prop · H803176 · 2021-04-13 00:00:00 — att syskon i själva verket inte är helsyskon. Regeringen delar, i likhet med flertalet remissinstanser, bl.a. Juridiska fakultetsstyrelsen vid Lunds universitet, utredningens bedömning i denna del. Som utredningen tar upp har frågan om möjligheten att med stöd av den nuvarande regleringen besluta om rättsgenetisk undersökning av vävnads- prov från en avliden man kommit att bedömas olika av olika tingsrätter. Det finns därför behov av ett klargörande. Utredningen bedömer att det bör finnas en möjlighet för domstol att i vissa fall besluta om rättsgenetisk undersökning av humanbiologisk vävnad från en avliden person och att det är lämpligt att förutsättningarna för ett sådant beslut regleras särskilt. 2020/21:176 Regeringen gör samma bedömning och föreslår att det införs särskilda regler om rättsgenetisk undersökning med hjälp av vävnad från en avliden. Som lyfter fram är ett sådant förslag i linje med och innebär att barnets rätt att få kännedom om sitt ursprung stärks. Regeringen övergår nu till att bedöma de närmare förutsättningarna för ett beslut om rättsgenetisk undersökning med hjälp av vävnad från en avliden. Möjligheten ska finnas endast i mål om fastställande av faderskap Utredningen föreslår att möjligheten att besluta om undersökning av vävnadsprov från en avliden bör begränsas till mål som avser fastställande av faderskap. Enligt Biobank framstår denna begränsning som inkonsekvent, medan SKR väcker frågan om huruvida principen om det bästa bevismedlet kan vara ett skäl att utvidga tillämpningsområdet till även mål om hävande av faderskap. Regeringen delar dock utredningens bedömning att endast intresset av att fastställa ett rättsligt faderskap kan anses vara tillräckligt starkt för att motivera ett undersökningsbeslut avseende vävnad från en avliden man. Som utredningen konstaterar finns det anledning att se annorlunda på situationen när det redan finns ett etablerat faderskap. Barnet har visserligen rätt att föra en talan om hävande av faderskap eller om att en bekräftelse saknar verkan mot den som har lämnat den, men det finns i dessa fall ingen utredningsskyldighet för socialnämnden. Är barnet vuxet anses nämnden inte ha rätt att ens verka i ärendet (prop. 1982/83:8 s. 13). Barnets intresse av att ett genetiskt faderskap överensstämmer med det rättsliga faderskapet bedöms inte heller vara lika skyddat av som barnets intresse av att ett faderskap fastställs. Med hänsyn till detta anser regeringen, i likhet med utredningen, att intresset av stabilitet och förutsebarhet i en redan etablerad familjerelation utgör ett tungt vägande skäl mot att låta rättsgenetiska undersökningar av vävnadsprov från en avliden man även omfatta fall när det redan finns ett etablerat faderskap. En undersökning bör förutsätta att det kan antas att modern och mannen har haft samlag då barnet kan ha tillkommit En rättsgenetisk undersökning aktualiseras när den genetiska kopplingen mellan ett barn och en man är relevant för det rättsliga faderskapet. Så är typiskt sett fallet om barnet har blivit till genom samlag, vilket också gäller den stora majoriteten av barn. I linje med detta anges, som en förutsättning för ett beslut om undersökning, i flera paragrafer i blodundersökningslagen att det kan antas att mannen i fråga haft samlag med modern då barnet kan ha tillkommit. Utredningen föreslår att detsamma ska gälla för ett beslut om rättsgenetisk undersökning med hjälp av vävnadsprov från en avliden man. Enligt utredningen framstår det som lämpligt att den som väcker talan i vart fall gör gällande omständigheter som innebär att domstolen kan anta att mannen har haft samlag med modern . Med hänsyn till regelverkets nuvarande utformning gör regeringen ingen annan bedömning. Som regeringen konstaterar ovan (avsnitt 7.1) är det inte inom ramen för detta lagstiftningsärende möjligt att närmare överväga om förutsättningen att det kan antas att mannen i fråga haft samlag med modern då barnet kan ha tillkommit alltjämt är Rättens beslut bör föregås av en proportionalitetsprövning Som utredningen föreslår är det lämpligt att ett beslut om rättsgenetisk undersökning av vävnadsprov från en avliden även förutsätter att skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för något motstående intresse. Rätten bör alltså inför beslutet göra en pro- portionalitetsprövning utifrån samtliga omständigheter i de enskilda fallet. Vid prövningen bör barnets intressen vägas mot de motstående intressen som kan finnas, t.ex. respekten för den avlidne och anhöriga och intresset av att värna griftefriden. Vägledning för den prövning som rätten har att göra finns i författningskommentaren. Som bl.a. påpekar kan det uppfattas som något missvisande att tala om ”men” för den avlidne. bedömt att en avliden persons privatliv inte kan anses påverkas negativt av en begäran om ett vävnadsprov för faderskapsundersökning (se bl.a. Boljević mot , no. 47443/14, ). En jämförelse kan även göras med sekretess till skydd för avlidna där den enskilde inte anses kunna lida men utan bedömningen i stället avser om ett utlämnande av uppgiften får anses kränka den frid som bör tillkomma den avlidne (se rättsfallet RÅ 2007 ref. 16). Regeringen föreslår därför att bestämmelsen om proportionalitetsprövningen utformas något annorlunda än vad utred- Ett beslut om rättsgenetisk undersökning av vävnadsprov bör förutsätta att skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär i förhållande till den frid som bör tillkomma den avlidne eller för något annat motstående intresse. Frågan om biobanksprover får övervägas i ett annat sammanhang Utredningen kommer till slutsatsen att prov från en avliden som finns i biobanker bör kunna användas för utredning av faderskap. ning, Utredningen om regleringen av biobanker, har kommit till motsatt slutsats och anser att biobankslagen bör utformas så att det tydligt framgår att biobanksprov inte kan lämnas ut för faderskapsundersökning (se betänkandena För dig och för alla [SOU 2017:40] och Framtidens bio- banker [SOU 2018:4]). Två utredningar har således i närtid gjort olika bedömningar i frågan. Som flera remissinstanser, bl.a. och , påpekar är det lämpligt att det samlat tas ställning till frågan utifrån förslagen i de båda utredningarna. Det kan inte ske inom ramen för detta lagstiftningsärende utan frågan får lämpligen övervägas inom ramen för den fortsatta beredningen av de betänkanden som Utred- ningen om regleringen av biobanker har lämnat. Vilka som ska ges tillfälle att yttra sig behöver inte regleras särskilt Vid prövning av en fråga om beslut om rättsgenetisk undersökning ska den som beslutet avser ges tillfälle att yttra sig. Några remissinstanser, bl.a. , anser att det finns behov av att klargöra vilka som ska ges tillfälle att yttra sig i den avlidnes ställe och att detta bör framgå av lagen. Det följer dock av 3 kap. 6 § att mannens eventuella arvingar är parter i målet i den avlidnes ställe. De bör därför redan i den 2020/21:176 egenskapen få tillfälle att yttra sig i frågan innan rätten fattar sitt beslut. Rätten har vidare en allmän skyldighet att se till att målet blir tillräckligt utrett (3 kap. 9 § ). Om uppgift framkommer att t.ex. någon annan närstående till den avlidne kan ha uppgifter av betydelse för rättens prövning, får rätten bedöma om det finns behov av att komplettera utredningen med ett yttrande från personen i fråga. Enligt regeringen finns det därför inget behov av särskilda regler om vilka som bör ges tillfälle att yttra sig. Rättens beslut bör kunna överklagas särskilt Beslut om rättsgenetisk undersökning är ett beslut under rättegång som enligt huvudregeln överklagas i samband med dom eller slutligt beslut. Utredningen föreslår att detsamma ska gälla för ett beslut om rättsgenetisk undersökning av vävnadsprov från en avliden man. Som påpekar kan emellertid frågan om att ta vävnad från den avlidne vara den mest relevanta för en anhörig, särskilt om ett förordnande innebär att den avlidnes grav måste öppnas och prover tas från den avlidnes kvarlevor. Om ett sådant beslut får överklagas först i samband med dom eller slutligt beslut i faderskapsmålet, kommer beslutet redan att vara verkställt och de invändningar som avser vävnadens tillgängliggörande att ha förlorat sin betydelse innan de prövats av högre rätt. Regeringen föreslår därför, i enligt med vad även och förordar, att ett beslut om rättsgenetisk undersökning med hjälp av vävnad från en avliden ska kunna överklagas särskilt. Som utgångspunkt får ett beslut inte verkställas innan det har fått laga kraft. Det kan dock uppkomma situationer då det kan vara mer brådskande att verkställa ett beslut. Ett exempel på en sådan situation kan vara om den presumtive fadern har gått bort och hans kvarlevor kommer att kremeras. Ett beslut om rättsgenetisk undersökning av vävnadsprov från en avliden bör därför få verkställas . Högre rätt bör dock ges möjlighet att efter överklagande besluta om att vidare verkställighet tills vidare inte får ske (s.k. inhibition). Bestämmelser med denna innebörd föreslås. Regeringens förslag: Bestämmelserna om biträde av när det gäller barn som inte har fyllt ska ändras så att även en ringa risk för att barnet ska ta skada utgör hinder mot att lämna sådant biträde för att en provtagning ska komma till stånd. Det belopp som en enskild ska betala tillbaka till staten för sådant biträde av som betalats av allmänna medel ska få sättas ned helt eller delvis, om det finns särskilda skäl. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår dock att jämkning av det belopp som en enskild ska betala tillbaka till staten för biträde av ska kunna ske om det finns skäl för det med hänsyn till den enskildes personliga eller ekonomiska förhållanden. Remissinstanserna tillstyrker eller har inga synpunkter på utredningens Prop. 2020/21:176 förslag. Skälen för regeringens förslag: Rätten får under vissa förhållanden besluta om biträde av för att en undersökning ska komma till stånd. Det kan t.ex. innebära att den som ska genomgå undersökningen hämtas av polis och förs till en inrättning där provtagning kan ske. När det gäller barn som inte har fyllt förutsätter sådant biträde att det finns särskilda skäl, och får vidare inte lämna sådant biträde om det skulle innebära en risk, som inte är ringa, för att barnet tar skada av det (2 a § andra stycket blodundersökningslagen). Någon sådan gradering av risken finns inte i utredningens förslag. Enligt regeringen bör regleringen ändras i enlighet med utredningens förslag, dvs. kravet på att risken inte är ringa bör tas bort. Ändringen bedöms närmast vara ett förtydligande av vad som får anses gälla , inte minst i ljuset av och . Den kostnad som uppstår för det allmänna med anledning av biträde ska betalas av den som har varit föremål för biträdet (2 a § tredje stycket blodundersökningslagen). Utredningen föreslår att det införs en möjlighet att jämka återbetalningsskyldigheten i linje med vad som gäller för en tilltalad i brottmål enligt 31 kap. 1 § . Regeringen delar utredningens bedömning att det bör införas en ventil, men anser att utrymmet för jämkning bör vara något snävare än vad utredningen föreslår. Till skillnad från jämkning enligt 31 kap. 1 § , där det finns flera straff- och processrättsliga aspekter att beakta, är det fråga om en återbetalningsskyldighet som aktualiseras först om den enskilde inte har följt rättens beslut om rättsgenetisk undersökning och därefter inte heller ett föreläggande vid vite att med intyg visa att ett prov har tagits på honom eller henne. Regeringen föreslår därför att jämkning ska kunna ske, om det finns särskilda skäl. Vägledning för den prövning som rätten har att göra finns i författningskommentaren. Regeringens förslag: Kostnaden för provtagning och undersökning av prov som sker efter beslut av rätten eller på initiativ av socialnämnden vid utredning av faderskap enligt ska betalas av staten. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna tillstyrker eller har inga synpunkter på utredningens Skälen för regeringens förslag: Enligt blodundersökningslagen ska vissa kostnader för undersökning som beslutats av domstol enligt lagen betalas av allmänna medel. ska på motsvarande sätt bekosta undersökningar som gjorts på initiativ av nämnden (3 §). ansetts som ett uttryck för den skyldighet som finns för det allmänna att fastställa faderskap för barn (prop. 1996/97:9 s. 151). Utredningen föreslår att rättsgenetiska undersökningar som beslutas av domstol enligt lagen eller på initiativ av socialnämnden enligt 2 kap. 6 § ska betalas av staten. Som utredningen konstaterar handlar det om en total kostnad som inte är särskilt hög, och staten har ett ansvar 2020/21:176 för att se till att faderskapsfrågor blir utredda. , och har samtliga en ordning som innebär att den slutliga kostnaden för rättsgenetiska undersökningar som genomförs inom ramen för en domstols eller myndighets faderskapsärenden finansieras av statsbudgeten. Regeringen delar utredningens bedömning att det därför är lämpligt att staten står kostnaden för provtagning och undersökning av prov, oavsett om det är domstol som har beslutat om undersökningen eller om socialnämnden har tagit initiativ till den enligt 2 kap. 6 § . Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för en bekräftelse av föräldra- skap till ett barn som har fötts före ikraftträdandet. Hittillsvarande bestämmelser om kostnadsansvaret för en faderskaps- undersökning ska fortfarande gälla för undersökningar av prov som har utförts före ikraftträdandet. Utredningens förslag överensstämmer inte med regeringens. ningen föreslår att reglerna ska träda i kraft . föreslår ingen övergångsbestämmelse i fråga om bekräftelse av föräldra- Vidare föreslår utredningen andra övergångsbestämmelser när det gäller regleringen om rättsgenetisk undersökning. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker eller har inga synpunkter på utredningens förslag. () har förståelse för att det behövs tid för att utveckla tekniska lös- ningar som är rättssäkra för digital bekräftelse, men väcker frågan om inte reglerna bör kunna träda i kraft tidigare. Under alla förhållanden anser att andra lagändringar än de som rör digital bekräftelse bör kunna träda i kraft tidigare. noterar att utredningen inte har några resonemang om inverkan på avtal som kommuner har med andra än verket och vars giltighetstid eventuellt sträcker sig längre än det föreslagna ikraftträdandet för de nya reglerna. Skälen för regeringens förslag De nya föräldraskapspresumtionerna och möjligheten att bekräfta för- äldraskap digitalt är efterlängtade reformer av stor betydelse för enskilda. Det är därför angeläget att reglerna träder i kraft så snart det är möjligt. Införandet av digital bekräftelse kommer dock att innebära att behöver för att utveckla en säker process för sådana bekräftelser. beskrivs närmare i avsnitt 6 anser regeringen vidare att Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd bör ges ett brett uppdrag att ta fram och sprida information om de nya reglerna. Mot denna bakgrund bör samtliga föreslagna ändringar i , till skillnad från vad förordar, träda i kraft och ett tidigare ikraftträdande än bedöms inte möjligt. Det är lämpligt att ändringarna i blodundersökningslagen träder i kraft . Därigenom möjliggörs för omställning utifrån de avtalsförhållanden som och tar upp. Regeringen delar utredningens bedömning att införandet av nya föräldraskapspresumtioner inte medför behov av övergångsbestämmelser. Presumtionerna och reglerna om hävning av presumerade faderskap och föräldraskap kommer att vara tillämpliga från ikraftträdandet och gälla om den som föder ett barn är gift vid barnets födelse. De nya presumtionerna kommer inte att gälla för barn som är födda före ikraftträdandet. Regeringen delar utredningens uppfattning att äldre föreskrifter bör tillämpas på bekräftelser som lämnas före ikraftträdandet. Utredningen anser att det inte behövs några övergångsbestämmelser för att åstadkomma detta. Av tydlighetsskäl finns det dock anledning att föreskriva att äldre föreskrifter fortfarande ska gälla för bekräftelse av föräldraskap till ett barn som har fötts före ikraftträdandet. Det innebär att äldre bestämmelser ska tillämpas om bekräftelsen avser ett barn som har fötts före ikraftträdandet, även om bekräftelsen görs efter ikraftträdandet. En sådan övergångsbestämmelse innebär även att regleringen blir mer enhetlig eftersom de nya presumtionerna kommer att gälla för föräldraskap till barn som föds efter ikraftträdandet. I övrigt medför de föreslagna ändringarna i inget behov av övergångsbestämmelser. När det gäller ändringarna i blodundersökningslagen kommer, som utredningen konstaterar, de nya bestämmelserna att tillämpas om ett mål eller ärende har inletts före ikraftträdandet, men avgörs av samma instans efter ikraftträdandet. Om exempelvis ett mål om fastställande av faderskap har inletts vid tingsrätt före ikraftträdandet, och beslut i fråga om rättsgenetisk undersökning meddelas efter att de nya bestämmelserna har trätt i kraft, ska de nya bestämmelserna tillämpas. Regeringen gör i dessa avseenden ingen annan bedömning. Till skillnad från utredningen bedömer regeringen att det är lämpligt att de nya reglerna gäller även i högre rätt från och med ikraftträdandet. Bestämmelserna ändrar inte det processuella läge som vid ikraftträdandet redan har inträtt eller de processuella rättigheter eller skyldigheter som uppstått på grund av redan företagna processhandlingar (jfr prop. 2017/18:121 s. 136). Detta innebär att en domstol som i ett mål eller ärende har beslutat om en rättsgenetisk undersökning i enlighet med hittillsvarande regler inte behöver begära in en ny undersökning för att kunna avgöra målet. Om tingsrättens beslut undantagsvis innebär att en begäran om undersökning har avslagits på grund av bristande rättsliga förutsättningar, som i högre rätt har ”läkts” i och med de nya föreskrifterna, får det utifrån allmänna processuella förutsättningar avgöras om det är lämpligt att högre rätt som första instans prövar frågan mot den nya regleringen. 2020/21:176 Eftersom det är möjligt att frågan om ersättning för en utförd undersökning uppkommer efter ikraftträdandet, trots att undersökningen gjorts före ikraftträdandet, bör det införas en bestämmelse som förtydligar hur kostnadsansvaret ser ut i den situationen. Enligt regeringen är det lämpligt att kostnadsansvaret avgörs av tidpunkten för undersökningen av ett prov. För ett prov som har undersökts före ikraftträdandet bör hittillsvarande 3 § i blodundersökningslagen gälla. För prov som har tagits före ikraftträdandet men undersökts efter ikraftträdandet gäller de nya bestämmelserna. I övrigt medför de föreslagna lagändringarna i blodundersökningslagen inget behov av övergångsbestämmelser. Nya regler om föräldraskap Regeringens bedömning: Förslagen bedöms få positiva konsekvenser för enskilda eftersom fler barn kommer att ha två rättsliga föräldrar redan från födelsen eller därefter. Förslagen bedöms även leda till ökad jämlikhet genom att alla barn med gifta föräldrar behandlas Förslagen bedöms leda till kostnadsminskningar för kommunerna. Att tillhandahålla en tjänst för digital bekräftelse av föräldraskap medför ökade kostnader för . finansieras med de medel som förts över till i budget- Uppdraget till Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd att ta fram och sprida information om de nya reglerna bedöms kunna hanteras inom myndighetens befintliga ramar. Förslagen bedöms få marginella konsekvenser för domstolarna. kostnadsökningar som kan uppkomma bedöms kunna hanteras inom Domstolars befintliga ramar. Utredningens bedömning överensstämmer i huvudsak med rege- Utredningen beräknar att kommunernas kostnader för ärenden om utredning av faderskap och föräldraskap kommer att minska med i vart fall Remissinstanserna: De flesta remissinstanser lämnar utredningens bedömning utan invändning. kommun anför att en möjlighet att bekräfta föräldraskap elektroniskt kommer att ha en betydande ekonomisk påverkan då det kommer att innebära minskad administration för kom- munerna och därmed minskade kostnader. Därtill kommer förslaget att ha en positiv påverkan på nyblivna föräldrar. enligt kommunen inte att innebära en minskad ärendemängd vad gäller de ärenden som kräver en mer omfattande och fördjupad utredning för att kunna bekräfta ett faderskap eller föräldraskap. den andel av föräldrarna som kan tänkas komma att bli aktuella för elektronisk bekräftelse – – kan tänkas minska på grund av att andelen nyanlända ökar. Vidare bedömer kommunen att det är sannolikt att den återstående andelen är mer resurskrävande. därför att kostnadsminskningen för kommunerna inte är särskilt märkbar. Enligt kan förslagen antas påverka endast en liten del av det antal utredningar som socialnämnderna genomför och kommer således endast att få begränsade konsekvenser. Regioner (SKR) ifrågasätter utredningens slutsats att kostnaderna för socialnämndernas ärenden om utredning av faderskap och föräldraskap kommer att minska med i vart fall och anser att det är en brist att de beräkningar som ligger till grund för konsekvensbeskriv- ningen inte framgår av betänkandet. SKR påpekar vidare att de uppgifter som utredningen fått av SKR baseras på inaktuella antaganden. SKR:s beräkning blir vinsten för kommunerna vid förenklad ärendehante- SKR anser därför att utredningens beräkning vad gäller anslagen till kommunerna i denna del ska justeras. instämmer i vad SKR anför om de ekonomiska konsekvenserna av för- anför att utvecklingskostnaden för att, i samråd med Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd, ta fram en process för elektronisk bekräftelse av faderskap och föräldraskap beräknas uppgå till och att den årliga förvaltningskostnaden beräknas till tar vidare upp att verket kommer att ha vissa kostnader för systemutveckling vid införandet av de nya föräldra- skapspresumtionerna som uppskattas till . Skälen för regeringens bedömning Förslagen om att föräldraskap ska presumeras i fler fall bedöms få positiva effekter för de barn som genom förslagen kommer att ha två rättsliga föräldrar från födseln. Dessa förslag bedöms även få positiva effekter för de föräldrar som i dessa fall inte behöver vidta några aktiva åtgärder för att den make som inte har fött barnet ska bli förälder till barnet. bedöms även leda till ökad jämlikhet genom att alla barn med gifta föräld- rar behandlas lika. Även jämställdheten mellan kvinnor och män bedöms främjas genom att kvinnor och män behandlas lika i en jämförbar situation. Förslagen om modernisering av reglerna om bekräftelse av föräldraskap bedöms få positiva effekter för enskilda i de fall då föräldrarna inte är gifta eller registrerade partner. Utredningen bedömer att av de ärenden som handläggs vid landets socialnämnder är ärenden där förutsättningar finns att i stället bekräfta faderskapet eller föräldra- Enligt utredningen visar erfarenheterna från att av de föräldrar som lämnar motsvarigheten till bekräftelse av föräldraskap använder den digitala möjlighet som erbjuds där. denna bakgrund bedömer utredningen att i vart fall av dem som får möjlighet att bekräfta föräldraskap i kommer att göra det digi- Regeringen ser ingen anledning att ifrågasätta denna bedömning. slaget kommer alltså att påverka många nyblivna föräldrar och många – ca 45 000 – nyfödda barn . Dessa barn kommer att kunna få två rätts- liga föräldrar snabbare, och de nyblivna föräldrarna kommer enklare att kunna få föräldraskapet fastställt. Om en bekräftelse görs digitalt, kommer fler barn än att få faderskapet eller föräldraskapet registrerat i folk- bokföringen i nära anslutning till barnets födelse.