prop · H803101 · 2021-04-15 00:00:00 — Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. inkomster av försålda byggnader och maskiner, mark och annan egendom som exempelvis gruvegendom och aktier. Tabell 2.24 Inkomster av försåld egendom Inkomster av försåld egendom Vidareförsäljning av Fysikhuset bidrog till högre inkomster av försåld egendom Inkomster av försåld egendom uppgick till , vilket är lägre än beräknat i statens budget. Det beräknade beloppet i statens budget utgör en beräkningsteknisk schablon på . Jämfört med föregående år blev inkomsterna högre. Staten utnyttjade sin köpoption för Fysikhuset KB som äger fastigheten 1. Köpoptionen innebar att Fysikhuset KB förvärvades och såldes vidare till Akademiska hus AB. Köpeskillingen uppgick till och överskottet från försäljningen uppgick till . Under inkomsttypen Återbetalning av lån redovisas återbetalningar av olika typer av lån där den största delen är återbetalning av studielån. Tabell 2.25 Återbetalning av lån Återbetalning av övriga lån Återbetalning av lån blev lägre än föregående år Återbetalning av lån uppgick till , vilket är lägre än beräknat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet (18,) lägre. Återbetalning av studielån, som avser lån upptagna , blev lägre än beräknat i statens budget och lägre än 2019. Förändringen mellan åren beror främst på att antalet låntagare minskade med 28 247. Återbetalning av övriga lån blev högre än beräknat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet (31,) lägre. Återbetalning av övriga lån avser framför allt hemutrustningslån som uppgick till , vilket är lägre än föregående år. Det beror främst på det minskade antalet asylsökande som fått uppehållstillstånd, vilket också innebär att färre personer ansökt om hemutrustningslån. Antalet lån uppgick till 56 900, vilket är en minskning med 7 400 lån jämfört med . Det beror på att antalet lån som har slutbetalats eller efterskänkts är fler än antalet nya lån som beviljats . Hemutrustningslånet ska börja återbetalas efter utbetalningen. Jämfört med föregående år blev återbetalning av lån för svenska FN-styrkor lägre och uppgick till . Inkomsterna avser ersättning för kostnader för svenska bevakningsstyrkor som ställts till FN:s förfogande. Skillnaden beror till största delen på färre flygtransporter jämfört med . Inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster består av vissa amorteringar och statliga pensionsavgifter. Tabell 2.26 Kalkylmässiga inkomster Inkomsterna uppgick till , vilket är (1,) högre än beräknat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet (14,) högre. De statliga pensionsavgifterna ökade Statliga pensionsavgifter uppgick till , vilket är högre än beräknat i statens budget. Avgifterna för statlig tjänstepensionering uppgick till , medan den särskilda löneskatten på pensions- kostnader uppgick till . Administrationskostnaderna för det statliga tjänstepensionssystemet blev . Jämfört med föregående år har de statliga pensionsavgifterna ökat med (14,). Det beror främst på en sänkning av räntan i beräknings- grunderna från 0,0 till -0,för och att prisbasbeloppet höjdes från till . Tabell 2.27 Statliga pensionsavgifter Särskild löneskatt på pensionskostnader Bidrag m.m. från EU Under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EU-fonder inom EU:s budget. De största enskilda bidragen kommer från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Europeiska jordbruksfonden. Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag under utgiftsområde 14 Arbets- marknad och arbetsliv, utgiftsområde 19 Regional tillväxt, utgiftsområde 22 Kommun- ikationer samt utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Tabell 2.28 Bidrag m.m. från EU Bidrag från EU till fiskenäringen Bidrag från Europeiska regionala Bidrag från Europeiska socialfonden Bidrag till transeuropeiska nätverk Övriga bidrag från EU Bidrag m.m. från EU Inkomsterna uppgick till , vilket är (3,) högre än beräknat i statens budget. Jämfört med 2019 blev inkomsterna (13,) högre. Tabell 2.29 Bidrag från Bidrag från Europeiska garantifonden för Övriga bidrag från Europeiska garantifonden Bidrag från EU till landsbygdsutvecklingen Europeiska utvecklings- och garantifonden - garantisektionen 2000–2006 Bidrag från Europeiska jordbruksfonden för Bidrag från Europeiska jordbruksfonden för Bidragen från blev högre än budget Bidragen från uppgick till , vilket är (3,) högre än vad som beräknades i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet (9,) högre. Att utfallet blev högre beror på att programperioden för den Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling –2020 har förlängts med och EU har betalat ut bidrag i förskott som ännu inte har reglerats. Förskotten från EU kommer att regleras tidigast i samband med att programperioden avslutas. Detta förklarar även skillnaden jämfört med föregående år. Övriga bidrag från Europeiska garantifonden för jordbruket blev lägre än beräknat. Under inkomsttiteln redovisas framför allt de valutakursdifferenser som uppstår i den löpande redovisningen till (garanti- och landsbygd). Att utfallet blev lägre beror på valutakursförluster som uppstått vid reglering mot förskottsinbetalade medel från EU. Valutakursförlusterna uppgick till och beror främst på att kronans värde i förhållande till euron har varit starkare än vad regeringen beräknade i budgeten. Jämfört med 2019 blev utfallet lägre, då utfallet främst bestod av valutakursvinster. Bidragen från EU:s regionala och sociala fonder blev lägre än beräknat. Bidragen från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden blev respektive lägre än beräknat. De lägre utfallen beror främst på att flera EU-finansierade projekt inte kommit igång som förväntat på grund av spridningen av covid-19. Bidragen från EU blev högre än 2019 Bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden blev , vilket är (83,) högre än föregående år. Det beror främst på att programperioden är i sitt slutskede och fler projekt har rekvirerat medel jämfört med föregående år. Bidrag till transeuropeiska nätverk uppgick till , vilket är (178,) högre än 2019. Att utfallet blev högre beror på EU:s medfinansiering för bl.a. utbyggnad till fyra spår på järnvägssträckan Flackarp– , tunnelbyggnad på en järnvägssträcka av Västlänken och . Bland Övriga bidrag från EU uppgick bidrag från Asyl-, migrations- och integrations- fonden (AMIF) till . Det är högre än 2019, vilket bl.a. beror på ersättning från EU för åtagande om att vidarebosätta kvotflyktingar men även retroaktivt för perioden –2019. Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Denna inkomsttyp omfattar tillkommande EU-skatter och utjämningsavgifter för LSS-kostnader (lag [1993:387] om stöd och service för vissa funktionshindrade). Dessutom ingår olika avräkningar som avser intäkter som förs till fonder, kompen- sation för mervärdesskatt till statliga myndigheter och kommuner, avgifter till public service och elcertifikat. Tabell 2.30 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Intäkter som förs till fonder Avräknad mervärdesskatt, statliga Kompensation för mervärdesskatt, kommuner Avgifter till public service Avräkningar m.m. i anslutning till I statens budget beräknades avräkningarna uppgå till -. Utfallet blev -. Skillnaden mot beräkningen i statens budget blev alltså . Avräkningen av intäkter som förs till fonder blev lägre och beror på att avgifter till Kärnavfallsfonden inte längre ska redovisas som en intäkt i statens budget (se även 1600 Restförda och övriga skatter.) Avräkningen av intäkter från elcertifikat uppgick till . De ingick inte i den ursprungliga budgeten, vilket förklarar avvikelsen mot budget (se även 1430–1460 Skatt på energi och miljö). Jämfört med ökade Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet med Avräkningen av intäkter som förs till fonder minskade med , främst på grund av att avgifterna till Kärnavfallsfonden inte längre redovisas som en intäkt i statens budget. Kompensationen till kommuner och statliga myndigheter för mervärdeskatt ökade med , vilket beror på att konsumtionen i offentlig sektor ökade . 2.4.4Definitionerna av statens skatteintäkter skiljer sig åt , då godkände regeringens förslag om ändrade redovisnings- principer för statsbudgetens inkomstsida, ska statens budget och nationalräken- skaperna visa samma totala skatteintäkter för den offentliga sektorn. Nationalräken- skaperna styrs av det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS 2010) i Europeiska unionen. Däremot finns skillnader mellan statens skatteintäkter i statens budget och statens skatteintäkter i nationalräkenskaperna som beror på olika principer för avgränsningen av staten. Den största skillnaden förklaras av att den offentliga sektorns delsektorer inte får redovisa negativa skatter inom ramen för nationalräkenskaperna. Det innebär att större delen av de skattereduktioner som på budgeten redovisas bland statens skatteintäkter i stället redovisas i kommunsektorn. Den minskning av kommunernas skatteintäkter som då uppstår regleras vid en transferering från staten till kommunerna. En annan skillnad är att den kommunala fastighetsavgiften tillhör staten i national- räkenskaperna, eftersom det är staten som bestämmer villkoren för den kommunala fastighetsavgiften. Det innebär att den redovisas som en statlig skatteintäkt som transfereras till kommunsektorn. Motsvarande princip finns inte för statens budget där intäkterna för den kommunala fastighetsavgiften tillhör kommunerna, och inte staten. Detta leder till förhållandevis stora skillnader i sektoruppdelningen av skatteintäkterna, men det påverkar inte den samlade skatteintäkten för offentlig sektor. Tabell 2.31 Förklaringsposter som visar skillnaden för skatteintäkterna mellan statens budget och nationalräkenskaperna 2018–2020 Statens skatteintäkter enligt Statens budget Allmän översyn av nationalräkenskaperna Olika periodisering av energiskatt på elektrisk kraft historiska år Olika definitioner av sektorerna Övrigt (t.ex. avrundning) Källa: och . Utöver olika principer för hur staten ska avgränsas, finns skillnader som beror på ändrade redovisningsprinciper. genomförde () en allmän översyn av redovisningen i nationalräkenskaperna. Efter översynen förändrades definitionen av vad som ingår i den offentliga sektorns skatteintäkter och . Eftersom statens budget ska följas upp mot den av beslutade budgeten ska inte redovisningen av skatteintäkterna justerats i efterhand för att de ska stämma överens med förändringarna. Därmed har det uppstått skillnader mellan skatteintäkterna i statens budget och i nationalräkenskaperna för och . finns en skillnad på avseende redovisningen av utdelat överskott från . På grund av spridningen av covid-19 beslutade att dra tillbaka sitt förslag om utdelning för . Den utdelningen beräknas i stället ingå i förslaget om utdelning avseende och redovisas i sin helhet som en intäkt i utfallet för statens budget. I nationalräkenskaperna har den beräknade utdelningen redovisats på respektive år. Skatteintäkterna skiljer sig åt i statens budget och i statens resultaträkning Det finns även skillnader mellan redovisningen av skatteintäkter i statens budget och i statens resultaträkning. När statens årsredovisning lämnas till är de period- iserade skatterna en prognos, som kommer att slutligt fastställas först . Årets över- eller underskott fastställs då regeringen lämnar skrivelsen Årsredovisning för staten till och därför redovisas eventuella senare revideringar av skatte- intäkterna på kommande år. Eftersom utfallet för skatteintäkterna är definitiva andra året efter inkomståret kommer resultaträkningen för det aktuella året att påverkas av ändrade skatter hänförliga till två . Ändrade skatter för inkomst- påverkar därför resultatet för staten 2020. Förutom skillnader i redovisningen av skatteintäkter förekommer det skillnader i avgränsningen av staten i resultaträkningen och i statens budget. I resultaträkningen elimineras dessutom inomstatliga transaktioner. Tabell 2.32 Förklaringsposter som visar skillnaden för skatteintäkterna mellan statens budget och statens resultat- och balansräkning 2018–2020 Statens skatteintäkter i Statens budget Justering för reviderad skatteprognos 2.5Utgifter i statens budget 2020 Utgifterna i statens budget är indelade i 27 utgiftsområden. Därutöver ingår även posterna Förändring av anslagsbehållningar, nettoutlåning och Kassamässig korrigering på budgetens utgiftssida. Posten Förändring av anslagsbehållningar används endast vid budgetering. Utfallet påverkar anslagsbehållningarna för respektive anslag. Utgifter i statens budget – sammanfattning I tabell 2.33 jämförs utfallet för utgifterna, dvs. den faktiska förbrukningen, dels med ursprungligen anvisade medel (statens budget), dels med totalt anvisade medel (inklusive ändringar av budgeten). En högre förbrukning än anvisade medel möjliggörs genom utnyttjande av ett eventuellt ingående anslagssparande eller en anslagskredit. Utgifterna påverkades av spridningen av covid-19 Utgifterna i statens budget 2020 påverkades i hög grad av åtgärder med anledning av spridningen av covid-19. har fattat beslut om ändringar i statens budget . En kompletterande redovisning med anledning av detta finns i avsnitt 2.2 Åtgärder med anledning av spridningen av covid-19, avsnitt 2.3 Ändringar i statens budget 2020 och bilaga 3 Specifikation av ändringsbudgetar som påverkar anslagen i statens budget 2020. Flera myndigheter har fått prioritera om och ändra sin verksamhet eftersom spridningen av covid-19 har krävt olika åtgärder som inte har varit planerade. De flesta åtgärderna som har vidtagits med anledning av covid-19 har finansierats med särskilda anslag, men det har även påverkat utfallet för vissa myndigheters anslag för förvaltning. Det beror på att ordinarie eller planerad verksamhet har prioriterats ned till förmån för hanteringen av smittspridningen. Utgifterna 150 miljarder högre än i den ursprungliga budgeten Utgifterna i statens budget uppgick till . (14,) högre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten, men (11,) lägre än vad som totalt anvisades. Inom 9 av de 27 utgiftsområdena blev utgifterna mer än högre än vad som anvisades i statens budget. För 6 av utgiftsområdena blev utfallet mer än 1 miljard lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. Tabell 2.33 Utgifter i statens budget 2020 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter m.m. i statens budget Statsbidrag till kommuner och regioner till följd av spridningen av covid-19 Utfallet för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppgick till , vilket är högre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. I ändringsbudget anvisades ytterligare , främst till följd av spridningen av covid-19. Jämfört med totalt anvisade medel blev utfallet lägre. Det är framför allt riktade statsbidrag till kommuner och regioner som ökade. Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård anvisades ytterligare i ändringsbudget, framför allt för ersättningar till kommunsektorn för bl.a. ökade utgifter för hanteringen av spridningen av covid-19 samt ersättningar för provtagning och smittspårning av sjukdomen. Utfallet blev lägre än totalt anvisat i statens budget. Ersättning för höga sjuklönekostnader blev 16 miljarder högre än beräknat Utfallet för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions- nedsättning uppgick till , vilket är högre än anvisat i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare Anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. anvisades ytterligare för att täcka ökade utgifter med anledning av tillfälliga regler för sjukpenning till försäkrade som fått karensavdrag, kompensation till egenföretagare i sjukperioden samt utvidgad rätt till sjukpenning i förebyggande syfte. Utfallet blev , vilket är högre än anvisat i den ursprungliga budgeten, men lägre än totalt anvisat. Utfallet för anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader blev , vilket är högre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare med anledning av att flera tillfälliga bestämmelser infördes. Bland annat infördes bestämmelser om att staten i utökad omfattning ska ersätta arbetsgivarnas kostnader för sjuklön och att något läkarintyg inte krävs för sjuklöneperioden. Högre arbetslöshet medförde högre utgifter Inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev utfallet , vilket är högre än anvisat i statens budget. I ändrings- budget anvisades ytterligare . Utgifterna för arbetslöshets- ersättning uppgick till , vilket är högre än i statens budget. Arbetslösheten beräknades i budgeten uppgå till , men den blev , vilket ledde till högre utgifter eftersom fler arbetslösa fick ersättning. Stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd 100 miljarder lägre än beräknat Utfallet för utgiftsområde 24 Näringsliv uppgick till , vilket är högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. I ändrings- budget anvisades ytterligare . lägre än totalt anvisat. Kapitalinsatser i statligt ägda företag uppgick till , vilket är högre än beräknat i statens budget. Det beror på att staten har vidtagit olika åtgärder för att motverka de negativa effekterna till följd av spridningen av covid-19. Bland annat har och fått stöd med anledning av att flygmarknaden påverkades kraftigt av pandemin. Ett nytt stöd vid korttidsarbete infördes i ändringsbudget med anledning av spridningen av covid-19 och anvisades . Utfallet för stödet uppgick till , vilket är lägre än totalt anvisat i statens budget. Ett annat nytt stöd som beslutade om i ändringsbudget är omställningsstöd för företag som fått minskad omsättning till följd av spridningen av covid-19. Totalt anvisades för omställningsstödet. Företagen ansökte dock inte om omställningsstöd i den omfattning som beräknades. Utfallet blev , vilket är lägre än totalt anvisat. Kommunsektorn fick ytterligare 22 miljarder med anledning av covid-19 De allmänna bidragen till kommuner och regioner uppgick till , vilket är högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. I ändringsbudget anvisades ytterligare med anledning av spridningen av covid-19. Resterande ökning är inte kopplad till covid-19. Räntor på statsskulden blev 10 miljarder lägre än budgeterat Utgifterna för Statsskuldsräntor m.m. blev , vilket är lägre än beräknat i statens budget. Det beror framför allt på lägre kursförluster och högre inkomster från överkurser vid emission än beräknat, vilket innebär att räntorna på statsskulden blev lägre. Tabell 2.34 Utfallet för statens budget –2019 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter m.m. i statens budget Spridningen av covid-19 och minskad valutareserv medförde högre utgifter Utgifterna i statens budget ökade med (29,) . Att utgifterna ökade beror i huvudsak på spridningen av covid-19, men också på att minskade valutareserven , vilket påverkar skillnaden mellan åren med . Utgifter för provtagning, smittspårning och utbrottshantering Utgifterna för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökade med (27,). lämnade staten bidrag till kommuner och regioner för hantering av spridningen av covid-19, inklusive bidrag för provtagning, smittspårning och utbrottshantering. Dessa utgifter uppgick till Ersättning för höga sjuklönekostnader och karensavdrag Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning ökade utgifterna med (20,) med anledning av spridningen av covid-19. Ersättning för höga sjuklönekostnader ökade med och utgifter för tillfälliga stöd gällande ersättning för karensavdrag medförde att utgifterna ökade med . Högre arbetslöshet medför högre kostnader Utgifterna för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev (13,) högre än 2019. Det beror framför allt på att utgifterna för arbetslöshetsersättning ökade med , då arbetslösheten ökade till till följd av spridningen av covid-19. i stöd till korttidsarbete Inom utgiftsområde 24 Näringsliv ökade utgifterna med (727,) till följd av spridningen av covid-19. Stöd till korttidsarbete medförde ökade utgifter med och omställningsstödet ökade utgifterna med . Dessutom ökade kapitalinsatserna i statligt ägda bolag med . Förstärkning till kommuner och regioner Utgifterna för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökade med (31,). För att finansiera olika åtgärder för att hantera effekterna av spridningen av covid-19 har kommuner och regioner fått 22 000 mil- joner kronor som en förstärkning. Som kompensation för det inkomstbortfall som förhöjt grundavdrag för pensionärer medför fick kommuner och regioner tillsammans . Resterande ökning beror till allra största delen på allmän förstärkning till kommunsektorn. Återbetalning av lån till minskade utgifterna nettoutlåning blev högre än 2019. rådde det en osäkerhet på upplåningsmarknaderna i hela världen med anledning av spridningen av covid-19. Därför lånade AB i för CIRR-systemets räkning. Det ökade Riksgälds- kontorets nettoutlåning. minskade valutareserven, vilket innebar att lånen i minskade med och därför minskade nettoutlåningen med samma belopp. Förklarande faktorer till avvikelsen mot statens budget Utgifterna i statens budget blev högre än i den budget som ursprungligen fastställde. I detta avsnitt analyseras hur stor del av denna skillnad som berodde på reviderade bedömningar av dels de makroekonomiska förutsättningarna, dels antalet personer som tar emot ersättning från olika transfereringssystem (volymer). Vidare redovisas hur stor del av skillnaden som beror på nya beslut. Det gäller sådana beslut som fattats av eller . Resterande skillnad beror på andra förklaringsfaktorer och redovisas i kategorin Övrigt. Skillnaderna fördelas också på Utgiftsområden exkl. räntor, Statsskuldsräntor Resultatet sammanfattas i tabell 2.35 och kommenteras därefter. Tabell 2.35 Förklarande faktorer till skillnaden mellan budget och utfall Utgiftsområden, exklusive räntor1 -12,0 -2,7 -16,2 -10,1 -9,9 -0,2 -12,0 -10,6 -4,3 1Utgiftsområden som omfattas av det statliga utgiftstaket. 2Riksgäldskontorets nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringsposten. 3Begreppet volym innefattar utgiftsförändringar till följd av bl.a. antal personer i transfereringssystemen, längden som en person finns i ett system samt förändringar av nivån på styckkostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till den makroekonomiska utvecklingen. 4Utgiftsförändringar till följd av reviderade makroekonomiska förutsättningar. 5Här redovisas budgeteffekterna inkl. revideringar i enlighet med ekonomiska vårproposition 2020/21:100, avsnitt 6.1). 6Under Utgiftsområden, exkl. räntor ingår förändring av anslagsbehållningar enligt ursprunglig budget. Skillnader till följd av reviderade volymer i olika transfereringssystem Utgifterna blev lägre än i statens budget till följd av ändrade bedömningar av bl.a. antalet personer som tar emot ersättning från olika transfereringssystem (volymer). Färre uttagna nettodagar med föräldrapenning, delvis till följd av att covid-19 kan ha medfört att ersättning erhållits på annat sätt, har medfört att utgifterna inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn blev lägre.