prop · H90326 · 2021-10-28 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:26 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen görs bedömningen att beskattningen av kreditinstitut som vid en finansiell kris riskerar att orsaka väsentliga indirekta kostnader för samhället bör öka. I propositionen föreslås därför att ett kreditinstitut ska betala riskskatt till staten om summan av kreditinstitutets skulder vid beskattningsårets ingång överstiger ett gränsvärde. För utländska kreditinstitut ska endast skulder hänförliga till verksamhet som kreditinstitutet bedriver från filial i beaktas. Om kreditinstitutet ingår i en koncern ska gränsvärdet gälla sammantaget för alla kreditinstitut i koncernen. Gränsvärdet föreslås uppgå till för beskattningsår som påbörjas . Gränsvärdet ska därefter indexeras. Beskattningsunderlaget ska utgöras av summan av kreditinstitutets skulder vid beskattningsårets ingång. För utländska kreditinstitut ska endast skulder hänförliga till verksamhet som kreditinstitutet bedriver från filial i beaktas. För beskattningsår som påbörjas ska skatt betalas av beskattningsunderlaget. För beskattningsår som påbörjas och senare år ska skatt betalas av beskattningsunderlaget. Lagändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som påbörjas efter . Höjningen av skattesatsen för riskskatten från föreslås dock träda i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som påbörjas efter . 2021/22:26 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om riskskatt för kreditinstitut ..................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2021:000) om riskskatt för kreditinstitut ................................................... 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt ................................................ 2.4Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) ...................................................................... Ärendet och dess beredning ............................................................ Bakgrund och gällande rätt ............................................................. Finanskriser är kostsamma ............................................... Bankerna är centrala i ekonomin ...................................... Den svenska banksektorn ................................................. Banker och kreditmarknadsföretag................................... Riskskatt för kreditinstitut............................................................... Beskattningen av kreditinstitut bör ökas .......................... Beskattningsunderlag och skattesats ................................ Avräkning av utländsk skatt ............................................. Förslagets förenlighet med om statligt stöd ................. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Syfte och alternativa lösningar ......................................... Effekter vid prisövervältring ............................................ Effekter för hushållen ....................................................... Effekter för företagen ....................................................... Effekter för sysselsättning ................................................ 8.7Fördelningseffekter och effekter för den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män ........................... Effekter för kommuner och regioner ................................ 8.9Effekter för myndigheter och de allmänna Förslagets förenlighet med .............................. Förslaget till lag om riskskatt för kreditinstitut ................ 9.2Förslaget till lag om ändring i lagen om riskskatt för Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt ............................................. 9.4Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) ..................................................................... Sammanfattning av promemorian ................................... Förteckning över remissinstanserna (promemorian) ..... Sammanfattning av utkastet........................................... Förteckning över remissinstanserna (utkastet) .............. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om riskskatt för kreditinstitut. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2021:000) om riskskatt för kreditinstitut. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om riskskatt för kreditinstitut Härigenom föreskrivs följande. 1 § ska betala riskskatt till staten enligt denna lag. Ord och uttryck i lagen 2 § Ord och uttryck som används i denna lag har samma betydelse och tillämpningsområde som i inkomstskattelagen (1999:1229), om inte annat anges. 3 § avses vid tillämpningen av denna lag en koncern av sådant slag som anges i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554). 4 § Ett svenskt kreditinstitut är skattskyldigt enligt denna lag om summan av kreditinstitutets skulder vid beskattningsårets ingång överstiger gränsvärdet enligt 5 §. Ett utländskt kreditinstitut är skattskyldigt enligt denna lag om 1.kreditinstitutet har skulder vid beskattningsårets ingång som är hänförliga till verksamhet som kreditinstitutet bedriver från filial i , och 2.summan av dessa skulder vid beskattningsårets ingång överstiger gränsvärdet. Vid beräkningen av om ett kreditinstituts skulder överstiger gränsvärdet ska inte avsättningar eller obeskattade reserver beaktas. 5 § Gränsvärdet uppgår till för beskattningsår som För beskattningsår som påbörjas och senare år uppgår gränsvärdet till gränsvärdet för beskattningsår som påbörjas året före det år under vilket det aktuella beskattningsåret påbörjas multiplicerat med jämförelsetalet enligt tredje stycket uttryckt i procent med två decimaler avrundat nedåt plus . Gränsvärdet avrundas nedåt och uttrycks i hela miljarder kronor. Regeringen fastställer före november månads utgång det gränsvärde som ska gälla för beskattningsår som påbörjas under det påföljande året. Med jämförelsetal avses det värde som anger förhållandet mellan prisbasbeloppet under vilket det aktuella beskattningsåret påbörjas och prisbasbeloppet året före det år under vilket det aktuella Med prisbasbelopp avses prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. 6 § Om kreditinstitutet ingår i en koncern med flera kreditinstitut, ska de ingående kreditinstitutens sammanlagda skulder vid ingången av kreditinstitutets beskattningsår beaktas vid tillämpningen av 4 § första och andra styckena. För ett utländskt kreditinstitut som ingår i koncernen ska dock endast skulder hänförliga till verksamhet som kreditinstitutet bedriver från filial i beaktas vid beräkningen av de sammanlagda skulderna. Vid beräkningen av de sammanlagda skulderna ska inte avsättningar eller obeskattade reserver beaktas. Inte heller ska följande skulder beaktas: 1.skulder till ett svenskt kreditinstitut som ingår i samma koncern som kreditinstitutet, 2.skulder till ett utländskt kreditinstitut som ingår i samma koncern som kreditinstitutet, till den del de fordringar som motsvarar skulderna är hänförliga till verksamhet som det utländska kreditinstitutet bedriver från filial i . 7 § Beskattningsunderlaget för ett svenskt kreditinstitut utgörs av summan av kreditinstitutets skulder vid beskattningsårets ingång. Beskattningsunderlaget för ett utländskt kreditinstitut utgörs av summan av kreditinstitutets skulder vid beskattningsårets ingång, hänförliga till verksamhet som kreditinstitutet bedriver från filial i . Vid beräkningen av beskattningsunderlaget ska inte avsättningar eller obeskattade reserver beaktas. Inte heller ska följande skulder beaktas: 1.skulder till ett svenskt kreditinstitut som ingår i samma koncern som kreditinstitutet, 2.skulder till ett utländskt kreditinstitut som ingår i samma koncern som kreditinstitutet, till den del de fordringar som motsvarar skulderna är hänförliga till verksamhet som det utländska kreditinstitutet bedriver från filial i , 3.skulder som avses i 21 kap. 15 § 2 a, 2 b, 3 a och 3 b lagen (2015:1016) om resolution. 8 § Om beskattningsåret är längre eller kortare än , ska beskattningsunderlaget justeras i motsvarande mån. 9 § Riskskatt ska betalas av beskattningsunderlaget. Förfarandet vid uttag av riskskatt 10 § I fråga om förfarandet vid beskattningen gäller skatteförfarandelagen (2011:1244). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2021:000) om riskskatt för kreditinstitut Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (2021:000) om riskskatt för kreditinstitut ska ha följande lydelse. Riskskatt ska betalas av beskattningsunderlaget. Riskskatt ska betalas av beskattningsunderlaget. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt dels att 1 kap. 3 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas ett nytt kapitel, 5 kap., av följande lydelse. Med utländsk skatt avses i denna lag följande skatter som betalats till en utländsk stat, delstat, lokal myndighet eller till Europeiska unionen: 1.allmän slutlig skatt på inkomst, 2.skatt som är jämförlig med den statliga fastighetsskatten eller den kommunala fastighetsavgiften och som tagits ut på i utlandet belägen fastighet eller privatbostad, 3.skatt som beräknats på schablonintäkt eller liknande på i utlandet belägen fastighet eller privatbostad, 4.skatt som beräknats på grundval av fraktintäkter, biljettintäkter eller annan jämförlig grund som uppburits i den utländska staten av skattskyldig som bedriver sjöfart eller luftfart i internationell trafik. Med utländsk skatt avses även belopp som anges i 2 kap. 8 § 2 och 3. Med utländsk skatt avses i 2 kap. 3–6 §§, 9 § andra stycket, 15 och 18– 20 §§ även motsvarande preliminär skatt. Med utländsk skatt avses i 5 kap. skatt som beräknats på underlag som motsvarar underlaget för riskskatt enligt lagen (2021:000) om riskskatt för kreditinstitut. Nedsättning av riskskatt för kreditinstitut Skattskyldig enligt 4 § lagen (2021:000) om riskskatt för kreditinstitut som har skulder till ett utländskt kreditinstitut som ingår i samma koncern som den skattskyldige, har genom avräkning av utländsk skatt som har betalats av det utländska kreditinstitutet rätt till nedsättning av riskskatt enligt detta kapitel om 1. det utländska kreditinstitutet är skattskyldigt enligt 4 § lagen om 1Senaste lydelse 2011:281. riskskatt för kreditinstitut, men de Prop. 2021/22:26 fordringar som motsvarar skulder- na inte är hänförliga till verksamhet som kreditinstitutet bedriver från filial i , eller 2.det utländska kreditinstitutet hade varit skattskyldigt enligt 4 § lagen om riskskatt för kreditinstitut om det hade bedrivit verksamhet från filial i . Avräkning ska ske av den utländska skatt som belöper på det utländska kreditinstitutets skulder som närmast motsvarar ingången av den skattskyldiges beskattningsår och som har betalats till en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. avses vid tillämpning av denna paragraf en koncern av sådant slag som anges i 1 kap. (1995:1554). Avräkning enligt 1 § får ske av utländsk skatt som hänför sig till ett underlag som motsvarar storleken av de skulder som inte skulle ha beaktats vid beräkningen av den lag enligt 7 § tredje stycket 2 lagen (2021:000) om riskskatt för kredit- institut, om de fordringar som mot- svarar skulderna hade varit hän- förliga till verksamhet som det ut- från filial i . minskas med den sänkning av det skatt som detta har fått genom att den utländska skatten har dragits Avräkning får dock ske med högst den del av den utländska skatten som motsvarar ett på följande sätt loppet utgör den riskskatt som, hänför sig till de skulder som den ingång har till det utländska kredit- 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . 2.4Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 4 §, 29 kap. 1 §, 30 kap. 4 §, 31 kap. 2 § och 56 kap. 3 § skatteförfarandelagen (2011:1244) ska ha följande lydelse. Vad som avses med beskattningsår framgår av följande uppställning: 1. skatt enligt beskattningsår enligt 1 kap. 13– (1999:1229), b) lagen (1984:1052) om statlig avkastningsskatt på pensionsmedel i fall som avses i 2 § första stycket 1–4, och d)lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, samt avgift enligt e)lagen (2007:1398) om det kalenderår som skatten ska betalas för eller det beskattningsår i fall som avses i 2 § första stycket då skatteunderlag för avkastnings- skatt ska tas upp enligt 13 § lagen om avkastningsskatt på pensions- 3. skatt enligt lagen (1991:586) det kalenderår då ersättningen inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. 4.skatt enligt mervärdesskattebeskattningsår enligt 1 kap. 14 § lagen (1994:200) som ska mervärdesskattelagen redovisas för redovisningsperioder 5. annan mervärdesskatt 2 Senaste lydelse 2020:571. 6. punktskatt som ska redovisas beskattningsår enligt 1 kap. 14 § 7. punktskatt enligt det kalenderår under vilket beslutet a) beslut som avses i 53 kap. 5 §, om återbetalning eller kompensa- b) 27–28 §§ tion, eller beslutet om beskattning vid oegentlighet eller felaktiga c) 26–27 §§ uppgifter, har meddelats d) 4 kap. (1994:1776) om skatt på energi, e) 8 a § lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik 8. annan punktskatt det kalenderår då den händelse som medför skattskyldighet har inträffat 9. övriga skatter det kalenderår som skatten ska det kalenderår som avgiften ska avgifter som ingår i slutlig skatt Med beskattningsår för fysisk person avses dock i fråga om preliminär skatt alltid kalenderår. Vad som avses med beskattningsår framgår av följande uppställning: 1. skatt eller avgift enligt beskattningsår enligt 1 kap. 13– (1999:1229), (1984:1052) om i fall som avses i 2 § första stycket 1–4, d)lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, e)lagen (2021:000) om riskskatt för kreditinstitut, och f)lagen (2007:1398) om fastighetsavgift det kalenderår som skatten ska betalas för eller det beskattningsår i fall som avses i 2 § första stycket då skatteunderlag för avkastnings- skatt ska tas upp enligt 13 § lagen om avkastningsskatt på pensions- lagen (1991:586) det kalenderår då ersättningen inkomstskatt för utomlands bosatta beskattningsår enligt 1 kap. 14 § 5. annan mervärdesskatt det kalenderår då den felaktiga 6. punktskatt som ska redovisas 7. punktskatt enligt det kalenderår under vilket beslutet a) beslut som avses i 53 kap. 5 §, om återbetalning eller kompensa- b) 27–28 §§ tion, eller beslutet om beskattning c) 26–27 §§ uppgifter, har meddelats d) 4 kap. (1994:1776) om skatt på energi, e)8 a § lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik 8. annan punktskatt det kalenderår då den händelse som 9. övriga skatter det kalenderår som skatten ska det kalenderår som avgiften ska avgifter som ingår i slutlig skatt Med beskattningsår för fysisk person avses dock i fråga om preliminär skatt alltid kalenderår. Inkomstdeklaration ska lämnas till ledning för 1.bestämmande av underlag för att ta ut skatt eller avgift enligt a) inkomstskattelagen (1999:1229), b) lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, c) 2 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa d)lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel i de fall som avses i 2 § första stycket 1–4 och 6–10 den lagen, e)lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, 3 Senaste lydelse 2018:1896. 4. andra juridiska personer än dödsbon för vilka underlag för statlig fastighetsskatt, fastighetsavgift, avkastningsskattpå pensionsmedel, särskild löneskatt på pensionskostnader eller riskskatt för kreditinstitut ska fastställas. f)lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift, g)2 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, finansiering av radio och tv i finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst, och j) lagen (2021:000) om riskskatt 2.bestämmande av underlag för att ta ut egenavgifter enligt 3 kap. socialavgiftslagen (2000:980), 3.bestämmande av skattereduktion, samt 4.beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt 59 kap. socialförsäkringsbalken. En inkomstdeklaration ska lämnas av 1.aktiebolag, ekonomiska föreningar och sådana stiftelser, andra liknande subjekt eller andra tillgångsmassor som enligt stiftelseförordnande eller motsvarande bestämmelse har till huvudsakligt ändamål att tillgodose viss släkts, vissa släkters eller bestämda fysiska personers ekonomiska intressen, 2.sådana ideella föreningar och registrerade trossamfund som avses i 7 kap. 3 § inkomstskattelagen (1999:1229), om intäkterna under beskattningsåret har överstigit grundavdraget enligt 63 kap. 11 § den lagen, 3.andra juridiska personer än sådana som avses i 1 och 2, med undantag för dödsbon och svenska handelsbolag, om de skattepliktiga intäkterna under beskattningsåret har uppgått till sammanlagt , och 4. andra juridiska personer än dödsbon för vilka underlag för statlig fastighetsskatt, fastighetsavgift, avkastningsskatt på pensionsmedel eller särskild löneskatt på pensionskostnader ska fastställas. En inkomstdeklaration ska innehålla 2.uppgifter om de intäktsposter och kostnadsposter som ska hänföras till respektive inkomstslag, 3.uppgifter om de allmänna avdrag som den deklarationsskyldige har rätt till, 4Senaste lydelse 2013:967. 4. de uppgifter som behövs för beräkning av skatt eller avgift enligt a)lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, b)2 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, c)lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel, d)lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, e)2 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, f)34 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), g) 3 kap. g) 3 kap. (2000:980), och (2000:980), i)lagen (2021:000) om riskskatt för kreditinstitut, 5.de uppgifter som behövs för beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt 59 kap. socialförsäkringsbalken, samt 6.de uppgifter som behövs för att avgöra om en begränsat skattskyldig uppfyller kraven för att få allmänna avdrag enligt 62 kap. 5–8 §§ eller grundavdrag enligt 63 kap. inkomstskattelagen. I beslut om slutlig skatt ska fastställa underlaget för att ta ut skatt eller avgift enligt 1.inkomstskattelagen (1999:1229), 2.lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, 3.lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel i fall som avses i 2 § första stycket 1–4 och 6–10 den lagen, 4.lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, 5. lagen (1994:1744) om allmän 5. lagen (1994:1744) om allmän 7.lagen (2021:000) om riskskatt för kreditinstitut. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . 5 Senaste lydelse 2011:1289. 3Ärendet och dess beredning beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare att ta fram ett förslag till en skatt på den finansiella sektorn, som minskar den skattefördel som sektorn kan antas få till följd av att omsättning av finansiella tjänster har undantagits från mervärdesskatt (dir. 2015:51). Utredningen, som tog namnet Utredningen om skatt på finanssektorn, lämnade sitt betänkande Skatt på finansiell verksamhet (SOU 2016:76). Betänkandet har remitterats (Fi/2016/03980). I ett pressmeddelande meddelade regeringen att den inte går vidare med utredningens förslag. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 12.12) aviserade regeringen att den avser att återkomma till med ett förslag om att skatten på finanssektorn bör öka med . I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 13.18) aviserade regeringen att den avser att återkomma till med ett förslag om att skatten på finanssektorn bör öka med ytterligare . remitterade promemorian Riskskatt för vissa kreditinstitut (i det följande benämnd promemorian). Promemorian innehöll förslag om att beskattningen av kreditinstitut som vid en finansiell kris riskerar att orsaka väsentliga indirekta kostnader för samhället bör öka. I promemorian föreslogs därför bl.a. att ett kreditinstitut ska betala riskskatt till staten om kreditinstitutet har skulder vid beskattningsårets ingång som är hänförliga till verksamhet som kreditinstitutet bedriver i och summan av dessa skulder vid beskattningsårets ingång överstiger ett gränsvärde. Om kreditinstitutet ingår i en koncern ska gränsvärdet gälla sammantaget för alla kreditinstitut i koncernen. Även beskattningsunderlaget för riskskatten föreslogs utgöras av summan av kreditinstitutets skulder vid beskattningsårets ingång, hänförliga till verksamhet som kreditinstitutet bedriver i , med avdrag för koncerninterna skulder samt vissa efterställda skulder enligt lagen (2015:1016) om resolution. Flera remissinstanser efterfrågade förtydliganden när det gäller hur skulder ska hänföras till svensk respektive utländsk verksamhet och framhöll att det i praktiken kan vara mycket svårt att avgränsa skulder som används i verksamheten i en utländsk filial. Vissa remissinstanser ansåg att den svenska staten borde ha ett större intresse av att beskatta skulder i en svensk banks utländska filial, som är en del av den svenska banken, jämfört med skulder i utländska dotterbolag, som är föremål för den utländska statens banktillstånd, finansiella tillsyn och resolutionsåtgärder. Några remissinstanser hävdade att förslaget i promemorian strider mot etableringsfriheten om upplåning i ett svenskt kreditinstitut som vidareutlånas till ett utländskt koncernbolag ingår i skattebasen, till skillnad från upplåning i kreditinstitut som används i en utländsk filials verksamhet. omarbetade förslaget och remitterade Prop. 2021/22:26 promemorian Utkast till lagrådsremiss Riskskatt för kreditinstitut (i det följande benämnd utkastet) med ett delvis justerat förslag om riskskatt för kreditinstitut. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i (Fi2020/03725). En sammanfattning av utkastet finns i bilaga 4. Utkastets lagförslag finns i bilaga 5. Utkastet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Remissvaren finns tillgängliga i (Fi2021/2030). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Regeringen har delvis följt Lagrådets synpunkter, som behandlas i avsnitten 5.2–5.4 och 8.5 samt i författningskommentaren. I förhållande till lagrådsremissen har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Förslaget om riskskatt för kreditinstitut bedöms inte utgöra ett sådant statligt stöd som måste godkännas av Europeiska kommissionen, i enlighet med artikel 108.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, innan det genomförs. För att få rättslig säkerhet om den bedömningen anmäldes förslaget till kommissionen . 4Bakgrund och gällande rätt Kriser i det finansiella systemet leder ofta till stora kostnader för samhället, det har såväl som andra länder erfarit. De direkta kostnaderna för staten kan bli höga när staten måste vidta åtgärder för att säkra den finansiella stabiliteten, t.ex. genom att täcka förluster med skattemedel och bidra med nytt kapital i banker i syfte att minska risken för att en kris ska sprida sig i ekonomin.