prop · H803105 · 2021-03-23 00:00:00 — Regeringen har gett i uppdrag att administrera, fördela medel för samt följa upp en satsning på sociala insatser för barn och unga i utsatta områden (A2020/02651). Satsningen uppgår till 2021 och –2023 beräknas . Medlen avses gå till insatser i utsatta områden som syftar till att minska risken för barn och unga att dras in i eller på andra sätt drabbas av kriminalitet. Det kan handla om insatser som kompletterar och förstärker verksamhet som kommunerna redan bedriver inom ramen för det brotts- förebyggande arbetet (t.ex. fler fältarbetare eller motsvarande och , bl.a. för ökad tillgänglighet i verksamheter), liksom olika former av strukturerad samverkan mellan skola, socialtjänst och polis. Insatser för att främja ungdomars fritid, idrott 10.7.1Prioritering: Alla unga ska ha en meningsfull fritid Det finns en mängd olika aktiviteter för unga att ta del av på sin fritid och det är därför naturligt att det finns skillnader i vilka aktiviteter som unga tar del av. Det är dock problematiskt om vissa ungdomar upplever att deras möjligheter att ta del av aktiviteter är begränsade och att deras fritid på så vis upplevs som mindre meningsfull. Därför är det viktigt att följa upp hur mycket av variationen som beror på att möjligheterna att ta del av aktiviteterna skiljer sig mellan olika grupper av unga. Det är tydligt att de flesta anser sig ha lagom mycket fritid, att de är nöjda med sin fritid och att de har goda möjligheter att delta i fritids- aktiviteter. Det finns dock vissa grupper av unga som upplever större hinder för deltagande i fritidsaktiviteter än andra. Några hindras av ekonomiska skäl på så sätt att deras möjligheter att ta del av meningsfulla fritidsaktiviteter minskar, medan andra hindras från deltagande på grund av att de har svårt att ta sig till fritidsaktiviteterna. De finns också de som avstår från deltagande mot bakgrund av rädslan att bli dåligt bemött. Vissa grupper, som exempelvis funktionshindrade, kan också behöva extra stöd för att kunna ges samma möjligheter som andra unga till en meningsfull fritid. Det finns vidare anledning att undersöka ungas egna upplevelser av vad fritid innebär och vad unga gör på sin fritid som får dem att må bra då det saknas kunskap på området. Det saknas också kunskap om varför allt fler unga slutar att engagera sig i föreningslivet och i vilken utsträckning den utvecklingen hör samman med att unga är mer stressade och därför väljer bort föreningsengagemang på sin fritid. Covid-19-pandemin har emellertid medfört begränsningar för ungas möjligheter att delta i fritids- aktiviteter. Smittspridningen har inneburit stora begränsningar i utövandet av förenings-, kultur och idrottsverksamhet. Aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning Åtgärd: Regeringen har gett Myndigheten för delaktighet i uppdrag att ta fram ett stödmaterial till kommuner och andra aktörer i syfte att främja en aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning. Uppdraget ska genomföras med ett ungdoms-, barnrätts- och jämställdhets- perspektiv. Myndigheten för delaktighet (MFD) har på regeringens uppdrag kartlagt den enskildes tillgänglighet till hjälpmedel för fritidsaktiviteter och initiativ i kommuner och regioner för att främja en aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning (S2019/01379/). hetens kartläggning visar att många personer med funktionsnedsättning vill göra fler aktiviteter på sin fritid än vad de kan eller har möjlighet till. Anledningen till att de avstår är bristande tillgänglighet i samhället, avsaknad av information om tillgänglighet i aktiviteterna, en svag privat- ekonomi, svårighet att skaffa lämpligt hjälpmedel för aktiviteten, 2020/21:105 otillgängliga transporter och bristande socialt stöd inför och i samband med aktiviteter. Regeringen har därför gett MFD i uppdrag att ta fram ett stödmaterial till kommuner och andra aktörer i syfte att främja en aktiv fritid för personer med funktionsnedsättning. Uppdraget ska genomföras i dialog med MUCF, Kommuner och Regioner och andra relevanta aktörer. Uppdraget ska redovisas . Webbutbildning för fritidsledare inom öppen fritidsverksamhet Åtgärd: Regeringen har gett Myndigheten för ungdoms- och civil- samhällesfrågor i uppdrag att ta fram en webbutbildning för fritids- ledare i öppen fritidsverksamhet. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) ska utveckla en digital utbildningsplattform som bygger på det stödmaterial för öppen fritidsverksamhet som myndigheten tagit fram. Uppdraget ska redovisas . 10.7.2Insatser för att främja idrottsverksamhet Majoriteten av unga idrottar eller motionerar och det finns en trend bland unga att leva ett hälsosamt och aktivt liv. Det är små skillnader mellan grupper av unga som motionerar. Däremot kommer en större andel medlemmar i föreningsidrotten från socioekonomiskt starka grupper. Idrotten är betydelsefull för att ge ungdomar en meningsfull och hälsosam fritid och står inför utmaningar i att kunna erbjuda ett brett och varierat utbud utifrån ungas förutsättningar. Den samlade svenska idrotts- rörelsen är unik i sin förmåga att ge unga en hälsosam och meningsfull fritid. Regeringens bedömning är att det ändå återstår arbete för idrotts- rörelsen att nå sin fulla potential och kunna erbjuda idrott åt alla. Covid- 19-pandemin har medfört stora begränsningar i idrottsaktiviteten bland barn och unga, vilket är problematiskt eftersom idrott är en viktig del i ungas uppväxt. Idrottsaktiviteten är också viktig ur ett folkhälso- perspektiv. 10.7.3Insatser för att främja ungdomars kulturdeltagande Kulturdeltagandet bland barn och unga är högt, men varierar för olika aktiviteter. Det finns skillnader mellan vilka unga som deltar i kulturverksamheter där utbildning och inkomst har samband med ungas kulturvanor. Även geografiska förutsättningar skiljer vem som har möjlig- heten att delta i kulturverksamheter. har en bärande roll för barn och ungas likvärdiga tillgång till kultur. En kulturskola för alla förstärks Åtgärd: Det statliga bidraget till den kommunala för- stärks. Den kommunala har stor betydelse för många barn och unga Skr. 2020/21:105 och bidrar till att lägga grunden för deras kulturella, sociala och står dock inför en rad utmaningar, där en av de främsta är att nå alla barn och unga oavsett kön och bakgrund. har därför beslutat om att det statliga bidraget till kommuner som bedriver kulturskoleverksamhet ska tillföras ytterligare 2021–2022 och uppgår därmed till . Åtgärd: Satsningen Skapande skola förstärks. Skapande skola-bidraget är ett riktat statsbidrag som skolans huvudmän kan ansöka om att ta del av och som har funnits . Skapande skola syftar till att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet och på så sätt främja alla barns och ungdomars rätt till kultur och eget skapande. För att öka Skapande skolas genomslagskraft förstärker regeringen satsningen med 2021–2023. I enlighet med rekommendationer i den översyn som gjordes av bidraget 2019 (Ku2019/01974), har målgruppen begränsats till elever i förskoleklass, grundskola och motsvarande skolformer. Även detta syftar till att ge satsningen en ökad genomslagskraft. Läsning och läsförmåga är av stor samhällelig och individuell betydelse. Ytterst är det en fråga om demokrati och likvärdighet, dels vad gäller till- gången till utbildning och kultur, dels vad gäller möjligheten att ta plats i samhället och som medborgare delta i det demokratiska samtalet. Läs- delegationens betänkande Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället (SOU 2018:57) visar på fortsatt behov av insatser på det läs- främjande området, både inom kulturområdet, utbildningsområdet och inom det civila samhället. Främjande av ett breddat kulturellt deltagande är därmed betydande. Allt färre unga läser och regeringen har tidigare initierat flera läsfrämjande insatser både i och utanför skolan. Det pågår också läsfrämjande insatser runt om inom landets studieförbund och det civila samhället. Regeringen ser dock ett fortsatt behov av insatser för att främja ett ökat läsande. Insatser för ett ökat läsande bland barn och unga Åtgärd: Regeringen förstärker det läsfrämjande arbetet och, bygger ut satsningen Bokstart. Ett läsråd med uppdrag att samla och samordna aktörer och insatser kring barns och ungas läsning kommer att inrättas. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att för- bereda inrättandet av ett läsråd inom myndigheten. Läsdelegationens betänkande visar på fortsatt behov av insatser på det läs- främjande området för att ge alla barn och ungdomar mer likvärdiga 2020/21:105 förutsättningar. De grupper som i undersökningar uppvisat svag läs- förståelse och läsmotivation har särskild prioritet. Pojkar är en sådan grupp eftersom de generellt är svagare läsare, mindre intresserade av läsning och läser också i mindre utsträckning än flickor. Ett läsråd med uppdrag att samla och samordna aktörer och insatser kring barns och ungas läsning kommer att inrättas. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att förbereda inrättandet av ett läsråd inom myndigheten. Därutöver bedriver en nationell satsning på små barns språk- och läsutveckling kallad Bokstart. Satsningen bygger på samverkan mellan barnavårdscentral, folkbibliotek och förskolor. tillförs 2021 och för en fortsatt utbyggnad av Bokstart. På nationell nivå har en central roll i att initiera, sam- ordna och stödja läsfrämjande insatser utanför skolan. För att möjliggöra ytterligare läsfrämjande insatser förstärks Statens kulturråds läsfrämjande arbete med . Regeringen planerar att lämna en skrivelse till om barns och ungas läsning med utgångspunkt i Läsdelegationens betänkande Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället (SOU 2018:57). Åtgärd: Regeringen fortsätter satsningen Stärkta bibliotek. Ungdomar är en viktig målgrupp. För att öka utbudet och tillgängligheten till biblioteksverksamhet i hela landet har regeringen avsatt 250 miljoner –2020 för satsningen Stärkta bibliotek. Regeringen bedömer att satsningen har varit framgångsrik och avser därför att fortsätta med den. Regeringen tillför satsningen Stärkta bibliotek och 2022 och 2023. 10.8Insatser för att främja ungdomars makt att forma sina liv I den ungdomspolitiska propositionen (prop. 2013/14:191) framhåller regeringen att det är viktigt att samhället utformas så att alla ungdomar kan bli delaktiga och inkluderas utifrån sina olika förutsättningar, önskemål och behov. Gruppen ungdomar är heterogen med olika identiteter, och intressen och denna mångfald ska bejakas. I målet ingår således också att regeringens insatser för ungdomar bör syfta till att undanröja hinder och skapa förutsättningar för alla ungdomar att utvecklas i enlighet med sina egna individuella intressen och önskemål. Redovisningen i Del II visar att en stor majoritet av ungdomsgruppen kan antas ha makt att forma sitt liv, såväl sin nutid som framtid och att en majoritet av unga i har goda levnadsvillkor. Det finns dock vissa grupper som tydligt har sämre levnadsvillkor än andra unga och som har särskilda svårigheter att uppnå makt att forma sina liv. med funktionsnedsättning och unga hbtq-personer. Det finns också mellan unga olika förutsättningar utifrån bl.a. kön och socioekonomiska faktorer. 2020/21:105 Mycket arbete kvarstår därmed för att alla unga ska ha makt att forma sina Det finns enligt regeringens bedömning ett behov av ett fortsatt arbete för att motverka diskriminering och rasism och särskilda insatser behöver göras för att stärka barns och ungas rättigheter. 10.8.1Insatser för unga med aktivitetsersättning Unga med aktivitetsersättning har lyfts fram som en prioriterad grupp för samordningsförbunden och det stärkta samarbetet mellan Försäkrings- kassan och Arbetsförmedlingen. ska stärka arbetet med att identifiera individer som kan ha behov av förberedande eller arbets- livsinriktade insatser i samverkan mellan förmedlingen eller genom samordningsförbunden. Arbetsförmedlingen och ska inom ramen för det stärkta samarbetet se till att behov av insatser identifieras och möts för individer som har behov av aktiva rehabiliteringsinsatser. Regeringen har vidtagit ytterligare åtgärder för att säkerställa stödet till gruppen. Ändamålsenligt regelverk i sjuk- och aktivitetsersättningen och för förmåner vid rehabilitering Åtgärd: Regeringen har tillsatt en utredning om ett mer ändamålsenligt regelverk i sjuk- och aktivitetsersättningen och för förmåner vid rehabilitering. Aktivitetsersättning kan beviljas unga mellan som på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning inte har full arbetsförmåga. För att säkerställa att sjuk- och aktivitetsersättningen ger trygghet vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga har regeringen tillsatt en utredning för att se över sjuk- och aktivitetsersättningen (dir. 2020:31). Förutom att förmånerna ska ge hög trygghet vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga, är syftet att uppnå god förutsebarhet för den enskilde och stabilitet i tillämpningen . Regelverkets krav för att en försäkrad ska beviljas förmånerna ska bli mer ändamålsenliga och i möjligaste mån ta tillvara den försäkrades arbets- förmåga. Vidare syftar utredningen till att skapa ett mer modernt regelverk som kan bidra till att förebygga ohälsa och ge stöd vid såväl rehabilitering som omställning till annat arbete. Utredningen ska redovisa uppdraget . Förbättrat stöd till unga med aktivitetsersättning Åtgärd: Regeringen har gett i uppdrag att förbättra stödet till unga som får avslag på ansökan om aktivitetsersättning och att utveckla samverkansformer med Arbetsförmedlingen, kommuner och landsting kring målgruppen. Regeringen har gett i uppdrag att förbättra stödet till unga som får avslag på ansökan om aktivitetsersättning. att vidareutveckla samverkansformer med Arbetsförmedlingen, kom- muner och regioner kring målgruppen. De individer som ansöker om 2020/21:105 aktivitetsersättning på grund av arbetsoförmåga är unga och har ofta, förutom psykisk ohälsa, någon typ av funktionsnedsättning. Detta är således en särskilt utsatt grupp med behov av stöd från olika myndigheter och aktörer, oavsett om de i slutändan beviljas eller nekas aktivitets- ersättning. Uppdraget ska slutredovisas . Utöver uppdrag till har Inspektionen för socialförsäkring (ISF) fått i uppdrag att granska och analysera tillämpning av myndighetens utredningsskyldighet vid handläggningen av aktivitets- ersättning och sjukpenning där ansökan om ersättning har avslagits. ISF har även haft i uppdrag att analysera variationen i avslag och nybeviljande av aktivitetsersättning. Att bekämpa rasism är en prioriterad fråga för regeringen. Insatser för att motverka rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott kräver breda och långsiktiga insatser från hela samhället, understryks behovet av att ha särskild fokus på olika former av rasism och liknande former av fientlighet. Det innebär att regeringen har fattat beslut om både bredare insatser mot rasism, men också ett antal insatser specifikt riktade mot bl.a. afrofobi, antisemitism, antiziganism, islamofobi och rasism mot samer. Planen ska utgöra en grund och en inriktning för arbetet mot rasism och hatbrott inom de särskilt viktiga strategiska områden som regeringen har identifierat: mer kunskap, utbildning och forskning, förbättrad samordning och uppföljning, ökat stöd och fördjupad dialog avseende det civila sam- hället, förstärkt förebyggande arbete på nätet samt ett mer aktivt rätts- väsende. Kunskaper ska öka om romska barns och ungas utsatthet för anti- ziganism Åtgärd: i har fått i uppdrag att öka kun- skapen om hur romska barn och unga utsätts för antiziganism . Den rasism och diskriminering som många romer upplever i sin vardag hindrar dem från att åtnjuta de mänskliga rättigheterna. Många romska barn och unga drabbas av de fördomar som finns om romer och som ofta grundas i en okunskap om minoriteten. Romska företrädare vittnar om att fördomar och rasism mot romer finns inom bl.a. skolan, vilket riskerar att påverka skolgången negativt. Regeringen har därför gett i i uppdrag att öka kunskapen om hur romska barn och unga utsätts för antiziganism . I uppdraget ingår att anordna riktade informationsinsatser på lokal och nationell nivå som samlar romska barn och unga och synliggör frågan bland relevanta aktörer, samt lämna förslag på ytterligare åtgärder för att motverka romska barns och ungas utsatthet för antiziganism. Myndigheten ska genomföra uppdraget i nära samverkan med romska företrädare, däri- bland unga romer, och tillämpa ett jämställdhetsperspektiv i arbetet. Upp- draget ska redovisas . Ökad kunskap om barns och ungas utsatthet för rasism Åtgärd: har fått i uppdrag att utifrån barn- konventionen ta fram och sammanställa kunskap om barns och ungas utsatthet för rasism. Utsatthet för rasism och liknande former av fientlighet riskerar att påverka både individer och samhället i stort bl.a. genom inverkan på barns och ungas psykiska hälsa, förekomsten av diskriminering, tillit till myndig- heter och i förlängningen på demokratin. För barn och unga riskerar bl.a. skolgången och möjligheten till utveckling att påverkas negativt. Regeringen har därför gett () i uppdrag att utifrån samt barns och ungas perspektiv ta fram och sammanställa kunskap om barns och ungas utsatthet för rasism. draget ingår även att kartlägga aktuell forskning och relevanta studier på området (inklusive statistik över anmälningar av t.ex. diskriminering på grund av etnicitet och religion). Syftet är att få en samlad bild av hur rasismen mot barn och unga tar sig uttryck och i vilka sammanhang, och om hur barns och ungas livsvillkor påverkas av rasism samt hur barns och ungas utsatthet för rasismen kan motverkas och förhindras. Hågkomstresor till förintelsens minnesplatser Åtgärd: Regeringen har avsatt medel för att stödja hågkomstresor till Barn och ungdomar är en viktig målgrupp. För att stödja hågkomstresor till minnesplatser har regeringen avsatt medel –2022. I uppdraget ingår bl.a. att Forum för levande historia ska genomföra en nationell satsning med förstärkta utbildnings- insatser om Förintelsen, antisemitism, antiziganism och andra former av Olika delar av skolväsendet och folkbildningen ska vara i fokus Insatser för barnets rättigheter trädde lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter () i kraft. givits ställning som lag, har det förtydligats att dom- stolar och rättstillämpare på alla nivåer, i myndigheter, kommuner och regioner, ska beakta de rättigheter som följer av vid av- vägningar och bedömningar som görs i beslutsprocesser i mål och ärenden som rör barn. I propositionen Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter 2017/18:186) presenterade regeringen i form av lag om FN:s konvention om barnets rättigheter, vägledning, kunskapslyft och ett fort- satt systematiskt transformeringsarbete ett samlat paket för att konventionen ska få genomslag i den praktiska tillämpningen. I samband med att regeringen beslutade om propositionen Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter, gavs även en särskild utredare i uppdrag att genomföra en kartläggning för att belysa hur svensk lag- stiftning och praxis överensstämmer med (A S 2018:3, dir. 2018:20 och 2019:57). Den kartläggning som utredaren skulle göra syftade till att ge ett stöd i det fortsatta arbetet med transformering av barn- konventionens bestämmelser inom olika rättsområden. Utredaren fick inte i uppdrag att lämna några författningsförslag. överlämnade utredaren sitt betänkande till regeringen (SOU 2020:63). Utredarens bedömning är att svensk lagstiftning och praxis till allra största delen stämmer överens med . Utredaren har kommit fram till att svensk lagstiftning och praxis stämmer överens med inne- börden av artiklarna 1–42 i med undantag för ett 30-tal oförenligheter. Vidare har utredaren gjort vissa iakttagelser att det finns bestämmelser i svensk lagstiftning som skulle kunna nå en tydligare överensstämmelse med konventionen och att det finns brister i den praktiska tillämpningen som kan innebära att barn inte får sina rättigheter tillgodosedda. Utredaren konstaterar också att bestämmelserna om barnets bästa och barnets rätt att uttrycka sin åsikt och få den beaktad inte fått fullt genomslag inom vissa rättsområden. publicerades en vägledning som kan användas vid tolkning och tillämpning av . Regeringen har gett Barn- ombudsmannen i uppdrag att genomföra utbildningsinsatser om väg- ledningen och att sprida den till statliga myndigheter, kommuner och regioner. pågår ett kunskapslyft för barnets rättigheter, se mer nedan. Utöver dessa strategiska och systematiska åtgärderna anser regeringen att det är viktigt med särskilda insatser riktade mot barn i olika utsatta situationer. Uppväxtvillkoren behöver förbättras bl.a. för barn som, lever i hem- löshet eller i områden med socioekonomiska utmaningar eller behöver samhällets vård. Att motverka alla former av våld och människohandel liksom exploatering och sexuella övergrepp mot barn är också en fortsatt viktig fråga för regeringen. Åtgärd: Den praktiska tillämpningen av barnets rättigheter och ska utvecklas. För att höja kunskapen och stärka kompetensen om barnets rättigheter och hos offentliga aktörer initierade regeringen ett kunskapslyft för barnets rättigheter. I satsningen har erbjudit stöd till kommuner, regioner och statliga myndigheter. Myndig- heterna har fått i uppdrag att analysera och identifiera utvecklingsbehov och vidta lämpliga åtgärder utifrån sina analyser och slutsatser. Vissa myndigheter har även fått fortsättningsuppdrag som fokuserat på särskilt angelägna barnrättsfrågor. Inom ramen för det stöd som Barnombuds- mannen har erbjudit de offentliga aktörerna har myndigheten tagit fram ett digitalt processtöd som kallas Barnrättsresan som innehåller olika verktyg för implementering av , t.ex. webbutbildningar om barn- konventionen och metoder för prövning av barnets bästa och barns rätt att komma till tals. Det digitala stödet kan nu användas av alla offentliga aktörer. har länsstyrelserna regeringens uppdrag att, i samverkan med , samordna och utveckla läns- Skr. 2020/21:105 styrelsernas tillämpning av barnets rättigheter samt stödja arbetet med att säkerställa tillämpningen av barnets rättigheter i kommuner och regioner. Syftet med uppdraget är att, i högre utsträckning , bidra till att tillämpningen av barnets rättigheter säkerställs i praktiken på och regional nivå. Nationell strategi för att motverka våld mot barn Åtgärd: Regeringen avser att ge en utredare i uppdrag att lämna förslag på en samlad nationell strategi som syftar till att förbygga och bekämpa våld mot barn, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringens arbete med att säkerställa att särskilt utsatta grupper av barn och unga får sina rättigheter tillgodosedda fortsätter. Uppväxtvillkoren behöver förbättras bl.a. för barn som är utsatta för eller bevittnar våld. Arbetet för att förebygga, upptäcka och motverka alla former av våld mot barn måste också fortsätta. För att arbetet ska få kraft anser regeringen att det är nödvändigt med ett fortsatt samlat grepp för att motverka våld mot barn och avser att vidta ytterligare åtgärder. Regeringen avser att utse en utredare som får i upp- drag att lämna förslag på en strategi för att förbygga och bekämpa våld mot barn. Strategin ska anlägga ett helhetsperspektiv och möjliggöra en sammanhållen inriktning för arbetet med att förebygga och bekämpa våld mot barn. Strategin ska tydliggöra olika aktörers ansvar, identifiera brister, föreslå insatser för att förebygga att barn utsätts och stärka förmågan att stödja de barn som drabbas. Uppdrag till för att stärka barns och ungas motståndskraft mot negativ inverkan av pornografi Åtgärd: () har fått i uppdrag att kartlägga kun- skap om hur barns och ungas hälsa och relationer påverkas av pornografi. Med digitaliseringen har barns och ungas exponering av pornografi ökat. Av rapporten och medier från framgår att cirka hälften av tonårskillarna och en femtedel av tjejerna tittar en eller .