prop · H9031d4 · 2021-09-20 00:00:00 — Skatt, tull och exekution 2021/22:1 Utgiftsområde 3 Utgiftsområde 3 – Skatt, tull och exekution 1 Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................................. 2 Skatt, tull och exekution ................................................................................................... Mål för utgiftsområdet.......................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder ......................................... 2.5.1 Säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn .......................... 2.5.2 Bidra till ett väl fungerande samhälle ................................................. Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... 2.6.1 Säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn ........................ 2.6.2 Bidra till ett väl fungerande samhälle för allmänhet och företag ... 2.7.1 Säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn ........................ 2.7.2 Bidra till ett väl fungerande samhälle för allmänhet och företag ... 2021/22:1 Utgiftsområde 3 1 Förslag till riksdagsbeslut anvisar anslagen för inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt tabell 1.1. 2021/22:1 Utgiftsområde 3 2Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution omfattar huvuduppgifterna att besluta och ta in skatter, tullar och avgifter. Nära knutet till och starkt integrerat med huvuduppgifterna finns verksamheter som folkbokföring, id-kort, gränsskydd och verkställighet av betalningsanspråk. Inom skatte-, tull- och exekutionsområdet bedrivs också brottsbekämpning. , och är förvaltningsmyndigheter inom respektive område. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Totalt för utgiftsområde 03 Skatt, 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 2.2 Förändringar av utgiftsramen –2024 för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra utgiftsområden 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Utgiftsområdets sammanlagda utgifter uppgick till ca . Prognosen för utfallet är ca högre, vilket är ca lägre än anvisade anslag. Föreslagen anslagsnivå för utgiftsområdet är ca lägre än 2021. Minskningen beror på att det tillfördes tillfälliga medel till främst . 2021/22:1 Utgiftsområde 3 Målet för utgiftsområdet är att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för allmänhet och företag samt motverka brottslighet (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:SkU1 rskr. 2017/18:78). 2.4Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Till stöd för resultatbedömningen är bl.a. respektive myndighets årsredovisning, utvärderingar, rapporter och iakttagelser. Antalet resultatindikatorer och bedömningsgrunder har begränsats för att det ska bli tydligare vilka som är centrala för resultatbedömningen. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder som beskriver resultatet för verksamhet som bidrar till att målet för utgiftsområdet uppnås är –totalt inbetalda skatter, tullar, avgifter och indrivna belopp, –uppbördsförlustens storlek, –skattefelets storlek och utveckling, –folkbokföringsfelets storlek och utveckling, –fastställda fordringar och skuldsanering, –myndigheternas rankning och resultat i kvalitets- och anseendemätningar, samt –samhällsnytta av beslag av narkotika och dopningsmedel samt alkohol- och tobaksbeslag. 2.5.1Säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn fastställer och redovisar den stora merparten av de skatter och avgifter som betalas i . fastställer och tar ut tullar, skatter och avgifter i samband med import och i förekommande fall export. En huvuduppgift för är att driva in skulder. Inbetalda skatter, tullar, avgifter och indrivna belopp minskade Tabell 2.3 Totalt inbetalda skatter, tullar, avgifter och indrivna belopp Inbetalda skatter och avgifter till Inbetalda skatter och avgifter till Inbetalda tullar, skatter och Totalt inbetalda skatter, tullar, avgifter och indrivet belopp, brutto 1I nettot avgår utbetalning av kommunalskattemedel och kompensation för mervärdesskatt till kommuner och regioner. 2Inbetald uppbörd som redovisar mot inkomsttitel. 3Tidigare rapporterade uppgifter i årsredovisningar om totalt indrivet belopp har på grund av ett statistikfel inte varit korrekta. Felet berör endast den totala sammanräkningen. har korrigerat beloppen genom sänkning respektive 2020 till 12,6 miljarder respektive . Källa: , och . 2021/22:1 Utgiftsområde 3 minskade inbetalda skatter och avgifter till jämfört med , vilket motsvarar . Fördelningen av inbetalda skatter framgår av diagram 2.1. Efter utbetalningar av kommunalskattemedel m.m. var nettouppbörden lägre än 2019. åtgärder påverkar skatteintäkternas storlek, men förändringen i inbetalda skatter berodde främst på förhållanden som inte kunde påverka såsom förändringar av skatteregler, löner, priser och konjunkturläge. påverkades utfallet av att företag som drabbats negativt ekonomiskt av pandemin har fått möjlighet till bl.a. tillfälligt anstånd med skatteinbetalningar och nedsättning av arbetsgivaravgifter. Diagram 2.1 Inbetalda skatter (brutto) fördelat på skatteslag 27,2%Juridiska personers har tillkännagett för regeringen att regeringen skyndsamt ska göra en konsekvensanalys av tolkning att konsultlösningar i vården är mervärdesskattepliktiga och vid behov återkomma med ett förslag som neutraliserar konsekvenserna för vårdgivare och patienter möjligt (bet. 2018/19:SkU25, rskr. 2018/19:299). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att undersöka förutsättningarna för förändrad lagstiftning i fråga om mervärdesskatt vid inhyrd vårdpersonal och inhyrd personal för social omsorg (dir. 2020:20). Huvudmotivet var att neutralisera konsekvenserna av en förändrad skatteplikt, för att på så sätt uppnå flexibilitet för bemanningen inom hälso- och sjukvården, tandvården och den sociala omsorgen. Uppdraget redovisades i betänkandet Mervärdesskatt vid inhyrd personal för vård och omsorg (SOU 2021:40). Betänkandet bereds inom . Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. minskade handeln till följd av spridningen av sjukdomen covid-19, vilket resulterade i en minskad import till . Det sammanlagda värdet av inbetalda tullar, skatter och avgifter till sjönk med jämfört med . Det totala importvärdet uppgick till nästan , vilket är en minskning med jämfört med . Oljeprodukter var den största varugruppen och utgjorde av det totala importvärdet. Den största importen värdemässigt kom från , , och i nämnd ordning, och flest deklarationer lämnades vid import från , och . bedrev ca 67 000 företag och privatpersoner import. De vanligast förekommande importvarorna är dock tullfria vilket innebär att förändringar i importen får stor påverkan på importvärdet men marginell påverkan på debiterade tullmedel. Det totala exportvärdet uppgick till , och den största andelen 2021/22:1 Utgiftsområde 3 utgjordes liksom föregående år av farmaceutiska produkter, följt av personbilar, järnmalm och telekomvaror. Sammanlagt gjordes drygt 4,4 miljoner importdeklarationer och drygt 3,8 miljoner exportdeklarationer, vilket innebar en ökning jämfört med . minskade indrivet belopp med jämfört med föregående år. Av det indrivna beloppet hänfördes till statliga fordringsägare och till enskilda. Det indrivna beloppet till staten minskade med och beloppet till enskilda borgenärer ökade med jämfört med . Löneutmätning är den åtgärd som ger störst betalning till borgenärer i enskilda mål. De inkomna enskilda målen minskade i antal jämfört med föregående år. Två av tre skuldsatta var män. Det totala antalet gäldenärer med skulder registrerade i indrivningsdatabas har legat på strax under 500 000 . har befolkningen ökat och 2020 motsvarade antalet personer i registret av befolkningen. Det är en historiskt låg nivå och i nivå med . Den totala skuld som har att driva in har dock ökat och ökade den med ca . av ökningen hänför sig till några större kvarstadsärenden. Den totala skuldens utveckling Varav 18 – 30 år Varav skulder till stat, kommun och regioner Varav skulder till enskilda Totalt preskriberat belopp till stat, kommuner och 1Inkluderar skulder som juridiska personer har hos . Uppbördsförlusterna var större än Uppbördsförlusten är den andel av fastställda skatter respektive tullar och avgifter som inte har betalats till respektive . För var uppbördsförlusterna 2020 vilket är dubbelt så mycket som 2019. I ett par större skatteutredningar kopplade till omfattande mervärdesskattebedrägerier restfördes . Utan dessa beslut hade uppbördsförlusterna som andel av totala skatter och avgifter varit densamma som 2019. Även uppbördsförluster ökade 2020. Ökningen på jämfört med föregående år förklaras bl.a. av fyra ärenden som totalt omfattade ca . 2021/22:1 Utgiftsområde 3 Andel fastställda skatter och avgifter som inte har betalats till Andel fastställda tullar, skatter och avgifter som inte har betalats Källa: och . På lång sikt har skattefelet minskat Skattefelet är skillnaden mellan de fastställda beloppen och de teoretiskt riktiga. presenteras skattefelet per skatteslag, se tabell 2.6. Bedömningar av skattefelet är förknippade med stora osäkerheter och resultatet måste användas med stor försiktighet. Metodutveckling för att öka bedömningarnas fullständighet sker kontinuerligt och därför kan bedömningen av skattefelets storlek inte jämföras med den bedömning som redovisades i tidigare budgetpropositioner. Skillnader ska inte tolkas som att skattefelet har förändrats. Miljarder kronor och procent Bolagsskatt, 2014–2018 Arbetsgivaravgift och egenavgift, 2014–2018 Skatt på inkomster av tjänst och näringsverksamhet, 2014–2018 Inkomstskatt för kapital, 2016–2018 Punktskatt alkohol, tobak och trängselskatt, 2019 Sammantaget uppgick det totala beloppet i de delar för vilka skattefelet har kunnat beräknats till ca . Det bedömda skattefelet för bolagsskatten är ungefär högre för stora företag än för små och medelstora företag, respektive . Skattefelet för arbetsgivaravgifter är däremot större för små och medelstora företag än för stora företag, men i det fallet är osäkerheten i bedömningen av stora företag stor. Män står för och kvinnor för av skattefelet som härrör från felaktiga avdrag vid inkomst av tjänst. Av det kontrollerbara skattefelet för skatteslaget avser felaktiga avdrag för resor till och från arbetet. Även när det gäller det kontrollerbara skattefelet för inkomst av kapital står män för större del än kvinnor, respektive . Skattefelet för privatpersoners kapitalinkomster på finansiella tillgångar i utlandet bedöms vara . har bedömt skattefelets utveckling sammantaget genom indikatorer som speglar utvecklingen av och faktorer som påverkar skattefelet. Indikatorerna i attitydundersökningen bland privatpersoner som genomfört visar att kännedomen om skattefusk, personer som arbetat svart eller anlitat svart arbetskraft har minskat . Män uppger i större omfattning än kvinnor att de har kännedom om dessa företeelser. Förändringen är statistiskt säkerställd såväl totalt sett som när det gäller fördelningen mellan kvinnor och män. Resultaten från den undersökning som riktats till företag visar en statistiskt säkerställd minskning vad gäller företagarnas personliga kännedom om andra företagare som skattefuskar. Användningen av digitala tjänster fortsatte att öka 2021/22:1 Utgiftsområde 3 2020 vilket kan ses som en indikator på att förutsättningarna att göra rätt har förbättrats. Resultatet från enkätfrågor om upplevd risk för upptäckt, motivation och social tillit visade på en fördelaktig utveckling både för privatpersoner och företag. samlade bedömning är att skattefelet på lång sikt har minskat, men att det inte går att dra några slutsatser av skillnaderna på grund av den påverkan som spridningen av sjukdomen covid-19 haft på ekonomin. För att säkerställa att rätt skatt och avgifter fastställs och betalas så att skattefelet och uppbördsförlusterna begränsas har genomfört åtgärder som kan delas in i kategorierna vägledning, kontroll, strukturutveckling och attitydpåverkan. Åtgärderna utgör viktiga komponenter för att bidra till måluppfyllelsen. Digitala lösningar har underlättat för deklaranten och möjliggjort tidigareläggning av kontrollarbete. Det innebar att ca 6 miljoner personer fick skattebesked senast , vilket var en ökning med 1,5 miljon personer jämfört med föregående år, och att kontroller inriktade mot de högsta riskerna har kunnat genomföras i större omfattning. Med anledning av tillkommande arbetsuppgifter med anledning av pandemin (se avsnitt 2.5.2) gjordes omprioriteringar i kontrollverksamheten vilket innebar att vissa riskbaserade urval inte togs om hand i tillräcklig omfattning. De högst värderade riskerna hanterades dock i huvudsak. Trots omprioriteringar var antalet beslut efter gjorda kontroller ändå på samma nivåer som föregående år. Genomförda kontroller och revisioner tog eftersom möjligheterna att besöka företag påverkades av spridningen av sjukdomen covid-19. Även ska bedöma skattefelets storlek, dvs. i vilken utsträckning varor som ska deklareras blir det, att deklarerade uppgifter är riktiga och att villkor som ställs vid olika förfaranden är uppfyllda. Inte heller kan dock med säkerhet kvantitativt beräkna skattefelets storlek och i vilken grad felet förändrats. Detta är inte unikt för utan gäller även tulladministrationer i andra EU-länder. tog 2016 i samarbete med fram ett alternativt förfarande för att beräkna skattefelets (tullfelets) storlek, eftersom utfallet inte kan avgränsas och statistiskt säkerställas. Baserat på denna teoretiska beräkningsmetod som är grundad på siffror uppgick tullfelet (beräkningarna avser endast tullavgifter) 2018, 2019 och 2020 till 112, 118 respektive . arbetar kontinuerligt för att minska skattefelets storlek, och har flera åtgärder vidtagits. Myndigheten har fattat beslut om en ny kontrollstrategi och en risk- och sårbarhetsanalys avseende myndighetens uppbörd har genomförts i samråd med . Mot bakgrund av dessa åtgärder påbörjades ett arbete med att se över nuvarande skattefelsmodell. ökade det totala antalet tulldeklarationer med jämfört med föregående år och de kontrollerna ökade med ungefär lika mycket. Dokumentkontrollerna minskade , klareringskontrollerna ökade och varuundersökningarna ökade . bedömer att myndigheten bidragit till att skattefelet är mindre än vad det skulle ha varit om redovisade åtgärder inte hade genomförts. 2.5.2Bidra till ett väl fungerande samhälle Myndigheterna inom utgiftsområdet har på olika sätt arbetat med att bidra till ett väl fungerande samhälle. Att uppgifterna i folkbokföringen speglar befolkningens bosättning, identitet och familjerättsliga förhållanden är en förutsättning för att samhällsfunktioner ska ha ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. Folkbokföringsfelet är förekomsten av fel i 2021/22:1 Utgiftsområde 3 förhållande till lagstiftningens krav. har redovisat en uppskattning av folkbokföringsfelets storlek , se tabell 2.7. Personer som vistas i landet utan laglig rätt ingår inte i folkbokföringsfelet och inte heller personer med samordningsnummer. Tabell 2.7 Folkbokföringsfelet 2012–20181 Personer som är folk- bokförda men inte ska vara det (övertäckning) Personer som inte är vara det (undertäckning) 12018 är som går att beräkna eftersom skattningarna har gjorts med uppgifter från register som uppdateras med eftersläpning. Antalet individer i folkbokföringsfelet har ökat , men som andel av befolkningen är förändringen marginell. Felaktig adress står för mer än hälften av folkbokföringsfelet. Det största felet bland dem med felaktig adress är att många personer är folkbokförda på en boarea som inte anses tillräcklig. Regeringen har vidtagit åtgärder för att skapa ordning och reda i folkbokföringen. har bl.a. fått ökat anslag och fler verktyg för att kunna upptäcka, utreda och åtgärda fler fel i folkbokföringen. För att minska folkbokföringsfelet har bl.a. genomfört fler bosättningskontroller men på grund av spridningen av sjukdomen covid-19 genomfördes endast ett fåtal kontrollbesök i samverkan med andra. anmälde totalt 360 folkbokföringsbrott . Vidare har förändrat arbetssättet för kontrollarbetet inom invandringsärenden. I syfte att höja kvaliteten i handläggningen fokuseras kontrollen på att förhindra att en person blir folkbokförd på fel adress i stället för som tidigare då fokus inriktats på identitet och relation. Trots att har fått ökade resurser försämrades handläggningstiden för invandringsärenden och fler personer fick vänta än för att få sitt ärende avslutat. De längre handläggningstiderna berodde delvis på spridningen av sjukdomen covid-19 eftersom en del arbetsmoment inte varit möjliga att genomföra på distans varpå ärendehanteringen tagit . Det handlar även om att kvaliteten på ansökningarna försämrats för att stöd för digital inlämning varit begränsat på grund av smittskyddsåtgärder vid servicekontoren. Fler fastställda fordringar och längre handläggningstider för betalningsföreläggande En fordran kan fastställas efter ansökan om betalningsföreläggande hos . Ansökningarna om betalningsföreläggande och handräckning riktades mot 423 000 enskilda fysiska personer jämfört med 411 000 personer 2019. Av dessa var män och kvinnor, vilket var i nivå med . Cirka 205 000 mål registrerades manuellt, en minskning jämfört med . Merparten av ansökningarna, , riktades mot fysiska personer. Av ansökningarna återkallades efter att sökanden fått betalt eller en uppgörelse nåtts. Av ansökningarna som riktas mot fysiska personer avsåg belopp om 2021/22:1 Utgiftsområde 3 sågs en ökning av ansökningar på belopp . Utslagen, som är de beslut som fastställer en fordran och som borgenären kan använda för att ansöka om verkställighet, ökade till närmare 645 000 utslag . Handläggningstiderna har ökat väsentligt vilket hänger samman med problem i samband med driftsättningen av ett nytt it-stöd . har förstärkt verksamheten med medarbetare från andra delar av myndigheten. Denna insats kommer att fortsätta . Tabell 2.8 Betalningsföreläggande och handräckning Antal ansökningar, personer och dagar Alla ansökningar om betalningsföreläggande och Tid från ansökan till utslag 1Uppgiften har uppdaterats. I budgetpropositionen saknades uppgift om svarandens kön i 27 069 mål som ännu inte var registrerade. Handräckning kan avse vanlig eller särskild handräckning. Ansökningar om vanlig handräckning minskade till ca 31 000 ansökningar. Av dessa avsåg avhysning. Särskild handräckning kan exempelvis avse att få tillgång till ett utrymme för att avläsa en mätare. Dessa handräckningar ökade till ca 1 200 ansökningar. Tabell 2.9 Ansökningar om och beviljande av skuldsanering Antal ansökningar, personer och procent Varav 18 – 30 år Antal beslut om skuldsanering Varav 18 – 30 år Andel beslut om skuldsanering1 Varav 18 – 30 år Antal ansökningar om omprövning av Varav 18 – 30 år Antal personer med skuldsanering Varav 18 – 30 år 1Andel beslut om skuldsanering inkluderar ansökningar som inkommit . 2021/22:1 Utgiftsområde 3 Antalet ansökningar om skuldsanering ökade jämfört med . En stor del av förklaringen är en ny e-tjänst som gjort det enklare att ansöka om skuldsanering. Personer står för en stor del av ökningen. Av statistiken framgår att andelen kvinnor som beviljats skuldsanering har minskat något mer än vad som är fallet för andelen män. Det fortsatta arbetet med ett standardiserat arbetssätt har kortat handläggningstiderna och ökat produktiviteten . Andelen beviljade ansökningar har sjunkit till vilket beror på att många av de unga sökandena inte uppfyller kriterierna för att beviljas skuldsanering. De personer som beviljades skuldsanering 2020 hade skulder på . Vid beslutstillfället sanerades bort. De som återstår ska betalas av under den femåriga skuldsaneringsperioden. Sedan skuldsaneringens betalningsförmedling infördes (2016) har brister i betalningsförmedlingen identifierats som innebär förhöjd risk för felaktig redovisning och försenade utbetalningar till borgenärer. Myndigheten har vidtagit flera åtgärder, bl.a. har nya avstämnings- och tilläggskontroller tagits fram. har i sitt arbete med tillsyn över konkursförvaltarnas arbete handlagt 7 873 konkursärenden, något färre än 2019. Av de 1 013 konkurser som avsåg fysiska personer gällde kvinnor och män. Var fjärde person som försattes i konkurs var . Den genomsnittliga handläggningstiden i konkursärendena var vilket var i nivå med . I av ärendena har rekommenderat att tingsrätten ska sänka förvaltarens arvode. Domstolarna har gjort samma bedömning som i av fallen jämfört 2019. Fortsatt stabilt förtroende för myndigheterna , och får höga resultat i förtroendeundersökningar. I Kantar Sifos anseendemätning 2020 – som är ett index från 0 till 100 – fick myndigheterna ett gott resultat. Ett anseendeindex på 50 eller över är ett högt anseende för myndigheter och medelvärdet var 36 för de 40 myndigheter som ingick i mätningen. Tabell 2.10 Förtroendet för myndigheterna Källor: , och . Myndigheterna kunde ställa om med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19 har organiserat och hanterat bl.a. stödåtgärderna tillfälliga anstånd med betalning av skatter och avgifter, omställningsstöd samt genomfört särskilda kontroller för att motverka att företag som omfattas av olika stödåtgärder gör sig skyldiga till fusk och missbruk av stöden. har därutöver lånat ut personal till för att arbeta med stödet vid korttidsarbete. De olika stödåtgärderna har inneburit att skyndsamt och ofta med kort varsel utvecklat arbetsprocesser, it-stöd, informationsåtgärder och bistått i lagstiftningsarbetet. Resurser har ställts om från ordinarie verksamhet till helt nya arbetsuppgifter, såsom hantering av utbetalning av stöd. tog emot ca 53 000 ansökningar och beviljade nästan i omställningsstöd. särskilda kontroller har omfattat de stödåtgärder som 2021/22:1 Utgiftsområde 3 direkt ansvarar för och även sådana företag som fått stöd som administreras och betalas ut av andra myndigheter. samverkar med andra myndigheter för att förebygga, upptäcka och motverka brottsliga angrepp mot de stödåtgärder som regeringen beslutat om. I de extra ändringsbudgetar som beslutade om i enlighet med regeringens prop. 2019/20:132, prop. 2019/20:166 och prop. 2019/20:181 ökades förvaltningsanslag med för de nya uppgifterna. har beräknat kostnaderna för hanteringen av stödåtgärderna till . , och har där det varit möjligt ställt om verksamheterna till distansarbete med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19. Myndigheterna har kunnat utföra sina uppgifter. Myndigheterna inom utgiftsområdet har arbetat för att förebygga och motverka brottslighet. beräknar samhällsnyttan av beslagtagen narkotika och dopningsmedel respektive beslagtagen och omhändertagen alkohol och tobak. Beslagen av narkotika och dopningsmedel leder till en effekt som motsvarar ett samhällsekonomiskt värde på kostnaden för missbruk. Samhällsnyttan varierar över enskilda år bl.a. beroende på vilka preparat som beslagtas. Ju farligare ett preparat är, desto högre samhällsnyttovärde ges ett beslag av det. Samhällsnyttan gällande alkohol- och tobaksbeslag motsvaras av skattebortfallet. Tabell 2.11 Samhällsnytta av narkotika-, alkohol- och tobaksbeslag Samhällsnyttan beräknad efter beslag av narkotika och dopningsmedel ökade väsentligt . Detta kan främst hänföras till den beslagtagna mängden kokain och cannabis där ökningen låg på .