prop · H803130 · 2021-05-27 00:00:00 — Definitioner som används skiljer sig åt när det gäller inkluderade energi- och bränsleslag, tillämpade mätetal och gränsvärde samt del av värdekedjan som innefattas, vilket visas i bild 5.1.För att kunna jämföra de fyra AP-fondernas placeringar i fossil energi använder definition av den fossila energisektorn11, som innefattar produktion, behandling och transport av termiskt kol, olja och gas. Till grund för detta ligger att GICS är den enda tillgängliga och jämförbara datakällan relaterad till fossil energi som Första–Fjärde AP- fonderna kunnat rapportera data utifrån. konstaterar även att GICS är en etablerad internationell standard för industriklassificering som används av flertalet aktörer på marknaden. MSCI och S&P klassificerar gemensamt företag baserat på deras primära inkomstkälla i första hand baserat på omsättning, men vid gränsfall vägs även vinst in. När det inte går att klassificera enbart på omsättning och vinst görs även en kvalitativ bedömning baserat på marknadens uppfattning av ett företags huvud- verksamhet. Därtill gör även en jämförelse av Första–Fjärde AP- fondernas koldioxidutsläpp eftersom detta relaterar till förbränning och slutanvändning av fossil energi. Källa: rapport, bilaga 10. 11 GICS sektor 10, energibolag: Första–Fjärde AP-fonderna har som nämnts ovan ingen gemensam Skr. 2020/21:130 definition av ”placeringar i fossil energi”. Det närmaste en gemensam de- finition är Första och Andra AP-fondernas gränsvärden för avyttringar av innehav kopplade till fossil energi. Dessa anses dock inte vara definitioner av ”placeringar i fossil energi” utan ses som verktyg i tillämpningen av respektive fonds investeringsstrategi. Första, Tredje och Fjärde AP-fonderna använder sig dock på olika sätt av GICS definition av den fossila energisektorn som baseras på ett företags primära inkomstkälla. Hur de tre AP-fonderna tillämpar denna definition i sina respektive strategier för avyttringar och verktyg för att minska klimatpåverkan i sina portföljer beskriver närmare i sin rapport. Andra AP-fonden använder sig av gränsvärden framtagna av EU Paris- Aligned Benchmark (PAB) när det gäller vilka innehav som ska avyttras. Utvecklingen av placeringar i fossil energi rapport beskriver utvecklingen av marknadsvärdet av placeringar i fossil energi för Första–Fjärde AP-fonderna 2016–2020. Som referenspunkt visas även dessa placeringars andel av den totala fond- förmögenheten och det absoluta antalet direktägda bolag i aktieportföljen. Jämförelsen avgränsas till direktägda noterade aktier eftersom alla fyra AP-fonder kunnat ta fram data på bolagsnivå och GICS-kod. Jämförelsen omfattar inte noterade fondinnehav, kreditportföljen och alternativa investeringar där det inte funnits tillgängliga data. konstaterar dock att det är inom aktieportföljen som de huvudsakliga fossila innehaven finns, varför detta tillgångsslag är mest relevant för jämförelse. Vidare jämförs utvecklingen av fondernas koldioxidavtryck, som direkt relaterar till förbränning och slutanvändning av fossil energi och som är en central del i alla fyra fondernas klimatstrategier. analys visar att det totala marknadsvärdet för placeringar i fossil energi för Första–Fjärde AP-fonderna har minskat från 2016 till 2020, vilket motsvarar en minskning om . ökade den totala fondförmögenheten från ca 1 300 miljarder till ca (). I jämförelsen av fondernas placeringar i fossil energi –2020, baserat på portföljdata och med utgångspunkt i GICS klassifi- cering av den fossila energisektorn, minskar alla fyra fonderna sin expone- ring både i marknadsvärde och som andel av den totala fondförmögen- heten. har minskningen i marknadsvärde varit för Första och Andra AP-fonderna, som båda beslutat att avyttra investeringar i hela den fossila energisektorn . Även Tredje och Fjärde AP- fonderna har minskat sin exponering med ca 50 respektive i marknadsvärde . Den största minskningen både i marknads- värde och som andel av den totala fondförmögenheten skedde för alla fyra fonderna. Marknadsvärde av aktieinnehav i fossil energi Källa: rapport, Bild 3, bilaga 10. analys visar även att antalet direktägda bolag inom fossil energi har minskat i Första–Fjärde AP-fonderna vilket tydligt visas i figur 5.2. Utvecklingen av antal bolag inom fossil energi 2016–2020 Källa: rapport, Bild 4, bilaga 10. redogör i sin rapport för vad som ligger bakom utvecklingen av antalet bolag inom fossil energi för respektive AP-fond vilket i korthet Första AP-fonden hade inga bolag kvar i portföljen vid utgången av 2020 som följd av fondens beslut att avyttra investeringar från hela sektorn enligt GICS definition. Andra AP-fonden hade ett bolag kvar inom fossil energi vid slutet av 2020. Företaget som återstår är en leverantör av utrustning till den fossila energisektorn vilket inkluderas i GICS definition av energisektorn men inte i Andra AP-fondens gränsvärden för avinvestering. Tredje AP-fonden sålde majoriteten av sin småbolagsportfölj där flertalet bolag inom fossil energi ingick, vilket i huvudsak för- klarar nedgången i antal bolag i sektorn . avyttrade majoriteten av sina innehav i energisektorn efter en screening baserat på sitt egenframtagna ”environ- mental score” som är en sammanvägning av mätbara klimatriskfaktorer. gjorde även en fundamental analys av direktägda bolag inom energisektorn när det gäller klimatrisk samt möjlighet till klimatom- ställning, vilket resulterade i ytterligare avyttring av innehav i specifika bolag. Utöver antalet bolag inom fossil energi beskriver även utvecklingen av portföljernas koldioxidavtryck , dvs. 2016–2020, som referenspunkt för utvecklingen av Första–Fjärde AP- fondernas placeringar i fossil energi. Koldioxidutsläppen relaterar även till fossil energi då det kan ses som ett mått på förbränning och slutanvändning av fossil energi. Koldioxidutsläpp mäts vanligtvis i Scope 1, 2 och 3, vilket är vedertagna begrepp på marknaden. Scope 1 visar direkta utsläpp från källor som kontrolleras av företaget, Scope 2 visar indirekta från förbrukning av el, fjärrvärme och fjärrkyla och Scope 3 visar övriga indirekta utsläpp som företaget orsakar både uppströms och nedströms i värdekedjan. Totalt koldioxidutsläpp inom Scope 1 och 2 redovisas av alla fyra AP-fonderna som summan av ägd andel av portföljbolagens respektive koldioxidutsläpp. Några av AP-fonderna har börjat mäta Scope 3 men data är ännu opålitlig och ofullständig vilket gör det omöjligt att jämföra mellan de fyra fonderna. De totala utsläppen inom Scope 1 och 2 har minskat i Första–Fjärde AP-fondernas sammanlagda noterade aktieportföljer 2016–2020. har aktieportföljernas sammanlagda marknadsvärde ökat . Vid slutet av 2020 hade Första och Tredje AP-fonderna lägst koldioxidutsläpp i Scope 1 och 2 (0,CO2e). över perioden –2020 har Andra AP- fonden haft den brantaste minskningen av koldioxidutsläpp med -, jämfört med -för Första AP-fonden , -för Tredje AP-fonden och -för . Redovisade CO2-utsläpp –2020, Scope 1 och 2 Källa: rapport, Bild 6, bilaga 10. Faktorer som påverkar utvecklingen konstaterar att det finns tre faktorer som kan förklara minsk- ningen av Första–Fjärde AP-fondernas placeringar i fossil energi under åren 2016–2020. För det första kan exponeringen mot sektorn minska till följd av medvetna beslut i linje med fondernas investeringsstrategier (avyttringar av innehav i fossila bolag). För det andra kan de fossila tillgångarnas marknadsvärde förändras relativt övriga tillgångar i portföljen som ett resultat av underliggande värdeutveckling på För det tredje kan förändringar inom portföljbolagen leda till att de faller ur definitionen för fossil energi, exempelvis då ett bolag som ställer om sin verksamhet från fossil till förnybar energi. En exakt nedbrytning av de olika enskilda faktorernas bidrag till den totala minskningen av fondernas placeringar i fossil energi är enligt inte möjlig att göra med data som finns tillgängliga för analysen Som framgår av figur 5.2 ovan minskade antalet innehav inom fossil energi med mellan 80 och 121 bolag för Första–Fjärde AP-fonderna, motsvarande 70–av sådana innehav. avyttringar av innehav därför vara den enskilt viktigaste orsaken till De Första–Fjärde AP-fonderna arbetar med olika verktyg kopplat till fossila placeringar, som kan delas in i dels policyer för urval och avyttringar av placeringar i fossil energi, dels verktyg för aktiv Därutöver arbetar fonderna även med aktiva investeringar för att underlätta klimatomställningen, och därmed minska klimat- påverkan, men dessa investeringar omfattas inte av analys. Vidare konstaterar att policyer för urval och avyttringar är baserade både på gränsvärden för fossil energi och på minskad exponering eller avyttring av specifika bolag. Aktiv ägarstyrning används för att påverka och påskynda omställningen i bolag med en hög klimatpåverkan. Bild 5.2 AP-fondernas strategier för placeringar i fossil energi Källa: rapport, bilaga 10. Den första faktorn som redogör för är medvetna beslut i linje med fondernas investeringsstrategier, och redogör i sin rapport för Första–Fjärde AP-fondernas olika fokus i sina strategier för fossila investeringar och hur de tillämpar policyer och verktyg i olika utsträck- ning: •Första AP-fonden fokuserar främst på avyttringar baserade på gränsvärden för fossil energi. •Andra AP-fonden arbetar både med avyttringar baserade på gränsvärden och avyttringar från specifika bolag i sin systematiska förvaltning. •Tredje AP-fonden har fokus främst på aktiv ägarstyrning genom dialog och uppföljning. •Fjärde AP-fonden fokuserar främst på avyttringar från specifika bolag baserat på screening utifrån sitt egenframtagna ”environmental score” och riktad fundamental analys. När det gäller hur de nya placeringsreglerna, som trädde i kraft , har påverkat AP-fondernas strategier bedömer Första–Fjärde AP- fonderna enligt inte att de nya reglerna avsevärt påverkat deras strategier kopplat till fossila investeringar. Däremot har strategierna utvecklats i takt med en trend som innebär större fokus på hållbara placeringar på marknaden i stort. 2020/21:130 Bild 5.3 Övergripande strategier för fossila investeringar per tillgångsslag Källa: rapport, bilaga 10. När det gäller den andra förklarande faktorn till utvecklingen av marknads- värdet av Första–Fjärde AP-fondernas placeringar i fossil energi konstaterar att värdeutvecklingen är en påtaglig orsak. Denna effekt har analyserats genom utvecklingen av det totala marknadsvärdet av den globala energisektorn enligt GICS definition åren 2011–2020. har den fossila energisektorn enligt GICS definition under- presterat jämfört med S&P 500 Index, med en genomsnittlig ökning om jämfört för S&P 500 Index, vilket visas i bild 5.4. Bild 5.4 Energisektorns utveckling –2020 jämfört med S&P 500 Källa: rapport, bilaga 10. Den tredje förklarande faktorn till utvecklingen av placeringarna i fossil energi är enligt förändringar i portföljbolagens verksamheter. Det kan exempelvis ske om ett företag ändrar sin primära verksamhet från fossil energiproduktion till exempelvis förnybar energiproduktion vilket leder till att företaget klassificeras om i GICS. En exakt uppföljning av omklassificeringar har dock enligt inte varit möjlig att göra, men AP-fonderna bedömer att det är relativt ovanligt och att det inte har en avgörande påverkan på utvecklingen av antalet investeringar i fossil Skr. 2020/21:130 energi. En vanligare orsak är enligt att företag minskar andelen fossil energiproduktion i sin verksamhet men utan att omklassificeras i GICS. En sådan förändring syns inte i en analys strikt baserad på industri- klassificering, men en nedgång i portföljviktad koldioxidintensitet till följd av att minskade utsläpp inom portföljbolagen skulle ge en indikation om att det sker ett omställningsarbete mot minskad användning av fossil energi och minskad klimatpåverkan i portföljen. menar att även om en exakt mätning av fossil energiproduktion eller -användning inom alla portföljbolag inte är möjlig med befintliga data, är portföljbolagens sammantagna koldioxidutsläpp möjlig och värd att beakta. har även analyserat omställningen i Första–Fjärde AP- fondernas portföljbolag med portföljviktad koldioxidintensitet som approximering. Måttet summerar portföljbolagens respektive koldioxid- intensitet, dvs. ett bolags koldioxidutsläpp i förhållande till dess omsätt- ning, viktat baserat på respektive bolags andel av portföljen. Första–Fjärde AP-fonderna har kommit överens om gemensamma principer för hur måttet rapporteras. Och de fyra AP-fonderna redovisar hur stor del av minskningen av koldioxidintensiteten som kommer från förändringar i portföljmix respektive hur stor del som kommer från de facto förbättringar (minskade utsläpp) från bolagen. konstaterar att även om en stor del av minskningen i koldioxidintensitet skett till följd av portfölj- mixen, så syns att det skett en omställning i portföljbolagen. Figur 5.5 Portföljviktad koldioxidsintensitet Förändring pga bolagens förändade utsläpp -1,2 -1,0 -0,9 -0,6 -2,3 -5,0 -8,6 -10,0 Källa: rapport, Bild 10, bilaga 10. Skälen för regeringens bedömning har Första–Fjärde AP-fonderna ett nytt mål för placeringsverksamheten: att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande och särskild vikt ska fästas vid hur en hållbar utveckling kan främjas utan att det görs avkall på det övergripande målet om avkastning och risk. Fonderna ska samverka för att uppnå målet om föredömlig förvaltning och ta fram en gemensam värdegrund för förvaltningen av fondmedlen, gemensamma riktlinjer för redovisning av hur målet uppnåtts och gemensamma riktlinjer för vilka tillgångar som fondmedlen inte bör placeras i. Som en följd av en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna har de nya placeringsreglerna för Första–Fjärde AP-fonderna utvärderats med avseende på om placeringar i fossil energi minskar fram . Regeringen konstaterar att så varit fallet. Att minska förbrukningen av fossil energi har en direkt avgörande roll för möjligheten att nå mål att hålla den globala uppvärmningen och sträva efter att stanna vid 1,5-grader. För att styra om investeringar till en mindre fossilberoende ekonomi har finansiella aktörer en central roll att spela. Första–Fjärde AP-fonderna har olika strategier när det gäller att minska exponering eller avyttra innehav i fossil energi. Även när det gäller i vilken utsträckning aktiv ägarstyrning av portföljbolag används som strategi skiljer sig fonderna åt. Första AP- fonden fokuserar främst på avyttringar baserade på gränsvärden för fossil energi. Andra AP-fonden arbetar både med avyttringar baserade på gränsvärden och avyttringar från specifika bolag i sin systematiska förvaltning. Tredje AP-fonden har fokus främst på aktiv ägarstyrning genom dialog och uppföljning. fokuserar främst på avyttringar från specifika bolag baserat på screening utifrån sitt egenframtagna ”environmental score” och riktad fundamental analys. Regeringen ser positivt på resultaten av analys som visar att Första–Fjärde AP-fonderna fortsatt att avyttra investeringar i fossila bolag. Mellan 80 och 121 bolag har avyttrats för respektive fond. Första och Andra AP-fonderna har inga fossila bolag i sina respektive portföljer, medan Tredje och Fjärde AP-fonderna har 32 respektive 9 fossila bolag i sina portföljer, motsvarande per fond. Detta innebär en minskning av det totala marknadsvärdet för placeringar i fossil energi med mellan för Första–Fjärde AP- fonderna, vilket förklaras av både en minskning av antalet bolag inom fossil energi, och en nedåtgående utveckling av tillgångarnas värde. –2020 har den fossila energisektorn enligt GICS definition underpresterat jämfört med S&P 500 Index, och 2019–2020 var utvecklingen negativ. Regeringen ser positivt på minskningen av placeringar i fossil energi och anser att AP-fondernas arbete i den pågående omställningen till en mindre fossilberoende ekonomi bör fortsätta. Första–Fjärde AP-fondernas minskning av exponering mot fossil energi har pågått mot bakgrund av fondernas arbete med hållbarhetsfrågorna, bl.a. i fondernas gemensamma etikråd. Regeringen noterar dock att avyttringarna av tillgångar i fossil energi har ökat kraftigt efter det att de nya placeringsreglerna trädde i kraft, och att det ökade fokus Skr. 2020/21:130 på hållbarhetsarbetet har gett ett tydligt resultat. omfattas inte av det nya placeringsmålet och har därför inte ingått i analys. Det är därför omöjligt att göra en motsvarande jämförelse med Sjunde AP-fonden som man har gjort för Första–Fjärde AP-fonderna. Däremot kan en jämförelse mellan AP-fondernas koldioxidavtryck göras. Som anges i avsnitt 6.6 framgår att Sjunde AP- fonden redovisade ett koldioxidavtryck på CO2e12 och jämfört med Första–Fjärde AP-fonderna är detta ett betydligt högre koldioxidavtryck. Att AP-fonderna bedömer att den pågående omställningen till en mindre fossilberoende ekonomi innebär att investeringar i bolag verksamma inom kol-, olje- och gasindustrin kan medföra en högre finansiell risk för fonden får anses vara föredömligt. Regeringen instämmer i slutsats att Första–Fjärde AP-fondernas investeringar i sektorn skulle kunna förväntas minska ytterligare, även där fonderna inte har fattat några beslut om avyttringar från hela sektorer. Regeringen är medveten om det faktum att efterfrågan på fossil energi globalt sett är fortsatt alltför hög, vilket visar i sin rapport, och att de faktiska utsläppen av växthusgaser sker i många fler sektorer än den fossila energisektorn som den definierats i analysen. En annan utmaning är investeringar i onoterade tillgångar, som i regel är mindre genomlysta och som ofta görs via fonder. Regeringen ser positivt på att AP-fonderna fortsätter att sträva efter ökad transparens inom både nya och existerande investeringar. Som stora aktörer har AP-fonderna dessutom potential att påverka marknaden i en positiv riktning för en ökad transparens och minskad användning av fossil energi. Regeringen ser positivt på att Första–Fjärde AP-fonderna har förstärkt arbetet med aktiv ägarstyrning inom hållbarhet, och förväntar sig att de fortsätter att driva dessa frågor mot bolag med fortsatt hög klimatpåverkan. rapport pekar också på att andra påverkansverktyg än avyttring av innehav fortsatt är viktiga för AP-fonderna. AP-fonderna har delvis valt olika strategier för hållbarhet på liknande sätt som för förvaltningen. Respektive AP-fonds viktigaste aktiviteter på hållbarhets- och ägarstyrningsområdet redovisas i avsnitt 6. 6Redovisning och utvärdering av AP-fonderna Regeringens bedömning: Första AP-fonden har hanterat nettoflödet mellan in- och utbetalningarna i inkomstpensionssystemet som avsett. Fonden har genererat avkastning som bidrar till inkomstpensions- 12Scope 1 och 2, se beskrivning av måttet i avsnitt 5. Första-Fjärde AP-fonderna redovisas i figur 5.3. 2020/21:130 systemets långsiktiga finansiering och har arbetat aktivt med håll- barhetsfrågor. Sammantaget har Första AP-fonden infriat regeringens förväntningar på fonden. Skälen för regeringens bedömning överförde Första AP-fonden till inkomst- pensionssystemet. Fonden har därmed bidragit till att hantera det under- skott som uppstår när summan av inbetalda pensionsavgifter är lägre än summan av utbetalda pensioner. Första AP-fonden har även bidragit till inkomstpensionssystemets lång- siktiga finansiering. Fondens genomsnittliga årliga avkastning har uppgått till , vilket överstiger inkomstindex som i genom- snitt ökat . Fondens avkastning efter kostnader 2020 var , jämfört 2019. Styrelsen antog 2019 ett antal hållbarhetsmål, varav ett av de nya målen var att fondens portfölj ska vara koldioxidneutral . Till detta mål har även ett delmål införts om att halvera portföljens koldioxidavtryck till 2030. Som ett steg i att uppnå hållbarhetsmålen har fonden bl.a. genomfört avyttringar av innehav i fossila bolag. -6,6 -7,4 -6,8 -6,5 -7,9 -2,1 -8,8 -0,6 -0,7 Första AP-fondens resultat efter kostnader uppgick till 34,8 miljarder kronor 2020, vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på (se tabell 6.1). Fondkapitalet ökade med för att uppgick Första AP-fondens totala avkastning till Största positiva bidraget till avkastningen gav svenska aktier (4,) och globala aktier i utvecklade marknader (3,4 pro- I figur 6.1 redovisas Första AP-fondens totala avkastning efter kostnader samt den riskjusterade avkastningen , 2011–2020. Den riskjusterade avkastningen är mätt med en s.k. sharpe- kvot, som anger hur mycket avkastning som fonden har genererat i för- Skr. 2020/21:130 hållande till den risk, mätt som avkastningens standardavvikelse, som Ju högre sharpekvot, desto bättre avkastning givet risken i portföljen. Nominell avkastning efter kostnader, procent -0,7 -1,9 Riskjusterad avkastning (sharpekvot) Källa: bilaga 9 (grunddata från Första AP -fonden och ). I tabell 6.2 redovisas genomsnittlig avkastning och riskjusterad avkastning för hela perioden –2020, för den senaste tioårsperioden –2020 samt för den senaste femårsperioden –2020. Som jämförelse redovisas även Första AP-fondens målsättning för avkastningen samt utvecklingen av inkomstindex för motsvarande tidsperioder. För hela perioden –2020 har Första AP-fondens genomsnittliga avkastning uppgått till . Detta kan jämföras med inkomstindex som i genomsnitt ökat . Tabell 6.2 Första AP-fondens avkastning och jämförelseindex Källa: bilaga 9 (grunddata från Första AP-fonden och ). Uppföljning av styrelsens avkastningsmål Första beslutade att sänka avkastnings- målet från genomsnittlig real avkastning efter kostnader 2020/21:130 , mätt över rullande tioårsperioder. Anledningen till beslutet var lägre avkastningsförväntningar i närtid på grund av rådande låga ränteläge. Det medelfristiga målet kompletterades med ett långsiktigt mål om real avkastning över en rullande . –2019 var fondens avkastningsmål genomsnittlig real avkastning efter kostnader , mätt över rullande tioårsperioder. var avkastningsmålet för fonden en nominell avkastning om 5,5 pro- cent efter kostnader över rullande tioårsperioder. var målet formulerat . I tabell 6.2 framgår att fondens genomsnittliga avkastning efter kost- nader var , och –2020. Som jämförelse finns styrelsens avkastningsmål med i tabellen, omräknat för att vara jämförbart med den genomsnittliga nominella avkastningen. Första AP-fonden har uppnått styrelsens långsiktiga avkastningsmål under samtliga nämnda perioder. Fondens avkastning har även varit högre än inkomstindex under samtliga nämnda perioder. Utöver målet för den reala avkastningen fattar styrelsen även beslut om hur stor finansiell risk som fonden bör ta. Detta uttrycks i en övergripande tillgångsfördelning mellan aktier och räntebärande placeringar. Det finns också ett definierat mandat när det gäller tolerans för avvikelser och ett antal tillåtna tillgångsklasser. Den verkställande direktören definierar – med utgångspunkt från styrelsens riskpreferens, investeringsövertygelser och riktlinjer i övrigt – ett strategiskt jämförelseindex för fondens förvalt- ning på lång sikt (). Investeringsövertygelserna bygger på en väl- diversifierad portfölj, långsiktig förvaltning samt utnyttjande av ineffektiva marknader och riskpremier. Kostnadseffektiv förvaltning och hållbart värdeskapande är också viktigt i investeringsprocessen. Kapital- förvaltningschefen ansvarar för att utforma den strategiska förvaltningen . Denna bryts sedan ned enligt olika beslutsmandat till operativ förvaltning och verkställs inom investeringsorganisationen. Första AP-fondens portfölj bestod vid slut av aktier, räntebärande tillgångar och alternativa tillgångar (se figur 6.2). Jämfört med föregående årsskifte ökade andelen aktier med , andelen räntor minskade med och andelen alternativa tillgångar minskade med . Procent av totala tillgångar *Exkl. aktier i tillväxtmarknader Källa: bilaga 9 (grunddata från Första AP -fonden). Utveckling av illikvida tillgångar