prop · H803122 · 2021-03-17 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:122 Bättre studiestöd högre upp i åldrarna Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslår regeringen att åldersgränser inom studiestödssystemet höjs för att bl.a. anpassas till en förändrad arbetsmarknad och justerade pensionsrelaterade åldersgränser. Ändringarna ska bidra till att möjliggöra ett längre yrkesliv och minska risken för personer att hamna i arbetslöshet. Det föreslås att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel höjs från 56 till och att nedtrappningen i rätten att låna (den s.k. lånetrappan) ska börja vid och sluta vid . Även den övre åldersgränsen för rätt till studiestartsstöd höjs från 56 till . Det föreslås också att vissa åldersgränser som rör återbetalning och avskrivning av studielån höjs på motsvarande sätt. Det innebär att återbetalningstiden ska vara eller det lägre antal år som återstår till utgången av det år då låntagaren fyller och att tidpunkten för avskrivning av eventuellt kvarstående skuld ska vara utgången av det år då låntagaren fyller . I propositionen föreslås även att ges en något utökad möjlighet att efterkontrollera inkomster i de fall årsbeloppet för återbetalning satts ned. I propositionen lämnas förslag till de lagändringar som behövs i studiestödslagen (1999:1395) och lagen (2017:527) om studiestartsstöd. Lagändringarna i fråga om höjd åldersgräns för rätt till studiemedel, höjd ålder i lånetrappan och höjd åldersgräns för rätt till studiestartsstöd föreslås träda i kraft . Övriga lagändringar föreslås träda i kraft . Förslagen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) ........................................................................ 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2017:527) om Ärendet och dess beredning ............................................................ Ökat behov av studiestöd för att främja omställning och vidareutbildning högre upp i åldrarna............................................. Det finns vissa åldersbegränsningar ................................. Återbetalning av lån ......................................................... Studiestödet anpassas till behovet av utbildning högre upp i 6.1De övre åldersgränserna för rätt till studiemedel och 6.2Återbetalningsreglerna anpassas till de höjda åldersgränserna för rätt till studiestöd .............................. 6.3En mer ändamålsenlig efterkontroll av inkomster hos låntagare som haft nedsättning av årsbeloppet........... 6.4Nya lån ska läggas samman och låntagare ska kunna Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Ekonomiska konsekvenser för staten ............................... Konsekvenser för enskilda ............................................... Konsekvenser för genomströmningen.............................. Konsekvenser för jämställdheten ..................................... Konsekvenser för utrikes föddas etablering ..................... 8.6Konsekvenser för företag och Konsekvenser ur ett funktionshindersperspektiv.............. Konsekvenser för kommuner ........................................... Konsekvenser för myndigheter......................................... 9.1Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) ...................................................................... 9.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2017:527) om Sammanfattning av promemorian Bättre studiestöd Promemorians lagförslag, i relevanta delar ..................... Förteckning över remissinstanserna ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........ 2020/21:122 1 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:527) om studiestartsstöd. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1999:1395) dels att rubriken närmast före den tidigare upphävda 4 kap. 22 § ska utgå, dels att 3 kap. 3 och 9 §§, 4 kap. 4, 5, 21 och 25 §§ och 5 kap. 6 § ska ha följande lydelse, dels att punkterna 1, 9 och 10 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska ha följande lydelse, dels att det i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska införas en ny punkt, 23, av följande lydelse. Studiemedel får lämnas längst till och med det kalenderår då den studerande fyller . Regeringen meddelar föreskrifter om att studiemedel i form av studiebidrag får lämnas även för tid därefter. Studiemedel får lämnas längst till och med det kalenderår då den studerande fyller . Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om att studiemedel i form av studiebidrag får lämnas även för tid därefter. Trots vad som anges i 8 § är rätten till studiemedel i form av studielån begränsad till sammanlagt högst det antal veckor som anges nedan från och med det kalenderår då den studerande fyller Trots 8 § är rätten till studiemedel i form av studielån begränsad till sammanlagt högst det antal veckor som anges nedan från och med det kalenderår då den studerande fyller . Det antal veckor som den studerande har haft studielån ska räknas in i det sammanlagda antalet veckor. Detta gäller dock inte Senaste lydelse 2013:1119. Senaste lydelse 2013:1119. 2020/21:122 studielån som har lämnats för studier på grundskolenivå. När det gäller studielån som har lämnats för studier i någon annan sådan utbildning som avses i 2 § andra stycket ska veckor räknas in. En studerande som genom åter- En studerande som genom åter- längre har studielån får beviljas nya längre har studielån får beviljas nya studielån trots vad som anges i studielån trots andra stycket. geringen eller den myndighet som myndighet som regeringen bestäm- mer meddelar föreskrifter om för- stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen utsättningarna för att bevilja nya meddela föreskrifter om förutsätt- lån enligt detta stycke. ningarna för att bevilja nya lån enligt detta stycke. Om den studerande inte har fått Om den studerande inte har fått studielån under en sammanhäng- studielån under en sammanhäng- ande period ska rätten till fortsatta ande period ska rätten till fortsatta studielån bedömas med beaktande studielån bedömas med beaktande av den studerandes ålder vid den av den studerandes ålder vid den nya studiemedelsperiodens början. nya studiemedelsperiodens början. som regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om vad som ska med stöd av 8 kap. 7 § regerings- vad som ska anses vara en samman- Ålder som uppnås under Antal Ålder som uppnås under Antal eller det lägre antal år som eller det lägre antal år som återstår till utgången av det år då återstår till utgången av det år då Återbetalningstiden skall i vissa Återbetalningstiden ska i vissa fall bestämmas till än fall bestämmas till än vad som anges i första stycket. den som anges i första stycket. stämmelser om detta finns i 9– i 9– Prop. Om låntagaren har fått nya Om låntagaren har fått nya tiden, skall de nya lånen läggas tiden med samma villkor för be- samman med de tidigare lånen. för avskrivning på grund av lån- tagarens ålder, ska de nya lånen läggas samman med de tidigare Återbetalningen av det sammanlagda lånet börjar året närmast efter det år under vilket låntagaren tagit emot de nya studielånen. När återbetalningstiden är slut stämmelserna om nedsättning i 13– stämmelserna om nedsättning i 13– 18 §§ skall tillämpas även vid åter- 18 §§ ska tillämpas även vid åter- betalning som sker efter den betalning som sker efter den Om nedsättning sker, skall åter- Om nedsättning sker, ska åter- stoden av skulden betalas stoden av skulden betalas av med nedsatt belopp tills full åter- av med nedsatt belopp tills full åter- för nedsättning upphör innan full för nedsättning upphör innan full betalning skett, skall det då återstå- betalning skett, ska det då återstå- ende beloppet betalas under det ende beloppet betalas under det Betalning skall pågå till dess full Betalning ska pågå till dess full återbetalning har skett, dock längst återbetalning har skett, dock längst till utgången av det år då låntagaren till utgången av det år då låntagaren Studielån som inte har betalats vid utgången av det år då låntagaren fyller ska skrivas av. Betalningsskyldigheten kvarstår dock för årsbelopp avseende som har förfallit till betalning. Om det finns synnerliga skäl, får dock också sådana årsbelopp skrivas av. Studielån som inte har betalats vid utgången av det år då låntagaren fyller ska skrivas av. Betalningsskyldigheten kvarstår dock för årsbelopp som avser . Om det finns synnerliga skäl, får också sådana årsbelopp skrivas av. 3 Senaste lydelse 2019:1290. 2020/21:122 Lån ska också skrivas av om låntagaren avlider, har hel sjukersättning och en sammanlagd inkomst som inte överstiger garantinivån för hel sjukersättning enligt 35 kap. 18 § socialförsäkringsbalken eller om det annars finns synnerliga skäl till det. Lån ska också skrivas av om låntagaren avlider, om låntagaren har hel sjukersättning och en sammanlagd inkomst som inte överstiger garantinivån för hel sjukersättning enligt 35 kap. 18 § socialförsäkringsbalken eller om det finns andra synnerliga skäl till det. En fordran som har uppkommit på grund av att studiestöd har krävts tillbaka, skall bevakas fram till utgången av det år då den återbetalningsskyldige fyller . Därefter skall fordringen skrivas av. Avskrivning skall också ske om den återbetalningsskyldige avlider. Om indrivningen av en sådan fordran som avses i första stycket skulle leda till mer arbete eller kostnad än som är skäligt och indrivning inte är påkallad från allmän synpunkt får indrivningsåtgärder underlåtas. 1.Denna lag träder i kraft , då studiestödslagen (1973:349) och lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa ska upphöra att gälla. Äldre bestämmelser gäller fortfarande, förutom vad som anges i punkterna 13–22, i fråga om studiestöd som avser tid före ikraftträdandet. Det som sägs om inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital i 4 kap. 21 §, 8 kap. 4 § och 9 kap. 2 § studiestödslagen (1973:349) samt i punkten 2 f i övergångsbestämmelserna till lagen (1988:877) om ändring i studiestödslagen (1973:349), ska dock från och med i stället avse överskott i in- En fordran som har uppkommit på grund av att studiestöd har krävts tillbaka, ska bevakas fram till utgången av det år då den återbetalningsskyldige fyller . Därefter ska fordringen skrivas av. Avskrivning ska också ske om den återbetalningsskyldige avlider. Om indrivningen av en sådan fordran som avses i första stycket skulle leda till mer arbete eller kostnad än som är skäligt och indrivning inte krävs från allmän synpunkt får indrivningsåtgärder avstås. 1.4 Denna lag träder i kraft den , då studiestödslagen (1973:349) och lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa ska upphöra att gälla. Äldre bestämmelser gäller fortfarande, förutom vad som anges i punkt 13–23, i fråga om studiestöd som avser tid före ikraftträdandet. Det som sägs om inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital i 4 kap. 21 §, 8 kap. 4 § och 9 kap. 2 § studiestödslagen (1973:349) samt i punkt 2 f i övergångs- bestämmelserna till lagen (1988:877) om ändring i studiestödslagen (1973:349), ska dock från och med i stället avse överskott i in- 4 Senaste lydelse 2019:1290. komstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital. 9.Den som har beviljats studielån eller återbetalningspliktiga studiemedel enligt studiestödslagen (1973:349) eller lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa kan begära att lånet efter ska betalas tillbaka enligt bestämmelserna i den nya lagen. De ändrade betalningsvillkoren ska börja tillämpas året närmast då låntagaren har begärt ändrade betalningsvillkor. Ändrade betalningsvillkor får dock inte beslutas om lånet har sagts upp till omedelbar betalning enligt 8 kap. 52§ studiestödslagen (1973:349) eller punkterna 18 eller 19. Re- geringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om hur en ansökan om ändrade betalningsvillkor ska göras samt en sådan ansökan senast ska göras. 10.Den som har beviljats studielån eller återbetalningspliktiga studiemedel enligt både studiestödslagen (1973:349) och den nya lagen kan begära att äldre lån läggs samman med nya lån och att de sammanlagda lånen betalas tillbaka enligt bestämmelserna i den nya lagen. Sammanläggningen ska börja tillämpas året närmast då låntagaren begärt att lånen ska läggas samman. Sammanläggning får dock inte beslutas i fall där något av lånen har sagts upp till omedelbar betalning enligt bestämmelserna i 4 kap. 27 a § denna lag, 8 kap. 52 § studiestödslagen (1973:349) eller punkterna 18 eller 19.Sammanläggningen ska ske vid 5Senaste lydelse 2010:441. 6Senaste lydelse 2010:441. komstslagen tjänst, näringsverk- Prop. 2020/21:122 samhet och kapital. 9.5 Den som har beviljats studielån eller återbetalningspliktiga studiemedel enligt studiestödslagen (1973:349) eller lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa kan begära att lånet efter ska betalas tillbaka enligt bestämmelserna i denna lag i lydelsen före . De ändrade betalningsvillkoren ska börja tillämpas året närmast då låntagaren har begärt ändrade betalningsvillkor. Ändrade betalningsvillkor får dock inte beslutas om lånet har sagts upp till omedelbar betalning enligt 8 kap. 52 § studiestödslagen (1973:349) eller punkt 18 eller 19. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om hur en ansökan om ändrade betalningsvillkor ska göras och en sådan ansökan senast ska göras. 10.6 Den som har beviljats studielåneller återbetalningspliktiga studiemedel enligt både studiestödslagen (1973:349) och denna lag i lydelsen före kan begära att lånen läggs samman och att det sammanlagda lånet betalas tillbaka enligt bestämmelserna i denna lag i lydelsen före . Sammanläggningen ska börja tillämpas året närmast då låntagaren begärt att lånen ska läggas samman. Sammanläggning får dock inte beslutas i fall där något av lånen har sagts upp till omedelbar betalning enligt 4 kap. 27 a § denna lag, 8 kap. 52 § studiestödslagen (1973:349) eller 2020/21:122 ett kalenderårsskifte enligt Sammanläggningen ska ske vid ett tid bestäms för det sammanlagda lånet i enlighet med bestämmelser- na i 4 kap. 4, 9 och 10 §§ i den nya bestäms enligt 4 kap. 4, 9 och 10 §§ För återbetalning av det sammanlagda lånet ska bestäm- melserna i 4 kap. i den nya lagen även i övrigt tillämpas. eller den myndighet som regering- en bestämmer får dock föreskriva myndighet som regeringen bestäm- att årsbeloppet enligt 4 kap. mer får dock föreskriva att års- första stycket i den nya lagen får sättas ned till ett belopp som är stycket denna lag får sättas ned till lägre än av låntagarens ett belopp som är lägre än fem inkomst eller, från och med det år då låntagaren fyller , sju pro- eller, från och med det år då Årsbeloppet ska dock alltid låntagaren fyller , . Årsbeloppet ska dock alltid uppgå det år då låntagaren fyller får Från och med det år tilllägg till inkomsten göras för då låntagaren fyller får tillägg till inkomsten göras för förmögen- som har lagts samman ska i fråga Avskrivning av lån som har om lån som lämnats enligt den lagts samman ska i fråga om lån gamla lagen ske enligt 8 kap. 9, 10 som lämnats enligt den gamla lagen och 12 §§ i den gamla lagen och i ske enligt 8 kap. 9, 10 och 12 §§ i fråga om lån som lämnats enligt den gamla lagen och i fråga om lån den nya lagen ske enligt 4 kap. 25 § som lämnats enligt denna lag ske i den nya lagen. enligt 4 kap. 25 § denna lag i lydel- den myndighet som regeringen be- stämmer meddelar föreskrifter om geringen eller den myndighet som hur en ansökan om sammanlägg- ning ska göras samt när en sådan stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen ansökan senast ska göras. meddela föreskrifter om hur en ansökan om sammanläggning ska sådan ansökan senast ska göras. I stället för det som anges om för påförda men inte betalda årsbe- lopp avseende de tre senaste (1973:349), för årsbelopp som avser . Detta gäller endast om studielånet skrivs av efter . 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 3 kap. 3 och 9§§ och i övrigt . 2.Bestämmelserna i 3 kap. 3 och 9 §§ i den nya lydelsen tillämpas första gången i fråga om studiemedel som lämnas för tid från och med den 3.För studiemedel som avser tid före gäller 3 kap. 3 och 9 §§ och 5 kap. 6 § i den äldre lydelsen. 4.För studielån som har lämnats före gäller 4 kap. 4, 21och 25 §§ i den äldre lydelsen. I fråga om kvarstående betalningsskyldighet för årsbelopp vid avskrivning som sker efter ikraftträdandet gäller dock 4 kap. 25 § i den nya lydelsen även studielån som avser tid före ikraftträdandet. 5.Den som har beviljats studielån eller återbetalningspliktiga studiemedel enligt studiestödslagen (1973:349) eller lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa eller som har beviljats studielån för tid –och som tar emot studielån för tid efter kan begära att lånen ska betalas tillbaka enligt bestämmelserna i 4 kap. 4, 21 och 25 §§ i den nya lydelsen. De ändrade betalningsvillkoren ska börja tillämpas året närmast då låntagaren har begärt ändrade betalningsvillkor. Ändrade betalningsvillkor får dock inte beslutas om lånet har sagts upp till omedelbar betalning enligt 8 kap. 52 § studiestödslagen (1973:349), punkt 18eller 19 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna, eller enligt 27 a §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om hur en ansökan om ändrade betalningsvillkor ska göras och en sådan ansökan senast ska göras. 2020/21:122 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2017:527) Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (2017:527) om studiestartsstöd ska ha Studiestartsstöd får lämnas från och med det kalenderår som den studerande fyller och längst till och med det kalenderår som den studerande fyller . Studiestartsstöd får lämnas från och med det kalenderår som den studerande fyller och längst till och med det kalenderår som den studerande fyller . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången i fråga om studiestartsstöd som lämnas för tid . 3 Ärendet och dess beredning beslutades det att en utredare skulle biträda med att ta fram förslag till åtgärder inom studiemedelssystemet för att främja omställning och vidareutbildning högre upp i åldrarna (U 2019:A). Uppdraget redovisades i promemorian Bättre studiestöd till äldre (U2019/04318). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag, i relevanta delar, finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna redovisas i bilaga 3. Inkomna remissyttranden finns tillgängliga i (U2019/04318). I propositionen behandlas promemorians förslag i de delar som avser höjda åldersgränser för rätt till studiemedel och studiestartsstöd samt ändrade återbetalningsregler. Under beredningen har en fråga uppkommit om att ge () en något utökad möjlighet att efterkontrollera inkomster i de fall årsbeloppet för återbetalning satts ned. För att komplettera beredningsunderlaget i denna del har CSN, (), (), studentråd, SPF Seniorerna, (), i och beretts tillfälle att lämna synpunkter på ett utkast till proposition. Innehållet i utkastet överensstämmer med förslagen i denna proposition. De synpunkter som har lämnats finns tillgängliga i ärendet (U2020/04318) och behandlas i avsnitt 6.3. Förslagen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna, och Liberalerna. Överenskommelsen har sin grund i den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna, det så kallade januariavtalet. framgår bland annat att möjligheten att vidareutbilda sig eller omskola sig högre upp i åldrarna ska utökas och att det ska ges mer generösa villkor för detta inom studiemedelssystemet. anges också budgetpropositionen som tidsgräns. Regeringen lämnade i budgetpropositionen förslag om att medel ska avsättas för höjda åldersgränser för rätt till studiemedel och studiestartsstöd samt ändrade återbetalningsregler. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:UbU2, rskr. 2020/21:147). 4Ökat behov av studiestöd för att främja omställning och vidareutbildning högre upp i åldrarna En förändrad arbetsmarknad, ökad medellivslängd och justerade pensionsrelaterade åldersgränser gör att fler kommer att behöva utbilda sig högre upp i åldrarna. Behovet av omställning och vidareutbildning högre upp i åldrarna har aktualiserats ytterligare i när coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 slår mot arbetsmarknaden. För att utbildning ska vara ett möjligt alternativ krävs också att den som vill eller behöver studera har möjlighet att finansiera studierna. En förändrad arbetsmarknad kräver omställning och kompetensutveckling genom hela arbetslivet Dagens arbetsliv är föränderligt och branscher, yrkesroller och arbetsuppgifter förändras i ett högt tempo. Kunskapskraven och behovet av specialisering ökar i stora delar av arbetslivet. Den höga förändringstakten minskar inte sällan värdet av tidigare inhämtade kunskaper och kompetenser. Många arbeten som kräver kort utbildning försvinner som kraven på kunskaper och kompetens ökar för nytillkomna arbeten. Förändringstakten inom arbetslivet leder till att många kommer att behöva byta karriär och yrkesinriktning, kanske under sitt arbetsliv. Vidareutbildning och utbildning i en omställningssituation ökar individens möjlighet att få ett arbete och minskar risken att hamna utanför arbetsmarknaden. Utbildning under livets gång fyller därmed en viktig funktion för såväl samhället som för individer och arbetsgivare, särskilt på en arbetsmarknad som präglas av strukturomvandling och av teknisk utveckling. Vidare har spridningen av sjukdomen covid-19 fått stora konsekvenser för arbetsmarknaden. Den har medfört att många människor har blivit arbetslösa och arbetslösheten antas öka ytterligare framöver. Ökad medellivslängd och justerade pensionsrelaterade åldersgränser bidrar till ett längre arbetsliv Medellivslängden i ökar för både kvinnor och män. En följd av det är att tiden som ålderspensionär blir längre. Liksom flera andra länder står inför stora demografiska utmaningar. Den ökade medellivslängden i kombination med en minskad befolkning i förvärvsaktiv ålder leder till ett behov av ett förlängt arbetsliv. har mot bakgrund av detta beslutat om en ny s.k. riktålder för pension, i enlighet med propositionen En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv (prop. 2018/19:133, bet. 2019/20:SfU5, rskr. 2019/20:10). Avsikten är att riktåldern ska styra de pensionsrelaterade åldersgränserna i pensionssystemet och angränsande trygghetssystem. Riktålderns främsta syfte är att ersätta dagens starka 65-årsnorm genom att anpassa de pensionsrelaterade åldersgränserna till den ökande medellivslängden. Riktåldern beräknas , men tillämpas först . Vidare är åldersgränsen för när inkomstgrundad ålderspension tidigast kan lämnas höjd från 61 till . I ljuset av att medellivslängden ökar och att arbetslivet av det skälet måste förlängas har också, i enlighet med propositionen Anställningsskyddet förlängs tills arbetstagaren fyllt , beslutat om en ny ålder för hur länge en person har rätt att arbeta kvar (prop. 2018/19:91, bet. 2018/19:AU12, rskr. 2018/19:276). Förändringarna av äldre arbetstagares anställningsskydd sker stegvis. höjdes åldersgränsen för rätt att kvarstå i anställning till . höjs denna åldersgräns ytterligare, till . I propositionen uttalades att åtgärder bör vidtas inom utbildningssystemet för att ge bättre möjlighet till ett hållbart arbetsliv.