prop · H803140 · 2021-06-22 00:00:00 — Regeringen eftersträvar en jämn könsfördelning såväl i de enskilda bolagsstyrelserna som på portföljnivå. För den statligt ägda bolagsportföljen ska andelen kvinnor respektive män i styrelserna vara . Övergripande för bolagen med statligt ägande är att de ska ha en jämn köns- fördelning i bolagsstyrelserna. Andelen kvinnor respektive män ska vara i den statliga bolagsport- följen (hel- och delägda bolag). De stämmovalda styrelseledamöterna i den statliga bolagsportföljen utgjordes av kvinnor och män per . Det kan jäm- föras med de börsnoterade bolagens styrelser kvinnor och män.a) Jämställdheten i respektive bolagssty- relse ska följa ”trappan” som anger hur många ledamöter av vardera könet en styrelse med ett visst antal ledamöter ska innehålla. (Läs mer om styrelsens sammansättning på sidan 102.) I 40 av de 41 bolag med statligt ägande som a) Andra AP-fondens Kvinnoindex 2020. Könsfördelning – vd och ledningsgruppd) ingår i statistiken uppnåddes en Andelen kvinnor som är styrelseord- balanserad könsfördelning, vilket är förande i de av staten hel- och delägda en försämring jämfört med då bolagen har ökat från 2017 samtliga 41 bolag uppnådde målsätt- till 2021, vilket kan jämfö- I det bolag som avviker ras hos börsbolagen.a) från målsättningen så är det en över- vikt av män i bolagsstyrelsen. Hel- och delägda bolag % Ordförande och ledamöter b) Andel kvinnor som ordförande i börsbolagen. c) Andel kvinnor som ordförande och ledamöter i börsbolagen. Kvinnor (K), Män (M) d) fanns 46 bolag. Utvärderingen omfattar ej EUROFIMA, INSTEX och . e) Ledningsgruppen exklusive vd. Könsfördelning – ledamöter utsedda av bolagsstämmanf) Kvinnor (K), Män (M) Hel- och delägda bolag ledamöter utsedda av bolags- f)Beräkningen omfattar aktiebolag med säte i . Redovisningen omfattar ej EUROFIMA, INSTEX, Svenska Skeppshypotek, och Voksen- 32 Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2020 Lönenivåer och anställningsvillkor Strategi och mål Hållbara lönenivåer och anställningsvillkor Ersättningar till ledande befattningshavare i näringslivet är en viktig förtroendefråga. Bolagen med statligt ägande bör därför ge sina chefer löner och pensioner som är väl avvägda. Kravet på sunda ersättningssystem är en viktig bolagsstyrningsfråga både i och internationellt. En viktig del i bolagsstyrningen av bolagen med statligt ägande är därför att ersättning- arna till ledande befattningshavare är rimliga och väl avvägda. beslutade reger- ingen om nya principer för ersättning och andra anställningsvillkor för ledande befattningshavare i bolag med statligt ägande. Dessa har tillämpats från och med årsstämman 2020 och ersätter tidigare riktlinjer som besluta- des 2016. Styrelserna i de statligt ägda Vd/koncernchef, median Grupp 1: bolag med omsättning mindre än eller lika med , Grupp 2: bolag med omsättning 851–3 , Grupp 3: bolag med omsättning 3 301–14 , Grupp 4: bolag med omsättning lika med eller större än 14 . bolagen är ansvariga för att regering- ens principer tillämpas. I bolag där staten är en av flera delägare bör reger- ingen i dialog med övriga ägare verka för att dessa riktlinjer tillämpas så långt som möjligt. Enligt regeringens ersättnings- principer ska totalersättningen till ledande befattningshavare vara rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig, samt bidra till en god etik och företagskultur. Ersättningen ska inte vara löneledande i förhållande till andra jämförbara företag utan ska präglas av måttfullhet. Detta ska vara vägledande också för övriga anställdas totala ersättning. har gett ett konsult- bolag i uppdrag att undersöka hur er- sättningsprinciperna har efterlevts i bolag med statligt ägande och dessutom har ersättningsnivåerna i bolagen jämförts med marknadsdata från privatägda bolag. Sammanlagt 131 representativa jämförelsebolag har identifierats och ingår i undersök- ningen. Utgångspunkten har varit om den totala kontantersättningen till ledande befattningshavare varit ”kon- kurrenskraftig men ej löneledande”. Med total kontantersättning avses alla fasta och kortsiktiga rörliga er- sättningar till den anställde. Vid utgången av 2020 var sju ledande befattningshavare berättigade till rörlig ersättning i ett bolag där staten innehar en minoritetsandel (vd är inte berättigad). Möjligheten att ge rörlig ersättning till ledande befattnings- havare togs bort i riktlinjerna 2009. Andelen individer som har förmåns- bestämd pension ökade. hade av alla vd:ar, oförändrat, och 38 (37) procent av övriga ledande befatt- ningshavare förmånsbestämd pension. Dessa är baserade på tillämpliga kol- lektivavtal och därmed inte i strid med principerna. Enligt riktlinjerna skulle pensionsåldern inte under- stiga och borde lägst vara . Enligt riktlinjerna ska pensionsåldern i anställningsavtal ingångna efter riktlinjernas ikraftträ- dande inte understiga . hade en ledande befattnings- havare en pensionsålder under . skulle, vid uppsägning från bolagets sida, uppsägningstiden inte överstiga och avgångsvederlag skulle inte utgå längre än . I enlighet med riktlinjer ska anställningsavtal ingångna efter rikt- linjernas ikraftträdande medge av- gångsvederlag med högst 12 månads- löner. hade 29 ledande befatt- ningshavare avgångsvederlag om 18 månadslöner. Dessa avsåg gamla avtal och är därmed inte i strid med riktlin- jerna. Ingen ledande befattningsha- vare har avgångsvederlag överstigande 18 månader. Bolag med statligt ägande och mark- nadens jämförelsebolag har indelats i fyra grupper baserat på bolagens om- sättning. Total kontantersättning till vd visar att medianersättningen i stat- ligt ägda bolag i grupp 3 och 4 ligger under den privata marknadens median- ersättning, medan den i grupp 1 och 2 ligger något över den privata markna- dens median. De statligt ägda bolagens medianersättning till övriga ledande befattningshavare ligger sammantaget i linje med marknadens median men spridningen av observationerna är något större jämfört med den privata marknaden. Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2020 33 2020/21:140 Bilaga SAS ingår i det konsoliderade resul- tatet eftersom statens kapital- andel numera överstiger . Jämförelsesiffrorna har justerats. I samband med en extra bolagsstämma beslutades att Swedesurvey ska inträda i frivillig likvidation och den portföljövergripande samman- ställningen inkluderar inte Swede- survey . uppgick till 44,6 (60,1) (inkl. ev. anslag) Rörelseresultat (EBIT) Eget kapital, avsättningar och skulder bart till aktieägare i Den konsoliderade omsättningen för bolagen med statligt ägande minskade med föregående år och uppgick till ökade eget kapital med 362,9 (371,4) miljarder kronor. omsättning inklusive statens ägarandel allt förklaras av ett positivt resultat i intressebolagen minskade också med efter skatt 2020 om 28,8 miljarder De statligt ägda bolagens totala ersättningar till revisorer 2020 Kassaflödet från den löpande verk- samheten ökade jämfört med , från till . samheten minskade jämfört med , från -40,till -31,. Kassaflödet från finansieringsverk- samheten uppgick till -8,5 (-14,7) miljarder kronor för . Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2020 35 Räkenskaper Utdelningar och anslag Majoriteten av bolagen med statligt ägande har i sin utdelningspolicy slagit fast att en del av vinsten ska betalas ut till ägaren. Bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag kan erhålla anslag. De statligt ägda bolagens utdelnings- policy syftar till att säkerställa att ägaren får en förutsägbar och långsiktigt håll- bar utdelning och är en viktig del i fast- ställandet av de ekonomiska målen. Av de 46 bolag som ingår i den statliga bolagsportföljen beslutades det om utdelning i 17 bolag för verksamhets- . Totalt delar dessa bolag ut till staten. Störst utdelning kommer från (5,), (4,), (3,), (3,) och Akademiska Hus (2,). Deras gemensamma utdel- ningar motsvarar av de totala utdelningar som beslutats . Vissa bolag erhåller anslag från staten för att utföra sitt särskilt beslutade samhällsuppdrag. erhåller exempelvis anslag för att kunna genomföra sitt arbetsmarknads- politiska kärnuppdrag, vilket är att skapa utvecklande arbeten för personer med funktionsnedsättningar. Det anslag erhöll för skyddade arbeten i kärnuppdraget, , motsvarade av de totala anslagen. Ytterligare exempel på bolag som erhåller årliga anslag är Kungliga Dramatiska teatern och , vilka finansieras för att erbjuda nationalscener för teater respektive opera och balett. Totalt fick statligt ägda bolag i anslag . Utdelning, statens andel Anslag/totala intäkter a) Exklusive anslag som redovisas via balansräkningen. b) I tillägg har erhållit ett kapitaltillskott om 800 (600) finansierat inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Detta motsvarar av bolagets investeringar som totalt uppgick till . 36 Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2020 Försäljningar och utdelningar Räkenskaper Hur statens finanser påverkas av försäljningar och utdelningar Regeringen fattade inga beslut om nya bolags- eller aktieförsäljningar . För väntas i utdelningar till staten från bolagen med statligt ägande. Eventuella intäkter från försäljningar av statens aktier i bolag med statligt ägande betalas i regel in till statskassan för att amortera på statsskulden. Amorteringarna bidrar till att statens ränteutgifter minskar. Bolags- och aktieförsäljningar resulterar även i att de framtida potentiella utdelningarna minskar, vilket försäljningsvärdet nor- malt sett tar hänsyn till. , då ett antal större försäljningar genom- fördes, har totalt kommit statskassan tillgodo i samband med bolags- och aktieförsäljningar. De årliga utdelningarna från bolagen med statligt ägande medför att det statliga lånebehovet minskar samt att ränteutgifterna därigenom sjunker. har totalt utbetalats till staten i form av utdelningar. Statens finansiella sparande, det vill säga de medel som nettoplaceras i form av finansiella tillgångar minus finansiella skulder, ökar när bolagen delar ut medel, så länge utdelningen motsvaras av en vinst som genererats När bolagens utdelningar överstiger årets vinst, och minskar bolagens egna kapital, så är det finan- siella sparandet opåverkat eftersom utdelningen motsvaras av en lika stor minskning av eget kapital, det vill säga finansiell skuld. Det är därför inte möjligt att stärka det finansiella sparandet via extrautdelningar som överstiger årets vinst från bolag med statligt ägande. Inte heller försälj- ningar eller omvärderingar av finan- siella tillgångar påverkar det finan- siella sparandet. Försäljningar i den statliga bolagsportföljen Sammantagna utdelningar i bolag med statligt ägande Hur statens finanser påverkas av försäljningsinkomster och utdelningar årets resultat i bolagen årets resultat i bolagen Statens lånebehov och ränteutgifter Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2020 37 Affärsverksamheten i bolagen med statligt ägande ger upphov till exponering mot olika former av risk, vilka kan påverka värdet på portföljen samt bolagens möjligheter att lämna utdelning. Nedan beskrivs kortfattat de mest väsentliga riskerna ur ett portföljperspektiv. Den statliga bolagsportföljen är illik- vid, vilket innebär att enskilda bolag typiskt sett inte förvärvas eller avytt- ras för att påverka den samlade port- följrisken. Den statliga bolagsport- följen är också koncentrerad, vilket gör att risker kopplade till de största bolagen kan få betydande påverkan på hela portföljens värde liksom på eventuella utdelningar. De tre värde- mässigt största bolagen utgör av portföljens värde. Styrelsen är ytterst ansvarig för bola- gets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter, där riskhantering ingår som en integrerad del i det över- gripande ansvaret för affärsverksam- heten. beslutar därmed om finansiella risknivåer och limiter i de statligt ägda bolagen och hanterar riskerna i sina affärs- verksamheter. Riskhantering är en del av förvaltnings- organisationens verktyg för uppfölj- ning och styrning av de statligt ägda bolagen. Ägarens syn på risk reflekt- eras i de ekonomiska målen som konti- nuerligt följs upp i ägardialoger och i det löpande arbetet. Därutöver identi- fieras och kartläggs de största riskerna på portföljnivå i samband med den årliga värderingen av bolagen. En affärsmässig risk som kan påverka den statliga bolagsportföljens värde och möjlighet att lämna utdelningar är försäljning eller uppköp av större verksamhet. har tidigare kommunicerat att man avser avsluta sin närvaro i region . Alla bolagets mobilverksamheter i Eurasien är nu avyttrade, inklusive Moldcell som avyttrades 2020. Kom- plexiteten i försäljningsprocesserna har varit hög med betydande osäker- heter rörande förväntat resultat. Risk- erna i portföljen anses ha minskat i och med bolagets utträde ur regionen. Ett annat exempel på en affärsmässig risk i den statliga bolagsportföljen är den pågående samhällsomvand- lingen i och . Denna kan påverka värde och möjlighet att lämna utdelningar då det är ett mycket stort åtagande som kommer att påverka resultat och likviditet. Digitaliseringen öppnar för många nya möjligheter, men den kan även medföra risker för befintliga aktörer då nya affärsmodeller som snabbt får genomslagskraft etableras. Ett exem- pel på detta är apoteksmarknaden, där statligt ägda verkar och där nya e-baserade aktörer ökar konkur- rensen och pressar priserna samt er- bjuder nya digitala tjänster. Därutöver behöver bolag vara vaksamma inför de cybersäkerhetsrisker som kan uppstå i verksamheten till följd av digitalise- ringen. Den statliga bolagsportföljen är även exponerad mot finansiella risker och då främst för marknadsprisrisker som till exempel pris på el och järnmalm. Ett lågt elpris är positivt för flera stat- ligt ägda bolag, exempelvis Akade- miska hus, och , men sammantaget har ett lågt elpris en negativ värdepåverkan på bolags- portföljen eftersom det är av stor be- tydelse för intäkter. På samma sätt innebär expone- ring mot järnmalmsprisets framtida utveckling en marknadsprisrisk. är exponerat mot bolånekun- dernas förmåga att återbetala sina lån. En hastig och markant nedgång i bostadspriser i kombination med en lågkonjunktur skulle sannolikt leda till ökade kreditförluster. Andra finansiella risker är valuta respektive ränterisk. Valutarisk avser negativ inverkan från ändrade valuta- kurser på bolagens resultat- och balans- räkning. Ränterisk avser risken för negativ inverkan från ändrade ränte- nivåer på bolagens resultaträkning Legala och regulatoriska risker Många statligt ägda bolag verkar på mer eller mindre reglerade mark- nader. Exempelvis kan nämnas , , , , och . För- ändringar i regelverken kring dessa verksamheter kan få betydande på- verkan på dessa bolags, och därmed portföljens, värde och förutsättningar att lämna utdelningar. Bolag med statligt ägande, likt många andra svenska företag, kan påverkas negativt av politiska och ekonomiska spänningar i vår omvärld. Detta kan få till följd att förutsättningarna för att bedriva internationell handel för- ändras genom införandet av exempel- vis tullar eller sanktioner och att kost- nader för vissa insatsvaror ökar. har både människor och bolag världen över påverkats kraftigt negativt av spridningen av det nya coronaviruset. De snabba samhälls- förändringarna till följd av covid-19 har även påverkat den statliga bolags- portföljen både . 38 Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2020 TCFD (Task Force on Climate-related Financial Disclosures) – ett rapporteringsramverk för klimatrelaterade finansiella risker och möjligheter lanserades initiativet Task Force on Climate-related Finan- cial Disclosures (TCFD). Bakom initiativet står , ett internationellt G20- organ som övervakar det globala finanssystemet. Syftet är att utveckla rekommendationer för frivillig och konsekvent rapporte- ring av klimatrelaterade finan- siella risker och möjligheter. TCFD:s riktlinjer utgår ifrån områ- dena styrning, strategi, riskhante- ring, mätvärden och målbilder. En viktig aspekt av TCFD är den så kallade dubbla materialitets- principen, vilken innebär att före- tag bör redovisa både hur företa- get påverkar klimatet men även hur klimatet påverkar företaget. Inom ramen för TCFD spelar styrelsen en viktig roll, och bolag förväntas redovisa hur styrelsen har analyserat situationen. Dels utifrån vad som händer fysiskt med klimatet, dels med beak- STYRNING Ange organi- sationens styrning kring klimatrelaterade risker och möjligheter RISKHANTERING Ange hur organisationen identi- fierar, bedömer och hante- rar klimatrelaterade risker Källa: TCFD, bearbetning tande av de omställningsrisker och möjligheter som uppstår i och med omvärldens reaktioner på klimatförändringarna. reviderades statens ägarpolicy i linje med förvänt- ningarna i TCFD och krav infördes STRATEGI Ange aktuella och möjliga effekter av kli- matrelaterade risker och möjligheter på organisatio- nens verksamhet, strategi och finansiella planering MÄTVÄRDEN OCH MÅL Ange mätvärden och mål som används för att bedöma och hantera re- levanta klimatrelaterade risker och möjligheter på att bolagen med statligt ägande ska arbeta för ”Identifie- ring, bedömning, hantering och transparent redogörelse för verk- samhetens klimatrelaterade finansiella risker och möjligheter.” SVENSK EXPORTKREDIT (SEK) SEK finansierar svenska export- företag, deras underleverantörer och utländska kunder. redovisar bolaget enligt TCFD-rekommendationerna TCFD-rapporteringen ingår som en del i SEK:s års- och hållbar- hetsredovisning och följer fyra huvudrubriker: Styrning, Strategi, Riskhantering samt Nyckeltal och mål. Den kanske viktigaste delen handlar om vilken strategi bola- get har valt för att hantera kli- matrisker och bidra till klimatom- ställningen. I SEK:s fall handlar kli- matstrategin om att begränsa kli- matrelaterade risker i utlåningen och arbeta för att öka andelen gröna lån. Därigenom bidrar bolaget till den globala omställningen. Behoven att minska klimatutsläp- pen är stora både i och ännu större globalt, vilket skapar nya exportmöjligheter av svenska hållbara lösningar men ett tryck på svensk exportindustri och att ställa om för att vara konkurrenskraftig. ökade SEK sin ambition att vara med och finansiera omställ- ning i med särskilt fokus på fyra områden; energi, trans- port, sjöfart och smarta städer. tog Exportkreditnämn- den (EKN) och SEK fram en gemensam plan för hur det svenska exportkreditsystemet ska bidra till tydlig omställning och minskade utsläpp av växt- husgaser. I SEK:s senaste TCFD- rapport ingår en graf som tydligt illustrerar hur långt det arbetet har kommit. En annan viktig del i TCFD-rap- porteringen är att genomföra analyser och stresstester av olika klimatscenarier. I det arbe- tet använder bolaget sig av den internationella energimyndighet- ens (IEA) olika klimatscenarier. En analys, utifrån IEA:s scenario, visar att SEK:s finan- siella situation och kapitalrelation endast påverkas marginellt, ca 2procentenheter, i ett 10-års- perspektiv. Fossil och fossilrelaterad utlåning samt grön utlåning i relation till total utlåning Fossil och fossil- relaterad utlåning <1% Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2020 39 2020/21:140 Bilaga APL, .... 44 Övriga bolag och verksamheter................... och bolag under avveckling........................... 2020/21:140 Bilaga Bolagsöversikter Bolag med statligt ägande A–Ö äger, utvecklar och förvaltar fastigheter för universitet och högskolor med huvudfokus på utbildnings- och forskningsverksamhet samt studentbostä- der. Bolaget spelar en viktig roll för målet att stärka som kunskapsnation. Som ett ledande fastighetsbolag i framkant bidrar Akademiska Hus också till en hållbar utveckling inom samhällsbyggnadssektorn. Styrelse och revisorer valda /202 Ordf: : , , , , och . •Byggstart för Forum Medicum i och Natrium i . •Konceptet för coworking på campus, AWL – A , fortsätter att växa och nya miljöer öppnades i och på . •Första etappen av Campus blev klar för inflytt och även första etappen i utbyggnaden av Ångströms- laboratoriet i stod klar. •Det ombyggda kemilabbet på blev inflyttningsklara lägenheter för 140 studenter och forskare, och ett nytt koncept för studentbostäder lanseras: Academic Living. •Lönsamhet: Avkastning på operativt kapital ska uppgå till . Avkastningen uppgick till och målet överskreds därmed. Mot före- gående år minskade avkastningen från drivet av lägre värdeförän- dring i förvaltningsfastigheter. •Kapitalstruktur: Soliditet 35–45 pro- cent. Soliditeten är oförändrad jämfört med och uppgår till . •Utdelning: 40–av årets resul- tat efter skatt efter återläggning av värde- förändringar och därtill hörande upp- skjuten skatt. Ordinarie utdelning enligt policy uppgick till av justerat resultat. Ekonomiska mål och uppföljning Mål för hållbart värdeskapande •Kund: ska Nöjd Kund Index (NKI) uppgå till . Årets NKI-undersökning gav ett resultat på 67; en väsentlig ökning jämfört med då utfallet varit strax över 60. •Medarbetare: ska prestationsin- dex (AHPI) uppgå till 77 samt måttet för olycksfri arbetsplats (ELTAR) inte över- stiga 2. AHPI uppgick till 79 (73) vilket överstigertiger årsmålet på 77. Inom för- valtningen har AHPI höjts nio enheter. ELTAR uppgick till 2,5 (2,4), vilket inne- bär att årsmålet på <3 uppnåddes. •Ekonomi: Bolaget ska leverera på äga- rens ekonomiska mål. •Fastighet: Bolaget ska minska mängden köpt energi . Mängden inköpt energi minskade med 5,0 (4,6) procent vilket väl överskri- der årsmålet på -3,. •Utveckling: Andelen innovationsprojekt som har drivits i samverkan med bolagets kunder ska uppgå till 2021 och bolaget ska ha byggt 1 700 student- boenden. Innovation i samverkan upp- gick till 63 (62) procent. Antalet student- boenden uppgick till 1 163 (710), vilket understiger årsmålet på 1 530. •Klimatavtryck: Bolaget ska uppnå kli- matneutralitet inom förvaltning och intern verksamhet till 2025 och i projekt- verksamheten till 2045. har Akademiska Hus kartlagt bolagets utsläpp av växthusgaser i hela värdeked- jan, vilket gett värdefulla insikter om vilka delar av bolagets värdekedja som ger upphov till störst klimatpåverkan. Saknar särskilt beslutat samhällsuppdrag. vid stämman 2021, avgick Arb rep: , : (PwC) Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 345 (330) tkr. Arvode till stämmovald ledamot uppgår till 167 (160) tkr. Arvode utgår inte till ledamot som är anställd i . - varav hänförbart till minoritet Avkastning - eget kapital, % Avkastning - operativt kapital, % Klimatavtryck, Scope 1, tCO2e Klimatavtryck, Scope 2, tCO2e Antal anställda i medeltal Rapporterat enligt GRI:s riktlinjer Mål: ≥6% Mål: 35– Mål: 40– Nytt mål antaget av bolagsstämman 42 Verksamhetsberättelse för bolag med statligt ägande 2020 34 66 50 50 38 63 Anställda Ledning Styrelsea) a) /2022 Bolag med statligt ägande A–Ö Bolagsöversikter () ska, som ett komplement till den privata markna- den, medverka till att utveckla och finansiera små och medelstora företag. verksam het omfattar lån, affärsutveckling och riskkapital via . Syftet med verk- samhet är att stärka det svenska näringslivets utveckling och verka för en hållbar tillväxt. Verksamheten ska i huvudsak riktas till företagare och företag med lönsamhets- och till- växtpotential. Lånefonden uppgår till . Riskkapitalverksamheten finansieras huvudsakligen genom förvaltade fonder på totalt . Verksamheten ska finnas tillgänglig i hela landet men utbudet kan variera beroende på regionala förutsättningar. Styrelse och revisorer valda /2022 Ordf: : , , , , och . Nyval av vid extrastämma och vid stämman 2021, avgick Arb rep: , suppl: , : (Deloitte) •Volymerna har påverkats väsentligt av pandemins effekter på företagen. Antalet utbetalda lån upp- gick till 5 872 (3 339) lån om totalt 3 166 (1 975) mnkr. investe- rade totalt 316 (249) mnkr i 130 (95) befintliga och 45 (46) nya portfölj- bolag.