prop · H80389 · 2021-02-18 00:00:00 — föreskrifter och allmänna råd. Ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete (SOSFS 2011:9). föreskrifter och allmänna råd. Ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården (SFOF 2005:12). föreskrifter och allmänna råd om delegering av arbetsuppgifter inom hälso- och sjukvård och tandvård (SOSFS 1997:14). ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN Regeringsbeslut: regleringsbrev, uppdrag med mera Regeringsbeslut S2019/03056/FS, S2020/03319/FS, Uppdrag att genomföra insatser för att främja omställningen i hälso- och sjukvården till en god och nära vård. Regeringsbeslut S2019/01516/FS, Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut S2019/01516/FS, Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut S2015/08135/RS, Regleringsbrev för avseende anslag 1:6. Regeringsbeslut S2015/3132/FST, Uppdrag att utforma en satsning på ökad bemanning inom äldreomsorgen. Regeringsbeslut S2011/8994/FS, Uppdrag att utveckla och driva en nationell registerservice samt utbetalning av medel. Regeringens skrivelse 2017/18:280, Framtidens äldreomsorg. Regeringens direktiv 2019:49, Tilläggsdirektiv till utredningen utveckling för god och nära vård (S 2017:01). Regeringens direktiv 2018:90, Tilläggsdirektiv till Samordnad utveckling för god och nära vård. Regeringens direktiv 2017:24, Samordnad utveckling för en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv vård med fokus på primärvården. Kommittédirektiv 2003:42, Författningsreglering av inom hälso- och sjukvården, m.m. Protokoll vid regeringssammanträde S2019/05298/FS, Godkännande av en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner om Patientsäkerhet, m.m. 2020. Protokoll, S2019/02385/FS, Bemyndigande att underteckna en överenskommelse om stöd till . Protokoll vid regeringssammanträde S2017/07320/FS, Bemyndigande att underteckna en överenskommelse om stöd till . Protokoll vid regeringssammanträde S2015/317/FST, Stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom . Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting 2016. Protokoll vid regeringssammanträde S2013/8803/FST, Godkännande av en överenskommelse om en sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Protokoll vid regeringssammanträde S2012/8765/FST, Godkännande av en överenskommelse om en sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre 2013. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Protokoll vid regeringssammanträde S2011/3242/FST, Inrättande av en projektgrupp om samordning av vården och omsorgen om de mest sjuka äldre. Protokoll vid regeringssammanträde S2011/8471/FS, Överenskommelse mellan () och staten om utvecklingen och finansieringen av för vård och omsorg –2016. Protokoll vid regeringssammanträde S2011/983/FST, Bemyndigande att underteckna en överenskommelse om prestationsbaserat statsbidrag till insatser för äldre. Protokoll vid regeringssammanträde S2011/11027/FST, Godkännande av en överenskommelse om en sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Protokoll vid regeringssammanträde S2010/1130/FST, Bemyndigande att underteckna en överenskommelse. Protokoll vid regeringssammanträde S2009/4028/ST, Överenskommelse för mellan regeringen och Kommuner och Landsting om Plattform för evidensbaserad praktik i . Riksdagstryck: proposition, utskottsbetänkande, riksdagsskrivelse med mera Regeringens proposition 2017/18:83, Styrande principer inom hälso- och sjukvården och en förstärkt vårdgaranti. Regeringens proposition 1991/92:150, med förslag om slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition). betänkande 2016/17:SoU19, om statens styrning genom riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården; riksdagsskrivelse 2016/17:346. betänkande 2014/15:UbU14, Specialdestinerade statsbidrag –ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola? ; riksdagsskrivelse 2014/15:263. betänkande 2013/14:FiU34, Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2013; riksdagsskrivelse 2013/14:318. betänkande 2012/13:FiU34, Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2012; riksdagsskrivelse 2012/13:288. betänkande 2011/12:FiU28, Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2011; riksdagsskrivelse 2011/12:285. betänkande 2010/11:FiU34, Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2010; riksdagsskrivelse 2010/11:314. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN , ””, demens/Verktyg/Svenskt-BPSD-register-/, hämtad . , ”Svenska HALT”, vardrelaterade-infektioner/svenska-halt/, hämtad . Kolada, ”Fri sökning”, =municipal,kpi&visualization=bar-chart, . Regeringen, ”200 miljoner till ”, nationella-kvalitetsregister/, hämtad . RiksSår, ”Vad är RiksSår, , hämtad . Senior alert, ”Om Senior alert”, , hämtad . , ”Nationella riktlinjer”, riktlinjer/nationella-riktlinjer/, hämtad . , ”Partnerskap för kunskapsstyrning”, kunskapsstyrning/, hämtad . , ”Om ”, , hämtad . , ”Nationell organisation”, .html, hämtad . , ”Kommunerna bidrar med finansiering”, 19.html, hämtad . , ”Nationella programmet för datainsamling, NPDi”, samling.1891.html, hämtad . SveDem, ”Om SveDem”, , hämtad . SKR, ”Partnerskapet – stöd för kunskapsstyrning inom ”, ocialtjanst/partnerskapetsocialtjanst.13268.html, hämtad . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN , Årsrapport , , 2019. Ledningsfunktionen för , Certifieringsnivåer för och registerkandidater, . Nationella samverkansgruppen för , Beslut om certifiering och medelstilldelning . Nationella samverkansgruppen för , Beslut om certifiering och medelstilldelning . RiksSår, 2019. Nationella samverkansgruppen för , Beslut om certifiering och medelstilldelning . Senior alert, 2019. Nationella samverkansgruppen för , Beslut om certifiering och medelstilldelning . Nationella samverkansgruppen för , Beslut om certifiering och medelstilldelning . SveDem, 2019. SveDem, Årsrapport , 2018. SveDem, Årsrapport , 2017. , Årsrapport för , , 2019. , Årsrapport för , , 2017. Svenska för , , 2015. , Årsrapport för , , 2011. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Metod för granskningsfråga 1: Har staten bidragit till att kommunerna varaktigt registrerar uppgifter av hög kvalitet i berörda kvalitetsregister? har undersökt hur täckningsgraden utvecklats före, under och efter satsningen. Vår analys bygger på en undersökning av hur många individer som finns i respektive registers målgrupp som finns registrerade. Vi har inhämtat uppgifter om registrering i kvalitetsregister från registerhållare för samtliga fem register som ingick i Äldresatsningen. Uppgifter om målgruppen har inhämtats från . Vi har intervjuat tjänstemän vid , , SKR och registerhållare för att få en bild av hur regeringen har arbetat för att underlätta den digitala hanteringen av kvalitetsregister. Vi har bedömt tillförlitlighet i registerdata utifrån en dokumentstudie och intervjuer med en rad intressenter. Dokumentstudien utgår från kvalitetsregisterorganisationernas årsrapporter och de beslut om finansiellt stöd som fattats av Nationella samverkansgruppen för . I besluten finns samverkansgruppens bedömningar bland annat vad gäller kvalitetssäkringen av inrapporterade uppgifter. I årsrapporterna beskriver registerorganisationerna hur de arbetar med kvalitetssäkring av uppgifter. Vi har intervjuat tjänstemän vid , och Kommuner och Regioner samt företrädare för Äldresatsningens kvalitetsregister. Metod för granskningsfråga 2: Använder kommunerna kvalitetsregister som underlag för systematiskt förbättringsarbete i äldreomsorgen? I syfte att undersöka om det bedrivs ett systematiskt förbättringsarbete har vi undersökt hur uppgifter från kvalitetsregister används av personal och huvudmän. Vårt huvudsakliga underlag har bestått av en enkätundersökning, en statistisk undersökning och intervjuer med företrädare för ett urval av kommuner. Syftet med enkäten har varit att få en bild av hur data från kvalitetsregister används vid kommunernas särskilda boenden och hemsjukvårdsområden. I enkäten ställdes frågor om hur medicinskt ansvariga sköterskor () bedömer att verksamheterna i den egna kommunen använder kvalitetsregister för systematiskt förbättringsarbete. Enkäten avgränsas till tre av de register som ingick i Äldresatsningen: Senior alert, och . ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN Enkäten har en svarsfrekvens på . I bilaga 3 finns en mer utförlig redovisning av enkätundersökningen. Enkätresultaten har följts upp med strukturerade telefonintervjuer med , enhetschefer inom äldreomsorgen och socialchefer med ansvar för äldreomsorg. Intervjuerna har gjorts utifrån ett strategiskt urval av nio kommuner. Urvalet har gjorts utifrån kommunernas svar på . I urvalet ingår tre kommuner som tycks arbeta aktivt med systematiskt förbättringsarbete baserat på kvalitetsregister, två kommuner som delvis använder uppgifterna för förbättringsarbete och fyra kommuner som använder kvalitetsregistren i begränsad omfattning. Se bilaga 3 för redovisning av urval av intervjuer. För att få en djupare förståelse för användningen av kvalitetsregister har vi gjort besök i två län. Vi har genomfört två fokusgrupper i respektive län: en med socialchefer och en med . Vi har också besökt ett särskilt boende med demensinriktning i . Vi har även genomfört en statistisk analys för att undersöka om kvalitetsregister används som underlag i det systematiska förbättringsarbetet. Undersökningen avgränsas till tre av de fem kvalitetsregister som ingick i Äldresatsningen: Senior alert, och . Vi har bedömt att dessa tre register har bäst förutsättningar att visa på mätbara effekter i äldreomsorgens kvalitet. I Äldresatsningen ingick också SveDem och RiksSår. SveDem har i huvudsak varit inriktat mot regionvården. RiksSår fick inget statligt stöd under satsningen och har en förhållandevis låg täckningsgrad.279 Den undersökta populationen består av personer som –2018 bott i särskilt boende. Sammanlagt ingår drygt 57 000 individer i den statistiska analysen. Undersökningen utgår från individdata från register280 och från berörda kvalitetsregister. Samtliga utfallsvariabler är hämtade från . Kvalitetsregisterdata har använts för att få information om vilka individer som varit registrerade . Vi har använt uppgifter från enhetsundersökningar281 2016–2018 för att kunna kontrollera för vissa variabler i den statistiska analysen. Som mått på vården och omsorgens kvalitet används data om läkemedelsförskrivning, vissa diagnoser och slutenvårdskonsumtion. Läkemedelsvariablerna ska fånga förskrivningen av läkemedel som bedömer är olämpliga för 279Regeringens skrivelse 2017/18:280, s. 28. 280Uppgifter har hämtats från , , Registret över insatser till äldre och personer med funktionsnedsättning samt . 281Enhetsundersökningen om äldreomsorg och hälso- och sjukvård är en undersökning där hemtjänstverksamheter och särskilda boenden besvarar frågor om sin verksamhet inom vård och omsorg om äldre. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN behandling av äldre, till exempel opioider och antipsykosläkemedel.282 Vi undersöker också graden av samtidig användning av flera olämpliga läkemedel, så kallad polyfarmaci. , medicinskt sakkunnig vid , har gett oss metodologiskt stöd i hanteringen av läkemedelsdata. Diagnosdata avser dels trycksår, dels frakturer som kan förväntas uppstå av fallolyckor. Som mått på vårdkonsumtion används indikatorer ”undvikbar slutenvård” och ”oplanerade återinskrivningar” 283. En fördjupad metodbeskrivning av den statistiska undersökningen samt resultat från undersökningen finns i bilaga 2. Möten har hållits med företrädare för Äldresatsningens kvalitetsregister och experter från . Syftet med dessa möten har varit att diskutera statistiska analys och tolkning av preliminära resultat. Metod för granskningsfråga 3: Har staten efter Äldresatsningen vidtagit rimliga åtgärder för att stödja ett systematiskt förbättringsarbete utifrån kvalitetsregister i äldreomsorgen? Genom dokumentstudier och intervjuer med tjänstemän på och har vi undersökt hur staten förvaltar resultatet av Äldresatsningen. Vi har gått igenom vägledningsmaterial som berör systematiskt förbättringsarbete samt det pågående projektet med att utveckla nytt kunskapsstöd till hälso- och sjukvård. Fokus för vår genomgång har varit att undersöka om det finns vägledning som ger stöd till kommunerna vad gäller systematiskt förbättringsarbete baserat på kvalitetsregister. I den tidigare nämnda enkäten till kommunernas ställdes frågor om stödet till arbetet med kvalitetsregister. I intervjuer med företrädare för sex regionala stöd- och samverkansstrukturer (RSS) har vi ställt frågor om vilken vägledning de erbjuder kommunerna efter att satsningen avslutades. Vi har även skickat ut skriftliga frågor till registerhållarna och företrädare för samtliga RSS. Tretton representanter för RSS svarade på frågorna. Frågorna berör det eventuella stöd de erbjuder kommunerna i deras förbättringsarbete baserat på kvalitetsregister, och vilket stöd kommunerna efterfrågar. 282Se , Indikatorer för god läkemedelsterapi hos äldre, 2017. 283Se , Utveckling av indikatorerna undvikbar slutenvård och oplanerade återinskrivningar, 2014. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Statistisk metod och resultat A1 och Senior alert som bas för systematiskt förbättringsarbete För att undersöka om och Senior alert används framgångsrikt som grund för det systematiska förbättringsarbetet använder vi ett urval av de personer som var och bodde på ett särskilt boende284 –2018, enligt över insatser till äldre och personer med funktionsnedsättning. Att vi använder ett urval beror på att vi inte har fullständig information om vilket särskilt boende varje person bott på. Det beror på att det inte finns något nationellt register över vilka individer som bor på vilket särskilt boende. För att knyta rätt person till rätt särskilt boende har vi istället matchat individers folkbokföringsadresser med adresser till särskilda boenden.285 På detta sätt har vi kunnat knyta av populationen till ett namngivet särskilt boende. Skälet till att vi inte har kunnat knyta samtliga personer till ett särskilt boende är att alla inte folkbokför sig på sitt särskilda boende, att en individ måste leva den för att komma med i folkbokföringsregistret för det året och att det finns inkorrekta adressuppgifter i . Den sistnämnda felkällan har vi korrigerat i möjligaste mån genom att söka fram den korrekta adressen på internet. Att en person måste leva för att komma med i folkbokföringsregistret innebär att urvalet är något yngre och troligen vid något bättre hälsa än genomsnittspersonen som bor på ett särskilt boende. Senior alert vänder sig till alla äldre med hälso- och sjukvård och när vi analyserar det registret använder vi oss av hela det beskrivna urvalet. målgrupp är däremot dem som har en demenssjukdom. Vi begränsar därför analysen av till de som bor på ett demensboende, använder demensläkemedel eller har en demensdiagnos från specialist- eller slutenvården. 284Ursprungligen skulle vi även ha granskat om användandet av kvalitetsregister lett till att vårdkvaliteten ökat i hemsjukvården i ordinärt boende. Men eftersom överensstämmelsen mellan , och Senior alert avseende vem som bor i ordinärt boende är låg är det svårt att avgöra vilka individer som har bott i ordinärt boende . Av de som enligt bodde i ordinärt boende 2014–2018, bodde på ett särskilt boende enligt . Av de som enligt bodde i ordinärt boende 2015–2018, bodde på ett särskilt boende enligt Senior alert. Överensstämmelsen mellan registren är betydligt bättre för särskilt boende. Av de som enligt bodde på ett särskilt boende 2014–2018, bodde på ett särskilt boende enligt respektive Senior alert. 285Adresser till särskilda boenden kommer från det adressregister använder för att nå ut med enkäter till chefer på särskilda boenden inom ramen för Enhetsundersökningen om äldreomsorg och hälso- och sjukvård, . ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN För att statistiskt undersöka om används som underlag för det systematiska förbättringsarbetet jämför vi vårdkvalitet mellan •oregistrerade som bor på ett särskilt boende som använder för andra äldre, och oregistrerade som bor på ett särskilt boende som över huvud taget inte använder •registrerade och oregistrerade som bor på ett särskilt boende som använder . Om kvalitetsregistren används som underlag i ett systematiskt förbättringsarbete som kommer alla till del på ett särskilt boende som använder kvalitetsregister, bör de som bor på ett särskilt boende som registrerar få bättre vårdkvalitet än de som bor på ett särskilt boende som inte registrerar. Vi förväntar oss därför att vårdkvaliteten är högre bland oregistrerade om de bor på ett särskilt boende som registrerar någon, jämfört med om de bor på ett särskilt boende som inte använder registret. Det bör heller inte finnas skillnader i vårdkvalitet mellan de äldre som är registrerade och de som inte är det men bor på ett särskilt boende där andra registreras, om det finns ett systematiskt utvecklingsarbete som kommer alla till del. För att undersöka om Senior alert används som underlag för ett systematiskt förbättringsarbete går vi till väga på samma sätt som vid analysen av . Eftersom registreringen i sker efter dödsfallet kan denna ansats inte användas för att analysera om kvaliteten i den palliativa vården skiljer sig mellan personer som registreras eller ej. Se avsnitt A2 för en analys av . I våra urval registrerar av de särskilda boendena i Senior alert och av de äldre registreras i Senior alert och av de äldre bor på ett särskilt boende som registrerar minst en person i Senior alert respektive . I analysen jämför vi äldre som inte registreras i respektive Senior alert men som bor på ett särskilt boende (SÄBO) som använder registret för andra äldre med •äldre som inte registreras i kvalitetsregistret och bor på ett särskilt boende som inte använder registret. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN För att analysera om kvalitetsregistret används som underlag för det systematiska förbättringsarbetet estimerar vi följande ekvation med hjälp av minsta kvadratmetoden286 (): (1a) Mått på vårdkvaliteti, k, t = a + b1×Registreradi, t-1 +b2×Individ ej registrerad och SÄBO registrerar eji, t-1 + ∑Tt=1 ct×Årt + ∑ Dd=1 fd×Demografiska variableri + ∑Kk=1 gk×Kommunk +ei, k, t där Mått på vårdkvaliteti, k, t är en dummyvariabel som antar värdet 1 om individ i som bor i kommun k uppfyller måttet på vårdkvalitet t, i annat fall antar variabeln värdet 0. Ett exempel är om en individ drabbas av en fallskada år t. Då antar variabeln värdet 1 för individen detta år, i annat fall 0. Våra mått på vårdkvalitet är om individen gjort ett undvikbart slutenvårdsbesök, uppsöker slutenvård för fallskador, trycksår respektive höft- och lårfrakturer, återinläggs i slutenvård , använder olämpliga läkemedel eller många läkemedel (polyfarmaci), eller använder antidepressiv medicin, demensläkemedel, opioider, epilepsimedicin, lugnande läkemedel, sömnläkemedel respektive neuroleptika. Se vidare under avsnitt A1.5 för definitioner och hypoteser kring måtten. Sammanlagt används 24 olika mått på vårdkvalitet i analysen av och Senior alert. Registreradi, t-1 är en dummyvariabel som antar värdet 1 om individ i finns med i det kvalitetsregister som studeras, i annat fall antar variabeln värdet 0. Variabeln mäts för period t-1 för att fånga att individen var registrerad i kvalitetsregistret innan till exempel fallskadan inträffade och därmed försöka undersöka om det är själva registreringen som leder till bättre vårdkvalitet. Vi har endast haft tillgång till information på årsbasis för Senior alert, därför mäter vi om individen fanns i registret året innan. För att resultaten för ska bli jämförbara med resultaten för Senior alert mäter vi även dessa på årsbasis, trots att vi har information på månadsbasis. Koefficienten b1 visar om det finns någon skillnad i vårdkvalitet, till exempel risken för fallskada, mellan individer som är registrerade i ett kvalitetsregister och de som inte är registrerade men bor på ett särskilt boende som använder kvalitetsregister. Individ ej registrerad och SÄBO registrerar eji, t-1 är en dummyvariabel som antar värdet 1 om individ i inte finns med i det kvalitetsregister som studeras och hen bor på ett särskilt boende som inte registrerar i kvalitetsregistret. I annat fall antar variabeln värdet 0. Variabeln mäts för period t-1 för att fånga att individen inte var registrerad i kvalitetsregistret och att det särskilda boendet inte registrerade någon äldre innan till exempel fallskadan inträffade. Koefficienten b2 visar om det finns någon skillnad i vårdkvalitet, till exempel risken för fallskada, mellan individer som inte är registrerade i kvalitetsregister beroende på om de bor på särskilda boenden som inte använder register jämfört med på boenden som använder register. 286Vi har även genomfört samtliga beräkningar med hjälp av probitmodeller. Resultaten är likvärdiga med de två metoderna. Anledningen till att vi valt att rapportera estimaten från i rapporten är att det är enklare att göra tolkningar av effektstorleken på estimaten än för probitestimat. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN Årt är en dummyvariabel som antar värdet 1 för år t (det vill säga det år som vårdkvaliteten mäts för), i annat fall antar variabeln värdet 0. Koefficienten ct fångar en förändring av vårdkvaliteten , till exempel andelen som drabbas av en fallskada . Demografiska variableri är individ i:s kön, födelseregion (, eller utanför ), högsta utbildningsnivå och ålder. Variablerna inkluderas för att de dels samvarierar med sannolikheten att vara med i ett kvalitetsregister, dels med flera av våra utfallsmått. Om de demografiska variablerna utesluts från regressionerna kan vi felaktigt tolka att det finns ett samband mellan att vara registrerad i ett kvalitetsregister och vårdkvalitet, när det egentligen är de demografiska variablerna som samvarierar med vårdkvaliteten. i kvalitetsregister är då en proxy för att till exempel vara kvinna eftersom kvinnor har högre sannolikhet att vara med i kvalitetsregister än män. Kommunk är fixa effekter på kommunnivå (en dummyvariabel för varje kommun) som används för att fånga att kommunerna till exempel har olika ambitionsnivå inom äldreomsorgen. Standardfelen ei, k, t klustras på individnivå eftersom en individ förekommer och samma individs utfall inte är oberoende av varandra. Vi estimerar ekvationen för samtliga mått på vårdkvalitet, dels för , dels för Senior alert. Det innebär att vi byter ut till exempel fallskada i ekvationen ovan mot till exempel expediering av olämpliga läkemedel eller svårläkta sår och gör om analysen för dessa utfall separat för de båda kvalitetsregistren. Metodansatsen ovan skapar ett tolkningsproblem. Det kan vara så att de särskilda boenden som registrerar i kvalitetsregister hade en högre omsorgskvalitet redan före registrering. Det är till exempel inte orimligt att ett särskilt boende med en stabil och högutbildad personalgrupp är mer benäget att använda kvalitetsregister. Om det är så kan ett positivt samband mellan att boendet registrerar och vårdkvalitet inte tolkas kausalt, det vill säga som att registrering leder till högre vårdkvalitet. Sambandet kan ju bero på kvalitetsskillnader som fanns redan innan registreringen började. För att få vägledning om vilken tolkning som är mest rimlig gör vi en känslighetsanalys utifrån information om verksamhetskvaliteten i de särskilda boendena. Om det finns ett tydligt samband mellan registrering och omsorgskvalitet även då vi kontrollerat för boendets kvalitet, så indikerar det att registreringen i kvalitetsregister leder till bättre vårdkvalitet.