prop · H90323 · 2021-10-12 00:00:00 — De uppgifter som ska lämnas i tulldeklarationen i det andra EU- landet och som behöver för att kunna besluta om skatten, ska anses ha getts in till när de togs emot av det andra landets behöriga myndighet. Om ett beslut om skatt har fattats enligt första stycket ska, vid tillämpning av 7 § första stycket, tidsfristen för betalning av skatt beräknas från det att gäldenären underrättats om beslutet. Första–tredje styckena gäller endast när skatt ska fastställas och betalas enligt det förfarande som gäller för tull enligt 1 § andra stycket. Om en ansökan om återbetalning eller eftergift av tull görs enligt bestämmelserna i artikel 121 i förordning (EU) nr 952/2013, i den ursprungliga lydelsen, ska även frågan om återbetalning eller eftergift av skatt som avses i 1 § första stycket prövas. Vid prövningen gäller artiklarna 116–120 i den förordningen, i den ursprungliga lydelsen, i tillämpliga delar. Om en sådan ansökan görs i ett annat EU-land där en tullskuld uppkommit till följd av ingivandet av en tulldeklaration med stöd av klarering enligt artikel 179 i förordning (EU) nr 952/2013, i den ursprungliga lydelsen, ska Tull- verket på begäran av den återbetalning eller eftergift av skatt som beslutats för samma varor enligt 2 a §. Bestämmelsen om återbetalning och eftergift på eget initiativ i artikel 116.4i förordning (EU) nr 952/2013, i den ursprungliga lydelsen, ska tillämpas även på skatt som avses i 1 § första stycket. Vid återbetalning får avdrag göras för sådan beslutad tull och annan skatt som ska betalas till . I lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter finns också föreskrifter som begränsar rätten till återbetalning. Belopp som får dras av vid redovisning av skatt enligt mervärdesskattelagen (1994:200) eller som medför rätt till återbetalning enligt 10 kap. 9, 11–13 och 15 §§ den lagen betalas inte tillbaka. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 2 kap. 2 a § tillämpas första gången på tulldeklarationer som ges in efter ikraftträdandet. 3.Bestämmelsen i 2 kap. 19 § andra stycket i den nya lydelsen tillämpas första gången på ansökningar om återbetalning eller eftergift som görs efter ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1067) Prop. om skatt på kemikalier i viss elektronik Härigenom föreskrivs att 9 och 12 §§ lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik ska ha följande lydelse. Skattskyldig för import av skattepliktiga varor som är yrkesmässig för någon av de inblandade parterna är 1.om en tullskuld uppkommer i till följd av importen: den som är skyldig att betala tullen, 2. om importen avser en unions- 2. om importen avser en unions- vara eller om varan ska deklareras vara eller om varan ska deklareras för övergång till fri omsättning i för övergång till fri omsättning i men inte är belagd med men inte är belagd med tull: den som skulle ha varit skyldig tull: den som skulle ha varit skyldig att betala tullen om varan hade varit att betala tullen om varan hade varit 3. om en tullskuld uppkommer i ett annat EU-land, eller skulle ha uppkommit om varan hade varit belagd med tull, till följd av att en tulldeklaration ges in i det landet med stöd av ett sådant tillstånd för centraliserad klarering som avses i och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av om fastställande av en tullkodex för unionen: den som är eller skulle ha varit skyldig att betala tullen i det Med tullskuld och unionsvara förstås detsamma som i artikel 5 i förstås detsamma som i artikel 5 i förordning (EU) nr 952/2013. förordning (EU) nr 952/2013 av om fastställande av en tullkodex för unionen. Från skattskyldighet enligt första stycket undantas varor som, vid varornas övergång till fri omsättning enligt artikel 201 i förordning (EU) nr 952/2013, ägs av en godkänd lagerhållare. Skyldighet att betala skatt inträder Senaste lydelse 2020:568. Senaste lydelse 2020:568. 4. för den som är skattskyldig enligt 9 § första stycket 1 eller 2, då tullskulden uppkommer i enligt tullagstiftningen, eller skulle ha uppkommit om varan hade varit belagd med tull, och5. för den som är skattskyldig enligt 9 § första stycket 3, då tullskulden uppkommer eller skulle ha uppkommit i det andra EU-landet. 2021/22:23 1. för den som är godkänd lagerhållare, när a)en skattepliktig vara efter försäljning från lagerhållaren levereras till en köpare som inte är godkänd lagerhållare, b)en skattepliktig vara tas till eget försäljningsställe för detaljförsäljning, c)en skattepliktig vara tas i anspråk för annat ändamål än försäljning, d)godkännandet som lagerhållare återkallas, varvid skattskyldigheten omfattar skattepliktiga varor som då ingår i dennes lager, eller e)en skattepliktig vara förs in till efter det att lagerhållaren har förmedlat en distansförsäljning av varan från en undantagen säljare, 2. för den som är skattskyldig enligt 8 § 6, när den skattepliktiga varan tillverkas, 3. för den som är skattskyldig enligt 8 § 2, 3, 4, 5 eller 7, när den skattepliktiga varan förs in till , 4. för den som är skattskyldig enligt 9 §, när skyldighet att betala tull enligt tullagstiftningen inträder eller skulle ha inträtt om skyldighet att betala tull förelegat. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i lagen (2018:696) om skatt på vissa nikotinhaltiga produkter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2018:696) om skatt på vissa nikotinhaltiga produkter dels att 7, 11 och 18 §§ ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 17 § ska lyda ”Förfarande, omprövning och överklagande”. Skattskyldig för import av skattepliktiga varor är 1.om en tullskuld uppkommer i till följd av importen: den som är skyldig att betala tullen, unionsvara eller om varan ska unionsvara eller om varan ska deklareras för övergång till fri deklareras för övergång till fri omsättning i men inte är omsättning i men inte är belagd med tull: den som skulle ha belagd med tull: den som skulle ha varit skyldig att betala tullen om varit skyldig att betala tullen om varan hade varit tullbelagd. varan hade varit tullbelagd, 3. om en tullskuld uppkommer i ett annat EU-land, eller skulle ha uppkommit om varan hade varit belagd med tull, till följd av att en tulldeklaration ges in i det landet med stöd av ett sådant tillstånd för centraliserad klarering som avses i och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av om fastställande av en tullkodex för unionen: den som är eller skulle ha varit skyldig att betala tullen i det Från skattskyldighet enligt första Från skattskyldighet enligt första stycket undantas varor som, vid stycket undantas varor som, vid omsättning enligt artikel 201 i omsättning enligt artikel 201 i förordning (EU) nr 952/2013 av förordning (EU) nr 952/2013, ägs av en godkänd lagerhållare. ställande av en tullkodex för unionen, ägs av en godkänd Skyldighet att betala skatt inträder 1.för den som är godkänd lagerhållare, när 2021/22:23 a) en skattepliktig vara levereras till en köpare som inte är godkänd lagerhållare, b)en skattepliktig vara tas i anspråk för annat ändamål än försäljning, c)godkännandet som lagerhållare återkallas, varvid skattskyldigheten omfattar skattepliktiga varor som då ingår i dennes lager, 2. för den som är skattskyldig enligt 6 § 2 a, när den skattepliktiga varan tillverkas, 3. för den som är skattskyldig enligt 6 § 2 b eller c, när den skattepliktiga varan förs in till , 4.för den som är skattskyldig enligt 6 § 3, när den skattepliktiga varan används för annat ändamål än det avsedda, 5. för den som är skattskyldig 5. för den som är skattskyldig enligt 7 §, när skyldighet att betala enligt 7 § första stycket 1 eller 2, tull enligt tullagstiftningen inträder eller skulle ha inträtt om skyldighet att betala tull förelegat. tullagstiftningen, eller skulle ha uppkommit om varan hade varit belagd med tull, och 6. för den som är skattskyldig enligt 7 § första stycket 3, vid den tidpunkt då tullskulden uppkommer eller skulle ha uppkommit i det Beslut enligt 9 § får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. En begäran om omprövning av beslut om återbetalning enligt 15 § ska ha kommit in till från den dag då den som beslutet gäller fick del av det. I övrigt gäller bestämmelserna i 66 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244) vid omprövning av ett sådant beslut. Ett överklagande av beslut om återbetalning enligt 15 § ska ha kommit in till från den dag då den som beslutet gäller fick del av det. I övrigt gäller bestämmelserna i 67 kap. skatteförfarandelagen vid överklagande av ett sådant beslut. Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 18 § andra och tredje styckena tillämpas första gången på ansökningar om återbetalning som inkommit efter ikraftträdandet. 3.I övrigt gäller äldre bestämmelser fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 2. om importen avser en unionsvara eller om varan ska deklareras för övergång till fri omsättning i men inte är belagd med tull: den som skulle ha varit skyldig att betala tullen om varan hade varit tullbelagd,3. om en tullskuld uppkommer i ett annat EU-land, eller skulle ha uppkommit om varan hade varit belagd med tull, till följd av att en tulldeklaration ges in i det landet med stöd av ett sådant tillstånd för centraliserad klarering som avses i artikel 179 i och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av om fastställande av en tullkodex för unionen: den som är eller skulle ha varit skyldig att betala tullen i det andra EU-landet.Med tullskuld och unionsvara förstås detsamma som i artikel 5 i förordning (EU) nr 952/2013. 2.9Förslag till lag om ändring i lagen (2020:32) om skatt på plastbärkassar Härigenom föreskrivs att 5 och 10 §§ lagen (2020:32) om skatt på plastbärkassar ska ha följande lydelse. Skattskyldig för import av skattepliktiga varor är 1.om en tullskuld uppkommer i till följd av importen: den som är skyldig att betala tullen, 2. om importen avser en unionsvara eller om varan ska deklareras för övergång till fri omsättning i men inte är belagd med tull: den som skulle ha varit skyldig att betala tullen om varan hade varit tullbelagd. Med tullskuld och unionsvara förstås detsamma som i artikel 5 i och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av om fastställande av en tullkodex för unionen. Från skattskyldighet enligt första stycket undantas varor som ägs av en godkänd lagerhållare vid varornas övergång till fri omsättning enligt artikel 201 i förordning (EU) nr 952/2013. Skyldighet att betala skatt inträder 1. för den som är godkänd lagerhållare, när a)en skattepliktig vara levereras till en köpare som inte är godkänd lagerhållare, för den som är skattskyldig enligt 5 § första stycket 3, då tullskulden uppkommer eller skulle ha uppkommit i det andra EU-landet. b)en skattepliktig vara tas till eget försäljningsställe för detaljförsäljning, c)en skattepliktig vara tas i anspråk för annat ändamål än försäljning, d)godkännandet som lagerhållare återkallas, varvid skattskyldigheten omfattar skattepliktiga varor som då ingår i dennes lager, 2.för den som är skattskyldig enligt 4 § 2, när den skattepliktiga varan tillverkas, 3.för den som är skattskyldig enligt 4 § 3, när den skattepliktiga varan förs in till , 4. för den som är skattskyldig enligt 5 §, när skyldighet att betala tull enligt tullagstiftningen inträder eller skulle ha inträtt om skyldighet att betala tull förelegat. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdande. Ärendet och dess beredning har Europeiska unionens råd beslutat om vissa ändringar avseende beskattning av alkohol genom rådets direktiv (EU) 2020/1151 av om ändring av direktiv /83/EEG om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker. Direktivet finns i bilaga 1. Europeiska unionens råd har även beslutat om rådets direktiv (EU) 2020/262 av om allmänna regler om punktskatt och rådets direktiv (EU) 2019/2235 av om ändring av direktiv /112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt och direktiv /118/EG om allmänna regler för punktskatt vad gäller gemensamma försvarsinsatser inom unionen vilka ska vara genomförda De tre direktivens genomförande kräver vissa ändringar i svensk Mot denna bakgrund har promemorian punktskattedirektiv och vissa andra ändringar tagits fram inom Promemorians lagförslag i relevanta delar finns i Promemorian har remissbehandlats. remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i (Fi2021/00144). I denna proposition behandlas promemorians förslag avseende genomförandet av rådets direktiv (EU) 2020/1151, anpassningar med anledning av centraliserad klarering (förutom förslaget till ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam) och vissa andra ändringar. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 6, 7 och 9. I förhållande till lagrådsremissen har vissa mindre språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Generella bestämmelser om förfarandet vid hantering och flyttning av punktskattepliktiga varor finns i rådets direktiv /118/EG av om allmänna regler för punktskatt och om upphävande av direktiv /12/EEG, nedan kallat punktskattedirektivet. Direktivet innehåller ett system för att flytta varor obeskattade mellan medlemsstaterna (det s.k. uppskovsförfarandet) och reglerar bland annat när och i vilken medlemsstat som beskattning ska ske. Andra direktiv på punktskatteområdet Utöver punktskattedirektivet regleras beskattning av energiprodukter, alkoholvaror och tobaksvaror även av andra direktiv som innehåller särskilda regler för respektive varugrupp. Vad avser alkoholvaror finns det bestämmelser om vilka varor som ska beskattas och strukturen för denna beskattning i rådets direktiv /83/EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker. Vissa minimisatser för alkoholvaror finns i rådets direktiv /84/EEG av om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker. Cigaretter, cigarrer, cigariller och röktobak omfattas av bestämmelserna i rådets direktiv /64/EU av om strukturen och skattesatserna för punktskatten på tobaksvaror. Detta direktiv omfattar dock inte snus och tuggtobak, vilka inte heller omfattas av de förfaranderegler som följer av punktskattedirektivet. Energiprodukter och elektricitet omfattas av rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, nedan kallat energiskattedirektivet. I energiskattedirektivet finns bestämmelser om strukturer för och miniminivåer för beskattning av energiprodukter m.m. Av energiskattedirektivet framgår även att vissa uppräknade energiprodukter (bl.a. drivmedel som diesel och bensin) ska omfattas av det EU-harmoniserade förfarande som regleras i punktskattedirektivet. Övriga energiprodukter omfattas inte av det förfarande som följer av punktskattedirektivet utan hanteras inom ett nationellt förfarande. Administrativt samarbete på punktskatteområdet och EMCS I rådets förordning (EU) nr 389/2012 av om administrativt samarbete i fråga om punktskatter och om upphävande av förordning (EG) nr 2073/2004 finns bestämmelser om administrativt samarbete. Utbytet av information inom ramen för förordningen sker i stor utsträckning genom det datoriserade systemet, EMCS. I förordningen finns även bestämmelser om det s.k. där de aktörer som godkänns av medlemsstaterna för att agera i det datoriserade systemet ska registreras. Till grund för införandet av EMCS finns även ett beslutet från rådet och nr 1152/2003/EG om datorisering av uppgifter om förflyttningar och kontroller av punktskattepliktiga varor, numera ersatt av beslut (EU) 2020/263. Av beslutet framgår bl.a. medlemsstaternas och Europeiska kommissionens roller inom ramen för framtagande och underhåll av systemet. Reglerna för mervärdesskatt är i stor utsträckning harmoniserade inom EU. Grunden för regelverket finns i rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet). 2021/22:23 4.2 Punktskattedirektivet är genomfört i svensk lagstiftning huvudsakligen genom lagen (1994:1563) om tobaksskatt, lagen (1994:1564) om alkoholskatt och lagen (1994:1776) om skatt på energi. Vissa bestämmelser om kontroll finns i lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter. Även bestämmelserna i övriga direktiv på punktskatteområdet har genomförts genom nämnda lagar. Bestämmelser om mervärdeskatt finns huvudsakligen i mervärdesskattelagen (1994:200), men det finns även bestämmelser avseende mervärdesskatt i andra lagar som t.ex. i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import. 5Genomförandet av ändringar i alkoholskattedirektivet antogs rådets direktiv (EU) 2020/1151 om ändring av direktiv /83/EEG om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker, nedan kallat ändringsdirektivet. Genom detta gjordes flera ändringar i direktiv /83/EEG, nedan kallat alkoholskattedirektivet. Merparten av dessa ändringar är frivilliga för medlemsstaterna och behöver därför inte genomföras i svensk rätt. Vissa andra av ändringarna påverkar inte , exempelvis för att de avser nationella specialregler för andra medlemsstater. Det finns dock vissa ändringar som måste genomföras i svensk rätt. Dessa ändringar rör: –utfärdande av intyg till små oberoende producenter av alkoholdrycker –uppdaterade hänvisningar till Kombinerade nomenklaturen (KN) –förändrade regler avseende fullständigt denaturerad alkohol –vissa förtydliganden avseende delvis denaturerad alkohol. 5.2Utfärdande av intyg till små oberoende producenter av alkoholdrycker Regeringens förslag: ska utfärda intyg till små oberoende producenter av alkoholdrycker. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om intygens innehåll, förfarandet vid utfärdande av intygen, och avgifter som tas ut om förfaranderegler inte har följts. Promemorians förlag överensstämmer i sak med regeringens. Promemorians förslag har dock en delvis annorlunda lagteknisk lösning. Remissinstanserna: Ett flertal remissinstanser, bl.a. , , , Förvaltningsrätten i , , , , och har inte något att invända mot förslagen i promemorian. har lämnat förslag till en lagteknisk justering. Övriga remissinstanser har inte yttrat sig särskilt i denna del. Skälen för regeringens förslag: I alkoholskattedirektivet finns vissa frivilliga möjligheter för medlemsstater att tillämpa nedsatt alkoholskatt på öl och etylalkohol från små oberoende producenter. Genom de ändringar som beslutades utökas dessa möjligheter till att även gälla små oberoende producenter av vin, andra jästa drycker än vin eller öl samt mellanklassprodukter. Om en medlemsstat väljer att tillämpa nedsatta skattesatser måste de tillämpas lika på producenter från andra medlemsstater. Om exempelvis ett inhemskt bryggeri av en viss storlek ges nedsatt skatt måste ett motsvarande bryggeri från en annan medlemsstat ges samma nedsättning. För att underlätta denna likabehandling införs även regler om att medlemsstaterna på begäran ska utfärda ett årligt intyg till oberoende små producenter som är etablerade på deras territorium vilket bekräftar deras totala årliga produktion och att de uppfyller vissa kriterier. Detta får dock ske genom att producenterna själva intygar sin produktion och att de uppfyller kriterierna. Ett intyg utfärdat i en medlemsstat ska i princip accepteras i övriga medlemsstater. har inte några regler om nedsatt alkoholskatt för små oberoende alkoholproducenter. Reglerna i direktivet om utfärdande av intyg gäller dock ändå på så sätt att blir skyldigt att utfärda intyg till små oberoende alkoholproducenter etablerade i . Dessa intyg kommer inte att påverka den svenska beskattningen men kan användas av de svenska producenterna för att visa att de har rätt till nedsatt skatt i medlemsstater som tillämpar sådana regler. Av ändringsdirektivet framgår att Europeiska kommissionen ska anta genomförandeakter som fastställer bl.a. formen för intygen. Dessa genomförandeakter kommer att bli direkt tillämpliga och ska således inte genomföras i svensk rätt. Eftersom några genomförandeakter ännu inte har beslutats är det oklart exakt vad de kommer att omfatta. Eftersom intygen inte kommer att påverka den svenska beskattningen eller några andra svenska rättsförhållanden kan dock regleringen av intygen till stor del genomföras i förordning eller föreskrifter, vilka kan beslutas när reglerna i genomförandeakterna är kända. Även om direktivet ger en möjlighet att ha ett system där producenterna själva intygar sin årsproduktion och att de uppfyller kriterierna anser regeringen att det i bör vara en myndighet som utfärdar intygen. Även om intygen inte påverkar den svenska beskattningen bedöms det lämpligt att ska vara den myndighet som utfärdar intygen i . Producenterna torde i de allra flesta fall redan ha kontakt med och om det kommer att inkomma förfrågningar från andra medlemsstater kring intygen kommer de normalt att komma från skattemyndigheterna i dessa medlemsstater. Att ska utfärda intygen bör dock inte innebära att självständigt ska behöva inhämta de uppgifter som ligger till grund för intyget. Det bör i stället vara producenten som vill 2021/22:23 att ett intyg ska utfärdas som ska lämna de uppgifter som behövs till och ansvara för att lämnade uppgifter är korrekta. kan sedan vid misstanke om felaktigheter kontrollera uppgifterna och då ha möjlighet till förelägganden eller revision. Regeringen föreslår därför att det i lagtexten anges att utfärdar de aktuella intygen, vilka regler om förelägganden och revision som ska vara tillämpliga samt att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter som tas ut av en producent om denna till har lämnat felaktiga uppgifter till grund för utfärdandet av intyg eller inte till i rätt tid har anmält att förhållandena som ligger till grund för ett utfärdat intyg har ändrats. Regeringen föreslår även att det i lagtexten upplyses om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter om intygens innehåll och förfarandet vid utfärdande av intygen. Intygen definieras inte närmare i lagtexten, utan en hänvisning görs till relevant bestämmelse i punktskattedirektivet. Hänvisningen till direktivet är statisk, alltså en hänvisning till direktivet i en viss lydelse. Förslaget medför införandet av nya 36 och 37 §§ lagen (1994:1564) om alkoholskatt. 5.3KN-nummer och denaturerad alkohol Regeringens förslag: Hänvisningarna i lagen om alkoholskatt till KN- nummer uppdateras. Reglerna om skattefrihet för fullständigt denaturerad alkohol ändras så att skattefrihet endast beviljas om denaturering har skett i enlighet med kraven i den medlemsstat där alkoholen har frisläppts för konsumtion. Bestämmelserna om skattefrihet för delvis denaturerad alkohol förtydligas. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: är positiv till att skattefrihet för fullständigt denaturerad alkohol endast ska beviljas om denaturering har skett i enlighet med kraven i den medlemsstat där alkoholen har frisläppts för konsumtion, men påpekar att det innebär att de som handlar med fullständigt denaturerad sprit i får olika förutsättningar beroende på om produkten släppts för konsumtion i eller i annat EU-land. Motsvarande ändring bör även ska göras i alkohollagen. Även hänvisningarna till KN-nummer i alkohollagen bör uppdateras. anser att förändringarna avseende fullständigt denaturerad alkohol är en betydande förändring i förhållande till vad som gäller och att det i det fortsatta lagstiftningsarbetet behöver förklaras vad innebörden blir av att bestämmelserna ändrats. välkomnar att hänvisningen till KN-nummer uppdateras. Övriga remissinstanser har inte yttrat sig särskilt i denna del.