prop · H9031d7 · 2021-09-20 00:00:00 — På grund av covid-19 har övningsverksamheten dock varit begränsad. Utmaningarna under pandemin understryker vikten av fortsatt långsiktig utveckling med att stärka totalförsvaret i och därigenom också en stärkt krisberedskap. Covid-19 har bidragit till Försvarsmaktens förmåga att samverka med civila myndigheter genom det stöd som lämnats till samhället, exempelvis genom stabsresurser, transporter och sjukvårdsresurser. Krigsplaceringen för bevakningsansvariga myndigheter är genomförd, något som är av central betydelse för totalförsvarets förmåga. Att samverkan mellan militära och civila aktörer i totalförsvaret har ökat innebär också att förmågan har utvecklats att stödja Försvarsmakten. Regeringen bedömer att den gemensamma handlingsplanen för informations- och cybersäkerhet ger värdefull information till regeringen. Samverkan mellan de sju myndigheterna är nödvändig och viktig för att få en samlad bild. Regeringen bedömer att etableringen av ett nationellt cybersäkerhetscenter är ett centralt och viktigt steg i det fortsatta arbetet med att stärka informations- och cybersäkerheten i . Som framgår av redovisningen i bilaga Resultatredovisning försvarsbeslutsperioden –2020, bedömer regeringen att totalförsvarets förmåga har stärkts –2020 i sin helhet. Arbetet som genomförts har skapat grundläggande förutsättningar för att nå målet för totalförsvaret –2025. Regeringen bedömer att det kommer att krävas ett omfattande arbete och att ett flertal utmaningar måste hanteras för att uppnå önskad effekt. Regeringens fokus är att genomföra den försvarspolitiska inriktning som framgår av propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30). 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Förstärkningen fortsätter av såväl det militära som det civila försvaret för att öka den operativa förmågan i enlighet med propositionen. De tillskott som tidigare aviserats innebär den största satsningen på totalförsvaret i modern tid. –2025 kommer nivån på anslagen till det militära försvaret öka successivt med i jämförelse med 2020. De aviserade anslagsökningarna till det civila försvaret innebär att anslagen ökar med sammantaget jämfört med i syfte att stärka och ytterligare intensifiera återuppbyggnaden av det civila försvaret. Sammantaget innebär detta en substantiell förstärkning för att öka den samlade förmågan i totalförsvaret. Med utgångspunkt i regeringens inriktning ska Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), i samverkan med bevakningsansvariga myndigheter, utveckla en sammanhängande planering för totalförsvaret 2021–2025. Försvarsmakten och MSB ska vidare stödja de bevakningsansvariga myndigheterna i deras arbete med att fortsatt stärka det civila försvaret. Det är särskilt viktigt att arbetet med att stärka motståndskraften i de viktigaste samhällsfunktionerna vidareutvecklas och fördjupas. Utifrån regeringens övergripande inriktning ska Försvarsmakten och MSB ta fram gemensamma planeringsantaganden för totalförsvaret. Försvarsmakten ska fortsatt utveckla arbetet med att tydliggöra myndighetens behov av stöd från det civila försvaret under höjd beredskap och då ytterst krig och delge berörda aktörer relevanta delar av försvarsplaneringen. Planeringen för det civila försvarets stöd till Försvarsmakten under höjd beredskap ska utvecklas såväl på nationell som regional nivå. De stödbehov som identifieras och förmågan att tillgodose dessa behov är en viktig del i planeringen. Vidare kommer regeringen att verka för att den svenska försörjningsberedskapen utvecklas och att näringslivet i ökad utsträckning involveras i arbetet med att säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna. Regeringen anser att involveringen av det privata näringslivet i planeringsarbetet bör öka. Offentliga aktörer bör, i nära dialog med privata aktörer, bedöma behovet av förberedelser för att säkerställa en rimlig beredskap. Som ett led i att utveckla den privat–offentliga samverkan ska ett tvärsektoriellt näringslivsråd inrättas. Rådet ska bl.a. utgöra en plattform för informationsutbyte. Det är också av vikt att myndigheter och organisationer med ansvar inom totalförsvaret har tillgång till säkra och robusta kommunikationstjänster samt nätlösningar med höga säkerhetskrav som är ändamålsenliga för hantering och kommunikation av säkerhetsskyddsklassificerad information. Av särskild vikt är den it-infrastruktur som stöder verksamheten så att information kan utbytas på ett säkert och robust sätt. Regeringen avser att inrikta totalförsvarsmyndigheternas arbete i syfte att stärka och tillgodose statens behov av it- och teletjänster med höga säkerhetskrav framför allt inom ramen för totalförsvarsplaneringen. Vidare är det av betydelse att arbetet med säkerhetsskydd fortgår och utvecklas för att öka förmågan att hantera antagonistiska hot och minska sårbarheter på alla nivåer i samhället. Cyberhoten mot och svenska intressen är omfattande. Inrättandet av det nationella cybersäkerhetscentret innebär att samlade förmåga att förebygga, upptäcka och hantera antagonistiska cyberhot stärks. Samverkan inom ramen för cybersäkerhetscentret inleddes och ska utvecklas stegvis 2021–2023. Regeringen avser att ta ställning till hur cybersäkerhetscentrets verksamhet fortsatt bör inriktas och bedrivas efter 2023. Den utökade samordning som etableringen av centret innebär kommer att utgöra en viktig komponent i utvecklingen av informations- och 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Cybersäkerhetscentrets verksamhet ska komma till bred nationell nytta inom såväl offentlig som privat verksamhet. Genom om cybersäkerhetscertifiering, som är tillämplig , skapas förutsättningar för att inom EU uppnå en hög nivå i fråga om cybersäkerhet i produkter, tjänster och processer inom området informations- och kommunikationsteknik. Regeringen bedömer att det fortsatta arbetet på EU-nivå behöver ske i samarbete mellan berörda myndigheter och aktörer i näringslivet. Regeringen har utsett till nationell myndighet för cybersäkerhetscertifiering och kommer att följa myndighetens arbete med att bygga upp tillsyns- och certifieringsorganisationen. Parallellt med uppbyggnaden av totalförsvaret, med en ökad ambitionsnivå och betydande ekonomiska tillskott, behöver uppföljningen och utvärderingen av förmågan i totalförsvaret utvecklas. Regeringen avser noga följa Försvarsmaktens och MSB:s arbete med att utveckla en sammanhängande totalförsvarsförmåga. Regeringen avser att tillsätta en organisationskommitté för inrättandet av den nya myndighet för uppföljning och utvärdering av totalförsvaret som aviserades i totalförsvarspropositionen. Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit i i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden som uppgår till högst 40 . Skälen för regeringens förslag: Regeringen fick nyttja en kredit i på högst 40 . Regeringen anser att motsvarande bemyndigande bör lämnas . Beredskapskrediten ska säkerställa att en nödvändig beredskapshöjning inte förhindras eller fördröjs därför att regeringen inte disponerar nödvändiga betalningsmedel. Om beredskapskrediten utnyttjas avser regeringen att återkomma till med redovisning av behovet av medel för den fortsatta verksamheten. Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att utnyttja en kredit i som uppgår till högst 40 i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Målet för det militära försvaret framgår i avsnitt 2.3.2. För att bedöma måluppfyllelsen av mål för det militära försvaret utgår regeringen från utvecklingen inom följande områden: –Försvarsmaktens operativa förmåga och krigsduglighet –försvarsunderrättelseverksamheten och den militära säkerhetstjänsten –deltagandet i internationella insatser –materiel- och logistikförsörjning –forskning och utveckling. utgör i den femåriga försvarsbeslutsperiod som inleddes . Det enskilt viktigaste har varit att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Försvarsmakten har riktats från ett insatsförsvar till ett försvar inriktat på nationellt försvar. I bilaga Resultatredovisning försvarsbeslutsperioden –2020 finns en resultatredovisning för försvarsbeslutsperioden –2020 som helhet med tillhörande bedömningar av måluppfyllelsen. I jämförelse med ökade anslagen till det militära försvaret med ca 2020 inklusive pris- och löneomräkning. Omvärldsutvecklingen har fortsatt att präglas av oförutsägbarhet. I propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) redogjorde regeringen för den säkerhetspolitiska utvecklingen och dess påverkan på svensk säkerhets- och försvarspolitik. Bland annat framhöll regeringen, i likhet med Försvarsberedningen, att det säkerhetspolitiska läget i närområde och i har försämrats och att ett väpnat angrepp mot inte kan uteslutas. Det kan inte heller uteslutas att militära maktmedel eller hot om sådana kan komma att användas mot . Den ryska aggressionen i och visar att bryter mot den europeiska säkerhetsordningen och att är berett att använda militära medel för att nå politiska mål. har omfattande militär verksamhet genomförts i . stärker sin militära förmåga och har genomfört intensiv övningsverksamhet i och runt närområde inklusive militär återuppbyggnad i . har även genomfört en militär uppbyggnad nära gränsen mot och på . säkerhetspolitiska läge påverkas också av hybridhot, cyberattacker och gränsöverskridande terrorism samt klimatförändringarnas effekter på fred och säkerhet. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 3.3.2Försvarsmaktens operativa förmåga har vidmakthållits trots utmaningar Samlad operativ förmåga och krigsduglighet Inriktningen har varit att fortsatt stärka den samlade operativa förmågan och krigsdugligheten. Försvarsmaktens operativa förmåga utgörs av krigsförbandens förmåga att lösa sina uppgifter och myndighetens förmåga att använda krigsförbanden i militära operationer i fredstid och för att försvara mot ett väpnat angrepp. Med krigsduglighet avses hur väl ett krigsförband i sin helhet kan utföra förbandets huvuduppgifter och övriga uppgifter efter mobilisering. Den samlade operativa förmågan och krigsdugligheten hos krigsförbanden har vidmakthållits, trots de utmaningar som covid-19 har medfört. till hela försvarsbeslutsperioden har den militära förmågan ökat, bl.a. som en följd av tillförsel av personal, materiel samt ökad övningsverksamhet (se vidare bilaga Resultatredovisning försvarsbeslutsperioden –2020). Det finns dock fortsatt begränsningar i förmågan att möta väpnat angrepp samt vissa begränsningar inom ramen för uppgiften att ta emot militärt stöd. Möjligheterna att ge och ta emot militärt stöd har dock stärkts genom bl.a. den nya lagen om operativt stöd mellan och som trädde i kraft och den trilaterala avsiktsförklaringen om förstärkt operativt försvarssamarbete som tecknats mellan , och . Försvarsmakten har med stöd av fortsatt att utveckla förmågan att genomföra defensiva som offensiva operationer mot en kvalificerad motståndare i cybermiljön, vilket stärker den samlade förmågan. Förmågan att mobilisera krigsförbanden är central för att skyndsamt kunna nyttja Försvarsmaktens hela krigsorganisation vid beslut om höjd beredskap. Mobiliseringsförmågan har utvecklats , men från en låg nivå och når ännu inte myndighetens mål. Utvecklingen av mobiliseringsförmågan har omfattat planering, framtagande av rutiner, utbildning och tillförsel av personal och materiel för mobiliseringsförberedelser i fred. Mobiliseringsövningar har på grund av covid-19 endast kunna genomföras i liten omfattning. Begränsningarna med anledning av covid-19 har påverkat utvecklingen av förmåga . Framförallt beror det på att övningsverksamhet ställts in eller reducerats i omfattning. Flera av de planerade krigsförbandsövningarna med inkallade totalförsvarspliktiga har inte kunnat genomföras. Försvarsmakten har istället fokuserat på att genomföra regionala och lokala övningar samt att genomföra slutövningar för de totalförsvarspliktiga i grundutbildningsomgången –2020. Krigsplaceringsläget av Försvarsmaktens personal var , i likhet med 2019 och 2018, i huvudsak gott med ett generellt krigsplaceringsläge . Materieluppfyllnadsgraden är ett genomsnitt av krigsförbandschefernas bedömning av i vilken utsträckning förbanden förfogar över den materiel som krävs för att de ska kunna lösa sina uppgifter. Materieluppfyllnadsgraden varierar mellan krigsförbanden men flertalet förband redovisar oförändrad materieluppfyllnadsgrad jämfört med . Värderingen av materieluppfyllnadsgraden är dock förenad med osäkerhet. Sammantaget fortsätter Försvarsmakten arbetet med att utveckla rutiner, procedurer 2021/22:1 Utgiftsområde 6 och system för krigsplacering av materiel. Arbetet är en viktig del i att öka Försvarsmaktens förmåga att mobilisera krigsorganisationen och försvara mot väpnat angrepp. Regeringen har i beslutet Inriktning för Försvarsmakten –2025 (, Fö nr 30) gett Försvarsmakten i uppdrag att öka sin förmåga att mobilisera krigsorganisationen. Utvecklingen i försvarsgrenar och funktioner fortsatte att stärkas och utvecklas i enlighet med och regeringens beslut för försvarsbeslutsperioden –2020. Utvecklingen av den nya krigsorganisationen, som godkände inriktningen för , påbörjas och kommer att redovisas i kommande budgetpropositioner. Regeringen har i beslutet Inriktning för Försvarsmakten –2025 (, Fö nr 30) gett Försvarsmakten i uppdrag att påbörja utvecklingen av den nya krigsorganisationen. Förbandsproduktionen inom armén var främst riktad mot grund-utbildning med värnplikt samt förmågeuppbyggnad mot två brigader som beredskap upprätthölls och internationella militära insatser genomfördes. Arbetet fortsatte också med att omorganisera lednings- och logistikförbanden för att på ett bättre sätt nyttja existerande resurser för att stödja arméförbanden. Brigadernas förmåga fortsatte att utvecklas men brister kvarstår. Sammantaget kunde produktionen inom armén i huvudsak uppnå målen även om verksamheten anpassades med anledning av covid-19. De begränsningar som orsakades av covid-19 innebar överlag en utmaning för verksamheten främst genom att övningsverksamheten, som är en väsentlig del av arméns utbildningssystem och viktig för förmågeutvecklingen, inte fullt ut kunde genomföras som planerat. Större övningar, inklusive den planerade försvarsmaktsövningen (FMÖ 20), fick ställas in eller anpassas. Regionala och lokala övningar som Våreld och Vintersol kunde dock genomföras och armén deltog även i den norska övningen Cold Response. Genomförandet av nationella operationer och internationella insatser bidrog till att utveckla berörda krigsförbands förmåga på lägre taktisk nivå. tar verksamheten tid och resurser som annars kunnat läggas på utbildning, träning, övningar och annan förmågehöjande verksamhet. Materieltillförseln till armén fortsatte med bl.a. leveranser av granatkastarpansarbandvagnar, artilleripjäser och korträckviddigt luftvärn (se även avsnitt 3.3.10). Vidare har bl.a. personlig skyddsutrustning, mörkerstridsutrustning och finkalibrig ammunition tillförts armén. En stor del av Försvarsmaktens markmateriel är ålderstigen vilket medför att stora resurser läggs på vidmakthållande. Det påverkar bl.a. förbandsproduktionen och inverkar negativt på krigsförbandens utveckling, då tillgången på materiel för grundutbildning, övningar och beredskap inte fullt kan tillgodoses. Försvarsmakten har arbetat för att tydliggöra planering, styrning och uppföljning av materielunderhåll och materielnyttjande. har fokus lagts på planering och förberedelser för renovering och modifiering av bl.a. stridsfordon, stridsvagnar och artillerisystem. Hemvärnsförbanden har löst sina nationella beredskapsuppgifter och utvecklat sin förmåga som de lämnat stöd till det övriga samhället. Bemanningen inom hemvärnsförbanden är fortsatt huvudsakligen god. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 har beredskap upprätthållits och genomförd nationell och internationell insats- och övningsverksamhet har bidragit till de stridskrafternas förmågeutveckling. Trots pandemin kunde flertalet av de planerade övningarna genomföras även om det internationella deltagandet var mindre omfattande än . Bland annat genomfördes den nationella samövningen Swedish Naval Exercise 20, den multinationella övningen Baltops, funktionsövningar för ubåtsjakt, ytstrid och luftförsvar samt två beredskapskontroller. Marinen deltog också i en beredskapsinsats i och södra . Diagram 3.1 Gångtimmar per fartygstyp Korvett (typ GLE) Minjaktfartyg (Koster) Röjdykarfartyg (Spårö) Källa: Försvarsmaktens årsredovisning . Marinens fartyg genererar gångtid när de genomför utbildning, beredskapsinsatser sjöövervakning och övningar. Gångtiden för respektive fartyg påverkas av flera aspekter så som underhållsbehov, tillgång till personal, större modifieringar samt andra fartygs tillgänglighet. Gångtiden för merparten av fartygen gick ner jämfört med och orsaken är främst personalvakanser och planerade modifieringsåtgärder. För stödfartygen förklaras den minskade gångtiden av omplanering av verksamhet med anledning av covid-19 och att gångtidsuttaget var ett udda år med högre uttag än normalt. Materielleveranser till marinen inkluderar bl.a. två halvtidsmodifierade ubåtar av Gotlandsklass, livstidsförlängda bevakningsbåtar och fem spaningsbåtar (se även avsnitt 3.3.10). Inga större avvikelser kan noteras när det gäller materielunderhållets påverkan på förbandens tillgänglighet till plattformar och system för förbandsproduktion . Brister när det gäller reservmateriel har konstaterats . Arbetet fortsätter för att säkerställa att tillgängligheten till de materielsystemen ökar. Vakanser för sjöförbanden inom vissa personalkategorier kvarstår, framför allt i fråga om tekniska befattningar. De ökade utbildningsvolymerna bedöms dock påverka bemannings- och kompetensutvecklingen positivt . Flygvapnet har främst med hänsyn till begränsad personella resurser även behövt prioritera insatsverksamhet och utbildning före förmågeutveckling. Skälet är att resurserna inte har varit tillräckliga för att tillgodose de flygande förbandens 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Inom flygstridskrafterna fördelas flygtidsuttaget mellan tre huvudverksamheter: insatsverksamhet (incidentberedskap), utbildning och förmågeutveckling (krigsduglighet). I de fall flygtidsproduktionen inte räcker för att tillgodose alla huvudverksamheter påverkas förmågeutvecklingen oftast mest. Personella utmaningar återfinns främst inom nyckelkompetenser såsom piloter, flygtekniker och flygstridsledare. Exempelvis är de två kvarvarande flygverkstäderna endast bemannade till , vilket påverkar flygtidsproduktion, tillgänglighet och uthållighet inom de flygande systemen. De tillgänglighetshöjande åtgärderna inom JAS 39-systemet har dock börjat ge effekt och senare års nedåtgående trend i flygtidsproduktionen vände tydligt uppåt (se tabell 3.1). Detta är ett positivt trendbrott då t.ex. den planerade övergången att ersätta skolflygplanet 60 med JAS 39 som avancerat skolflygplan kommer att kräva flygtidsproduktionsökningar. Tabell 3.1 Flygtimmar per flygplans- och helikoptertyp Källa: Försvarsmaktens årsredovisning . Flygtidsuttag är ett grovt mått på den nivå av färdighet som kan förväntas finnas inom respektive flygsystem. Om trenden exempelvis är nedåtgående så kan det indikera ett antal olika saker, t.ex. brist på utbytesenheter eller reservdelar eller att den bakomvarande orsaken kan vara bristande personella resurser. Ett lågt flygtidsuttag kan även bero på andra orsaker, vilket är fallet med Sk 60 som under inledningen av 2020 var belagt med flygförbud. Vidare kan en utebliven flygtidsproduktionsökning indikera kommande problem med att uppnå ställda utbildningsmål. Därför är det viktigt att framöver noga följa den ökning av flygtid inom JAS 39 systemet som väntas komma då JAS 39 övertar rollen som avancerat skolflygplan. Den dagliga övningsverksamheten kunde i huvudsak genomföras enligt plan men verksamheten har fått anpassas utifrån pandemin. Deltagande i större övningar ställdes in. har flygvapnet också lämnat personellt och materiellt stöd till det civila samhället i samband med covid-19, bl.a. i form av helikopterstransportstöd med hkp 14 och 16. Stöd till samhället har även lämnats vid exempelvis skogsbränder. När det gäller materielleveranser till flygvapnet kan bl.a. nämnas uppgraderat materielsystem till JAS 39 och (se även avsnitt 3.3.10). Förbandsproduktionen har trots covid-19 uppnått målsättningarna och möjliggjort krigsplacering av grundutbildningsomgången /20. Lokala slutövningar ersatte den planerade försvarsmaktsövningen (FMÖ 20) för huvuddelen av ledningsförbanden. Vissa delar deltog i och gav stöd till andra försvarsgrenars övningar. har arbetet fortsatt med att omorganisera ledningsförbanden för att på ett bättre sätt nyttja existerande resurser för att stödja arméförbanden i nationellt försvar. Det innebär bl.a. att brigadlednings- och brigadsambandskompanier organiseras i brigaderna. Ledningsfunktionen är dock fortfarande underdimensionerad och har begränsad 2021/22:1 Utgiftsområde 6 förmåga att stödja hela krigsorganisationens samtidiga användning i krig. Som exempel på viktigare materielleveranser kan nämnas materiel för att kunna ingå i systemet (), som är ett system för att säkra samband i operationer ledda av Nato eller i samverkan med Nato. FMN är också en grund för operationer inom EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik. Försvarsmakten påbörjade grundutbildningen av cybersoldater och ett trettiotal värnpliktiga har inlett befattningsutbildningen. Målsättningen är att utbilda 60 värnpliktiga . Försvarsmaktens arbete med att etablera en militär virtuell träningsanläggning, s.k. cyber range, för att förstärka möjligheterna att bedriva utbildning, träning och övningar med bäring på cyberförsvarsutbildningsanläggning har slutförts . har Försvarsmakten inrättat och informationssäkerhet (CDIS) vid KTH. CDIS bidrar till möjligheten för Försvarsmakten att få tillgång till utbildningar i forskningens framkant som stöd för Försvarsmaktens kompetensförsörjning och kompetensutveckling. Förbandsproduktionen inom logistikfunktionen har anpassats med anledning av covid-19. Begränsningarna med anledning av covid-19 var en utmaning för verksamheten men har inneburit en praktisk tillämpning av alternativa metoder för ledning och genomförande. Därmed har också förbandens uthållighet och förmåga prövats. Sammantaget har produktionen i huvudsak kunnat uppnå målen även om verksamheten har fått anpassas efter rådande läge. är logistikfunktionen fortsatt underdimensionerad i förhållande till övriga krigsorganisationen vilket begränsar logistikförbandens förmåga att stödja hela krigsorganisationens samtidiga mobilisering och användning i krig. har arbetet fortsatt med att omorganisera logistikförbanden för att på ett bättre sätt nyttja existerande resurser för att stödja arméförbanden i nationellt försvar. Exempel på materiel som levererats inom funktionen är mängdmateriel inom sjukvårdssystem, drivmedelsdistributionssystem samt bas- och underhållsutrustning. Depåförbanden ersätts med militärbaser har Försvarsmakten inrättat en depåorganisation med 20 depåer. har myndigheten fortsatt sitt arbete med att etablera och tydligare definiera depåorganisationen. I försvarsbeslutet har namnet depåförband ersatts med militärbas. Militärbaserna är en viktig del av myndighetens samlade förmåga att mobilisera och försörja krigsorganisationen i händelse av höjd beredskap. Som framgår av försvarsbeslut och regeringens styrning så inriktas militärbaserna även avseende antal och benämning av Försvarsmakten. Verksamheten i frivilliga försvarsorganisationer De frivilliga försvarsorganisationerna, som är 18 till antalet och regleras i förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet, har fortsatt att bidra till det svenska totalförsvaret och den svenska krisberedskapen t.ex. genom informationsspridning, utbildning och ungdomsverksamhet.