prop · H803139 · 2021-03-23 00:00:00 — I årsredovisningslagen (1995:1554) framgår att en finansiell rapport är en årsredovisning och där även innehållet i en sådan årsredovisning definieras. Den ska bland annat innehålla en förvaltningsberättelse med upplysningar om förhållanden som inte redovisas i resultaträkning, balansräkning eller i noter samt innehålla utvecklingen av företagets verksamhet, ställning och resultat. I 6 kap. 1 § i årsredovisningslagen lämnas detaljerad information om vilka upplysningar som förvaltningsberättelsen ska innehålla. Stiftelser ska i förvaltningsberättelsen även lämna uppgift om hur stiftelsens ändamål har främjats under räkenskapsåret (6 kap. 4 §). I årsredovisningen för ett större företag ska det också ingå en kassaflödesanalys (2 kap. 1 §). noterar att enligt förordningen om Allmänna arvsfonden ska den årsredovisning som upprättas i enlighet med årsredovisningslagen innehålla balansräkning, resultaträkning och noter. Denna skrivning är således mindre omfattande än kraven enligt årsredovisningslagen och villkoren i förordningen om Allmänna arvsfonden överensstämmer enligt inte med bestämmelserna i årsredovisningslagen och i lagen om allmänna arvsfonden. Det har klargjorts vilket regelverk som Kammarkollegiet ska använda vid redovisningen av förvaltningen av Allmänna arvsfonden följer det uttryckligen av förordningen om Allmänna arvsfonden att fonden ska betraktas som en avkastningsstiftelse, vilket innebär att det har klargjorts att det är som ska användas vid redovisning av förvaltningen av fonden. Kammarkollegiet har dock följt regelverket för avkastningsstiftelser vid redovisningen av förvaltningen av Allmänna arvsfonden. Även om i sin revisionsberättelse för lämnade upplysningen att regelverket för insamlingsstiftelser vore att föredra, fann revisionen att redovisningen gav en rättvisande bild av Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna arvsfondens ekonomiska resultat samt att kollegiet hade lämnat en redovisning för förvaltningen som var förenlig med och stödjer en rättvisande bild i redovisningen som helhet. gjorde samma bedömning i sin revisionsberättelse för , då Kammarkollegiet har kunnat tillämpa , som med undantag för vissa särskilda regler gäller för både avkastningsstiftelser och insamlingsstiftelser. har däremot lämnat uttalande med avvikande mening eller med reservation i revisionsberättelserna för Kammarkollegiets redovisning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden för budgetåren 2018 och 2019. bedrev Kammarkollegiet ett omfattande arbete för att möta kritik avseende och har utrett och åtgärdat samtliga områden som påtalade, förutom avseende redovisningen av intäkter av influtna arvsmedel. I revisionsberättelsen avseende Kammarkollegiets redovisning för förvaltningen av Allmänna arvsfonden har lämnat uttalande med reservation, vilket är den lindrigaste formen av modifierad revisionsberättelse. Influtna arvsmedel är enligt att likställa med intäkter av Prop. 2020/21:139 gåvor, vilka enligt ska redovisas som intäkt till verkligt värde när de erhålls. Arvsmedel borde därför redovisas vid bouppteckningstillfället. Att som Kammarkollegiet redovisa intäkten först vid inbetalning till fondens bankkonto innebär en eftersläpning i intäktsredovisningen. Kammarkollegiet har i dialog med fortsatt arbetet med att säkerställa att gällande redovisningsregelverk följs även när det gäller intäktsredovisningen. Regeringen ser positivt på det arbete som Kammarkollegiet genomfört och fortsätter göra för att säkerställa att gällande regelverk följs. Regeringen kommer att följa upp resultatet av dessa åtgärder. Regeringen anser därför att det inte finns skäl att ändra regelverket avseende Kammarkollegiets redovisning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden. 14.4Oförändrad tidpunkt för överlämnande av regeringens redovisning till Regeringens bedömning: Det saknas skäl för att ändra tidpunkten för överlämnandet av regeringens redovisning till . Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna har inte har inte haft några synpunkter på utredningens bedömning. Skälen för regeringens bedömning: Arvsfondsdelegationens verksamhetsberättelse, som ska lämnas till regeringen , utgör ett viktigt underlag för regeringens skrivelse till om fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden föregående budgetår. Till regeringens skrivelse ska också Kammarkollegiets redovisning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden fogas, vilken ska lämnas till regeringen (enligt 16 a § lagen om Allmänna arvsfonden ska den lämnas tillsammans med Kammarkollegiets årsredovisning). Regeringen ska lämna årsredovisningen för staten , och myndigheternas årsredovisningar som ligger till grund för denna årsredovisning ska lämnas . I jämförelse med detta tidsspann framstår tiden för när regeringen ska lämna sin redovisning till enligt 31 § första stycket lagen om Allmänna arvsfonden som förhållandevis väl tilltagen. Regeringen har till förfogande att färdigställa skrivelsen innan den ska lämnas till . Som angetts i det inledande avsnittet lämnas skrivelsen till i anslutning till sommaruppehåll. Regeringens skrivelse behandlas därför av . Skrivelsen bereds normalt i socialutskottet , tillsammans med eventuella motioner i anledning av skrivelsen. Efter att skrivelsen har justerats fattar beslut, i regel . 2020/21:139 Det har till utredningen inte framkommit att den beskrivna ordningen ska ha orsakat några praktiska problem eller någon tidsnöd för vare sig Arvsfondsdelegationen eller . Regeringen upplever inte heller att ordningen innebär några praktiska problem eller leder till någon tidsnöd. Det är viktigt att fattar beslut om skrivelsen och dess innehåll , eftersom skrivelsen innehåller regeringens bedömning om stödets inriktning för . Arvsfondsdelegationen behöver få besked om stödinriktningen innan det nya året börjar. Att Kammarkollegiet ska lämna sitt kostnadsförslag angående verksamheten enligt 20 a § förordningen av Allmänna arvsfonden torde inte heller det innebära några praktiska problem i förhållande till tidpunkten för när regeringen ska lämna sin skrivelse. Kostnadsförslaget avser kommande års verksamhet och är således inte hänförligt till den period som behandlas i skrivelsen. Däremot har Kammarkollegiet behov av att ta del av regeringens skrivelse innan kollegiet lämnar sitt kostnadsförslag, eftersom skrivelsen kan innehålla sådana uppgifter, t.ex. inriktningen stöd, som kan påverka kostnadsförslaget. Mot bakgrund av ovanstående finner regeringen inte skäl att ändra tidpunkten för när regeringens skrivelse till ska lämnas. Regeringens förslag: Den nya lagen om Allmänna arvsfonden och följdändringen i ska träda i kraft . ska den nuvarande lagen om Allmänna arvsfonden upphöra att gälla. Den upphävda lagen ska fortfarande gälla för beslut om stöd som har meddelats före ikraftträdandet. Regeringen ska efter ikraftträdandet få fatta beslut om hur stor del av fondens samlade tillgångar som ska vara tillgänglig för utdelning för perioden –och få ange beräknad nivå . Regeringens bedömning: Några ytterligare övergångsbestämmelser behövs inte. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen föreslår att den nya lagen om Allmänna arvsfonden ska träda i kraft . Den paragraf som rör hur stor del av fondens medel som ska göras tillgänglig för utdelning förekommer inte i utredningens förslag och utredningen föreslår således inte någon övergångsbestämmelse i den delen. Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna har inte haft några synpunkter på utredningens förslag. Arvsfondsdelegationen och Kammarkollegiet anser att flera av utredningens förslag kommer att medföra ett större administrativt arbete för att ta fram nya generella villkor, mallar för ansökningar, nya verktyg för bedömning av ansökningar, rutiner vid avbrytande m.m. Myndigheterna anser därför att det finns anledning till ett senarelagt ikraftträdandedatum. Promemorians förslag överensstämmer inte med regeringens förslag och bedömning. I promemorian föreslås ett ikraftträdande . Där föreslås inte några övergångsbestämmelser. Remissinstanserna: När det gäller förslaget i promemorian har såväl Arvsfondsdelegationen som Kammarkollegiet framhållit att mer tid behövs för att kunna förbereda verksamheten för en ny målgrupp och föreslår därför ikraftträdande . Skälen för regeringens förslag och bedömning: De lagändringar som föreslås bör träda i kraft vid tidigast möjliga tidpunkt. Regeringen föreslår, i enlighet med Arvsfondsdelegationens och Kammarkollegiets synpunkter, ett senare ikraftträdande än vad utredningen och promemorian föreslår. I avsnitt 6.2 föreslår regeringen en ny reglering som innebär att beslut om hur stor del av fondens samlade tillgångar som ska göras tillgänglig för utdelning fattas av regeringen inför nästkommande år. Regeringen ska enligt samma bestämmelse ange beräknad nivå för . Regeringen har enligt förslaget inte möjlighet att fatta beslut som avser innevarande år eller ange beräknad nivå för . Regeringen föreslår därför att den efter ikraftträdandet ska få fatta beslut om hur stor del av fondens samlade tillgångar som ska vara tillgänglig för utdelning för perioden –och att den ska få ange beräknad nivå . I avsnitt 9 föreslår regeringen ett nytt regelverk för möjligheten att avbryta en stödgivning. Regeringen föreslår där att en skyldighet att anmäla ändrade förhållanden införs, att Arvsfondsdelegationen bör få besluta om att inte betala ut beviljat stöd i vissa fall och att en återbetalningsskyldighet bör föreligga i fler fall. För dem som beviljats stöd enligt den hittillsvarande lagen är dessa villkor nya och framgick således inte av de föreskrifter som de stödbeslutet grundade sig på (se 37 § andra stycket 1 förvaltningslagen [2017:900]). Det är sålunda inte möjligt att tillämpa de nya reglerna på beslut om stöd som har meddelats före den nya lagens ikraftträdande. Regeringen föreslår därför att den hittillsvarande lagen fortfarande ska gälla i fråga om beslut om stöd som har meddelats före ikraftträdandet. Kammarkollegiet ska enligt förslaget i avsnitt 12.2 i fortsättningen besluta i samtliga ärenden om försäljning av Allmänna arvsfondens fasta egendom. Regeringen ska alltså inte längre besluta i försäljningsärenden där egendomens värde överstiger . Regeringen bedömer att det saknas skäl för att regeringen ska besluta i ärenden som eventuellt lämnas över för avgörande före förslagens ikraftträdande men som inte har avgjorts när förslagen träder i kraft. Följaktligen ska regeringen lämna tillbaka sådana ärenden till Kammarkollegiet. I avsnitt 10.3 föreslår regeringen att Kammarkollegiet i fortsättningen ska besluta också i samtliga ärenden om avstående av arv och försäkringsbelopp som har tillfallit Allmänna arvsfonden. Regeringen ska alltså inte längre besluta i avståendeärenden där det uppkommit en fråga av särskild vikt från allmän synpunkt. Som framgår av avsnittet har sådana ärenden varit mycket sällsynta. Regeringen bedömer att det saknas skäl för att 2020/21:139 regeringen ska besluta i ärenden som eventuellt överlämnas före förslagens ikraftträdande men som inte har avgjorts när förslagen träder i kraft. På motsvarande sätt som för försäljningsärendena bör därför regeringen lämna tillbaka sådana ärenden till Kammarkollegiet. En tidigare övergångsbestämmelse gäller fortfarande för ärenden om arvsavstående som kommit in till Kammarkollegiet före . Enligt övergångsbestämmelsen ska äldre bestämmelser fortfarande gälla i dessa fall. De äldre bestämmelserna innebär att regeringen ska besluta i ärendet, om värdet av egendomen enligt bouppteckningen överstiger . Inga sådana ärenden är dock längre aktuella. Regeringen bedömer att det i övriga delar inte finns behov av några övergångsbestämmelser. I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Förslagen i denna proposition medför inte att företag påförs några skyldigheter eller särbehandlas. Förslagen innebär inte något åliggande för kommunerna och därmed inte heller någon inskränkning i den kommunala självstyrelsen eller några ekonomiska konsekvenser för kommunerna. Förslagen får inte heller några konsekvenser för statens finanser, eftersom såväl finansiering av arvsfondsprojekt som kostnader för fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden, liksom kostnader för att förvalta och företräda fonden, betalas ur fonden och inte via statens budget. organisationer och fondens målgrupper 16.1.1 Fler organisationer kan komma att beviljas stöd vilket kommer arvsfondens målgrupper till del Förslaget i avsnitt 6.1 om att utöka målgruppen för Allmänna arvsfonden till att även omfatta gruppen äldre bedömer regeringen kommer att öka Hur stor ökningen kommer att bli är dock svårt att Det ökade antalet ansökningar förväntas få den effekten att till- gängliga medel efter Arvsfondsdelegationens beslut kommer till använd- ning för den nya målgruppen. I avsnitt 7.2 föreslår regeringen att kravet på att en verksamhet ska vara nyskapande för att få stöd ska tas bort. I stället ska stöd enligt förslaget gå till verksamhet som är utvecklande för någon av Allmänna arvsfondens Enligt förslaget i avsnitt 7.1 ska dessutom de kriterier som tillämpas av Arvsfondsdelegationen i sin beslutspraxis följa av Dessa kriterier avser målgruppernas delaktighet i verksamheten samt verksamhetens förutsättningar att främja målgruppen även efter stöd- Förslaget att ta bort kravet på nyskapande verksamhet samt i lag ange Prop. 2020/21:139 samtliga övergripande kriterier som ska tillämpas vid stödgivning syftar till att regelverket för stöd ur fonden ska bli tydligare för de organisationer som kan komma att söka stöd ur fonden. Det tydligare regelverket och ett slopande av kravet på att en verksamhet ska vara nyskapande kan således leda till att organisationer som är osäkra på innebörden av begreppet nyskapande eller som inte anser sig uppfylla det kravet och som därför har avstått från att söka stöd, kommer att söka stöd i högre grad. Att kravet på nyskapande tas bort innebär i sig att kraven för att få stöd sänks eftersom det enligt förslaget endast ställs som krav att verksamheten ska vara utvecklande för att få stöd. Verksamheter som kan vara utvecklande för målgrupperna men som inte når kravet på nyskapande och därmed inte har kommit i fråga för stöd, kan alltså med förslaget komma att beviljas stöd ur fonden. Det kan i sin tur gynna fondens målgrupper. De projekt som kan finansieras med medel ur fonden riktar sig till dessa målgrupper och deras behov. I avsnitt 8.2 föreslår regeringen en kortare tidsförbindelse för lokalstödsverksamhet i de fall den sökande organisationen hyr eller på annat sätt har nyttjanderätt till lokalen eller anläggningen i fråga och om det finns särskilda skäl för en kortare förbindelse än . Förslaget syftar till att förenkla för organisationer att kunna få lokalstöd i de fall verksamhet bedrivs på orter där efterfrågan på lokaler är stor och det är mycket svårt att få hyreskontrakt för en tioårsperiod. En kortare tidsförbindelse skulle kunna förenkla för organisationer att hitta lämpliga lokaler för sin verksamhet och i och med det gynna verksamhetens målgrupper. Enligt regeringens bedömning innebär förslaget därmed att fler organisationer än tidigare kan komma att ansöka om och beviljas lokalstöd från fonden. 16.1.2Minskad risk för undanträngning av befintliga målgrupper med särskilda medel för äldre En utökad målgrupp kan förväntas medföra en ökad efterfrågan på Allmänna arvsfondens utdelningsbara medel. Regeringen bedömer att förslaget i avsnitt 6.2 om ändring av bestämmelsen om hur arvsfondens medel ska disponeras avvärjer risk för undanträngning av befintliga målgrupper. Ändringen syftar till att de medel som hålls tillgängliga för utdelning bör motsvara de medel som behövs för utdelning enligt Arvsfondsdelegationens tillämpade kriterier. Fonden bedöms ha uthållighet för att kunna fungera som buffert för att säkra tillgång till utbetalningsbara medel, särskilt om inflödet av arvsmedel skulle minska. I en längre konjunktursvacka kan dock ett högt tryck på utdelningsbara medel medföra att fondförmögenheten minskar. På finns en risk att de utdelningsbara medlen minskar, vilket innebär att de tillgängliga medlen för verksamheter till förmån för befintliga målgrupper blir mindre. En ny målgrupp riskerar i en sådan situation att tränga undan medel för befintliga målgrupper. För att minska en sådan risk föreslås i avsnitt 6.3 att högst en tiondel av det belopp som regeringen beslutar ska vara utdelningsbart under nästkommande och de två därefter följande åren ska fördelas till verksamhet till förmån för den nya målgruppen äldre. 2020/21:139 Regeringen bedömer att regleringen bör utvärderas efter att bestämmelsen trätt i kraft. 16.1.3Elektronisk underskrift kräver mindre arbete än pappersbaserad ansökan Förslaget i avsnitt 11.2 om att Arvsfondsdelegationen ska få tillåta att en ansökan om stöd undertecknas med en avancerad elektronisk underskrift för de sökande organisationerna. Det beror på att upprättandet och ingivandet av en elektronisk ansökan kräver mindre arbete än vad en motsvarande pappersbaserad ansökan gör. 16.2 Konsekvenser för förvaltningsmyndigheter och domstolar 16.2.1 Ökat antal ansökningar kräver utökade resurser för Kammarkollegiet Som framgår av avsnitt 16.1.1 bedömer regeringen att antalet ansökningar om stöd ur Allmänna arvsfonden kan komma att öka genom att ytterligare en målgrupp för fonden införs och att regelverket tydliggörs och kriterierna för stöd i vissa fall förändras. Även förslaget om en kortare förbindelsetid för lokalstöd i vissa fall kan komma att öka antalet ansök- ningar om stöd. Det innebär att Kammarkollegiets driftskostnader kan komma att öka eftersom ett ökat antal ansökningar kommer att kräva utökade resurser för att handlägga dessa ansökningar. Därutöver tillkommer kostnader för kommunikationsinsatser, kontroll, uppföljning och utvärdering m.m. Det är svårt att bedöma i vilken omfattning antalet ansökningar kan komma att öka, men en ökning kommer troligen att ske gradvis i takt med att de nya reglerna blir kända bland aktuella stödmottagare. När det gäller förslaget om att utöka målgruppen för arvsfonden till att även omfatta äldre personer bedömer Kammarkollegiet i sitt kostnads- förslag för verksamheten 2021 (S2020/06646) att förslaget kommer att innebära ett visst utvecklingsarbete. Arvsfondsdelegationens kanslistöd fördjupa kunskapen om den nya mål- Kommunikation behövs för att nå ut till de organisationer som nu har möjlighet att söka ur fonden, till de offentliga aktörer som berörs av lagändringen, samt för ökad kännedom hos äldre generellt. erfarenheter, bl.a. Arvsfondsdelegationens särskilda satsning Ålder är inget hinder, visar enligt Kammarkollegiet att äldre kan vara en svårnådd Det finns därför anledning att anta att kanslistödet måste finna andra sätt att nå ut med information än sådana som tar sin utgångspunkt i Med ambitionen att fördela mer medel än tidigare behöv- er Kammarkollegiet även utökade resurser till handläggning. ansökningar påverkar behovet av resurser för handläggning, uppföljning och redovisning m.m. Fler ansökningar innebär även att fler projekt ska kvalitetsgranskas och kontrolleras. Kammarkollegiet anser också att det är angeläget att beakta tillgänglighetsaspekten när verksamheten utvecklas. Kammarkollegiet bedömer att förslaget innebär ökade administrativa Prop. 2020/21:139 kostnader motsvarande , inklusive initiala utvecklings- kostnader, vid ett ikraftträdande . Det innebär att driftkostnadernas andel av beslutade projektmedel skulle vara oförändrad (5,). Beräkningen av de ökade kostnaderna utgår från att beslutade medel för projekt till förmån för den nya målgruppen ökar det totala beloppet beslutade medel , vilket motsvarar . I det fall förslaget träder i kraft beräknar Kammarkollegiet att kostnaderna uppgår till för att möjliggöra adekvata förberedelser. Kostnader för fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden ska enligt både den nuvarande och den föreslagna lagen om Allmänna arvsfonden bekostas med medel ur fonden enligt de grunder som regeringen bestämmer. De ökade driftskostnader som förslagen kan komma att leda till kommer därmed att belasta Allmänna arvsfonden. Regeringen prövar resursbehovet för att hantera ett ökat intresse och ett ökat antal ansökningar i samband med Kammarkollegiets regleringsbrev . 16.2.2Inget behov av resurstillskott av förslag om anmälningsskyldighet, möjlighet att avbryta stöd och återbetalning av stöd Förslaget i avsnitt 9.4 att Arvsfondsdelegationen ska besluta att inte betala ut stöd helt eller delvis, om den som har beviljats stödet inte uppfyller kraven för det, innebär inte någon förändring jämfört med vad som i praktiken gäller enligt de villkor som delegationen tillämpar. Arvsfondsdelegationens beslut att inte betala ut beslutat stöd föreslås emellertid få överklagas hos allmän förvaltningsdomstol, något som kan leda till ökade kostnader för Arvsfondsdelegationens kanslistöd, dvs. Det bör dock framhållas att beslut om att inte betala ut stöd meddelas i en mycket begränsad omfattning. överklaganden kan därmed förväntas hålla sig på en mycket låg nivå. Mot den här bakgrunden bedöms den eventuella kostnadsökningen som förslaget kan leda till för Kammarkollegiet som marginell. resursbehov bedöms därför inte finnas. domstolarna bedöms också ha förmåga att hantera det enstaka antal mål det rimligen kan bli fråga om utan något behov av resurstillskott. En starkt bidragande orsak till att antalet avbrott är så lågt är sannolikt den omfattande dialog mellan handläggarna på Arvsfondsdelegationens kanslistöd och de enskilda projekten som äger rum löpande från det att en ansökan om stöd ges in och under hela projektets gång. handläggarna underhand organisationerna råd om hur eventuella brister som uppkommer kan avhjälpas. Regeringens förslag påverkar inte Arvsfondsdelegationens möjligheter att även framöver arbeta på sådant Även förslaget om att det ska införas en skyldighet för den som ansöker om eller har beviljats stöd att anmäla sådana ändrade förhållanden som kan påverka rätten till eller storleken av stödet motsvarar i princip vad som i Enligt de villkor som Arvsfondsdelegationen tillämpar gäller redan en anmälningsskyldighet som visserligen till sin 2020/21:139 lydelse är mera begränsad än det förslag som regeringen lämnar. Som framgått sker det en löpande kontakt och dialog mellan handläggare och de organisationer som genomför projekten. Vid dessa kontakter anmäls ändrade förhållande på ett formlöst sätt. Förslagen bedöms inte medföra några ökade kostnader för Kammarkollegiet och de organisationer som söker och beviljas stöd. Den ändring som föreslås i avsnitt 9.5 innebär vidare en utvidgning av möjligheterna att återkräva stöd, eftersom det till skillnad mot vad som gäller blir möjligt att återkräva stöd i de fallen stödmottagaren inte har orsakat en felaktig utbetalning men varit i ond tro. Enligt utredningen överlämnas omkring två ärenden om återbetalning över från Arvsfondsdelegationen till Kammarkollegiet och kollegiet uppskattar att myndigheten avsätter omkring en tredjedels årsarbetskraft per återbetalningsärende. Ett tillkommande antal ärenden skulle innebära en ökad arbetsbörda för Arvsfondsdelegationen och Kammarkollegiet men ökningen bedöms inte bli annat än marginell. Förslaget bedöms därför inte heller i denna del inte leda till någon nämnvärd kostnadsökning. Kammarkollegiet anger i sitt remissyttrande att ett visst behov av resurser kan komma att påräknas vid hantering av Arvsfondsdelegationens beslut om avbrytande och återkrav. Regeringen delar dock utredningens bedömning om att de eventuella kostnadsökningar som förslagen kan komma att innebära är marginella. 16.2.3Begränsade effekter för Kammarkollegiet av förslag avseende arvsavstående