prop · H90311 · 2021-09-28 00:00:00 — I artikel 8 i och rådets förordning (EU) 2020/852 finns ytterligare bestämmelser om innehållet i hållbarhetsrapporten för ett moderföretag som ska upprätta en hållbarhetsrapport enligt 31 a § och som 1.är ett företag av allmänt intresse enligt artikel 2.1 a–c i och rådets direktiv /34/EU, och 2.ingår i en koncern som under det senaste räkenskapsåret i genomsnitt har haft fler än 500 anställda. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som ska iakttas när en hållbarhetsrapport ska upprättas för en koncern. Övervägandena finns i avsnitt 7. I andra stycket görs en följdändring med anledning av nya 6 kap. 12 a §. I tredje stycket, som är nytt, finns en upplysningsbestämmelse om att det i artikel 8 i EU:s gröna taxonomiförordning finns ytterligare bestämmelser 2021/22:11 som ställer krav på vad hållbarhetsrapporten ska innehålla för de företag som ska upprätta en hållbarhetsrapport enligt 31 a § och som dessutom omfattas av villkoren i de båda punkterna. Artikeln har ett snävare tillämpningsområde än de hittillsvarande bestämmelser som gäller för hållbarhetsrapportering enligt 31 a–31 c §§ eftersom den bara gäller företag som omfattas av en skyldighet att offentliggöra icke-finansiell information enligt artikel 29a i EU:s redovisningsdirektiv. Det rör sig om företag som är moderföretag i en stor koncern enligt EU:s redovisningsdirektiv, vilket överensstämmer med de villkor som gäller enligt svensk rätt i 31 a § första stycket, och som dessutom är företag av allmänt intresse enligt samma direktiv och uppfyller ett villkor i direktivet om ett visst antal anställda. Punkt 1 innehåller en hänvisning till definitionen av företag av allmänt intresse i artikel 2.1 a–c i EU:s redovisningsdirektiv, som något förenklat innebär att företaget ska vara ett s.k. noterat företag, ett kreditinstitut eller ett försäkringsföretag. Punkt 2 motsvarar villkoret om antalet anställda i artikel 29a i samma direktiv. Upplysningsbestämmelsen gäller även för företag som omfattas av lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag enligt en hänvisning i 7 kap. 2 § den lagen, och för företag som omfattas av lagen om årsredovisning i försäkringsföretag enligt en hänvisning i 7 kap. 2 § den lagen. 10.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:46) om värdepappersfonder 15 § För varje värdepappersfond ska det finnas en aktuell informationsbroschyr. 2.de ytterligare uppgifter som behövs för att man ska kunna bedöma fonden och den risk som är förenad med att investera i den, 3.en tydlig och lättbegriplig förklaring av fondens riskprofil, 4.uppgifter om det arbete eller de funktioner som fondbolaget får uppdra åt någon annan att utföra enligt 4 och 5 §§, 5.uppgifter om vilka tillgångsslag fondmedlen får placeras i, 6.för det fall fondmedlen får placeras i derivatinstrument, uppgifter om i vilket syfte och hur det möjliga resultatet av användningen av derivatinstrument kan påverka fondens riskprofil, och 7.uppgifter om fondbolagets ersättningspolicy. För en värdepappersfond som hänvisar till ett referensvärde som avses i artikel 3.1.3i och rådets förordning (EU) 2016/1011 av 2016 om index som används som referensvärden för finansiella instrument och finansiella avtal eller för att mäta investeringsfonders resultat, och om ändring av direktiven /48/EG och 2014/17/EU och förordning (EU) nr 596/2014 finns det i artikel 29.2 ytterligare bestämmelser om informationsbroschyrens innehåll. Bestämmelser om vad en informationsbroschyr ska innehålla finns även i 1. artikel 14 i och rådets förordning (EU) 2015/2365 av om transparens i transaktioner för värdepappersfinansiering och om återanvändning samt om ändring av förordning (EU) nr 648/2012, 2. artiklarna 6–9 i och rådets förordning (EU) 2019/2088 av Prop. 2021/22:11 om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn, och 3.artiklarna 5–7 i och rådets förordning (EU) 2020/852 av om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088. Paragrafen innehåller bestämmelser om den informationsbroschyr som ska finnas för varje värdepappersfond och om innehållet i broschyren. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. I fjärde stycket införs en upplysningsbestämmelse om att bestämmelser om vad en informationsbroschyr ska innehålla även finns i artiklarna 5–7 i EU:s gröna taxonomiförordning. Dessa artiklar innehåller upplysningskrav som kompletterar dem som gäller enligt EU:s förordning om hållbarhetsrelaterade upplysningar. Av 1 kap. 6 d § följer att det som anges om fondbolag i denna paragraf även gäller för förvaltningsbolag som förvaltar en värdepappersfond. 18 a § Bestämmelser om vad en årsberättelse ska innehålla finns även i 1.artikel 13 i och rådets förordning (EU) 2015/2365, 2.artikel 11 i och rådets förordning (EU) 2019/2088, och 3.artiklarna 5–7 i och rådets förordning (EU) 2020/852. Bestämmelser om vad en halvårsredogörelse ska innehålla finns även i artikel 13 iEuropaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/2365. Paragrafen innehåller en upplysning om att bestämmelser om vad en årsberättelse och halvårsredogörelse ska innehålla även finns i vissa EU-för- ordningar. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. I första stycket införs en upplysningsbestämmelse om att bestämmelser om vad en årsberättelse ska innehålla även finns i artiklarna 5–7 i EU:s gröna taxonomiförordning. Av 1 kap. 6 d § följer att det som anges om fondbolag i denna paragraf även gäller för förvaltningsbolag som förvaltar en värdepappersfond. Paragrafen gäller, genom hänvisningen i 12 kap. 10 § lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder, även för AIF-förvaltare vid förvaltning av specialfonder. 11§ Fondbolag samt förvaltningsbolag och fondföretag som anges i 1 § första stycket ska betala en årlig avgift för a)denna lag, b)och rådets förordning (EU) 2017/1131, c)och rådets förordning (EU) 2019/2088, och d)och rådets förordning (EU) 2020/852, samt 2.Statistiska centralbyråns verksamhet enligt lagen (2014:484) om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. får ta ut avgifter för prövning av ansökningar, anmälningar och underrättelser enligt denna lag och och rådets förordning (EU) 2017/1131. 2021/22:11 Paragrafen innehåller bestämmelser om avgifter till . Övervägandena finns i avsnitt 6.5. Ändringen i första stycket innebär att den årliga avgift till som fondbolag, förvaltningsbolag och fondföretag ska betala även ska avse inspektionens verksamhet enligt EU:s gröna taxonomiförordning. På samma sätt som hänvisningarna till övriga EU-förordningar i paragrafen är hänvisningen till EU:s gröna taxonomiförordning dynamisk, vilket innebär att hänvisningen avser EU-rättsakten i den gällande lydelsen. 10.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden 2a § Bestämmelser som, utöver bestämmelserna i denna lag, gäller för den som tillhandahåller investeringsrådgivning eller portföljförvaltning enligt denna lag finns i och rådets förordning (EU) 2019/2088 av om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn, och 2.artiklarna 5–7 i och rådets förordning (EU) 2020/852 av om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088. Paragrafen innehåller en upplysning om att bestämmelser för den som tillhandahåller investeringsrådgivning eller portföljförvaltning enligt denna lag även finns i vissa EU-förordningar. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. Ändringen innebär att upplysningsbestämmelsen kompletteras med en hänvisning till bestämmelserna i artiklarna 5–7 i EU:s gröna taxonomiförordning. Dessa artiklar innehåller upplysningskrav som kompletterar dem som gäller enligt EU:s förordning om hållbarhetsrelaterade upplysningar. Upplysningskraven i EU:s gröna taxonomiförordning ska tilllämpas av den som tillhandahåller portföljförvaltning enligt definitionen i 4 c §. En punktlista införs för de hänvisningar till EU-förordningar som finns i paragrafen. 10.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder 1 § För varje EES-baserad alternativ investeringsfond som AIF-förvaltaren förvaltar och för varje alternativ investeringsfond som förvaltaren marknadsför inom EES ska det finnas en aktuell informationsbroschyr. Informationsbroschyren ska innehålla uppgifter om 1.fondens investeringsstrategi och mål samt de omständigheter under vilka dessa eller investeringspolicyn kan ändras, 2. var mottagarfonden är etablerad om fonden är en matarfond till en alternativ Prop. 2021/22:11 investeringsfond samt information om var de underliggande fonderna är etablerade om fonden är en fond-i-fond, 3.de tillgångsslag som fonden får placera i och fondens riskprofil, inklusive information om användande av finansiell hävstång, 4.de viktigaste rättsliga följderna av en investering i fonden, 5.AIF-förvaltare, förvaringsinstitut, revisorer och andra tjänsteleverantörer, 6.ansvarsförsäkring eller tillgängliga medel i enlighet med 7 kap. 5 § för att täcka eventuella skadeståndsanspråk, 7.delegering av förvaltnings- och förvaringsfunktioner, 8.principer och rutiner för värdering av tillgångarna i fonden, 9.hantering av likviditetsrisker och rätt till inlösen samt förfarande och villkor för emission och försäljning av andelar eller aktier, 10.avgifter och alla andra kostnader samt maximibelopp för direkta och indirekta avgifter och kostnader som belastar fondens investerare, 11.förvaltarens principer för likabehandling av investerare och rätt till förmånligare villkor för någon investerare i fonden, 12.fondens primärmäklare samt relevanta arrangemang mellan sådan mäklare och fonden, 13.hur och när regelbunden information om fonden enligt 9 och 10 §§ lämnas, 14.den senaste årsberättelsen enligt 4 § och det senaste beräknade nettotillgångsvärdet (NAV) eller marknadsvärdet för fondens andelar eller aktier, och Bestämmelser om vad en informationsbroschyr ska innehålla finns även i 1.artikel 14 i och rådets förordning (EU) 2015/2365 av om transparens i transaktioner för värdepappersfinansiering och om återanvändning samt om ändring av förordning (EU) nr 648/2012, 2.artiklarna 6–9 i och rådets förordning (EU) 2019/2088 av om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn, och 3.artiklarna 5–7 i och rådets förordning (EU) 2020/852 av om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088. För en alternativ investeringsfond som omfattas av ett krav på att offentliggöra prospekt behöver AIF-förvaltaren endast lämna information enligt första stycket som inte redan framgår av prospektet. Paragrafen innehåller bestämmelser om den informationsbroschyr som ska finnas för varje alternativ investeringsfond som en AIF-förvaltare förvaltar respektive marknadsför inom EES och om innehållet i broschyren. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. I andra stycket införs en upplysningsbestämmelse om att bestämmelser om vad en informationsbroschyr ska innehålla även finns i artiklarna 5–7 i EU:s gröna taxonomiförordning. Dessa artiklar innehåller upplysningskrav som kompletterar dem som gäller enligt EU:s förordning om hållbarhetsrelaterade upplysningar. 5 § Årsberättelsen ska innehålla 1.en balansräkning eller annan redovisning av tillgångar och skulder, 4.information om väsentliga förändringar i den information som ska lämnas enligt 1, 9 och 10 §§, och 5.information om ersättningar. Bestämmelser om vad en årsberättelse ska innehålla finns även i 2021/22:11 1. artikel 13 i och rådets förordning (EU) 2015/2365, 2.artikel 11 i och rådets förordning (EU) 2019/2088, och 3.artiklarna 5–7 i och rådets förordning (EU) 2020/852. Uppgifterna om räkenskaperna i årsberättelsen ska sammanställas i enlighet med 1.bestämmelserna om redovisning i den alternativa investeringsfondens hem- land eller, om det är fråga om en icke EES-baserad alternativ investeringsfond, i det land där fonden är etablerad, och 2. fondens fondbestämmelser, bolagsordning eller motsvarande regelverk. Paragrafen innehåller bestämmelser om den årsberättelse och halvårsredogörelse som en AIF-förvaltare ska lämna för varje alternativ investeringsfond som den förvaltar. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. I andra stycket införs en upplysningsbestämmelse om att bestämmelser om vad en årsberättelse ska innehålla även finns i artiklarna 5–7 i EU:s gröna taxonomiförordning. 15 § får ta ut avgifter för prövning av ansökningar, anmälningar och underrättelser enligt 2.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 345/2013, 3.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 346/2013, 4.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/760, och 5.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1131. AIF-förvaltare som anges i 1 § ska betala en årlig avgift för 1.Finansinspektionens verksamhet enligt a) denna lag, b) och rådets förordning (EU) nr 345/2013, c) och rådets förordning (EU) nr 346/2013, d) och rådets förordning (EU) 2015/760, e) och rådets förordning (EU) 2017/1131, f) och rådets förordning (EU) 2019/2088, och g) och rådets förordning (EU) 2020/852, samt 2.Statistiska centralbyråns verksamhet enligt lagen (2014:484) om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. Skyldigheten att betala en årlig avgift gäller även utländska AIF-förvaltare som förvaltar sådana alternativa investeringsfonder som har tillsyn över enligt och rådets förordning (EU) 2015/760 och och rådets förordning (EU) 2017/1131. Paragrafen innehåller bestämmelser om avgifter till . Övervägandena finns i avsnitt 6.5. Ändringen i andra stycket innebär att den årliga avgift till som AIF-förvaltare ska betala även ska avse inspektionens verksamhet enligt EU:s gröna taxonomiförordning. På samma sätt som övriga hänvisningar till EU-förordningar i paragrafen är hänvisningen till EU:s gröna taxonomiförordning dynamisk, vilket innebär att hänvisningen avser EU-rättsakten i den gällande lydelsen. OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2020/852 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) (Text av betydelse för EES) OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1), i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och av följande skäl: (1)Artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen syftar till att inrätta en inre marknad som ska verka för en hållbar utveckling i som bland annat bygger på välavvägd ekonomisk tillväxt samt en hög miljöskyddsnivå och en förbättring av miljön. (2)antog en ny ram för global hållbar utveckling: Agenda 2030 för hållbar utveckling (). Kärnan i Agenda är målen för hållbar utveckling, och den omfattar de tre hållbarhetsdimensionerna:Age daden2030ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. I kommissionens meddelande av om nästa steg för en hållbar europeisk framtid kopplas målen för hållbar utveckling till unionens politikram för att säkerställa att unionens samtliga åtgärder och politiska initiativ, såväl inom unionen som globalt, redan från början integrerar målen för hållbar utveckling. I sina slutsatser av bekräftade rådet unionens och dess medlemsstaters åtagande att genomföra Agenda 2030 på ett fullständigt, samstämmigt, omfattande, integrerat och effektivt sätt, och i nära samarbete med sina partner och andra intressenter. offentliggjorde kommissionen sitt meddelande om den europeiska gröna given. , som antogs inom ramen för ramkonvention om klimatförändring ( godkändes av unionen ( ). Syftet med artikel 2.1 c i är att förstärka åtgärderna mot klimatförändringarna, bland annat genom att göra finansiella flöden förenliga med en väg mot låga växthusga- sutsläpp och en klimatmässigt motståndskraftig utveckling. I detta sammanhang antog den slutsatser om klimatförändringarna. Mot denna bakgrund utgör denna förordning ett viktigt steg i riktning mot målet att uppnå en klimatneutral union . Hållbarhet och en omställning till en säker, klimatneutral, klimatmässigt motståndskraftig, mer resurseffektiv och cirkulär ekonomi är avgörande för att säkerställa att unionens ekonomi är konkurrenskraftig på lång sikt. utveckling har länge stått i centrum för unionsprojektet, och fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) reflekterar den sociala och miljömässiga dimensionen. EUT C 62, , s. 103. ståndpunkt av (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets ståndpunkt vid första behandlingen av (EUT C 184, , s. 1). ståndpunkt av (ännu inte offentliggjord i (3) Rådets beslut (EU) 2016/1841 av om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av som antagits inom ramen för ramkonvention om klimatförändring (EUT L 282, 19.10.2016, s. 1). (5) gav kommissionen en högnivågrupp i uppdrag att ta fram en övergripande och heltäckande unionsstrategi om hållbar finansiering. I den rapport från högnivågruppen som offentliggjordes den efterlyses ett tekniskt robust klassifikationssystem på unionsnivå för att klargöra vilka verksamheter som ska anses vara gröna eller hållbara, med utgångspunkt i att begränsa klimatförändringar. (6) I sitt meddelande av offentliggjorde kommissionen sin handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt, som inför en ambitiös och heltäckande strategi för hållbar finansiering. Ett av målen med handlingsplanen är att styra kapitalflöden till hållbara investeringar för att uppnå en hållbar och inkluderande tillväxt. Inrättandet av ett enhetligt klassifikationssystem för hållbara verksamheter är den viktigaste och mest brådskande åtgärd som planeras i handlingsplanen. I handlingsplanen slås fast att en styrning av kapitalflöden mot mer hållbara verksamheter måste bygga på en gemensam helhetssyn på verksamheters och investeringars miljömässiga hållbarhet. Som ett första steg skulle tydlig vägledning om vilka typer av verksamheter som anses bidra till miljömål vara till hjälp för att informera investerare om vilka investeringar som finansierar miljömässigt hållbara ekonomiska verksamheter. Ytterligare vägledning om verksamheter som bidrar till andra hållbarhetsmål, inbegripet sociala mål, skulle kunna tas fram i ett senare skede. (7) Med tanke på de globala miljöutmaningarnas systemiska karaktär behövs en systemisk och framåtblickande strategi för miljömässig hållbarhet som kan hantera ökande negativa tendenser såsom klimatförändringar, förlust av biologisk mångfald, global överkonsumtion av resurser, livsmedelsbrist, ozonnedbrytning, havsförsurning, försämring av färskvattensystemet och förändrad markanvändning, liksom uppkomst av nya hot, såsom farliga kemikalier och deras kombinationseffekter. (8) I och rådets beslut nr 1386/2013/EU ( ) efterlyses ökad finansiering från den privata sektorn för miljö- och klimatrelaterade utgifter, särskilt genom inrättande4 av incitament och metoder som sporrar företagen att mäta såväl miljökostnaderna för sin verksamhet som vinsterna av att använda miljötjänster. (9) För att uppnå målen för hållbar utveckling i unionen måste kapitalflöden styras mot hållbara investeringar. Det är viktigt att fullt ut utnyttja den inre marknadens potential för att uppnå dessa mål. I detta sammanhang är det av avgörande betydelse att undanröja hinder för en effektiv rörlighet för kapital mot hållbara investeringar på den inre marknaden och att förhindra att nya hinder uppkommer. (10) Med hänsyn till utmaningens omfattning och de kostnader som är förbundna med uteblivna eller försenade åtgärder bör det finansiella systemet gradvis anpassas i syfte att stödja en hållbar ekonomi. För detta ändamål behöver hållbar finansiering bli huvudregeln och hänsyn tas till de konsekvenser för hållbarheten som finansiella produkter och tjänster medför. (11) Att tillhandahålla finansiella produkter som har till syfte att uppnå miljömässigt hållbara mål är ett ändamålsenligt sätt att styra privata investeringar mot hållbara verksamheter. Krav för att marknadsföra finansiella produkter eller företagsobligationer som miljömässigt hållbara investeringar, inbegripet krav som fastställs av medlemsstaterna och unionen för att finansmarknadsaktörer och emittenter ska tillåtas använda nationella märkningar, syftar till att förbättra investerarnas förtroende och medvetenhet om dessa finansiella produkters eller företagsobligationers miljöpåverkan, skapa synlighet och motarbeta risken för. Inom ramen för denna förordning avses med grönmålning att man får en orättvis konkurrensfördel genom att marknadsföra en finansiell produkt som miljövänlig när den i själva verket inte uppfyller grundlägganderö målningmiljönormer. har ett fåtal medlemsstater märkningssystem. Dessa befintliga system bygger på olika klassifikationssystem för miljömässigt hållbara ekonomiska verksamheter. Med tanke på de politiska åtagandena inom ramen för och på unionsnivå är det sannolikt att fler och fler medlemsstater kommer att inrätta märkningssystem eller införa andra krav för (4) och rådets beslut nr 1386/2013/EU av om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser (EUT L 354, 28.12.2013, s. 171). finansmarknadsaktörer eller emittenter med avseende på främjande av finansiella produkter eller företagsobligationer som miljömässigt hållbara. I sådana fall skulle medlemsstaterna använda sina egna nationella klassifikationssystem för att fastställa vilka investeringar som ska anses hållbara. Om sådana nationella märkningssystem eller krav använde olika kriterier när det gäller att fastställa vilka ekonomiska verksamheter som ska anses miljömässigt hållbara skulle investerare avskräckas från att investera över gränserna, eftersom det är svårt att jämföra olika investeringsmöjligheter. Dessutom skulle ekonomiska aktörer som vill locka till sig investeringar från hela unionen behöva uppfylla olika kriterier i olika medlemsstater för att deras verksamheter ska anses vara miljömässigt hållbara. En avsaknad av enhetliga kriterier skulle därför öka kostnaderna och skapa ett betydande negativt incitament för ekonomiska aktörer när det gäller att skapa sig tillträde till gränsöverskridande kapitalmarknader i syfte att göra hållbara investeringar. (12)Kriterierna för att avgöra huruvida en ekonomisk verksamhet ska anses vara miljömässigt hållbar bör harmoniseras på unionsnivå för att avlägsna hinder för den inre marknadens funktion när det gäller att erhålla finansiering för hållbarhetsprojekt och för att förhindra att hinder för sådana projekt uppstår . Med en sådan harmonisering skulle det bli lättare för ekonomiska aktörer att skaffa finansiering över gränserna för sina miljömässigt hållbara verksamheter, eftersom deras ekonomiska verksamheter då skulle kunna jämföras mot enhetliga kriterier för att väljas ut som underliggande tillgångar för miljömässigt hållbara investeringar. En sådan harmonisering skulle underlätta gränsöverskridande hållbar investering i unionen. (13)Om finansmarknadsaktörer inte förklarar för investerarna hur de verksamheter som de investerar i bidrar till miljömål, eller om finansmarknadsaktörer använder olika koncept när de förklarar vad som utgör en miljömässigt hållbar ekonomisk verksamhet, kommer investerarna att anse det alltför besvärligt att kontrollera och jämföra olika finansiella produkter. Det har konstaterats att sådan praxis avskräcker investerare från att investera i miljömässigt hållbara finansiella produkter. Dessutom har brist på förtroende bland investerarna en mycket negativ inverkan på marknaden för hållbara investeringar. Det har även visat sig att nationella regler och marknadsbaserade initiativ för att ta itu med denna fråga på nationell nivå leder till en fragmentering av den inre marknaden.