prop · H803215 · 2021-07-27 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2020/21:215 Vård av unga vid Statens institutionsstyrelses Regeringen överlämnar denna skrivelse till . har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om vård av unga vid Statens institutionsstyrelses (SiS) särskilda ungdomshem (bet. 2020/21:SoU33, rskr. 2020/21:236). Enligt tillkännagivandet ska regeringen återkomma till med en skrivelse som innehåller en bedömning av de insatser som krävs för att vården inom SiS ska vara säker såväl för de placerade unga som för personalen och för att en placering ska ge den unge den vård och behandling som krävs. I tillkännagivandet anges vidare att regeringen i skrivelsen bör ange på vilket sätt åtgärderna ska genomföras. I denna skrivelse redogör regeringen för genomförda, pågående och beslutade insatser vad avser de frågor som tas upp i utskottsbetänkandet där tillkännagivandet behandlas (bet. 2020/21:SoU33). Regeringens huvudsakliga bedömning är att de åtgärder som har vidtagits och de åtgärder som initierats kommer att få positiva effekter för vården av ungdomar på SiS särskilda ungdomshem framöver. Regeringen är dock medveten om att en del brister i SiS ungdomsvård kvarstår och regeringen avser att fortsätta verka för att vården ska bli så ändamålsenlig och rättssäker som möjligt. Om ytterligare uppdrag behövs, kan sådana komma att ges till myndigheten framöver. Genom denna skrivelse anser regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat. Hög belastning i verksamheten .......................................... Skrivelsens innehåll, avgränsning och disposition ............. Ungdomar som dömts för brott ......................... Vård på grund av sjukdom eller Vård av sociala skäl........................................... En heterogen målgrupp inom LVU ................... Ny ledning på plats............................................ Utredningar och insatser med bäring på LVU .................... Insatser för att främja kompetens och stabilitet samt kvalitetsutveckling ................... Stärkt bemanning inom den sociala barn- 3 Aktuell lägesbild och aktuella åtgärder........................................... Utbildning, kompetens och rekrytering ............................ En myndighetsgemensam grundutbildning ..... Ledarskap, kompetens och Attrahera rätt kompetens ................................. Utvecklingsmöjligheter för personalen............ Kunskapsbaserad och jämlik vård .................................... En kunskapsbaserad vård ................................ Granskning i sex nivåer ................................... Särskilt förstärkta avdelningar.......................................... Pilotprojekt med resursförstärkning av Pilotprojekt med minskad gruppstorlek och förstärkt vårdorganisation ......................... Behov av bättre uppföljning och analyser ....... Lokalernas betydelse för god kvalitet.............. Teknisk och fysisk säkerhet – en förutsättning för att kunna bedriva god Användning av särskilda befogenheter............................ Den unges talan vid tvångsåtgärder ................ Utbildningen stärks för att minska antalet Ytterligare insatser för att minska antalet Vårdkedja och samverkan ............................................... Placeringsrätt och utskrivning ........................ Hälso- och sjukvården .................................... Uppdrag om utvecklingsarbete avseende viss verksamhet vid Statens Institutionsstyrelse – integrerad vårdform ...... Uppdrag om placerade barns hälsa, tandhälsa och skolgång................................... Skolverksamheten på SiS ............................... Främja en obruten skolgång ........................... Kunskapslyft för barnets rättigheter – Barnrätt i praktiken......................................... SiS handlingsplan för mänskliga SiS arbete utifrån ett barnrättsperspektiv........ SiS riktlinjer för ärendehandläggning............. Implementering av rutinen för prövningen av barnets bästa............................................... Ungdomsråd på SiS särskilda Trygghetsplan för ökad delaktighet i Rutiner för hantering av synpunkter och Råd bestående av unga som varit placerade på SiS ............................................. Extern och intern tillsyn .................................................. Inspektionen för vård och omsorg (), ombudsmän () och Den lärande tillsynen ...................................... Extern kontroll i likhet med lagen om Förstärkt intern tillsyn ..................................... 4 Regeringens samlade bedömning och det fortsatta arbetet ............. Utbildning, kompetens och rekrytering ............................ Kunskapsbaserad och jämlik vård .................................... Användning av särskilda befogenheter ............................ Vårdkedja och samverkan ................................................ Extern och intern tillsyn ................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... (SiS) bildades i samband med att staten övertog ansvaret för vissa institutioner inom ungdomsvården och missbruksvården (prop. 1992/93:61). Myndighetens ansvar gäller sådana särskilda ungdomshem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, förkortad LVU, samt sådana hem som avses i 22 och 23 §§ lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, förkortad LVM. Vid hemmen finns även ungdomar som är frivilligt intagna, det vill säga de som vårdas med stöd av socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL. drev SiS 23 särskilda ungdomshem och 11 LVM-hem. Denna skrivelse kommer i det fortsatta endast behandla verksamheten vid de särskilda ungdomshemmen. hade de särskilda ungdomshemmen 743 beslutade vårdplatser. De ungdomar som där bereds vård gör det antingen med stöd av LVU eller lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård, förkortad LSU. 1.1Hög belastning i verksamheten Den tidigare ökade efterfrågan har inneburit en hög beläggning vid de särskilda ungdomshemmen som myndigheten arbetat med att utöka antalet platser. Arbetet har varit framgångsrikt i den mån att väntetiderna har hållits relativt korta. placerades på akutavdelningarna och placerades inom . Den höga beläggningen har, enligt SiS, inneburit påfrestningar i verksamheten, i synnerhet möjligheten till att differentiera vilken vård som bedrivits vid de olika ungdomshemmen. Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder för att öka rättssäkerheten, delaktigheten, tryggheten och säkerheten. Inspektionen för vård och omsorg () liksom ombudsmän () har dock beskrivit brister till exempel vad gäller bemanning, kompetens, lokaler, säkerhet och brister vid användningen av myndighetens särskilda befogenheter. har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om vård av unga vid Statens institutionsstyrelses (SiS) särskilda ungdomshem (bet. 2020/21:SoU33, rskr. 2020/21:236). tillkännagivandet ska regeringen återkomma till med en skrivelse som innehåller en bedömning av de insatser som krävs för att vården inom SiS ska vara säker såväl för de placerade unga som för personalen och för att en placering ska ge den unge den vård och behandling som krävs. I tillkännagivandet anges vidare att regeringen i skrivelsen bör ange på vilket sätt åtgärderna ska genomföras. 2020/21:SoU33 s. 10) behöver personalens kompetens stärkas och 2020/21:215 vårdkedjan för de placerade unga tydliggöras och stärkas. Utskottsbetänkandet understryker också vikten av att vården är kunskapsbaserad och jämlik liksom vikten av att vårdens kvalitet följs upp. Dessutom behöver användning av tvångsmedel följas upp. I betänkandet framförs att målet bör vara att användning av tvångsmedel ska upphöra och det understryks att även skolverksamheten är mycket betydelsefull för att långsiktigt stärka de ungas situation. Vidare framgår av utskottsbetänkandet att barnrättsperspektivet måste förtydligas och rätten för unga att bli hörda måste stärkas inom SiS. Möjligheten att anmäla eventuella missförhållanden måste underlättas och följas upp och även andra former av inflytande för placerade unga måste utvecklas. Slutligen pekas också på vikten av en väl fungerande tillsyn och att såväl den externa som den interna kontrollen av verksamheten behöver utvecklas och stärkas. 1.3Skrivelsens innehåll, avgränsning och disposition I denna skrivelse redogör regeringen för genomförda, pågående och beslutade insatser vad avser de frågor som tas upp i utskottsbetänkandet där tillkännagivandet behandlas (bet. 2020/21:SoU33). Genom denna skrivelse anser regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat. har även tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om sluten ungdomsvård (bet. 2020/21:JuU39, rskr. 2020/21:255). Enligt utskottsbetänkandet där tillkännagivandet behandlas ska en utredning om en översyn av regleringen om sluten ungdomsvård utreda frågan om att flytta över ansvaret för den slutna ungdomsvården till Kriminalvården. Utgångspunkten enligt betänkandet ska vara att en sådan flytt ska ske. Utredningens direktiv ska även utformas så att det klart framgår att den maximala vårdtiden för sluten ungdomsvård ska höjas. Regeringen har för avsikt att göra en översyn av regleringen om sluten ungdomsvård. SiS vård av ungdomar med stöd av LSU behandlas därför inte ytterligare inom ramen för denna skrivelse. Skrivelsens avsnitt 2 inleds med en bakgrundsbeskrivning av samhällelig institutionsvård och dess olika kategorier. Därefter följer en kortfattad redogörelse för de av regeringens satsningar som är av särskild betydelse för vården på de särskilda ungdomshemmen. I nästföljande avsnitt 3 ges en aktuell lägesbild av de insatser som görs inom de områden som utskottet lyft i sitt utskottsbetänkande. Avslutningsvis redovisas i avsnitt 4 regeringens samlade bedömning av de insatser som genomförts rörande ungdomsvården vid SiS och hur regeringen avser att fortsätta att utveckla arbetet för att uppnå en rättssäker vård av god kvalitet. Ända har det i funnits möjligheter för samhället att omhänderta och vårda ungdomar som brutit mot gällande samhällsnormer. Både formerna för vården och målgruppen har dock varierat . I takt med tiden och samhällsutvecklingen har såväl samhällets som ungdomarnas behov förändrats och därmed också ungdomsvården. De ungdomar som bereds samhällelig institutionsvård kan delas in i tre kategorier: Ungdomar som begår allvarliga brott och döms till sluten ungdomsvård i stället för till fängelse, ungdomar som bereds vård på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning samt ungdomar som bereds vård av sociala skäl. Inom de två senare kategorierna finns både ungdomar som vårdas frivilligt respektive med tvång. Tabell 1 Institutioner och boenden för frivillig vård och tvångsvård På grund av sjukdom eller Hem för vård och boende (HVB) eller enligt lag (1993:387) om stöd och service till vissa 2.1.1Ungdomar som dömts för brott Unga lagöverträdare döms i endast i sällsynta undantagsfall till fängelse. gäller i stället som huvudregel att en domstol bör bestämma påföljden till sluten ungdomsvård. Den slutna ungdomsvården verkställs med stöd av lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård, förkortad LSU, på något av Statens institutionsstyrelses (SiS) särskilda ungdomshem. beslutades om 68 platser inom LSU- vården. 2.1.2Vård på grund av sjukdom eller funktionshinder Ungdomar som bereds vård på grund av en sjukdom eller funktionshinder gör det antingen med stöd av hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL, lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, förkortad LPT eller lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, förkortad LVM. Majoriteten av ungdomarna vårdas i öppna former men en mindre grupp får heldygnsvård inom hälso- och sjukvården eller i en LSS-bostad. Ungdomar som endast bereds vård på grund av sjukdom eller funk- tionshinder ska inte placeras inom SiS verksamhet. 2020/21:215 2.1.3 Vård av sociala skäl Ungdomar som bereds vård av sociala skäl gör det antingen med stöd av socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL eller med stöd av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, förkortad LVU. Majoriteten av ungdomarna vårdas i öppna former, en mindre grupp tas emot i ett hem för vård eller boende (HVB) eller ett stödboende. Ungdomar som bereds vård med stöd av LVU och som därutöver också behöver stå under särskilt noggrann tillsyn är de som får vård på något av SiS ungdomshem. beslutades om 675 platser inom . 2.1.4En heterogen målgrupp inom LVU för insatser enligt LVU är antingen brister i den unges hemmiljö (2 §) eller den unges eget beteende (3 §). De flesta ungdomar på SiS bereds vård på grund av det egna beteendet. Av lagen följer att vård kan beredas den unge om han eller hon utsätter sin hälsa eller utveckling för en påtaglig risk att skadas genom •missbruk av beroendeframkallande medel •något annat socialt nedbrytande beteende. Det är endast den unges eget vårdbehov som får ligga till grund för ett omhändertagande enligt lagen. Med socialt nedbrytande beteende menas att den unges beteende avviker från samhällets grundläggande normer. Det kan betyda att den unge kan begå något eller några enstaka allvarliga brott, utan att det kan betraktas som brottslig verksamhet. Det kan också vara att den unge mer än tillfälligt vistas i olämpliga miljöer, som i t.ex. missbruksmiljöer (prop. 1989/90 s. 66, 67 och 109). Inte sällan kommer ungdomarna från socialt utsatta miljöer och kan ha en problembild som ofta grundats tidigt i barndomen. har det blivit vanligare att pojkar inom SiS har en koppling till kriminella och våldsamma nätverk. Det förekommer också att unga flickor som vårdas på SiS utnyttjas genom att vuxna köper sexuella handlingar av barnet eller den unge. Det rör sig således om en heterogen grupp där de individuella behoven av vård kan se mycket olika ut. Många av ungdomarna på SiS lider dessutom av psykisk ohälsa där psykiatrisk problematik och neuropsykiatriska funktionsnedsättningar är vanligt förekommande. Ungdomar vars vårdbehov endast beror på sjukdom eller funktionshinder ska inte placeras och vårdas inom myndigheten. Det finns dock en stor grupp ungdomar som utöver de problem som aktualiserat LVU-vården också har psykiska besvär. Enligt uppgifter från hade t.ex. av de barn och unga som vårdades vid SiS minst en fastställd psykiatrisk diagnos. av de unga hade vidare varit i något akut psykiatriskt tillstånd . Vanligast var självmordsrespektive självskadebeteende följt av panikattacker. Till det kom behov av somatisk vård och tandvård. Dessa svårigheter ställer ytterligare krav på verksamheten för att kunna möta varje individs behov. Myndigheten har på vissa enheter genomfört en hbtq-certifiering genom Skr. 2020/21:215 RFSL, , bisexuellas, transpersoners, queeras och intersexpersoners rättigheter. Med certifieringen vill SiS öka sin kunskap i hbtq-frågor och jobba mer normkritiskt. 2.1.5Ny ledning på plats utsågs till ny generaldirektör på och tillsattes en ny säkerhetsdirektör. har flera ytterligare tjänstemän rekryterats till viktiga funktioner. Den nya ledningen har , i nära dialog med , sjösatt ett omfattande förändringsarbete. Arbetet har initialt haft ett fokus på säkerhetshöjande åtgärder men har målsättningen att åstadkomma ett bredare kvalitetshöjande arbete framåt. presenterade regeringen ett åtgärdspaket för trygga HVB och särskilda ungdomshem. Bakgrunden till paketet var de brister som flera myndigheter tidigare rapporterat. Åtgärdspaketet innebar bland annat rekryteringen av en ny generaldirektör till myndigheten som Statskontoret gavs i uppdrag att genomföra en bred översyn av hela SiS verksamhet (S2019/01921). Statskontoret konstaterar bland annat att SiS fullgör viktiga delar av uppdraget men behöver stärka likvärdigheten. Statskontoret anser att SiS har svårt att erbjuda vård som är anpassad efter alla de målgrupper som kommer till myndigheten och individer som placeras på olika institutioner riskerar att inte få likvärdig vård. Det finns, enligt Statskontoret, stora skillnader mellan de olika institutionerna och även mellan den vård som erbjuds pojkar respektive flickor. Mot bakgrund om vad som framkommit i Statskontorets myndighetsanalys har regeringen vidtagit ett antal åtgärder i form av uppdrag till SiS och andra myndigheter, se vidare i avsnitt 4. 2.3Utredningar och insatser med bäring på LVU Det pågår flera utredningar och insatser som berör SiS ungdomsvård, men som angriper problemen ur andra infallsvinklar. Relevanta utredningar som bör nämnas i detta sammanhang redogörs för i detta avsnitt. Barn och unga som vårdas med stöd av LVU uppvisar ofta en kombination av psykiatriska diagnoser eller näraliggande tillstånd och någon form av missbruks- eller beroendeproblematik. För att säkerställa att bland annat barn och unga med denna typ av samsjuklighet får ett adekvat stöd förordnade regeringen en särskild utredare med uppdrag att 2020/21:215 föreslå hur samordnad, behovsanpassad och patientcentrerad vård kan säkerställas för denna grupp (dir. S 2020:08). Utredaren ska bland annat analysera och lämna förslag på hur samverkan för personer med samsjuklighet kan förbättras mellan huvudmännen och mellan verksamheter med samma huvudman, se över ansvarsfördelningen mellan huvudmännen och lämna förslag på hur ansvaret för personer med samsjuklighet kan samlas hos en huvudman, belysa frågor som rör samverkan mellan hälso- och sjukvård och socialtjänst och andra aktörer vars uppdrag berör personer med samsjuklighet och analysera för- och nackdelar med en gemensam lagstiftning för personer som vårdas utan samtycke enligt LVM eller LPT. Uppdraget ska redovisas till regeringen . 2.3.2Insatser för att främja kompetens och stabilitet samt kvalitetsutveckling Regeringen gav 2020 ett fortsatt uppdrag att stödja huvudmän och yrkesverksamma inom den sociala barn- och ungdomsvården genom insatser för att främja kompetens och stabilitet samt kvalitetsutveckling inom området (S2018/00535). fördelades för ändamålet . 2.3.3Stärkt bemanning inom den sociala barn- och ungdomsvården Regeringen avsatte –2020 medel för stärkt bemanning inom den sociala barn- och ungdomsvården (S2016/04469). Medelstilldelningen omfattade sammanlagt –2019, samt 2020. Medlen är avsedda för att stärka bemanningen samt till kompetens- och kvalitetsutveckling och syftar till att stärka både verksamheten och förutsättningarna för de ungdomar som befinner sig i den sociala barn- och ungdomsvården. Medlen förväntas också kunna bidra till en bättre arbetsmiljö för personalen, i synnerhet för de kvinnor som utgör en majoritet av personalen. Slutredovisningen lämnades till . Aktuell lägesbild och aktuella åtgärder Enligt utskottsbetänkandet Vård av unga vid Statens institutionsstyrelses särskilda ungdomshem (bet. 2020/21:SoU33 s. 10) behöver personalens kompetens stärkas, vårdkedjan för de placerade unga tydliggöras och stärkas. Betänkandet understryker också vikten av att vården är kunskapsbaserad och jämlik liksom vikten av att vårdens kvalitet Dessutom behöver användning av tvångsmedel följas upp. betänkandet framförs att målet bör vara att användning av tvångsmedel ska upphöra och det understryks att även skolverksamheten är mycket Skr. 2020/21:215 betydelsefull för att långsiktigt stärka de ungas situation. Vidare framgår av utskottsbetänkandet att barnrättsperspektivet måste förtydligas och rätten för unga att bli hörda måste stärkas inom SiS. Möjligheten att anmäla eventuella missförhållanden måste underlättas och följas upp och även andra former av inflytande för placerade unga måste utvecklas. Slutligen pekas också på vikten av en väl fungerande tillsyn och att såväl den externa som den interna kontrollen av verksamheten behöver utvecklas och stärkas. I detta avsnitt redogörs för aktuell lägesbild för de insatser som har vidtagits inom områdena. 3.1Utbildning, kompetens och rekrytering SiS ska säkerställa att alla nyanställda får en relevant och gedigen utbild- ning när de börjar på SiS. Detta gäller i synnerhet det klientnära arbetet där den statliga värdegrunden och SiS etiska riktlinjer är grundstommen i mötet med barn, ungdomar, klienter och kollegor. ger vägledning i svåra situationer och ställningstaganden. trygghet för de som vårdas och till en bra och trygg arbetsmiljö för SiS För att säkerställa detta har SiS planerat för en myndighetsgemensam Målet med en ändamålsenlig introduktion och tillhör- ande grundutbildning är ökad trygghet och rättssäkerhet och därmed högre kvalitet på vården och behandlingen. grundutbildning säkerställs enhetlighet och jämlikhet i vården. I verksamheten finns etikansvariga som har till uppgift att bidra till att etikarbetet hålls levande i vardagen. Etik finns med som ett pass på SiS nuvarande basutbildning och i utbildning för nya chefer, och föreslås även finnas med som en viktig bas i den planerade nya grundutbildningen. Grundutbildningen är tänkt att indelas i block där möjlighet till för- djupning och anpassning säkerställer rätt inriktning utifrån verksamhetens delvis skiftande behov. Inriktningen är att den nya grundutbildningen ska bestå av olika delar som dels ger en robust och myndighetsgemensam grund för samtliga nyanställda på SiS där bland annat statstjänste- mannarollen och SiS uppdrag lyfts fram, dels fokuserar särskilt på det klientnära arbetet på institution. Det senare varvas med teoretiska pass som etik och bemötande, trygghet och säkerhet, normkritiskt tänkande, suicid- prevention, psykiatrisk kompetens, motiverande samtal, No No Lose, traumamedveten omsorg, skolans betydelse och regelverk. För att introduktionen till arbetsplatsen ska bli så bra som möjligt avser även SiS låta nya medarbetare i det klientnära arbetet får stöd av en utsedd SiS behöver därför utbilda ”handledare i arbete”. bör vara en erfaren kollega. Utbildningsmodulen ska ge en säkerhet, trygg- het och stabilitet i rollen som handledare samt utveckla kompetensen att Handledaren ska efter genomgången utbildning kunna intro- ducera nya medarbetare och ge dem stöd när det gäller att bli trygg och deras nya yrkesroll. Vidare ska handledaren uppmuntra till 2020/21:215 diskussion och reflektion kring hur lärandemålen uppnås och hur det klientnära vård- och behandlingsarbetet utförs. Avsikten är att utbildningen ska inrättas i den takt som ekonomin medger det. 3.1.2Ledarskap, kompetens och utvecklingsmöjligheter Ledarskapet är en viktig förutsättning för att SiS ska kunna utveckla attraktiva arbetsplatser som skapar goda resultat för placerade barn, ungdomar och klienter. SiS har arbetat fram en ledarskapspolicy som beslutades . Utgångspunkten för ledarskapspolicyn är SiS vision och värdegrund samt verksamhetens behov. Ledarskapspolicyn syftar till att skapa samsyn och en gemensam målbild för vad som är ett önskvärt ledarskap i SiS samt skapa en ökad tydlighet om förväntningarna på chefer och ledare. Ledarskapspolicyn ger ett gemensamt språk och en gemensam riktning för utveckling. SiS gör även en satsning på ledningsgruppsutveckling i samtliga ledningsgrupper i myndigheten. SiS har ett behov av att arbeta strategiskt med chefs- och ledarskapet och myndigheten är övertygad om att gemensamma, goda arbetssätt för myndighetens ledningsgrupper kommer att göra stor skillnad för möjligheterna att nå uppsatta mål. Myndigheten har ett behov av att inrätta en modell för en effektiv och utvecklad chefs- och ledarförsörjning för att identifiera ledarförmågor såväl inom som utanför myndigheten. Enligt SiS finns det även ett behov av att stärka förutsättningarna för första linjens chefer att utöva ett ännu mer närvarande ledarskap för sina medarbetare. En del i detta är att det behöver finnas en ökad tydlighet i hur en institution och avdelning bör vara organiserad. Myndigheten själv ser också att det behövs en satsning på teamutveckling för att ge bättre förutsättning för arbetsgrupper att arbeta tillsammans på alla nivåer i myndigheten.