet (11 §). En nyanländ ska ta del av sfi eller motsvarande utbildning vid folkhögskola och samhällsorientering enligt lagen om samhällsorientering efter att den individuella handlingsplanen har upprättats. bedömer att det är arbetsmarknadspolitiskt motiverat kan deltagande i andra insatser i stället vara aktuellt (12 §). Inom ramen för etableringsprogrammet får en nyanländ även ta del av utbildning inom vuxenutbildning på grundläggande eller gymnasial nivå, vuxenutbildning som särskild utbildning eller motsvarande utbildning inom folkhögskolan, eftergymnasial utbildning, jobbsökaraktiviteter, arbetsträning, förstärkt arbetsträning, bristyrkesutbildning och andra insatser som kan påskynda den nyanländes etablering i arbets- och samhällslivet. En nyanländ får inte inom ramen för programmet delta i program enligt förordningen (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin eller förordningen (2007:813) om jobbgaranti för ungdomar. En nyanländ får inte heller inom ramen för programmet ha ett förvärvsarbete med subvention (11– 13 §§). Ersättning till den som deltar i etableringsprogrammet utgår enligt förordningen om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser. En nyanländ som har kort utbildning och som därför inte bedöms kunna matchas mot arbete i etableringsprogrammet ska inom ramen för programmet huvudsakligen ta del av sfi eller motsvarande utbildning vid folkhögskola, samhällsorientering enligt lagen om samhällsorientering och utbildning inom vuxenutbildning på grundläggande eller gymnasial nivå, vuxenutbildning som särskild utbildning eller motsvarande utbildning inom folkhögskola (14 §). Det är detta som i dagligt tal benämns utbildningsplikt. När det gäller innebörden av kort utbildning enligt den nämnda bestämmelsen har Arbetsförmedlingen gjort tolkningen att den som saknar avslutad svensk gymnasieutbildning eller motsvarande anses ha kort utbildning. Tolkningen baseras på att Arbetsförmedlingen identifierat att en fullföljd gymnasieutbildning är avgörande för att en individ ska etablera sig långsiktigt på den svenska arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen har vidare slagit fast att utbildningsplikt är aktuellt om kompetensen inte svarar mot arbetsmarknadens krav och behov vid bedömningstillfället och de arbetssökande inte heller bedöms kunna matchas mot arbete inom tiden för etableringsprogrammet efter att ha tagit del av övriga kompetenshöjande insatser som myndigheten kan erbjuda (Arbetsförmedlingen, , Återrapportering – Utbildningsplikt för personer med kort utbildning i etableringsprogrammet, Af-2020/0000 3901). Det är Arbetsförmedlingens handläggare som bedömer om den nyanlände ska omfattas av utbildningsplikt. Arbetsförmedlingen ska säkerställa att nyanlända som omfattas av utbildningsplikt och formellt ansöker till reguljär utbildning inom komvux eller motsvarande utbildning inom folkhögskolan (Arbetsförmedlingen, , Återrapportering – Utbildningsplikt för deltagare med kort utbildning i etableringsprogrammet, Af- 2018/0006 5978). Om den nyanlände inte söker anvisad utbildning, inte deltar i insatsen eller avvisar en utbildning han eller hon anvisats att söka och är antagen till kan det föranleda sanktioner från Arbetsförmedlingen i form av varning och avstängning från rätten till etableringsersättning, på samma sätt som gäller för deltagande i andra arbetsmarknadspolitiska insatser (6 kap. 2 och 3 §§ förordningen om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser). Hur länge kan insatserna pågå? Utöver deltagande i kartläggning och medverkan till upprättande av en individuell handlingsplan får insatserna i etableringsprogrammet omfatta motsvarande 24 månader på heltid. Den nyanlände får ta del av insatser längst till och från det att han eller hon första gången folkbokfördes i en kommun (15 § förordningen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare). Rätten för en nyanländ som har erbjudits att ta del av insatserna i programmet gäller till dess att han eller hon påbörjar ett förvärvsarbete, en utbildning på heltid som inte berättigar till etableringsersättning, en frånvaroperiod med föräldrapenning eller en period med sjukfrånvaro på heltid. Rätten att delta upphör om den nyanlände kan delta på grund av ett annat hinder som har anmälts till och godtagits av Arbetsförmedlingen eller om den nyanlände bedöms helt sakna förmåga att delta i insatser inom programmet. Om en nyanländ inte längre får delta i insatserna inom etableringsprogrammet ska den nyanlände skrivas ut. Arbetsförmedlingen får avvakta med utskrivning vid sådan frånvaro som kan antas vara kortvarig tills frånvaron varat . Vid sjukfrånvaro ska utskrivning ske först när frånvaron varat (17 och 18 §§). Det finns möjlighet för en nyanländ som har skrivits ut från programmet att återinträda (20 §). Om den nyanlände missköter sig eller stör verksamheten, inte längre omfattas av lagen om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare eller det i övrigt finns särskilda skäl, ska Arbetsförmedlingen återkalla anvisningen till etableringsprogrammet. Under vissa förutsättningar kan den nyanlände senare få en ny anvisning till programmet (21 och 22 §§). I lagen om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare finns bestämmelser om kommuners ansvar för att erbjuda samhällsorientering. Lagen gäller nyanlända invandrare som har fyllt 18 men inte , är folkbokförda i en kommun och har beviljats uppehållstillstånd enligt vissa angivna bestämmelser (1 och 2 §§). Alla kommuner ska aktivt verka för att nå alla i målgruppen samt erbjuda och motivera dem att delta. Samhällsorienteringen ska påbörjas efter det att den nyanlände har folkbokförts i kommunen. Kommunens skyldighet upphör efter att den nyanlände första gången folkbokfördes i en kommun (3–5 §§). Samhällsorienteringen syftar till att underlätta de nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Den ska ge en grundläggande förståelse för det svenska samhället och en grund för fortsatt kunskapsinhämtande. Målet ska vara att deltagarna utvecklar kunskap om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingarna, om den enskildes rättigheter och skyldigheter i övrigt, om hur samhället är organiserat och om praktiskt vardagsliv, se 2 § förordningen (2010:1138) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Förordningen innehåller också en bestämmelse där det närmare anges vilka delar samhällsorienteringen ska Prop. 2021/22:51 innehålla (3 §). Varje nyanländ ska erbjudas samhällsorientering som om- Den ska kunna kombineras med arbete, studier och andra aktiviteter för att underlätta och påskynda etableringen i arbetslivet och normalt vara avslutad efter att den påbörjats (4 och 5 §§). Den ska i möjligaste mån bedrivas på modersmålet eller ett annat språk som deltagaren behärskar väl. Vid behov ska tolk anlitas (7 §). Kommunen ska ha en plan för samhällsorienteringen där innehållet och omfattningen ska anges. Planen ska revideras när det behövs (8 §). Länsstyrelserna ska främja och stödja samarbete mellan kommuner om samhällsorienteringen och följa upp verksamheten (11 och 12 §§). 5.2 Den kommunala vuxenutbildningen Den kommunala vuxenutbildningen kan organiseras på olika sätt Komvux är en del av skolväsendet (1 kap. 1 § skollagen). av vuxenutbildning på grundläggande nivå och på gymnasial nivå och vuxenutbildning i svenska för invandrare. med har särskild utbildning för vuxna, som riktas till vuxna med intellektuell funktionsnedsättning, IF, eller förvärvad hjärnskada, upphört att vara en egen skolform och ingår istället i komvux som kom- munal vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå och på gymnasial nivå (20 kap. 3 § skollagen, se prop. 2019/20:105). Utbildningen som kommunerna ska tillhandahålla ska vara avgiftsfri (20 kap. 7 § skollagen). Det är kommunerna som är huvudmän för utbildningen och inom kom- munen ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra kommunens uppgifter när det gäller utbildningen (2 kap. 2 § skollagen). möjligt för enskilda att godkännas som huvudmän för komvux, men inom utbildningen får uppgifter överlämnas på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person (23 kap. 2 § skollagen). En kommun får även genom s.k. samverkan sluta avtal med en annan kommun eller en region om att denna ska ta över ansvaret för kommunens uppgifter inom komvux (23 kap. 8 § skollagen). Kommunerna kan alltså välja att organisera vuxenutbildningen på olika sätt. Vid entreprenad behåller kommunen Vid samverkan övergår huvudmannaansvaret till den som tar över kommunens uppgifter. kan kommuner söka statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning (regionalt yrkesvux) enligt förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. Syftet med statsbidraget är att öka utbildningsutbudet för vuxna elever inom yrkesutbildning och tillgodose behoven på arbetsmarknaden i de Minst tre kommuner ska samverka om plane- ring och genomförande av utbildningen. Bidraget ska gå till att finansiera yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå. munerna ska erbjuda kombinationer av nationella kurser i yrkesämnen som är relevanta för ett yrkesområde (sammanhållna yrkesutbildningar). De ska även erbjuda enstaka kurser i yrkesämnen. Bidraget kan också an- vändas till att finansiera yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå 2021/22:51 i kombination med sfi och svenska som andraspråk på grundläggande nivå. De sammanhållna yrkesutbildningarna i regionalt yrkesvux kan även ges i form av lärlingsutbildning. Sfi kan överlämnas på entreprenad till en folkhögskola. Folkhögskolor kan dessutom bedriva utbildning motsvarande sfi. Den som har rätt att delta i vuxenutbildning i svenska för invandrare har rätt att i stället delta i en folkhögskolas motsvarande utbildning, om folkhögskolan har getts rätt att sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg och intyg, och folkhögskolan har förklarat sig ha för avsikt att ta emot den sökande till utbildningen (24 kap. 11 § skollagen). En folkhögskola som vill bedriva utbildning motsvarande sfi kan ansöka om och beviljas betygsrätt av , se 6 kap. 1 och 19 §§ förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. De allmänna bestämmelserna om den kommunala vuxenutbildningen och bestämmelserna om sfi i skollagen gäller också för sådan utbildning motsvarande sfi som folkhögskolorna kan bedriva (24 kap. 12 § skollagen). Komvux på grundläggande nivå är en rättighet vuxenutbildning på grundläggande nivå vänder sig till vuxna som saknar sådana kunskaper som normalt uppnås i . Utbildningen syftar till att ge vuxna sådana kunskaper som de behöver för att delta i samhälls- och arbetslivet. Den syftar också till att möjliggöra fortsatta studier. Särskild utbildning på grundläggande nivå syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen i grundsärskolan ska ge (20 kap. 4 § skollagen). Komvux på grundläggande nivå och som särskild utbildning på grundläggande nivå är en rättighet för vuxna som saknar de kunskaper som vanligtvis uppnås i respektive grundsärskolan. Som nämns i avsnitt 4 har en vuxen rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå eller särskild utbildning på grundläggande nivå det år han eller hon fyller , om han eller hon är bosatt i landet, saknar sådana kunskaper som normalt uppnås i respektive grundsärskolan och har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Även den som är är behörig att tas emot om det med hänsyn till den sökandes personliga förhållanden finns särskilda skäl. Den som har rätt att delta i utbildningen har rätt att delta i sådan utbildning även i en annan kommun än hemkommunen om utbildningen tillhandahålls där (20 kap. 11–11 b §§ skollagen och 3 kap. 2§ förordningen om vuxenutbildning). Hemkommunen ansvarar för att de som har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och önskar det, också får delta i sådan utbildning. En ansökan till utbildning inom komvux ges in till hemkommunen. Om en sökande till utbildning på grundläggande nivå eller särskild utbildning på grundläggande nivå uppfyller villkoren för att ha rätt att delta i utbildningen ska sökanden tas emot (20 kap. 13 § skollagen). Om en elev i utbildning på grundläggande nivå eller särskild utbildning på grundläggande nivå har bristfälliga kunskaper i svenska, får utbildningen tillhandahållas på elevens modersmål eller annat språk som eleven behärskar. Utbildningen ska i så fall kompletteras med undervisning eller träning i svenska språket (20 kap. 12 § skollagen). På gymnasial nivå finns det bara en rätt till utbildning i vissa fall vuxenutbildning på gymnasial nivå och som särskild utbildning på gymnasial nivå syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen i gymnasieskolan respektive utbildningen på nationella program i gymnasiesärskolan ska ge. Den vänder sig alltså till de vuxna som saknar sådana kunskaper som normalt uppnås i gymnasieskolan respektive gymnasiesärskolan. En vuxen är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå det år han eller hon fyller , om han eller hon är bosatt i landet, saknar sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge, har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen, och i övrigt uppfyller föreskrivna villkor. Den som är men har slutfört utbildning på nationellt program i gymnasieskolan eller utbildning i gymnasiesärskolan eller likvärdig utbildning och uppfyller övriga behörighetsvillkor är också behörig att delta. Dessutom är den som är behörig att tas emot om det med hänsyn till den sökandes personliga förhållanden finns särskilda skäl (20 kap. 20 och 20 a §§ skollagen och 3 kap. 2 § förordningen om vuxenutbildning). Komvux erbjuder både yrkeskurser och högskoleförberedande kurser. infördes rätten att gå en utbildning på gymnasial nivå för att uppnå grundläggande eller särskild behörighet till högskola eller yrkeshögskola (20 kap. 19–19 b §§ skollagen). I övrigt är komvux på gymnasial nivå inte en rättighet, utan den som fått minst utbildning ska prioriteras. För utbildning som påbörjas efter utgången av är det den som har störst behov av utbildning som ska prioriteras (20 kap. 2 § skollagen i lydelse ). Bakgrunden till ändringen är att det kan finnas behov av att ge ökad tillgång till främst yrkesutbildning även för vuxna som inte har kort tidigare utbildning, och som innan ändringen därmed inte skulle prioriteras vid urval, som de har ett stort behov av en eftergymnasial yrkesutbildning. Hur prioriteringen ska gå till anges i förordningen om vuxenutbildning (3 kap. 8 §). Den huvudman som anordnar utbildning på gymnasial nivå beslutar om sökanden ska tas emot till utbildningen. Hemkommunen ska ta emot en sökande om villkoren för behörighet till utbildningen är uppfyllda eller om sökanden har rätt till utbildning enligt bestämmelserna om rätt till utbildning. Under vissa förutsättningar ska också kommunen ta emot sökande från en annan kommun. För den som har rätt att delta i utbildningen innebär ett beslut om mottagande också att sökanden antas till utbildningen. I övrigt är det den huvudman som anordnar utbildningen på gymnasial nivå eller särskild utbildning på gymnasial nivå som beslutar om en sökande ska antas till utbildningen (20 kap. 23 § skollagen). Om samtliga sökande till komvux på gymnasial nivå inte kan antas ska ett urval göras enligt en särskild ordning. Något urval ska inte göras när det gäller sådan utbildning som en sökande har rätt att delta i med syfte att uppnå grundläggande behörighet eller särskild behörighet till högskoleutbildning eller utbildning inom (3 kap. 7 § förordningen om vuxenutbildning). De som saknar grundläggande kunskaper i svenska har rätt att delta i sfi vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) är en kvalificerad språkutbildning som syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande 2021/22:51 kunskaper i svenska språket. Utbildningen syftar också till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter möjlighet att förvärva sådana färdigheter. För elever utan tidigare utbildning eller kort utbildning som inte är funktionellt litterata ska utbildningen innehålla grundläggande läs- och skrivundervisning. Utbildningen får ske på elevens modersmål eller något annat språk som eleven behärskar (20 kap. 4 § skollagen). För sfi finns det som nämns i avsnitt 4 särskilda bestämmelser om utbildningens omfattning. Utbildningen ska i genomsnitt omfatta minst 15 timmars undervisning . Huvudmannen ska verka för att undervisningen erbjuds på tider som är anpassade efter elevens behov och även i samarbete med Arbetsförmedlingen verka för att eleven ges möjlighet att öva svenska språket i arbetslivet, liksom att sfi kan kombineras med andra aktiviteter som arbetslivsorientering, praktik eller annan utbildning. Utbildningen ska kunna kombineras med förvärvsarbete (20 kap. 24–26 §§ skollagen). Hemkommunen är skyldig att se till att sfi erbjuds dem som har rätt att delta i utbildningen (20 kap. 28 § skollagen). En person har rätt att delta i sfi det år han eller hon fyller , om han eller hon är bosatt i landet och saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge (20 kap. 31 § skollagen). Varje kommun ska aktivt verka för att nå dem i kommunen som har rätt till utbildningen och för att motivera dem att delta i utbildningen. Utbildningen ska finnas tillgänglig efter det att en rätt till utbildning i sfi inträtt. Om det inte finns särskilda skäl ska utbildningen kunna påbörjas . Kommunen ska aktivt verka för att en nyanländ som omfattas av lagen om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare kan påbörja utbildningen inom en månad från det att han eller hon anmält sig till utbildning i sfi hos kommunen (20 kap. 29 § skollagen). Komvux är kursutformad och ska planeras efter elevernas förutsättningar Som anges i avsnitt 4 är målet för komvux att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Komvux ska ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning och vara en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar (20 kap. 2 § skollagen). Utbildningen är kursutformad och den ska alltså planeras efter elevens behov och förutsättningar. Komvux på grundläggande och gymnasial nivå ska utformas så att den enskildes studier kan kombineras med studier inom den kommunala vuxenutbildningens andra delar. Även sfi ska utformas så att den enskildes studier kan kombineras med studier inom andra delar av den kommunala vuxenutbildningen och andra skolformer inom skolväsendet (1 kap. 3 § förordningen om vuxenutbildning). För varje kurs i utbildning på grundläggande nivå respektive särskild utbildning på grundläggande nivå ska det som huvudregel finnas en kursplan. För utbildning på gymnasial nivå respektive särskild utbildning på gymnasial nivå ska det finnas en ämnesplan för varje ämne (20 kap. 6 § Inom komvux på grundläggande och gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning används verksamhetspoäng som mått på studieomfattningen. Inom komvux på grundläggande och gymnasial nivå beräknas 20 verksamhetspoäng för en veckas heltidsstudier. På gymnasial nivå beräknas en verksamhetspoäng för varje gymnasiepoäng eller gymnasiesärskolepoäng. En årsstudieplats inom vuxenutbildning på grundläggande eller gymnasial nivå eller inom vuxenutbildning som särskild utbildning motsvarar 800 verksamhetspoäng (2 kap. 1 och 2 §§ förordningen om vuxenutbildning). På grundläggande nivå finns det nationella kurser och delkurser samt orienteringskurser. På gymnasial nivå finns det nationella kurser, orienteringskurser, individuella kurser och gymnasiearbete. Inom komvux som särskild utbildning finns det nationella kurser och orienteringskurser och på gymnasial nivå även gymnasiesärskolearbete. Gymnasiearbete och gymnasiesärskolarbete benämns komvuxarbete. Inom sfi finns det nationella kurser (2 kap. 3 § förordningen om vuxenutbildning). Huvudmannen beslutar om vilka nationella kurser som ska ges, medan rektor beslutar om vilka orienteringskurser och individuella kurser som ska ges och om nationella kurser ska delas upp i delkurser (2 kap. 9 och 10 §§ förordningen om vuxenutbildning). Varje elev ska ha en individuell studieplan och hemkommunen ansvarar för att en sådan plan upprättas. Planen ska innehålla uppgifter om den enskildes utbildningsmål och planerad omfattning av studierna (20 kap. 8 § skollagen). Den individuella studieplanen ska utarbetas i samverkan med eleven och eleven ska i samband därmed erbjudas studie- och yrkesvägledning. Planen ska revideras vid behov. Rektor ansvarar för att planen revideras och att hemkommunen informeras om revideringen (2 kap. 16 § förordningen om vuxenutbildning). Den som har antagits till en kurs i komvux har rätt att fullfölja kursen i den takt och omfattning som skrivs in i den individuella studieplanen. Den individuella studieplanen är därmed det dokument som säkerställer att eleven får slutföra studierna i komvux. Om eleven saknar förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen eller annars inte gör tillfredsställande framsteg får huvudmannen besluta att utbildningen på kursen ska upphöra. Om utbildningen har upphört för en elev som studerat på grundläggande nivå eller särskild utbildning på grundläggande nivå ska eleven på nytt beredas utbildningen om det finns särskilda skäl för det. När det gäller utbildning på gymnasial nivå eller särskild utbildning på gymnasial nivå får eleven på nytt beredas utbildningen om det finns särskilda skäl. Om huvudmannen har beslutat att utbildning i sfi för en elev ska upphöra ska eleven på nytt beredas utbildningen om det finns särskilda skäl.