prop · H803163 · 2021-03-29 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:163 Förebyggande av våld i nära relationer Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslår regeringen åtgärder som syftar till att förebygga våld och andra övergrepp i nära relationer. Regeringen föreslår att det i socialtjänstlagen (2001:453) ska införas en bestämmelse om att det till socialnämndens uppgifter hör att verka för att personer som utsätter eller har utsatt närstående för våld eller andra övergrepp ska ändra sitt beteende. Regeringen föreslår vidare att det i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och i patientsäkerhetslagen (2010:659) ska införas bestämmelser om att barns behov av information, råd och stöd särskilt ska beaktas inom hälso- och sjukvården om barnets förälder eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor tillsammans med utsätter eller har utsatt barnet eller en närstående till barnet för våld eller andra övergrepp. Slutligen föreslår regeringen att det i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska införas en sekretessbrytande bestämmelse som gör det möjligt för och hälso- och sjukvården att under vissa förutsättningar lämna uppgifter till som rör en enskild eller en närstående till den enskilde i syfte att förebygga att det mot den närstående begås ett allvarligare vålds-, frids- eller sexualbrott. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) .......................................................................... 2.2Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) .................................................. 2.3Förslag till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) .......................................................................... 2.4Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) ................................................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Behov av förebyggande åtgärder ...................................................... ansvar för personer som utsätter närstående Barns behov av information, råd och stöd från hälso- och En möjlighet att lämna uppgifter till för att En sekretessbrytande bestämmelse ska införas ................ Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... 10.1Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ........................................................................ 10.2Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ................................................ 10.3Förslaget till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) ........................................................................ 10.4Förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) ................................................. Sammanfattning av betänkandet Att bryta ett våldsamt beteende – återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld (SOU Betänkandets lagförslag i relevanta delar ......................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). 2020/21:163 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (2001:453) dels att 12 kap. 10 § och 16 kap. 10 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 5 kap. 11 a §, och närmast före 5 kap. 11 a § en ny rubrik av följande lydelse. hör att verka för att den som utsätter eller har utsatt närstående för våld eller andra övergrepp ska ändra sitt beteende. När socialnämnden fullgör upp- giften ska nämnden särskilt beakta säkerheten för den som utsätts eller har utsatts för våld eller andra övergrepp och dennes närstående. Av 10 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) framgår att socialnämnden utan hinder av sekretess kan polisanmäla brott som hindrar Av 10 kap. 21–23 §§ samma lag följer att sekretess även i vissa andra fall inte hindrar att uppgifter som angår misstanke om brott lämnas till en åklagarmyndighet, , Säkerhets- polisen eller annan myndighet som har till uppgift att ingripa mot brottet. Detsamma gäller enligt 10 kap. Detsamma gäller enligt 10 kap. 19 § samma lag uppgifter som samma lag uppgifter som behövs för att förhindra ett före- behövs för att förhindra ett före- stående eller avbryta ett pågående stående eller avbryta ett pågående brott som avses i den paragrafen. brott som avses i den paragrafen. Av 10 kap. 18 a § samma lag fram- Av 10 kap. 18 a § samma lag fram- går att sekretess inte heller hindrar går att sekretess inte heller hindrar att en uppgift som rör en enskild att en uppgift som rör en enskild som inte har fyllt tjugoett år lämnas som inte har fyllt tjugoett år lämnas 1 Senaste lydelse 2020:574. syfte under vissa angivna förutsätt- syfte under vissa angivna förutsätt- Av 10 kap. 18 b § samma Av 10 kap. 18 b § samma lag framgår att sekretess inte heller lag framgår att sekretess inte heller hindrar att en uppgift som rör en hindrar att en uppgift som rör en enskild lämnas till Polismyndig- enskild lämnas till Polismyndig- heten eller Säkerhetspolisen i syfte heten eller Säkerhetspolisen i syfte under vissa angivna förutsätt- under vissa angivna förutsätt- Av 10 kap. 18 c § samma lag framgår dessutom att sekretess hindrar att en uppgift som rör en enskild eller en närstående till den enskilde lämnas till i syfte att förebygga våld eller andra övergrepp mot en närstående under vissa angivna förutsättningar. Från ska utan hinder av sekretess lämnas 1.uppgifter om huruvida någon vistas i ett hem för vård eller boende, stödboende eller familjehem, om uppgifterna för särskilt fall begärs av en domstol, en åklagarmyndighet, , , eller , 2.uppgifter som behövs i ett ärende hos om skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481), och 3.uppgifter om en studerande som behövs för prövning av ett ärende om att avskilja denne från högskoleutbildning eller polisprogrammet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela sådana föreskrifter inom som behövs till skydd för enskildas liv, personliga säkerhet eller hälsa i verksamhet som avser 1.barn och unga, 3.personer med funktionsnedsättning, 5. personer som anges i 5 kap. 5. personer som anges i 5 kap. 11 och 11 a §§. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får också meddela sådana föreskrifter som behövs till skydd för enskildas liv, personliga säkerhet eller hälsa i verksamhet vid sådana hem som avses i 6 kap. 3 §. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 2009:596. 2020/21:163 2.2 Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att det i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska införas en ny paragraf, 10 kap. 18 c §, av följande lydelse. Sekretessen enligt 25 kap. 1 § och 26 kap. 1 § hindrar inte att en uppgift som rör en enskild eller en närstående till den enskilde lämnas till , om 1. det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att den enskilde mot den närstående kommer att begå ett sådant brott som avses i 3, 4 eller 6 kap. för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , 2. uppgiften kan antas bidra till att förhindra brottet, och 3. det med hänsyn till planerade eller pågående insatser för den enskilde eller för den närstående, eller av andra särskilda skäl inte är olämpligt att uppgiften lämnas ut. En uppgift som angår misstanke om ett begånget brott får dock lämnas endast under de förutsättningar som i övrigt anges i denna lag. Denna lag träder i kraft . 2.3Förslag till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) Härigenom föreskrivs att 6 kap. 5 § patientsäkerhetslagen (2010:659) ska ha följande lydelse. Hälso- och sjukvårdspersonalen ska i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa samverka med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs. I fråga om utlämnande av uppgifter gäller de begränsningar som följer av 12–14 §§ och av offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Hälso- och sjukvårdspersonalen ska särskilt beakta ett barns behov av information, råd och stöd om barnets förälder eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor tillsammans med 1. har en psykisk störning eller en psykisk funktionsnedsättning, 2. har en allvarlig fysisk sjukdom 2. har en allvarlig fysisk sjukdom eller skada, eller 3. är missbrukare av alkohol eller 3. är missbrukare av alkohol eller 4. utsätter eller har utsatt barnet eller en närstående till barnet för våld eller andra övergrepp. Detsamma gäller om barnets förälder eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor tillsammans med oväntat avlider. Bestämmelser om skyldighet att anmäla till socialnämnden att ett barn kan behöva nämndens skydd finns i 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2017:62. 2.4Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 7 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) ska ha följande lydelse. Ett barns behov av information, råd och stöd ska särskilt beaktas om barnets förälder eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor tillsammans med 1. har en psykisk störning eller en psykisk funktionsnedsättning, 2. har en allvarlig fysisk sjukdom 2. har en allvarlig fysisk sjukdom eller skada, eller 3. har ett missbruk av alkohol, 3. har ett missbruk av alkohol, eller spel om pengar. eller spel om pengar, eller 4. utsätter eller har utsatt barnet eller en närstående till barnet för våld eller andra övergrepp. Detsamma gäller om barnets förälder eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor tillsammans med oväntat avlider. Denna lag träder i kraft 1 Senaste lydelse 2017:810. Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över arbetet med återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld (dir. 2017:26). Utredningen, som antog namnet Utredningen om återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld (S 2017:02), överlämnade betänkandet Att bryta ett våldsamt beteende – återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld (SOU 2018:37). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag i relevanta delar finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga på regeringens webbplats () och i (A2019/00552). Under den fortsatta beredningen har och Säkerhetspolisen beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss. synpunkter behandlas i avsnitt 7.2. Inkomna yttranden finns tillgängliga i (A2021/00575). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5 och 7.1 och i författningskommentaren (avsnitt 10.1). I förhållande till lagrådsremissen har dessutom vissa mindre språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 4Behov av förebyggande åtgärder Regeringens bedömning: Det bör vidtas ytterligare förebyggande åtgärder för dem som utsätter närstående för våld i syfte att bryta våldsamma beteenden i nära relationer och skydda våldsutsatta och personer som riskerar att bli utsatta för våld. Barns situation bör särskilt beaktas i det förebyggande arbetet mot våld i nära relationer. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig om behovet av att vidta åtgärder för att förebygga våld i nära relationer, däribland Inspektionen för vård och omsorg och samt och kommuner, anser att sådana åtgärder behöver riktas även till andra än de våldsutsatta. för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks) anser att förebyggande arbete ska vara inriktat på att arbeta med barn och ungdomar. anser att det är bra att lägga fokus på förövaren eftersom det är den som ska ändra sitt beteende, inte den utsatta. Bland annat i anser 2020/21:163 att det är positivt med ett perspektivskifte från ett ensidigt fokus på den som utsätts för våld till ett ökat fokus på den som utsätter andra för våld. anser att det är nödvändigt att utveckla och systematisera arbetet för att förebygga våld och ge relevant stöd till våldsutsatta. anser att ambitionen att hälso- och sjukvården i högre utsträckning ska arbeta med våldsutövare är positiv men att den utan konkreta krav som t.ex. lagstiftning inte får några effekter. understryker att återfallsförebyggande insatser för våldsutövare bör vara kunskapsbaserade och löpande kvalitetssäkras. bedömer att insatserna i betänkandet i mångt och mycket är sekundärpreventiva, dvs. förebygger upprepning av redan inträffat våld. Myndigheten vill framhålla betydelsen av primär- preventiva insatser för att förebygga våld. Skälen för regeringens bedömning Problemet våld i nära relationer I propositionen Makt att forma samhället och sitt eget liv – nya mål i jäm- ställdhetspolitiken (prop. 2005/06:155) uttrycks att det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Utifrån det övergripande målet arbetar regeringen efter sex delmål. Det sjätte delmålet är att mäns våld mot kvin- nor ska upphöra samt att kvinnor, män, flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Delmålet omfattar alla yttringar av fysiskt och psykiskt, inklusive sexuellt, våld och hot om våld som riktas mot kvinnor och flickor. Delmålet omfattar vidare hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och handel med människor för sexuella ändamål 2005/06:155 s. 53). Trots både skärpt lagstiftning och att ideell och offentlig verksamhet har utvecklats på området, är våldet ännu omfattande och kostsamt. visar att mäns våld mot kvinnor, förutom det stora personliga lidande det orsakar dem som drabbas, innebär mycket stora samhällskostnader. eringen beslutade om en tioårig nationell strategi för att före- bygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor som redovisades i skrivelsen Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid 2016/17:10). Strategin uppmärksammar att ansträngningarna har tenderat att hantera våldets konsekvenser snarare än dess orsaker. ligt strategin är regeringens ambition att verka för en omorientering, från ett reaktivt till ett proaktivt förhållningssätt, och att främja utvecklingen av effektiva åtgärder för att förhindra både att våld utövas och att våld upp- Fokus ska genomgående sättas på den eller de som utövar våld och de som har bäst förutsättningar att stoppa det. För att åstadkomma detta uttrycker regeringen i strategin att det krävs skarpare och mer träffsäkra åtgärder vad gäller skydd och brottsbekämpning. I likhet med bl.a. Läns- styrelsen i anser regeringen att det krävs ett ökat fokus på den som utsätter närstående för våld, vilket har tydlig koppling till den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Enligt Unizon behöver samhället tro att det går att förändra män som ut- sätter andra för våld. Mäns våld mot kvinnor är, som konstaterades i propositionen Social- tjänstens stöd till våldsutsatta kvinnor (prop. 2006/07:38 s. 8), ett omfatt- ande samhällsproblem och har allt mer kommit att betraktas som sam- Prop. 2020/21:163 hällets ansvar och inte, som tidigare, en privat angelägenhet. för större krav på att samhället också tar sitt ansvar och att myndigheterna agerar och vidtar nödvändiga och effektiva åtgärder, både för att förebygga och förhindra våld och för att skydda dem som utsätts. Våld i nära relation, som även kan vara hedersrelaterat, innebär kränkningar som påverkar flera aspekter av livet. Våldet innebär hälsoproblem, med omfattande fysiska och psykiska konsekvenser för såväl de våldsutsatta själva som deras eventuella barn, varför hälso- och sjukvården självklart också är en viktig aktör. () har klassificerat mäns våld mot kvinnor som en folkhälsofråga. Våldet leder till svåra sociala problem, såsom social isolering, ekonomiska problem, svårigheter med bostadssituationen och sjukskrivningar. I Brottsförebyggande rådets rapport i nära relationer (2014:8) uttrycks att det är vanligare att kvinnor än män blir utsatta för grovt våld. Det innebär att kvinnor har ett betydligt större behov, i jämförelse med män, av hjälp och stödinsatser, och då framför allt sjukvård. Våldet påverkar även barn som lever med föräldrar som utövar eller ut- sätts för våld. Barnen riskerar både att bevittna våld och att själva utsättas för våld eller andra övergrepp. Forskning visar att barn som utsätts för våld eller bevittnar våld mellan sina föräldrar löper större risk att själva utsättas för eller utsätta närstående för våld senare i livet. Våld i nära relationer kan ta sig många former, alltifrån subtila handlingar till grova brott. Begreppet våld har, såsom påpekar, ingen entydig definition. uttryck för betydelsen av att sexuellt våld inkluderas i definitionen av våld i nära relationer. WHO skiljer på fyra typer av våld i nära relationer: fysiskt våld, psykiskt våld, sexuellt våld och försummelse. glering som aktualiseras när det gäller våld i nära relationer återfinns huvudsakligen i 3 kap. , som handlar om brott mot person, 4 kap. , som handlar om brott mot frihet och frid och 6 kap. , som handlar om sexualbrott. När det gäller begreppet närstående i detta sammanhang, dvs. närstående, anges i förarbetena till socialtjänstlagen (2001:453) att ut- gångspunkten för bedömningen om någon ska betraktas som närstående eller inte är om det föreligger en nära och förtroendefull relation, som mellan makar, sambor, pojk- och flickvänner eller om det är en person som man har ett mer fast och varaktigt förhållande med, som t.ex. föräldrar och fosterföräldrar, mor- och farföräldrar, mostrar och fastrar, syskon, barn Bedömningen ska göras utifrån familje- och levnads- förhållandena i det enskilda fallet (prop. 2006/07:38 s. 46). Personer som utsätter närstående för våld Regeringens jämställdhetspolitiska delmål, liksom den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, består av två led, dels att mäns våld mot kvinnor ska upphöra, dels att kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Båda leden ska ses som olika aspekter av samma mål (se prop. 2020/21:163 2005/06:155 s. 42). Den nationella strategin riktar sig mot våld som kvinnor och flickor utsätts för på grund av sitt kön och mot våld som de utsätts för i särskilt hög grad eller som generellt sett har särskilt svåra konsekvenser för dem. Som nämns ovan är det vanligare att kvinnor blir utsatta för grovt våld. Även män och pojkar kan vara utsatta för våld från närstående och för hedersrelaterat våld och förtryck. Omvänt kan kvinnor och flickor utsätta närstående för våld och för hedersrelaterat våld och förtryck. Insatser för enskilda som är utsatta för våld, eller utsätter andra för våld, styrs av regelverk som i grunden är könsneutralt formulerade. Sådant våld som huvudsakligen, men inte uteslutande, utövas av män mot kvinnor omfattas i sin helhet av den nationella strategin. När det gäller våld från närstående, inklusive hedersrelaterat våld, syftar insatser inom strategin till att även motverka mäns och pojkars utsatthet för våld respektive kvinnors och flickors utövande av våld. Både flickor och pojkar drabbas av mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer, dels genom att direkt utsättas för våld, dels genom att tvingas bevittna våld (prop. 2005/06:166 s. 13). Vidare kan mäns våld mot kvinnor handla om våld mot homosexuella och bisexuella kvinnor. Våldet kan vara relaterat till fler faktorer än könstillhörighet, såsom homofobi och rasism. Arbetet för att främja kvinnors och flickors frihet från mäns våld har viktiga beröringspunkter med arbetet för att främja homosexuellas, bisexuellas, trans- och queerpersoners (hbtq) rättigheter, t.ex. att förändra maskulinitetsnormer och nedvärderingen av egenskaper som traditionellt betraktats som kvinnliga (skr. 2006/07:110 s. 114 och 115). Personer som utövar våld mot närstående är en heterogen grupp, vilket gör att anledningen till våldsutövande sällan kan ges en enkel förklaring. Forskningen har olika förklaringsmodeller till det och kategorierna för att beskriva våldsutövare i nära relation har också blivit fler. Inom bl.a. rättsväsendet, och hälso- och sjukvården finns utvecklade riskbedömningsinstrument för att bedöma sannolikheten för återfall i våld mot närstående. utövande av fysiskt våld, missbruk, separation, relationella problem eller en instabil situation på arbetsmarknaden är några exempel på problemområden som kan känneteckna ökad risk för upprepat våld mot närstående. Hedersrelaterat våld utövas ofta i en nära relation där offret inte sällan är beroende av eller starkt känslomässigt bunden till förövaren eller förövarna utövar en stark kontroll över offret, vilket begränsar handlingsfriheten. Hedersrelaterat våld och förtryck innefattar även andra aspekter. Det kännetecknas av att det finns ett starkt kollektivistiskt inslag, ofta i en familj och släktrelation, som bl.a. innebär att individens intressen och handlingar anses vara underordnade familjens och att individens sexualitet och intima relationer är hela familjens angelägenhet som kan påverka familjens anseende. Hedersnormerna grundar sig i en föreställning om heder som inte delas av övriga samhället och som strider mot principen om alla människors lika värde och rättigheter och den enskilda människans frihet och värdighet. Till hedersnormerna hör, som konstaterades i propositionen Ökat skydd Prop. 2020/21:163 mot hedersrelaterad brottslighet (prop. 2019/20:131 s. 24), bl.a. uppfatt- ningen att familjens rykte och anseende är avhängigt kvinnliga familjemedlemmars kyskhet och oskuld samt deras faktiska och påstådda beteende i förhållande till dessa ideal. Våld i nära relation är ett upprepningsbrott Risken för att en person, oftast en kvinna, som har utsatts för våld i en nära relation ska utsättas igen är mycket stor i jämförelse med andra typer av brott. I rapporten i nära relationer pekade på att av de som har utsatts för fysiskt våld i nära relationer blev cirka var fjärde person utsatt . Av de personer som utsattes för återkommande fysiskt våld utsattes även för återkommande psykiskt våld. Studier visar att mäns våld mot kvinnor oftare är upprepat, tenderar att vara grovt och resulterar i fler negativa konsekvenser för de drabbade kvinnorna och eventuella barn. ningar 2016–2017, uttrycks hur det i flera fall framkom att brottsoffret hade utsatts för systematiskt och upprepat hot och våld. I rapporten framgår det även att våldet ofta trappats upp Det beskrivs hur några av offren en före gärningen uttryckt situationen som mycket farlig och upp- fattade att de riskerade att bli allvarligt skadade eller dödade. ligare utveckla stödet till våldsutsatta i nära relationer och bryta ett våld- samt beteende finns det således anledning att ge insatser till våldsutövare för att våldet och våldets konsekvenser ska upphöra. Det behövs även insatser till barn som drabbas av våld i hemmet. satser till barn kan förebygga våld på både kort och lång sikt. kan alltså vara både primär- och sekundärpreventiva, dvs. att barn som vuxna själva blir våldsutövare och förebygga upprepning av