prop · H803132 · 2021-03-22 00:00:00 — ojämlikhet i hälsa och är möjligt att förebygga. Spelberoende finns i hela befolkningen men är ojämnt fördelad, vilket bidrar till ojämlikheter i Exempel på grupper med hög andel personer med spelberoende är grupper utan högskoleutbildning, personer utan arbete, ensamstående utan barn, män och personer födda utanför . Detta trots att det ofta är lägre andel som spelar i dessa grupper. Fler män än kvinnor har någon grad I gruppen med allvarligt spelberoende tycks könsskill- naderna vara utjämnade: cirka hälften av denna grupp är kvinnor enligt Det finns också socioekonomiska skillnader i konse- kvenserna av spelberoende. Personer med lägre inkomst som har ett pro- blemspelande har betydligt större risk att ha allvarlig psykisk ohälsa eller Det är av strategisk betydelse att ha kunskap om de faktorer som på- verkar missbruk eller beroende och att dessa skiljer sig åt vad gäller kvinnor och män. Vid utveckling och genomförande av förebyggande ANDTS-insatser är det t.ex. viktigt att beakta att kvinnor utvecklar alko- holrelaterade skador (leverskada, hjärnskada, hjärtmuskelskada etc.) på en lägre konsumtionsnivå än män. Kvinnor med missbruksproblem är en särskilt sårbar grupp som forskningen visar att hälso- och sjukvården samt har svårt att bemöta. Detta gäller särskilt kvinnor som sam- tidigt är utsatta för våld. Kvinnor med missbruk eller beroende är också relativt sett mer utsatta för våld, sexuellt utnyttjande och har en ökad risk att hamna i prostitution. En annan utsatt grupp vars beroendeproblematik kan komma att behöva kartläggas är hbtqi-personer som i tidigare studier har observerats utveckla missbruk eller beroende i högre utsträckning än Även äldre personer utvecklar alkoholrelaterade skador vid en lägre konsumtionsnivå jämfört med yngre personer. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att både jämlikhets- och jäm- ställdhetsperspektivet bör beaktas i såväl genomförandet som uppfölj- ningen av ANDTS-strategin. Det är angeläget att hälsofrämjande och före- byggande ANDTS-insatser inriktas på att lyfta fram skillnader mellan Prop. 2020/21:132 kvinnor och män och andra socioekonomiska eller demografiska skill- nader när det gäller ANDTS-konsumtion eller skador till följd av ANDTS. Barn och unga ska särskilt skyddas Barn och unga är en central målgrupp i den nationella folkhälsopolitiken. Att alla barn får en bra start i livet med goda uppväxtvillkor som stimulerar tidig utveckling, inlärning och hälsa är centralt för att uppnå en god och jämlik hälsa både som barn, ung och som vuxen. Barn som har haft möjlighet att utveckla de grundläggande förmågorna och tidigt i barndomen har fått en mer stabil grund att stå på har i förlängningen en bättre hälsa. Särskilt barn som växer upp i ekonomisk utsatthet får oftare sämre hälsa som vuxna. Det gäller också barn vars föräldrar har ett missbruk eller beroende. Det är väl känt att missbruk eller beroende kan leda till negativa konsekvenser för både förälderns och barnets hälsa. Dessa barn har en stor överrisk för självmord, olyckor och våld samt eget alkohol- och narkotikamissbruk eller beroende i vuxen ålder. Att särskilt lyfta fram barn- och ungdomsperspektivet i ANDTS-arbetet är därför av stor betydelse. Insatser för att skydda barn och unga mot eget och andras skadliga bruk av alkohol, narkotika, dopningsmedel, tobak, nikotin och spel om pengar ska utgöra en viktig grund för det hälsofrämjande och förebyggande ANDTS-arbetet. Då behov och förutsättningar skiljer sig åt både mellan individer och mellan grupper av barn och unga är det viktigt att i ANDTS- arbetet riktat till barn och unga beakta kön, och andra demografiska skillnader eftersom dessa faktorer har avgörande betydelse för om insatser får någon effekt. Barnrättspolitiken och ungdomspolitiken fokuserar på åldersgrupper som är delvis överlappande. och ungdomspolitiken unga mellan . Målet för barnrättspolitiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127). Målet för ungdomspolitiken är att alla ungdomar ska ha goda levnads- villkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen 2013/14:191). En viktig utgångspunkt i arbetet för att uppnå målet för ungdomspolitiken är att ett ungdomsperspektiv tillämpas genom- Perspektivet i ungdomspolitiken utgår från ungas egen röst och från kunskap om unga. Unga ska betraktas som en mångfald individer, stödjas att bli självständiga och vara delaktiga i samhällets beslut. viktigt att såväl barn som unga involveras i frågor som berör dem. att ta del av barns och ungas kunskaper och erfarenheter kan det före- byggande och främjande ANDTS-arbetet bli mer effektivt och träffsäkert. FN:s konvention om barnets rättigheter, eller som den också kallas, innehåller bestämmelser om mänskliga rättigheter för barn och ratificerades av 1990, som ett av de första länderna. trädde lagen (2018:1197) om kon- vention om barnets rättigheter i kraft. ställning som lag, har det förtydligats att domstolar och rättstillämpare på 2020/21:132 alla nivåer, i myndigheter, kommuner och regioner, ska beakta de rättigheter som följer av vid avvägningar och bedömningar som görs i beslutsprocesser i mål och ärenden som rör barn. som lag skapar en grund för ett mer barnrättsbaserat synsätt i all offentlig verksamhet. Regeringen har initierat en rad åtgärder för att ska få genomslag i den praktiska tillämpningen, något som stärks ytterligare genom långsiktigt mål 2 om att barn och unga ska skyddas mot skadliga effekter orsakade av alkohol, narkotika, dopning, tobaks- och nikotinprodukter eller spel om pengar. pågår ett kunskapslyft för barnets rättigheter i statliga myndigheter, kommuner och regioner i syfte att höja kunskapen och stärka kompetensen om barnets rättigheter hos offentliga aktörer. I finns flera artiklar som har bäring på ANDTS-arbetet. Det handlar om särskilda bestämmelser om att barn har rätt till skydd mot alla former av våld (artikel 19) och rätt till social trygghet (artikel 26). Enligt artikel 33 i konventionen ska konventionsstaterna vidta alla lämpliga åtgärder, inklusive lagstiftningsåtgärder, administrativa, sociala och utbildningsmässiga åtgärder, för att skydda barn från olaglig användning av narkotika och psykotropa ämnen såsom dessa definieras i tillämpliga internationella fördrag och för att förhindra att barn utnyttjas i den olagliga framställningen av och handeln med sådana ämnen. Centrala principer i konventionen är att vid alla åtgärder som rör ett barn ska i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa (artikel 3) och att barn ska ha möjlighet att komma till tals och göras delaktiga i frågor som berör dem. Anhöriga och närstående till personer i missbruk eller beroende, t.ex. föräldrar till vuxna barn med missbruk eller beroende, partners, vuxna barn med missbrukande föräldrar eller syskon, lever ofta under stor press och kan känna sig maktlösa inför att deras närstående far illa och kanske inte får rätt stöd, vård och behandling. De anhöriga och närstående har ofta behov av stöd och hjälp för egen del och är dessutom viktiga för att insatserna till den närstående ska ge resultat. Anhöriga och närstående behöver därför uppmärksammas inom såväl som inom hälso- och sjukvården, dels som en resurs i vården och omsorgen för att möjliggöra informationsinhämtning och för behandlingsplanering tillsammans med patienten, dels för att anhöriga och närstående ska få det stöd de kan behöva för egen del. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram ett underlag för en nationell strategi för anhöriga. Uppdraget omfattar personer som vårdar eller stödjer närstående enligt 5 kap 10 § socialtjänstlagen (2001:43) och anhöriga till personer med missbruk eller beroende ingår i denna målgrupp. I uppdraget ingår att göra en analys av vad anhörigperspektiv innebär för den anhörige och för personalen, samt att genomföra en kartläggning och analys av i vilken utsträckning ett anhörigperspektiv finns med i tillämpningen av befintligt regelverk. I de fall bedömer att det finns brister ska dessa redovisas. Uppdraget ska redovisas . Målgruppen anhöriga till äldre personer är undantagna då de redan aktualiserats i ett tidigare uppdrag (S2019/04223). Det finns därför anledning att uppmärksamma såväl barn som vuxna anhörigas situation och att samordning sker med innehållet i en kommande Prop. 2020/21:132 anhörigstrategi. Folkhälsopolitiken är en central del av Agenda 2030 Vid antog världens stats- och regeringschefer 2030 med dess 17 globala mål för hållbar utveckling. Världens länder har genom agendan åtagit sig att fram leda världen mot en hållbar och rättvis framtid, att utrota fattigdom och hunger överallt, att bekämpa ojämlikheter inom och mellan länder, att bygga fredliga, rättvisa och inkluderande samhällen, att förverkliga de mänskliga rättigheterna och främja jämställdhet och kvinnors och flickors egenmakt samt att säkerställa ett varaktigt skydd för planeten och dess naturresurser. En bärande princip i agendan är att ingen ska lämnas utanför. fattade beslut om ett övergripande mål som förankrar och tydliggör åtagande att genomföra Agenda 2030 baserat på regeringens proposition genomförande av Agenda 2030 (prop. 2019/2020:188). Det övergripande målet är att ”ska genomföra Agenda 2030 för en ekonomiskt, socialt och miljömässigt håll- bar utveckling genom en samstämmig politik nationellt och internationellt. Genomförandet ska präglas av agendans princip att ingen ska lämnas utan- Agendan ska integreras i ordinarie processer och genomförandet av redan beslutade riksdagsbundna mål är avgörande för genomförandet av Ett av dessa mål är det övergripande riksdagsbundna målet för folkhälsopolitiken, att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Till målet är åtta målområden kopplade, varav mål- Levnadsvanor bl.a. inkluderar ANDTS. områden har indirekt bäring på arbetet inom ANDTS-området. God hälsa är en grundläggande förutsättning för människors möjlighet att nå sin fulla potential och att bidra till samhällets utveckling. Agenda 2030 innebär att säkerställa möjligheten för alla att kunna leva ett hälsosamt liv och verka för alla människors välbefinnande i alla åldrar. Investeringar i hälsa genom förebyggande insatser och modern och effek- tiv vård för alla gynnar samhällets utveckling i stort och skapar förutsätt- ningar för människors välbefinnande. God hälsa är en grundläggande förutsättning för människors möjlighet att nå sin fulla potential och att bidra till samhällets utveckling. Både 3.a och delmål 3.5 har bäring på arbetet på ANDTS-området. tydliggörs behovet av att stärka genomförandet av Världshälsoorganisa- tionens ramkonvention om tobakskontroll i alla länder, där så är lämpligt medan det i delmål 3.5 särskilt lyfts fram behovet av att stärka insatserna för att förebygga och behandla drogmissbruk, inklusive narkotikamissbruk och skadligt alkoholbruk. Regeringens ANDTS-strategi blir därför ett tydligt och konkret verktyg i arbetet med att nå målsättningarna i Agenda 2030 och bidra till att uppnå syftet med FN:s narkotikakonventioner. ANDT och påverkan på miljön Förutom påverkan på människors hälsa och privatekonomi samt det faktum att bruk av ANDTS innebär en större påfrestning på socioeko- nomiskt utsatta grupper, kan produktion av alkohol, narkotika, dopning 2020/21:132 och tobaks- och nikotinprodukter innebära en belastning på miljön, särskilt i utvecklingsländer. Enligt WHO medför tobaksproduktionen en försämring av miljö och levnadsvillkor i de länder där tobaken odlas. Framför allt i form av avskogning för att ge plats åt odlingar men också föroreningar orsakade av bekämpnings- och gödningsmedel som riskerar att orsaka förorenad vattenförsörjning och negativ påverkan på hälsan för de som arbetar på tobaksodlingarna i de länder som saknar adekvata miljö- och arbetsrättsliga lagar. Till detta kommer också det avfall som tobaksproduktionen beräknas resultera i, totalt ca avfall . Enligt mätningar gjorda av Håll rent är av skräpet i de svenska städerna tobaksrelaterat och består av fimpar, cigarettpaket, snus och snusdosor. Filtret i fimparna består av en plast (cellulosaacetat) med en nedbrytningstid . Även framställning av alkohol och narkotika kan innebära en belastning på miljön. Odlingar för att producera narkotika bidrar exempelvis till skogsskövling och användning av skadliga bekämpningsmedel. En del av restavfallet från produktionen skadar både marken och dricksvattnet. Användningen av narkotika innebär att partiklar hamnar i avloppet, vilket i sin tur har en negativ effekt på fiskar, fåglar, grodor och andra vattenlevande djur och organismer, t.ex. genom beteendeförändringar. Det finns därför anledning att i informationsinsatser avseende ANDT också lyfta fram den belastning på människa och miljö som användningen av alkohol, tobak och nikotin, dopning och narkotika innebär, vilket i sin tur kan öka incitamenten att avstå från bruk. 6Långsiktigt mål 1 – Tillgången till alkohol, narkotika, dopningsmedel, tobaks- och nikotinprodukter och spel om pengar ska minska Regeringens bedömning: Tillgänglighetsbegränsande åtgärder bör utgöra en hörnsten i den svenska ANDTS-politiken. En aktiv prispolitik, reglerade försäljnings- och öppettider, åldersgränser och en strikt reglerad marknadsföring omfattar de legala substanserna. Sådana universella insatser skyddar hela befolkningen och särskilt de mest sårbara grupperna i samhället. De är därför effektiva åtgärder för att minska hälsoklyftorna i samhället samt för att minska skador, missbruk och beroende. Tillsyn, gränskontroller och brottsbekämpande insatser är betydelsefulla verktyg särskilt när det gäller narkotika och dopningsmedel. Skälen för regeringens bedömning: En central del i den svenska ANDTS-politiken är tillgänglighetsbegränsande åtgärder, exempelvis ålderskontroll vid inköp av alkohol och tobak, insatser för att kartlägga och bekämpa narkotikaförsäljning samt lokala projekt för att utveckla rutiner för tillståndsprövning och tillsyn. Forskning och erfarenhet visar att åtgärder riktade mot såväl legala som illegala substanser bidrar till minskad konsumtion. Därmed utgör de också en bärande del i det förebyggande arbetet. Mål och insatser för att begränsa tillgängligheten till ANDTS sammanfaller också med mål och insatser inom ett bredare brottsförebyggande och brottsbekämpande arbete. Det övergripande målet om ett samhälle fritt från narkotika och dopning avspeglas också fortsatt bl.a. i det straffrättsliga regelverket på narkotika- och dopningsområdet. har liksom de flesta länder åldersgränser för inköp av alkohol och tobak i syfte att skydda barn och unga. Även om åldersgränser i sig verkar ha betydelse är det avgörande att dessa upprätthålls, även vid distanshandel på Internet. Det statliga detaljhandelsmonopolet och en aktiv prispolitik syftar till att främja folkhälsan genom att minska de medicinska och sociala skadorna av alkohol samt tobaks- och nikotinprodukter. Tillgången till narkotika har ökat . Detta gäller såväl i , som inom EU och internationellt. Narkotika utgör en central del av de kriminella nätverkens aktiviteter, inte sällan i form av gränsöverskridande organiserad brottslighet, och är ofta en huvudsaklig inkomstkälla i den kriminella verksamheten. Intäkterna används för investering och finansiering av kriminella inom såväl narkotikahandeln som andra brottsområden. Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk () uppskattar att marknaden för handel med olaglig narkotika inom EU omsätter . –2018 har gatupriserna på narkotika i minskat, med undantag för marijuana, som beslagen har ökat. Narkotikamarknaden har utvecklats till att bestå av både traditionell illegal narkotika och narkotikaklassade läkemedel som används utanför läkares ordination. Bensodiazepiner och tramadol är vanliga substanser i beslagen. Insatser för att bekämpa narkotikarelaterad brottslighet och för att förebygga användning av narkotika är därmed viktiga för att främja en minskad tillgång till narkotika. Våldskapitalet hos de kriminella nätverken är stort och ofta står narkotikarelaterade orsaker att finna bakom de grova våldsbrott som begås. Tillgångsminskade och efterfrågereducerande åtgärder behöver balanseras och samordnas mellan de aktörer som genomför dem. Insatser för att förebygga användning av narkotika är en viktig insats för att bidra till minskad tillgång till narkotikan och för att främja ökad trygghet i samhället. I likhet med narkotika är all hantering av dopningspreparat, som inte gäller medicinska eller vetenskapliga ändamål, straffbelagda. Detta innefattar även själva bruket. Dopning är inte sällan en del av den organiserade brottsligheten och kan vara en grund för annan typ av brottslighet. Arbete mot dopning på alla samhällsnivåer är således angeläget. Det gäller t.ex. insatser för att minska smuggling och framställning av dopningsmedel men också insatser som syftar till att minska antalet barn och unga som börjar använda dopningspreparat. Tillsynen är en viktig del i det preventiva arbetet. En fortsatt effektiv och likvärdig tillsyn utgör en grundbult i det tillgänglighetsbegränsande ANDTS-arbetet och bör fortsatt prioriteras. Regeringen en fortsatt utveckling av tillsynen är central liksom att den sker på ett likvärdigt sätt i hela landet. Kopplingen mellan tillsyn och övrigt förebyggande och 2020/21:132 brottsbekämpande arbete är av stor vikt, inte minst för att skydda barn och unga. Tillsyn av åldersgränser i livsmedelsaffärer, på restauranger och på festivaler bör genomföras systematiskt. Även möjligheten till tillsyn vid distanshandel på Internet bör stärkas. Det finns anledning att se över hur tillsynsarbetet kan öka i effektivitet och omfattning, ett arbete som behöver pågå kontinuerligt. I samband med regeringens beslut om en förnyad strategi för alkohol-, narkotika-, doping- och tobakspolitiken 2016–2020, ställde sig regeringen bakom målet om ett rökfritt . För att uppnå målet om att färre än i befolkningen ska röka , krävs ett fortsatt aktivt tobaksförebyggande arbete. 6.1Prioriterade insatsområden för strategiperioden Regeringen ser följande insatsområden som prioriterade i arbetet med att minska tillgången till alkohol, narkotika, dopning, tobaks- och nikotinprodukter och spel om pengar. Insatser för att motverka barns och ungas tillgång till alkohol Ökad kontroll för att minska langning, smuggling och olaglig införsel av alkohol återkommande undersökning av skolelevers drogvanor utgör System- bolaget den vanligaste ursprungskällan för skolungdomarnas alkohol- Alkoholen har oftast förmedlats av partners eller andra i De egna föräldrarna har minskat i betydelse som förmedlare medan andra vuxna har ökat i betydelse. I samarbete med CAN driver flera länsstyrelser om som syftar till att minska langningen av alkohol till minderåriga. I arbetet ingår även kommuner och Regeringen anser att sådant påverkansarbete är viktigt för att minska ungas tillgång till alkohol. har olaglig handel genom exempelvis smuggling blivit vanligare som källa för ungdomars anskaffning. Mot denna bakgrund gav regeringen i uppdrag till bl.a. , Ekobrotts- myndigheten och att kartlägga hur arbetet med att för- hindra olaglig hantering av punktskattepliktiga varor bedrivs av myndig- heterna och analysera hur samverkan kan förbättras. Utöver kontroller vid gränsen genom- fördes riktade kontroller mot s.k. spritbussar i form av fördjupade trafik- kontroller av bl.a. kör- och vilotider, yrkeskompetensbevis, skatteutred- ningar och yrkestrafiktillstånd. Insatsen genomfördes gemensamt av bl.a. , Arbetsförmedlingen och Transportstyrelsen. gemensamma insatsen resulterade i att brottsligheten stördes så mycket att spritbussarnas verksamhet i princip har upphört. berörda myndigheter har fortsatt även efter redovisningen av regerings- uppdraget och vid behov genomförs gemensamma kontrolloperationer. Regeringen ser positivt på att sådana samarbeten mellan berörda myndig- Prop. 2020/21:132 heter fortsatt genomförs och utvecklas även inom andra insatsområden. Regeringen har även genom ny lagstiftning på punktskatteområdet förbättrat förutsättningarna för berörda myndigheter att använda administrativa verktyg för att motverka smuggling och annan olaglig hantering av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter (prop. 2017/18:294). Lagändringarna trädde i kraft . Stärkt reglering för att skydda unga från alkoholreklam på sociala medier Alkoholreklam i det digitala flödet kan bidra till en normalisering av alkoholkonsumtion och då särskilt bland unga. Reklamens långsiktiga, potentiella effekter kan också bidra till inlärning och accepterande av etablerade normer och förväntade beteenden i givna sociala roller och situationer exempelvis att alkohol är ett viktigt och naturligt inslag i det sociala livet. Marknadsföringen av alkohol är strikt reglerad. Den måste vara särskilt måttfull och får bl.a. inte uppmuntra till bruk av alkohol. Sociala medier har blivit en viktig marknadsföringsplattform för alkoholindustrin. Det är därför betydelsefullt att minska exponeringen av alkohol för barn och unga och då särskilt via kommersiella annonser i sociala medier. I sociala nätverk kan annonsörers budskap enkelt, snabbt och billigt spridas med hjälp av medietjänsternas användare. Användarna kan även engageras för att skapa innehåll som direkt gynnar marknadsföringen. Denna ökade växelverkan innebär nya rollfördelningar mellan alkoholproducenter, konsumenter, samt mediereklam och PR-sektorn. Regeringen gav i uppdrag åt en särskild utredare att föreslå hur framförallt barn och unga på ett bättre sätt kan skyddas från marknadsföring av alkohol via digitala medier. Utredningen om vissa alkohol- och marknadsföringsfrågor överlämnade sitt slutbetänkande Alkoholreklam i sociala medier m.m. (SOU 2017:113) till regeringen . Betänkandet bereds i och regeringen avser att återkomma till i frågan. Samverkande arbetssätt för minskad alkoholkonsumtion bland unga Butiksinnehavaren och den som bedriver servering av folköl ska utöva särskild kontroll, s.k. egenkontroll, över försäljningen. Syftet med ett egenkontrollprogram är att det ska utgöra stöd för försäljnings- och serveringsstället att säkerställa att bestämmelserna i alkohollagen (2010:1622) och lagen (2018:2088) om tobak och liknande produkter följs. Grundregeln är att näringsidkare själva ska ansvara för att bedriva egenkontroll. Ett effektivt verktyg i att kontrollera att exempelvis butiksinnehavare följer gällande åldersgränser för försäljning av alkohol är att genomföra s.k. kontrollköp. Detta är en metod som kommunen kan använda i sitt tillsynsarbete. Metoden fyller flera syften; dels som återkoppling för att stärka efterlevnaden av åldersgränser, dels som ett viktigt verktyg för uppföljning och därmed styrning av en kommuns tillsynsarbete. Ansvarsfull alkoholservering är en modell för samverkan mellan till- synsmyndigheterna och restaurangnäringen. 2020/21:132 och syftar till att minska våld och skador relaterade till alkoholkonsumtion och narkotika på krogar och restauranger och utveckla en restaurangkultur som motverkar överservering och servering till underåriga. En stor del av arbetet består av metodutveckling i lokalsamhället genom nära samverkan mellan forskare och praktiker. Kronobergsmodellen består av polisiära åtgärder för att motverka både efterfrågan och tillgången till alkohol. Detta dels genom att ingripa mot berusade unga eller unga som innehar alkohol, dels genom att spåra försäljningen och begränsa tillgången till alkohol. Syftet är att minska alkoholkonsumtionen bland unga och bidra till att våldsbrotten bland ungdomar i offentlig miljö minskar.