prop · H9031d27 · 2021-09-20 00:00:00 — Allmänna bidrag till kommuner 2021/22:1 Utgiftsområde 25 Utgiftsområde 25 – Allmänna bidrag till kommuner 1 Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................................. 2 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ...................................................... Mål för utgiftsområdet.......................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................................... 2.5.1 Det ekonomiska resultatet för sektorn ökade 2020 ........................... 2.5.2 Intäkts- och kostnadsutveckling i kommunsektorn........................... 2.5.3 Investeringarna och skuldsättningen minskade ................................ 2.5.4 Utfallet skiljer sig åt mellan kommuner och mellan regioner ......... 2.5.5 Statens styrning av kommuner och regioner har ökat..................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... 2.6.1 Kommuner och regioner har både stort ansvar och stor frihet att utforma sin verksamhet ........................................................................ 2.6.2 Statliga insatser har bidragit till måluppfyllelsen............................... 2.7.1 Fortsatt osäker ekonomisk utveckling ............................................... 2.7.2 Förstärkningar av det generella statsbidraget behövs ...................... 2.7.3 Utmaningarna förutsätter en lämplig statlig styrning....................... 2.7.4 Väl fungerande ramverk ger goda förutsättningar ........................... 2.8.1 1:1 Kommunalekonomisk utjämning................................................. 2.8.2 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader .......................................... 2.8.3 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer ...................... 2.8.4 1:4 Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner.................. 2.8.5 1:5 Stöd till befolkningsmässigt mindre kommuner ........................ 2021/22:1 Utgiftsområde 25 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt tabell 1.1. 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer 1:4 Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner 1:5 Medel till befolkningsmässigt mindre kommuner Summa anslag inom utgiftsområdet 1:4 Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner Summa beställningsbemyndiganden inom utgiftsområdet 2Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet omfattar fem anslag. Inom ramen för anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning redovisas flera olika bidrag och avgifter (se avsnitt 2.8.1). Utgiftsområdet omfattar vidare anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader (inkomsttitel Utjämningsavgift för LSS-kostnader), se avsnitt 2.8.2. I utgiftsområdet ingår också anslaget 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer (se avsnitt 2.8.3), anslaget 1:4 Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner (se avsnitt 2.8.4) och anslaget 1:5 Stöd till befolkningsmässigt mindre kommuner (se avsnitt 2.8.5). Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 1:2 Utjämningsbidrag för LSS- 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska 1:4 Tillfälligt stöd till enskilda 1:5 Medel till befolkningsmässigt 2020 1:4 Stöd med anledning av 2020 1:5 Stöd till kommunsektorn för Totalt för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. I denna proposition föreslås att utgifterna inom utgiftsområdet sammantaget minskas med 2022 jämfört med . Anledningen till detta är främst förslag om förändrade generella statsbidrag till kommunsektorn. Därutöver föreslås ett antal ekonomiska regleringar till följd av förändrade uppgifter och förutsättningar som netto ökar anslagsnivån (se avsnitt 2.8.1). Målet för utgiftsområdet är att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och regioner som bidrar till en effektiv verksamhet med hög kvalitet (prop. 2008/09:1 utg.omr. 25 avsnitt 2.3, bet. 2008/09:FiU3, 2008/09:150). 2021/22:1 Utgiftsområde 25 2.4Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Regeringens redovisning utgår från följande bedömningsgrunder: –årets resultat, –skillnader i resultat, kostnadsutveckling och skuldsättning mellan kommuner respektive mellan regioner, och –utvecklingen av statens styrning av kommuner och regioner. Bedömningsgrunden som avser utvecklingen av statens styrning bygger bl.a. på Statskontorets årliga rapporter om utvecklingen av den statliga styrningen av kommunsektorn (dvs. samtliga kommuner och regioner som en helhet) och myndighetens redovisningar av samtliga riktade statsbidrag. 2.5.1Det ekonomiska resultatet för sektorn ökade 2020 Resultatet som andel av skatteintäkter och generella bidrag var hög För att bedöma de ekonomiska förutsättningarna i kommunsektorn är utvecklingen av årets resultat en viktig indikator. Starka resultat innebär generellt sett bättre förutsättningar för kommunsektorn att tillhandahålla välfärd av hög kvalitet och en hållbar välfärd på lång sikt. Kommunsektorn redovisade 2020 ett sammantaget positivt resultat om . Resultatet förbättrades jämfört med resultatet , både för kommunerna och för regionerna. Kommunernas resultat var och regionernas (se diagram 2.1). Diagram 2.1 Årets resultat i kommunsektorn 2000–2020 00 01 02 03 04 05 06 07 Enligt kommunallagen (2017:725) ska kommuner och regioner ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet. Varje kommun och region beslutar själv om riktlinjer för detta. Ett vanligt förekommande mål är att årets resultat ska uppgå till en viss angiven 2021/22:1 Utgiftsområde 25 andel av skatteintäkter och generella statsbidrag. Vilken nivå som är lämplig beror på den enskilda kommunens eller regionens förutsättningar. Kommunsektorns resultat som andel av skatteintäkter och generella statsbidrag uppgick (5,för kommunerna och för regionerna), vilket var högre än genomsnittet 2010–2019, som uppgick till . Kommuner och regioner får enligt kommunallagen reservera medel till en resultatutjämningsreserv. Vid utgången av 2020 fanns det avsatta i resultatutjämningsreserver, vilket var högre än 2019. Reserverna uppgick vid utgången av 2020 till för kommunerna och till Nästan alla redovisade ett positivt balanskravsresultat Kommuner och regioner ska enligt kommunallagen som huvudregel upprätta en budget så att intäkterna överstiger kostnaderna (balanskravet). Detta anger den lägsta godtagbara resultatnivån och följs upp genom balanskravsresultatet. Enligt lagen (2018:597) om bokföring och redovisning beräknas ett balanskravsresultat genom att årets resultat justeras för vissa poster (se vidare Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 5.3). uppgick balanskravsresultatet till för sektorn som helhet. Samtliga regioner och av kommunerna redovisade positiva balanskravsresultat. Det var en större andel än 2019 för både kommunerna och regionerna. Koncernernas resultat har ökat De flesta kommuner och regioner har någon del av sin verksamhet organiserad i företagsform. Exempelvis har flertalet kommuner ett bostads- och fastighetsbolag. Kommuner och regioner äger totalt nästan 2 000 företag. Företagens ekonomiska resultat och ställning redovisas tillsammans med kommunens respektive regionens uppgifter i de sammanställda räkenskaperna, dvs. Det totala resultatet enligt koncernredovisningarna var högre än resultatet i kommunsektorn 2010–2020. Totalt uppgick årets resultat 2020 i koncernredovisningarna till nästan , varav kommunernas koncerner stod för . Resultatet var högre än det årliga genomsnittet 2010–2019. 2.5.2Intäkts- och kostnadsutveckling i kommunsektorn De totala intäkterna ökade kraftigt Kommunsektorns totala intäkter ökade och uppgick till nästan Den övervägande delen, , utgjordes av skatteintäkter (se diagram 2.2). Till skillnad från de senaste årens jämförelsevis kraftiga förstärkningar av kommunsektorns samlade skatteintäkter, som följt av den starka konjunkturen, ökade skatteintäkterna 2020 bara svagt med , vilket motsvarade en ökning på . I genomsnitt ökade skatteintäkterna med Medelskattesatsen för kommunsektorn uppgick , vilket var en ökning med har medelskattesatsen ökat . Det är regionerna som står för ökningen av skattesatsen. Staten bidrar till finansieringen av de kommunala verksamheterna, dels genom generella statsbidrag inom detta utgiftsområde, dels genom riktade statsbidrag, inklusive kostnadsersättningar, inom andra utgiftsområden. De generella statsbidragen ökade med nästan 2020 och utgjorde av kommunsektorns intäkter. Kommuner och regioner kompenserades också genom generella statsbidrag 2021/22:1 Utgiftsområde 25 för bl.a. minskade skatteintäkter som en följd av sänkt skatt för personer och för kostnader för nya åligganden. Det tillskott av generella statsbidrag med som gjordes 2017 har gradvis omfördelats från ett särskilt anslag med en fördelningsnyckel, där hänsyn tagits till antalet asylsökande och nyanlända, till anslaget för kommunalekonomisk utjämning. fördelades, , till kommuner och regioner baserat på deras mottagande av asylsökande och nyanlända. aviserade regeringen att de generella statsbidragen skulle föreslås öka med i propositionen Vårändringsbudget . beslutade att ytterligare skulle avsättas för att stärka välfärden för (bet. 2019/20:FiU49, rskr. 2019/20:163) och det nya anslaget 1:5 Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden uppfördes på budgeten. Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget tillfördes ytterligare i generella statsbidrag för att upprätthålla samhällsviktiga funktioner som vård, skola och omsorg samt kollektivtrafik med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19 (prop. 2019/20:99 utg.omr. 25, bet. 2019/20:FiU21, 2019/20:340). Efter förslag i en extra proposition med ändringar i budgeten tillfördes ytterligare i generella statsbidrag till kommuner och regioner med anledning av spridningen av covid-19 (prop. 2019/20:181 utg.omr. 25, bet. 2019/20:FiU61, rskr. 2019/20:351). De riktade statsbidragen, inklusive kostnadsersättningarna, inom andra utgiftsområden ökade och utgjorde av kommunsektorns totala intäkter 2020 (se diagram 2.2). En stor del av ökningen utgjordes av riktade statsbidrag och ersättningar för merkostnader till följd av spridningen av covid-19. Diagram 2.2 Fördelning av kommunsektorns intäkter 2010–2020 Anm.: I det generella bidraget till regionerna ingår i denna sammanställning bidrag för läkemedelsförmånerna, som stod för av totalbeloppet. Uppgifter i detta diagram baseras på uppgifter från Kommuner och regioner utifrån kommuners och regioners räkenskapssammandrag medan utvecklingen av intäkterna totalt sett utgår från resultaträkningen i räkenskapssammandraget. Uppgifterna kan därför skilja sig något åt. Källor: och Kommuner och Regioner. Generella statsbidrag fördelas främst via utjämningssystemet Generella statsbidrag fördelas till största delen via det kommunalekonomiska utjämningssystemet. fick kommunerna och regionerna via utjämningssystemet. Det kommunalekonomiska utjämningssystemet har till syfte att ge kommuner och regioner likvärdiga ekonomiska förutsättningar, trots strukturella skillnader. Utjämningssystemet finansieras till största delen av statliga medel. En mindre del av 2021/22:1 Utgiftsområde 25 utjämningssystemet finansieras genom att vissa kommuner och regioner betalar en avgift till systemet. Den kommunalekonomiska utjämningens betydelse som intäktskälla skiljer sig åt mellan enskilda kommuner och regioner. När alla bidrag och avgifter summeras per kommun varierade beloppen mellan -19 500 och per invånare 2020. Det genomsnittliga ovägda beloppet per kommun, när hänsyn inte tas till olikheter i antalet invånare, var per invånare. Av kommunerna var 11 stycken nettobetalare. Det genomsnittliga ovägda beloppet per region var per invånare 2020. Det högsta bidraget var per invånare. En region, Region , var nettobetalare, med en avgift om per invånare. De ändringar i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning som trädde i kraft innebar sammantaget en förstärkt utjämning, och därmed ökad omfördelning, bl.a. utifrån faktorer som gles bebyggelse, befolkningsförändringar och socioekonomiska faktorer som utbildningsnivå och inkomststandard. Omfördelningen i kostnadsutjämningen , mätt som storleken på de sammantagna bidragen respektive avgifterna inom systemet, var ca för kommunerna och ca för regionerna. Det var en ökning med ca inom kostnadsutjämningen för både kommunerna och regionerna. Kostnaderna utvecklades relativt svagt Kommunsektorns totala kostnader uppgick till , vilket var en ökning jämfört med . Ökningen var därmed lägre än genomsnittet –2019, som uppgick till . Den lägre kostnadsökningstakten berodde främst på spridningen av covid-19. Kostnadsökningstakten var lägre i kommunerna än i regionerna. Kostnader för pedagogisk verksamhet, omsorg samt hälso- och sjukvård utgör huvuddelen av kommunsektorns verksamhetskostnader. Kostnader för personal är den största enskilda kostnadsposten i välfärdsverksamheterna. Personalkostnaderna utgjorde av kostnaderna 2020, vilket var något lägre än 2019. Välfärd tillhandahålls även av privata aktörer, huvudsakligen privata företag, som bedriver t.ex. vård, skola och omsorg. Sammantaget utgjorde köp från och bidrag till dessa aktörer av kommunsektorns kostnader 2020. Andelen var i nivå med det genomsnittliga utfallet –2019. Inom vård och omsorg respektive pedagogisk verksamhet utgjorde andelen köp av kommunernas kostnader, och inom regionernas hälso- och sjukvård utgjorde andelen av kostnaderna 2020. Demografisk utveckling påverkar intäkter och kostnader Förändringar i befolkningens storlek och sammansättning påverkar behovet av välfärdstjänster. En kraftig ökning av antalet invånare i åldersgruppen har påverkat såväl regionernas hälso- och sjukvård som kommunernas vård och omsorg. är ökningstakten högst vad gäller personer (se diagram 2.3). Antalet barn och unga har ökat kraftigt . –2019 skedde en ökning i alla åldersgrupper, dvs. vad gäller barn i förskole-, grundskole- och gymnasieålder. skedde dock en minskning av antalet barn i förskoleålder. 2021/22:1 Utgiftsområde 25 Antalet invånare i åldern 20–ökade i en lägre takt än antalet barn och unga samt äldre 2020. Försörjningskvoten, dvs. antalet personer som är yngre eller – i relation till antalet personer i åldern 20–, ökade från 0,71 till 0,77 . En ökad försörjningskvot betyder att färre ska försörja fler. Eftersom skatteintäkterna står för den största andelen av kommunsektorns intäkter påverkas sektorns ekonomi av att en mindre andel av befolkningen betalar inkomstskatt. Diagram 2.3 Förändring av folkmängd per åldersgrupp 2010–2020 Anm.: Basår 2010. Källor: och egna beräkningar. Kommunernas intäkter och kostnader Intäktsökningen i kommunerna var sammantaget högre 2020 än 2019. Skatteintäktsutvecklingen var relativt svag, men de stora tillskotten av statsbidrag med anledning av spridningen av covid-19 ledde till en positiv utveckling av intäkterna. Skatteintäkterna ökade 2020 i en markant lägre takt än genomsnittet 2010–2019. Kostnadsökningen i kommunerna var låg (se diagram 2.4). Detta förklaras huvudsakligen av att pandemin har begränsat viss verksamhet i kommunerna. har kostnadsökningstakten minskat jämfört med perioden –2017, då kostnadsökningarna till följd av mottagande av asylsökande och nyanlända var höga. ökade också de statliga ersättningarna till kommuner och regioner för mottagandet av asylsökande och nyanlända. Intäkterna från ersättningarna för mottagandet har sedan minskat, eftersom större delen av ersättningarna utbetalas . 2021/22:1 Utgiftsområde 25 Diagram 2.4 Kommunernas intäkter och kostnader 2010–2020 Totalt och årliga förändringar Anm.: Enligt resultaträkningen exkl. extraordinära poster. Den största andelen av kommunernas kostnader används till pedagogisk verksamhet (se tabell 2.2). Kostnadsökningen 2020 var störst inom verksamhetsområdet vård och omsorg varav äldreomsorgen hade den största ökningen. Jämfört med genomsnittet för den närmast föregående femårsperioden var kostnadsökningen lägre inom alla verksamheter, utom för äldreomsorgen och ekonomiskt bistånd. En bidragande orsak till det var pandemin. Tabell 2.2 Verksamhetens kostnader kommuner Miljarder kronor och förändring i procent -1,7 Anm.: Övrigt för kommuner ingår kultur och fritid, infrastruktur och skydd, affärsverksamhet, arbetsmarknadsåtgärder och flyktingmottagande m.m. Uppgifter i denna tabell baseras på uppgifter från Kommuner och regioner utifrån kommuners och regioners räkenskapssammandrag medan utvecklingen av kostnaderna totalt sett utgår från resultaträkningen i räkenskapssammandraget. Uppgifterna kan därför skilja sig något åt. Källor: och Kommuner och Regioner. Regionernas intäkter och kostnader Regionernas totala intäkter ökade 2020 (se diagram 2.5), främst till följd av de stora tillskotten av statsbidrag med anledning av spridningen av covid-19. Ökningen var högre än genomsnittet –2019, som uppgick till . 2021/22:1 Utgiftsområde 25 Regionernas totala kostnader ökade 2020, vilket var högre än de genomsnittliga årliga kostnadsökningarna om 2010–2019. Diagram 2.5 Regionernas intäkter och kostnader 2010–2020 Totalt och årliga förändringar Hälso- och sjukvårdens kostnader ökade i en högre takt än genomsnittet för den senaste femårsperioden (se tabell 2.3), vilket främst berodde på pandemin. Kostnadsökningarna var högst för läkemedel, följt av primärvård och specialiserad psykiatrisk vård. Kostnaderna för tandvård minskade av samma orsak. Kostnadsutvecklingen för regional utveckling samt trafik och infrastruktur ökade i en lägre takt 2020 än genomsnittet . Tabell 2.3 Verksamhetens kostnader regioner Miljarder kronor och förändring i procent Hälso- och sjukvård, totalt -3,1 varav övrig hälso- och varav läkemedel (öppen)1 1Avser kostnader för läkemedel i öppenvård. Anm.: I kostnader för hälso- och sjukvård ingår också kostnader för tandvård och politisk verksamhet. Uppgifter i denna tabell baseras på uppgifter från Kommuner och regioner utifrån kommuners och regioners räkenskapssammandrag medan utvecklingen av kostnaderna totalt sett utgår från resultaträkningen i räkenskapssammandraget. Uppgifterna kan därför skilja sig något åt. Källor: och Kommuner och Regioner. 2021/22:1 Utgiftsområde 25 2.5.3Investeringarna och skuldsättningen minskade Reinvesteringar i befintliga verksamhetslokaler, och det behov som den demografiska utvecklingen innebär, medför ökade investeringar i verksamhetslokaler, såsom skolor, äldreboenden och sjukhus. Kommuner och regioner finansierar en del av investeringarna med egna medel genom det utrymme som skapas via årets resultat och avskrivningar. Utvecklingen av skuldsättningen i kommuner och regioner beror till följd av detta bl.a. på hur stor andel av investeringarna som en kommun kan finansiera med egna medel. Skuldsättningen är därmed en viktig indikator på sektorns ekonomiska ställning. Stora investeringar sker i de kommun- och regionägda företagen. Kommuner och regioner tar upp lån för vidareutlåning till sina företag och går även i borgen för företagens lån till investeringar vilket påverkar skuldsättningen. med ökande investeringsnivåer minskade investeringstakten 2020. Kommunsektorn investerade för 2020, varav kommunerna stod för nästan . Sektorns investeringar minskade jämfört med , vilket kan jämföras med genomsnittet –2019, då investeringstakten i genomsnitt ökade . av investeringarna finansierades med egna medel 2020, vilket var en betydligt större andel än genomsnittet –2019, som uppgick till . Självfinansieringsgraden var högre 2020 både för kommunerna och för regionerna jämfört . Även låneskulden minskade av ökad skuldsättning (se diagram 2.6). Låneskulden är både kort- och långfristig. Den långfristiga delen av låneskulden uppgick till för sektorn som helhet, varav kommunernas låneskuld uppgick till . Detta innebar att låneskulden minskade med totalt () jämfört med . Den genomsnittliga ökningstakten 2010–2019 var . Kommunernas låneskuld 2020 minskade mer än regionernas (för kommunerna och med för regionerna). Kommuner och regioner har också kortfristiga lån hos olika kreditinstitut. Diagram 2.6 Kommunsektorns långfristiga lån 2010–2020 Nyckeltalet soliditet visar hur stor andel av tillgångarna som finansierats med eget kapital och därmed den finansiella styrkan på lång sikt. Soliditeten inklusive pensionsåtaganden fortsatte att förstärkas för både kommunerna och regionerna 2020 (se diagram 2.7). Den positiva förändringen var bl.a. en följd av en förbättring av 2021/22:1 Utgiftsområde 25 resultatet, en minskning av skuldsättningen och en minskning av pensionsåtagandet . Kommunernas och regionernas soliditet, inklusive pensionsåtaganden ingångna , uppgick till respektive -2020. Regionernas soliditet inklusive pensionsåtaganden ingångna har stärkts mer än kommunernas den senaste tioårsperioden. Soliditeten exklusive pensionsåtagandena ingångna är högre än soliditeten inklusive åtagandena. Kommunsektorns soliditet 2010–2020 2.5.4Utfallet skiljer sig åt mellan kommuner och mellan regioner Förbättrat resultat i alla kommungrupper men skillnader kvarstår Det finns stora skillnader mellan olika kommuner och mellan olika kommungrupper i fråga om bl.a. resultat, kostnadsutveckling och skuldsättning (se tabell 2.4). Tre kommungrupper, de s.k. huvudgrupperna, används i jämförelsen nedan. Indelningen är gjord av Kommuner och Regioner (SKR) och baseras i huvudsak på kriterierna storlek på tätorten, närhet till större tätort och pendlingsmönster. Huvudgrupperna är storstäder och storstadsnära kommuner, större städer och kommuner nära större stad samt mindre städer/tätorter och landsbygdskommuner. Årets resultat som andel av generella statsbidrag och skatter 2020 var högst i kommungruppen storstäder och storstadsnära kommuner och lägst i kommungruppen mindre städer/tätorter och landsbygdskommuner. Utfallen 2020 var högre för samtliga kommungrupper jämfört med det årliga genomsnittet 2010–2019. Det finns även en spridning inom grupperna, dvs. mellan enskilda kommuner inom samma kommungrupp. Andelen kommuner som hade negativa balanskravsresultat var högst i kommungruppen mindre städer/tätorter och landsbygdskommuner (4,). Andelen kommuner med negativa balanskravsresultat minskade 2020 jämfört med genomsnittet 2010–2019 i samtliga tre kommungrupper. De långfristiga lånen var högst i kommungruppen större städer och kommuner nära större stad. Storstäder och storstadsnära kommuner uppvisade den starkaste soliditeten. Kostnadsutvecklingen var lägre 2020 för samtliga kommungrupper jämfört med genomsnittet 2010–2019. Kostnaderna ökade mest i gruppen mindre städer/tätorter 2021/22:1 Utgiftsområde 25 Kostnadsutvecklingen påverkades av spridningen av covid-19, liksom av den demografiska utvecklingen i kommungruppen. Den genomsnittliga folkmängden per kommun ökade i samtliga tre kommungrupper 2020, men ökningstakten avtog jämfört med och åren . Ökningstakten var lägst, , i kommungruppen mindre städer/tätorter och landsbygdskommuner. Kostnadsutvecklingen påverkas av förändringarna av storleken på de olika åldersgrupperna. I gruppen mindre städer/tätorter och landsbygdskommuner minskade det genomsnittliga antalet personer i åldern 0–, efter att ha ökat –2019. Denna åldersgrupp fortsatte att öka i de övriga två kommungrupperna. Det genomsnittliga antalet personer i åldern 20–minskade i gruppen mindre städer/tätorter och landsbygdskommuner, medan det ökade i de övriga två kommungrupperna.