prop · H803115 · 2021-03-17 00:00:00 — Det rör sig om framtida lagstiftningsförslag, planerade konsekvensanalyser och andra åtgärder. Åtgärderna avser både direkt och indirekt skatt. Syftet är att beskattningen ska bli rättvisare, enklare och mer anpassad till modern teknologi. Av handlingsplanen framgår också att kommissionen avser att undersöka om lagstiftningsakter som rör skatter ska kunna antas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet. För svensk ståndpunkt när det gäller kommissionens handlingsplan (se faktapromemoria 2019/20:FPM65). 22.1.3Rådsslutsatser om rättvis och effektiv beskattning Rådet antog rådsslutsatser om rättvis och effektiv beskattning. Rådsslutsatserna tar upp ett flertal områden: direkt skatt, inklusive skatteutmaningar till följd av digitaliseringen, mervärdesskatt, punktskatter, administrativt samarbete, skatteadministration och regelefterlevnad när det gäller skatter och god förvaltning på skatteområdet inom och utanför EU. För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . Samråd med ägde rum . 22.2.1Mervärdesskatt för små företag Kommissionen presenterade ett förslag om ändrade mervärdesskatteregler för små företag (se faktapromemoria 2017/18:FPM55). Ett kompromissförslag antogs vid . För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . Samråd med ägde rum . 22.2.2 Mervärdesskatt – införande av vissa krav för betaltjänstleverantörer presenterade kommissionen ett förslag om att införa krav på betaltjänstleverantörer att samla in information om gränsöverskridande betalningar (se faktapromemoria 2018/19:FPM25). För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen Samråd med ägde rum . 22.3.1Översyn av det ena alkoholskattedirektivet presenterade kommissionen ett förslag om ändringar i det direktiv som reglerar strukturen för alkoholbeskattning (se faktapromemoria 2017/18:FPM104). Förslaget togs upp vid flera möten i , men det gick inte att nå enighet. tog det kroatiska ordförandeskapet fram ett justerat förslag som antogs . Det slutliga förslaget omfattar vissa regler om s.k. denaturerad alkohol (dvs. alkohol som blandats med ämnen för att försvåra förtäring), en skyldighet att utfärda intyg till små oberoende alkoholproducenter och diverse frivilliga möjligheter till skattenedsättning. Det handlar bl.a. om öl med låg alkoholhalt, drycker producerade av små oberoende producenter och sprit producerad för eget bruk. Det finns även vissa nationella specialregler och en ändring när det gäller beräkning av alkoholhalt i öl som inte kommer att påverka . För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . Samråd med ägde rum . 22.4.1Ändring av tidsfrister i direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning presenterade kommissionen ett förslag till ändring av direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning. Syftet var att åtgärda ett akut behov av att skjuta upp vissa tidsfrister för rapportering och utbyte av upplysningar i fråga om beskattning som följer av covid-19-pandemin. Ordförandeskapets kompromissförslag antogs . Direktivet möjliggjorde för medlemsstaterna att justera tidsfristerna för rapportering och informationsutbyte om rapporteringspliktiga arrangemang och tidsfristen för informationsutbyte om finansiella konton . Samråd med ägde rum . 22.4.2Ändringar i direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning presenterade kommissionen ett förslag till ändring av direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning (se faktapromemoria 2019/20:FPM66), som en del av ett åtgärdspaket för rättvis och enkel beskattning. Syftet med ändringarna är bl.a. att underlätta för skatteförvaltningarna att spåra och upptäcka beskattningsbara händelser på digitala plattformar. Det finns även ändringar som syftar till att förbättra det befintliga administrativa samarbetet i fråga om beskattning. 2020/21:115 informellt möte ställde sig EU:s ekonomi- och finansministrar bakom en överenskommelse i fråga om ändringar av rådets direktiv om administrativt samarbete i fråga om beskattning. För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . fick information om kommissionens förslag . Överläggning med skatteutskottet ägde rum . informerades och samråd ägde rum . har uppförandekodgruppen fortsatt sitt arbete med att granska att nya skatteåtgärder inte strider mot uppförandekoden, dvs. frysning och avveckling av skatteåtgärder som bedömts vara skadliga. Uppförandekodgruppen har även fortsatt sitt arbete med EU- förteckningen över icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet. och början av 2020 utvärderade uppförandekodgruppen hur de övervakade jurisdiktionerna hade genomfört sina åtaganden att åtgärda problem inom angivna tidsgränser. antog nya slutsatser om EU-förteckningen och uppdaterade förteckningen. Därefter har förteckningen uppdaterats ytterligare en gång . lade kommissionen fram ett meddelande om god förvaltning på skatteområdet i och utanför EU. För svensk ståndpunkt om EU-förteckningen, se skatteutskottets protokoll från överläggning 2017. För preliminär svensk ståndpunkt när det gäller kommissionens meddelande om god förvaltning på skatteområdet, se faktapromemoria, 2019/20:FPM64. Samråd med om EU-förteckningen över ickesamarbetsvilliga jurisdiktioner ägde rum . 22.5.2Beskattning av den digitala ekonomin presenterade kommissionen förslag för beskattningen av den digitala ekonomin (se faktapromemorior 2017/18:FPM73, 2017/18:FPM74 och 2017/18:FPM75). Efter diskussion vid konstaterades att enighet inte kunde nås när det gällde förslaget om skatt på vissa digitala tjänster. Vid möte konstaterades att det inte heller var möjligt att nå enighet om ett förslag som enbart omfattade digital annonsering. Ett omfattande internationellt arbete inom pågår för att motverka s.k. skattebaserosion och flyttning av vinster (BEPS). En del av arbetet har varit inriktat på de utmaningar som digitaliseringen innebär för beskattningen och avsikten är att resultatet ska presenteras för G20 . Arbetet är uppdelat i två delar, s.k. pelare, varav den första avser Skr. 2020/21:115 allokeringen av beskattningsrätt mellan stater och den andra fokuserar på kvarstående problem med BEPS. Kommissionen förordade inför en koordinerad EU-ståndpunkt i och i G20. har frågan om digital beskattning behandlats vid möten , och vid ett informellt möte med EU:s ekonomi- och finansministrar . För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från om det långsiktiga förslaget och rekommendationen, respektive om förslaget om skatt på vissa digitala tjänster och om koordinering av EU- ståndpunkt i G20 och . Samråd med ägde rum , februari, oktober och . 23.1En kontaktpunkt för tullen i EU Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om att inrätta en miljö med en kontaktpunkt för tullhanteringen i EU och om ändring av unionstullkodexen (se faktapromemoria 2020/21:FPM40) som en del av kommissionens handlingsplan för att ta tullunionen till nästa nivå (se avsnitt 23.2). Förslaget innebär att tullmyndigheterna automatiskt kan kontrollera att vissa icke-tullrelaterade formaliteter som ska fullgöras tillsammans med tulldeklarationen är uppfyllda. 23.2En handlingsplan för att ta tullunionen till nästa nivå Kommissionen presenterade ett meddelande om en handlingsplan för att ta tullunionen till nästa nivå (se faktapromemoria 2020/21:FPM24). Handlingsplanen innehåller ett flertal åtgärder som syftar till att säkerställa en mer sammanhängande och starkare tullunion. Syftet är att stödja och stärka olika risk- och kontrollaspekter för att stärka tullunionen, minska kostnaderna för medlemsstaterna och ytterligare underlätta för den lagliga handeln. 2020/21:115 23.3 Rådsslutsatser om handlingsplanen för att ta tullunionen till nästa nivå Rådet antog slutsatser med anledning av kommissionens meddelande om en handlingsplan för att ta tullunionen till nästa nivå. Slutsatserna tar upp samma områden som kommissionens meddelande. För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . Samråd med ägde rum . Systemet för egna medel Vid Europeiska rådets möte den 17–kom stats- och regeringscheferna överens om att i systemet för EU:s egna medel införa en ny avgiftskomponent baserade på vikten på icke materialåtervunna plastförpackningar i varje medlemsstat, samt en korrigeringsmekanism för att förhindra en alltför kraftigt regressiv fördelningseffekt av denna Dessa ska införas med giltighetstid Man kom även överens om att en reviderad beräkningsbas för de momsbaserade egna medlen ska tillämpas . överens om att och vissa andra medlemsstater ska få en reduktion av de BNI-baserade egna medlen med giltighetstid från . Därutöver uppmanade att under den kommande ramperioden föra fram förslag på nya egna medel baserade på en gränsjusteringsmekanism för koldioxidutsläpp och en digital avgift. Kommissionen uppmanas även överväga att föreslå en utvidgning av systemet för utsläppshandel, däribland till sektorerna sjö- och luftfart. Dessutom uppmanades kommissionen att föreslå att omvandla detta system till en ny bas för egna medel och att överväga förslag på ytterligare egna medel baserade på exempelvis en avgift på finansiella transaktioner eller en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. Slutsatserna från gällande egna medel kodifieras i Europeiska unionens beslut om egna medel (se faktapromemoria 2017/18:FPM92 samt 2019/20:FPM49) och stödjande rättsakter (faktapromemoria 2017/18:FPM92). presenterade rådets ordförande efter trilogförhandlingar ett kompromisspaket om den fleråriga budgetramens slutliga utformning. Kompromissens innebörd är att Europeiska rådets slutsatser efterlevs och kodifieras, med tillägget att kommissionen åtar sig att lägga fram ovan nämnda förslag om utvidgat system för utsläppshandel, digital avgift och en gränsjusteringsmekanism för koldioxidutsläpp senast , och att lägga fram förslag om en avgift på finansiella transaktioner . Rådet åtog sig å sin sida att diskutera de framlagda förslagen från att kommissionen presenterat dem för rådet. Överläggning med finansutskottet ägde rum vid ett flertal tillfällen. 2020/21:115 Samråd med ägde rum vid ett flertal tillfällen, t.ex. inför Europeiska rådets möte . Kommissionen presenterade sitt förslag till EU:s årsbudget . Årsbudgeten blir den första i den fleråriga budgetram som omfattar perioden –2027. Utgiftstaken budget fastställdes i förhandlingen om den fleråriga budgetramen 2021–2027. Kommissionen presenterade en ändringsskrivelse av årsbudgetförslaget för att beakta resultatet av förhandlingen om den fleråriga budgetramen. Åtagandena föreslogs uppgå till och betalningarna till . Mot bakgrund av allmänna budgetrestriktiva hållning har under rådsförhandlingarna ansett att kommissionens förslag legat för högt och saknat tillräckliga marginaler för att kunna möta oförutsedda händelser under budgetåret. Rådets ståndpunkt antogs och förhandlingsmandatet uppdaterades . Rådets ståndpunkt innebar minskningar jämfört med kommissionens förslag. Under förlikningen med kunde en överenskommelse nås om årsbudgeten som innebar en åtagandenivå på och betalningar på . Marginalerna uppgår till respektive . Överenskommelsen kunde inte antas innan förlikningsperiodens slut i avsaknad av överenskommelse om den fleråriga budgetramen 2021–2027. Kommissionen lade fram ett andra budgetförslag i linje med överenskommelsen mellan rådet och . Rådet fattade ett formellt beslut om EU:s årsbudget och vid dess plenarsession den 14–. Överläggning med finansutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag till förordning om ändring i förordningen om inrättandet av Europeiska unionens solidaritetsfond att utvidga tillämpningsområdet så att det även omfattar hot mot folkhälsan. Förslaget innebär att fondens tillämpningsområde vidgas från att ge medlemsstater och anslutningsländer finansiell hjälp vid större naturkatastrofer till att även kunna bistå medlemsstater som drabbas ekonomiskt vid hot mot folkhälsan (se faktapromemoria 2019/20:FPM31). Samråd med ägde rum . 2020/21:115 24.4 presenterade kommissionen ett förslag om att aktivera instrumentet för krisstöd inom EU med anledning av covid-19-pandemin (se faktapromemoria 2019/20:FPM36). Instrumentet föreslås återaktiveras mellan och . Instrumentet föreslås få en budget på inom unionens allmänna budget –2023 och möjlighet för bidrag från medlemsstater eller andra offentliga eller privata givare. Förslaget innebär att medlemsstaterna ska kunna söka stöd för koordinerade åtgärder på EU-nivå och att bestämmelserna ändras på grund av det rådande läget med en utvidgning av de stödberättigade åtgärderna och stödberättigande genomförandepartners. Samråd med ägde rum . 25 Skydd av EU:s finansiella intressen 25.1Ansvarsfrihet för genomförandet av budget beslutade att rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budget. valde att lägga ned sin röst vid omröstningen i , se vidare i bilaga 3. beslutade att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budget. Samråd med ägde rum . 25.2Ansvarsfrihet för genomförandet av budget Europeiska revisionsrättens årsrapport om publicerades . Revisionsrätten granskar EU:s inkomster och utgifter för att bedöma om de är lagliga och korrekta. För lämnade revisionsrätten en revisionsförklaring med avvikande mening när det gällde utgifterna (det är en försämring jämfört med föregående år då man lämnade en revisionsförklaring med reservation). Revisionsrätten uppskattade att av de underliggande transaktionerna inte hade skett i enlighet med gällande regelverk (motsvarande felnivå för var ). Det överstiger den vedertagna gränsen för fel som ligger på . Rådet kommer att ta ställning till om ska rekommenderas att bevilja kommissionen ansvarsfrihet . Samråd med ägde rum . har en revidering av förordningen om utredningar genomförda av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning () förhandlats i rådet (se faktapromemoria 2017/18:FPM125). Förhandlingar med har pågått och en uppgörelse nåddes . Samråd med ägde rum . och rådet har beslutat om en förordning om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd (se faktapromemoria 2017/18:FPM130). har förhandlingar pågått om förslaget till förordning om inrättande av programmet för den inre marknaden, konkurrenskraft för företag, inklusive små och medelstora företag och europeisk statistik (se faktapromemoria 2017/18:FPM150). Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning (ESGAB) presenterade sin elfte årliga rapport till och rådet om genomförandet av riktlinjerna för europeisk statistik. Det handlar dels om övervakning av nationella statistiska system, dels om användarnas delaktighet i arbetet i de nationella statistikmyndigheterna och andra nationella myndigheter. Rådet antog slutsatser om EU-statistik. Samråd med ägde rum . DEL 5 RÄTTSLIGA OCH INRIKES FRÅGOR Förhandlingarna om kommissionens förslag till omarbetad bevisupptagningsförordning har slutförts (se faktapromemoria 2017/18:FPM139). Förordningen reglerar hur medlemsstaternas domstolar ska samarbeta i frågor om upptagande av bevis i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur när bevisningen finns i en annan medlemsstat än den där rättsprocessen pågår. antog rådet för ekonomiska och finansiella frågor en kompletterande allmän inriktning om bilagorna till förordningen. nåddes en överenskommelse med . antog rådet förordningen genom skriftligt beslutsförfarande. Samråd med ägde rum . Förhandlingarna om kommissionens förslag till omarbetad delgivningsförordning har slutförts (se faktapromemoria 2017/18:FPM138). Förordningen reglerar hur medlemsstaterna ska samarbeta i frågor om delgivning av handlingar av civil eller kommersiell natur till personer i en annan medlemsstat. antog rådet för ekonomiska och finansiella frågor en kompletterande allmän inriktning när det gäller bilagorna till förordningen. nåddes en överenskommelse med . antog rådet förordningen genom skriftligt beslutsförfarande. Samråd med ägde rum . Rådet antog slutsatser om hur digitalisering kan förbättra tillgången till rättslig prövning. Kommissionen presenterade ett meddelande om digitalisering av rättsväsendet i EU. Syftet är att med stöd av digitalisering förbättra tillgången till rättslig prövning och att utveckla EU:s gränsöverskridande rättsliga samarbete mellan behöriga myndigheter (se faktapromemoria 2020/21:FPM47). presenterade kommissionen ett förslag till förordning om e-CODEX, en teknisk lösning som möjliggör elektroniskt utbyte av information i gränsöverskridande rättsliga förfaranden (se faktapromemoria 2020/21:FPM48). Polissamarbete, straffrättsligt samarbete 28.1Samarbete mot brottslighet inklusive terrorism och extremism Arbetet med den övergripande EU-strategin mot terrorism har pågått och har lett till förbättrat samarbete mellan medlemsstaterna. Kommissionen har också förstärkt och utvecklat kunskaps- och erfarenhetsutbyte om det förebyggande arbetet i fängelser och frivården och om hur den nationella nivån kan ge proaktivt stöd till utvecklingen av det förebyggande arbetet på lokal nivå samt om den högerextrema miljön och de utmaningar som följer med denna. 28.1.1Förebygga spridning av terrorisminnehåll online Rådet antog en allmän inriktning om en s.k. TCO- förordning och beslutade ändringsförslag till den. De trilogförhandlingar som inleddes fortsatte och en överenskommelse nåddes . Förhandlingarna har innefattat bl.a. frågor om att avgränsa förordningens tillämpningsområde från grundläggande rättigheter som yttrandefrihet och frågor om gränsöverskridande jurisdiktion. Det handlar om under vilka förutsättningar en behörig myndighet i en medlemsstat ska kunna utfärda en avlägsnandeorder till en värdtjänstleverantör som finns i en annan medlemsstat. Information lämnades till justitieutskottet och samråd ägde rum med . 28.1.2EU:s strategi för säkerhetsunionen 2020–2025 Kommissionens meddelande om för säkerhetsunionen 2020– 2025 är en uppföljning av den europeiska säkerhetsagendan 2015–2020. Strategin belyser utmaningar och hot mot EU:s inre säkerhet ur ett brett perspektiv och aviserar lagstiftning och andra initiativ för att stärka säkerhetsunionen de kommande fem åren. Strategin innehåller fyra prioriterade områden för åtgärder på EU-nivå: 1)skapa en framtidssäkrad säkerhetsmiljö, 2) reagera på föränderliga hot, 3)skydd mot terrorism och 4) organiserad brottslighet samt bygga upp ett starkt europeiskt säkerhetssystem (se faktapromemoria 2020/21:FPM1). I anslutning till videomötet med inrikesministrar antogs rådsslutsatser om inre säkerhet och europeiskt polissamarbete. Information om för säkerhetsunionen lämnades till justitieutskottet och samråd med ägde rum . 2020/21:115 28.1.3 Agenda för terrorismbekämpning för EU I agendan för terrorismbekämpning för EU som presenterades anger kommissionen sin syn på riktningen framåt när det gäller arbetet med att stärka den EU-gemensamma kampen mot terrorism. Agendans innehåll delas in i områdena förutse, förhindra, skydda, reagera och bygger vidare på redan befintlig politik och verktyg. som nya initiativ översiktligt beskrivs betonas vikten av att genomföra och operationalisera redan överenskomna åtgärder. Kommissionen fokuserar i agendan bl.a. på det förebyggande arbetet mot radikalisering och extremism, stärkt skydd av offentliga platser och infrastruktur, polissamarbete, finansiering av terrorism, skydd av EU:s yttre gräns, nya teknologier och betydelsen av att brottsbekämpande myndigheter får tillgång till effektiva verktyg även i den digitala miljön, exempelvis rörande krypterad information och datalagring. En viktig utgångspunkt i agendan är att internationellt samarbete på samtliga områden är grundläggande för att stärka säkerheten i EU. Islutsatserna från den 10–välkomnas agendan och det uppmanas till att arbetet med den tas framåt. presenterade kommissionen sitt förslag till revidering av Europolförordningen. Förslaget innehåller tre huvuddelar; Europols samarbete med privata aktörer, t.ex. banker och internetoperatörer, Europols hantering av stora datamängder, s.k. samt Europols hantering av data för forsknings- och innovationsändamål. Förslaget innehåller därtill en rad andra justeringar. Avsikten är att förslaget ska diskuteras i rådet med målet att uppnå en gemensam inriktning innan sedvanliga trilogförhandlingar tar vid inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Slutligt antagande av den nya förordningen förväntas inte ske . 28.1.5Tillfälliga restriktioner för icke-nödvändiga resor till EU antog kommissionen, mot bakgrund av covid-19-pandemin, ett meddelande om tillfälliga restriktioner för icke-nödvändiga resor från tredjeländer till EU. lade kommissionen och fram en gemensam färdplan för att lätta på åtgärderna i EU och mot omvärlden. presenterade sedan kommissionen en strategi för hur inreserestriktionerna gradvis skulle kunna avskaffas. Strategin låg till grund för det förslag på rådsrekommendation som man presenterade om att stegvis avskaffa restriktionerna. Genom rekommendationen fastställdes en lista med länder som var undantagna restriktionerna. Listan ses regelbundet över inom rådsstrukturen. Samråd med ägde rum , juli, augusti, . Införande av screening för tredjelandsmedborgare . presenterade kommissionen ett förslag om screening av tredjelandsmedborgare vid yttre gräns (se faktapromemoria 2020/21:22). Förslaget syftar till att få bättre kontroll på vilka som passerar EU:s yttre gräns eller uppehåller sig illegalt på territoriet. Förslaget har förhandlats och kommer fortsätta förhandlas . Screeningförslaget har varit uppe på rådet för rättsliga och inrikes frågor , som en del av migrations- och asylpakten. Överläggning med socialförsäkringsutskottet och samråd med ägde rum . Ioktober meddelade domar i två mål (målet C-623/17 och förenade målen C-511/18, C 512/18 och C-520/18). hade, tillsammans med en rad andra medlemsstater, deltagit i dem och argumenterat för att utrymmet för datalagring bör kunna utvidgas i förhållande till den s.k. Tele2-domen och att nationell säkerhet och försvar är frågor som faller utanför tillämpningsområde. Domstolen upprepade sina ställningstaganden från Tele2-domen, dvs. att en generell och odifferentierad lagring av samtliga trafikuppgifter och lokaliseringsuppgifter om samtliga abonnenter och registrerade användare och samtliga elektroniska kommunikationsmedel inte var förenlig med . gav domstolen exempel på när denna huvudregel bör kunna frångås och under vilka förutsättningar som det kan ske. Domstolen konstaterade också att direktivet 2002/58 om dataskydd i elektroniska kommunikationer är tillämpligt också när det gäller lagring av eller tillgång till uppgifter i elektroniska kommunikationer som syftar till att skydda den nationella säkerheten. I sin agenda för terrorbekämpning betonade kommissionen vikten av ett välfungerande ramverk för datalagring. Diskussioner om vägen framåt i datalagringsfrågan fortsatte vid ett videomöte med inrikesministrar . I rådsslutsatser betonades att det är angeläget att arbetet med datalagring fortskrider för att kunna bekämpa allvarlig brottslighet. Regeringen informerade justitieutskottet och samråd ägde rum med . Byrå för straffrättsligt samarbete godkände rådet en justering av arbetsordningen för Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust) som gjorde det möjligt för Eurojust att fatta beslut på distans när det råder extraordinära omständigheter t.ex. med anledning av covid-19-pandemin. godkände rådet slutsatser om Eurojusts årsrapport . kom kommissionen med en rekommendation till rådet att 2020/21:115 besluta om att bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar om avtal mellan EU och ett antal tredjeländer om samarbete med Eurojust (se faktapromemoria 2020/21:FPM46). Samråd med ägde rum . Förordningen om inrättande av en europeisk åklagarmyndighet (Eppo) inom det straffrättsliga samarbetet har flertalet medlemsstater anslutit sig till, utom , , , och .