prop · H803193 · 2021-05-25 00:00:00 — 1Jfr och rådets direktiv (EU) 2019/1936 av om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten. 2020/21:193 Bilaga 4 4 § Ett avtal är ogiltigt i den utsträckning som det upphäver eller inskränker en rapporterande eller en berörd persons rättigheter enligt denna lag, om inte något annat följer av 5 §. 5 § Genom ett kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation får avvikelser göras från 4 kap. 1–8 §§ under förutsättning att avtalet respekterar de rättigheter för rapporterande och berörda personer som avses i och rådets direktiv (EU) 2019/1936. 6 § I denna lag avses med 1.rapport eller rapportering: muntligt eller skriftligt tillhandahållande av information om missförhållanden, genom intern rapportering, extern rapportering eller offentliggörande, 2.rapporterande person: en fysisk person som i ett arbetsrelaterat sammanhang får del av information om missförhållanden och rapporterar den, 3.berörd person: en fysisk eller juridisk person som i en rapport anges ha orsakat ett missförhållande eller som i rapporten anges ha anknytning till den personen, 4.behörig myndighet: en myndighet som har utsetts att genom extern rapportering ta emot, följa upp och lämna återkoppling på rapporter om missförhållanden i enlighet med denna lag, och 5.uppföljningsärende: ett ärende som består i att –via en intern eller extern rapporteringskanal ta emot en rapport och ha kontakt med den rapporterande personen, –vidta åtgärder för att bedöma riktigheten i de påståenden som framställs i rapporten, –överlämna uppgifter om de utredda påståendena för fortsatta åtgärder, –lämna återkoppling om uppföljningen till den rapporterande personen. Förutsättningar för att omfattas av lagens skydd Personer som omfattas av skyddet 1 § Skyddet gäller för en rapporterande person som tillhör någon eller några av följande personkategorier: 3.volontärer och praktikanter, 4.personer som ingår i ett företags förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan, eller 5.aktieägare som är verksamma i bolaget. 2 § Skyddet gäller även om en rapporterande person som tillhör en personkategori som avses i 1 § rapporterar information om missför- 1.innan personen har börjat inom en verksamhet om personen fått del av informationen under en rekryteringsprocess eller annan förhandling inför ingående av avtal, och 2.efter det att personen har slutat inom en verksamhet om personen fått del av informationen som personen var verksam. 3 § Skyddet mot repressalier enligt 3 kap. 3 § gäller även för följande personer: 1.fysiska personer som i ett arbetsrelaterat sammanhang bistår den rapporterande personen vid rapporteringen, såsom förtroendevalda och skyddsombud, 2.fysiska personer som har anknytning till den rapporterande personen och som kan utsättas för repressalier i ett arbetsrelaterat sammanhang, såsom anhöriga och kollegor, och 3.juridiska personer som den rapporterande personen äger, arbetar för eller på annat sätt har anknytning till i ett arbetsrelaterat sammanhang. Information som omfattas av skyddet 4 § Skyddet gäller vid rapportering av information om missförhållanden som har uppstått eller som högst sannolikt kommer att uppstå i 1.den verksamhet som den rapporterande personen är, har varit eller kan komma att bli verksam i, eller 2.en annan verksamhet som den rapporterande personen är eller har varit i kontakt med genom sitt arbete. 5 § Skyddet gäller om den rapporterande personen för rapporteringen har rimliga skäl att tro att den information om missförhållanden som rapporteras är sann. Skyddet vid intern rapportering 6 § Skyddet gäller om rapporteringen sker via interna rapport- eringskanaler enligt 4 kap. 7 § Skyddet gäller också om någon rapporterar internt på annat sätt än via interna rapporteringskanaler, om det saknas sådana kanaler eller om de kanaler och förfaranden som finns tillgängliga inte uppfyller kraven i denna lag. Skyddet vid extern rapportering 8 § Skyddet gäller om rapporteringen sker till en myndighet via externa rapporteringskanaler enligt 5 kap. 9 § Skyddet gäller också om rapporteringen sker till en myndighet utan att rapporteringen sker via externa rapporteringskanaler, under förutsättning att den rapporterande personen 2020/21:193 Bilaga 4 1.först har rapporterat internt i enlighet med denna lag utan att mottagaren av rapporteringen vidtagit skäliga uppföljningsåtgärder med anledning av rapporteringen eller i skälig utsträckning lämnat återkoppling om uppföljningen till den rapporterande personen inom den tidsfrist som anges i 4 kap. 3 § 3, 2.har rimliga skäl att tro att missförhållandet utgör en överhängande eller uppenbar fara, eller 3.har rimliga skäl att tro att en intern rapportering skulle leda till en risk för repressalier eller till att missförhållandet sannolikt inte skulle avhjälpas på ett effektivt sätt. 10 § Skyddet gäller också om rapporteringen sker till någon av EU:s institutioner, organ och byråer som har inrättat externa rapporterings- kanaler och förfaranden för att ta emot rapporter om missförhållanden, under förutsättning att den rapporterande personen rapporterar i enlighet med de förfaranden som gäller. 11 § Skyddet gäller vid offentliggörande av information under förutsättning att den rapporterande personen 1.har rapporterat externt i enlighet med denna lag, utan att den mottagande myndigheten vidtagit skäliga uppföljningsåtgärder med anledning av rapporteringen eller i skälig utsträckning lämnat återkoppling om uppföljningen till den rapporterande personen från mottagandet av rapporten eller, om det finns särskilda skäl, högst och den rapporterande personen informeras om det, 2.har rimliga skäl att tro att missförhållandet utgör en överhängande eller uppenbar fara, eller 3.har rimliga skäl att tro att en extern rapportering skulle leda till en risk för repressalier eller till att missförhållandet sannolikt inte skulle avhjälpas på ett effektivt sätt. Skyddet vid samråd med arbetstagarorganisation 12 § Skyddet mot hindrande åtgärder och repressalier enligt 3 kap. 3 § gäller även när en person överväger att rapportera och av den anledningen vänder sig till sin arbetstagarorganisation för samråd. Skydd i form av ansvarsfrihet 1 § En rapporterande person som uppfyller förutsättningarna för skydd får inte göras ansvarig för att ha rapporterat information som omfattas av tystnadsplikt, under förutsättning att personen vid rapporteringen hade rimliga skäl att tro att rapporteringen av denna information var nödvändig för att avslöja det missförhållande som rapporteras. Ansvarsfriheten enligt första stycket gäller inte vid uppsåtligt åsidosättande av sådan tystnadsplikt som enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter enligt tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen. Ansvarsfriheten enligt första stycket medför inte rätt att lämna ut 2 § En rapporterande person som uppfyller förutsättningarna för skydd får inte göras ansvarig för överträdelse av bestämmelser som gäller anskaffande av information, om personen vid anskaffandet hade rimliga skäl att tro att anskaffandet var nödvändigt för att avslöja ett missför- Ansvarsfriheten enligt första stycket gäller inte om den rapporterande personen genom anskaffandet gör sig skyldig till brott. Skydd i form av förbud mot hindrande åtgärder och repressalier 3 § En arbetsgivare, uppdragsgivare eller någon annan som har en rapporterande person under sin kontroll och ledning får inte 1.hindra eller försöka hindra den rapporterande personen från att rapportera information om missförhållanden, eller 2.vidta repressalier mot den rapporterande personen på grund av att personen har rapporterat information om missförhållanden. Om den rapporterande personen ingår i ett företags förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan eller är en aktieägare, gäller förbudet enligt första stycket i stället för det företag där den rapporterande personen är verksam. 4 § En rapporterande person som genom rapporteringen gör sig skyldig till ett brott har inte skydd mot repressalier, om inte ansvarsfrihet gäller för brottet enligt 1 §. Interna rapporteringskanaler och förfaranden för rapportering och uppföljning Skyldighet att ha kanaler och förfaranden 1 § Arbetsgivare som vid ingången av kalenderåret hade 50 eller fler arbetstagare är skyldiga att ha interna rapporteringskanaler och förfaranden för rapportering och uppföljning. Personer som ska kunna rapportera 2 § En arbetsgivare ska göra de interna rapporteringskanalerna tillgängliga för rapporterande personer som är verksamma hos arbetsgivaren och tillhör de personkategorier som avses i 2 kap. 1 §, om det missförhållande som rapporteras uppges råda i arbetsgivarens verk- samhet. Rapporteringssätt och information till den rapporterande personen 3 § En arbetsgivare ska utforma sina interna rapporteringskanaler och förfaranden så att den rapporterande personen 1.kan rapportera både skriftligt och muntligt och, om så begärs, vid ett fysiskt möte inom en skälig tid, 2020/21:193 Bilaga 4 2.får en bekräftelse på att rapporten är mottagen från mottagandet av rapporten, under förutsättning att den rapporterande personen inte avsagt sig bekräftelse eller att mottagaren inte har skäl att tro att en bekräftelse skulle avslöja personens identitet, 3.får återkoppling i skälig utsträckning om åtgärder som vidtagits vid uppföljning av rapporten och om skälen för dessa, från bekräftelsen eller om ingen bekräftelse lämnats, från mottagandet, och 4.får information om att uppgift genom vilken den rapporterande personen kan identifieras kommer att lämnas ut, om inte syftet med uppföljningen eller åtgärderna hindras eller försvåras om informationen lämnas. Information som ska finnas tillgänglig 4 § En arbetsgivare ska lämna tydlig och lättillgänglig information 1.om hur rapportering internt ska göras via de interna rapporterings- kanalerna. 2.om hur rapportering externt ska göras till behöriga myndigheter via de externa rapporteringskanalerna enligt 5 kap. och, i tillämpliga fall, till EU:s institutioner, organ eller byråer, och 3.om meddelarfrihet och anskaffarfrihet och, i verksamheter där det är aktuellt, om efterforskningsförbud och repressalieförbud. Utseende av behöriga personer eller enheter 5 § En arbetsgivare ska utse oberoende och självständiga personer eller enheter som är behöriga att på arbetsgivarens vägnar 1.ta emot rapporter och ha kontakt med rapporterande personer, 2.följa upp det som rapporteras, samt 3.lämna återkoppling om uppföljningen till den rapporterande personen. De som utses får antingen vara anställda hos arbetsgivaren eller hos någon som har anlitats för att hantera rapporteringskanalerna och förfarandena för arbetsgivarens räkning. Gemensamma kanaler och förfaranden 6 § En arbetsgivare som bedriver privat verksamhet och som vid ingången av kalenderåret hade mellan 50 och 249 arbetstagare, får dela interna rapporteringskanaler och förfaranden med andra arbetsgivare med motsvarande antal arbetstagare. De funktioner som får delas är 1.mottagande av rapporter och 2.utredning av de förhållanden som rapporterats, vilket dock inte inkluderar att ha kontakt med den rapporterande personen. 7 § Kommuner och regioner får dela interna rapporteringskanaler och förfaranden med andra kommuner och regioner. Dokumentation av kanaler och förfaranden 8 § En arbetsgivare ska skriftligen dokumentera sina interna rapporteringskanaler och förfaranden för rapportering och uppföljning. Uppgiftsskyldighet i det allmännas verksamhet 9 § Personer eller enheter inom en myndighet som vid en sådan uppföljning som avses i 5 § 2 bedömer att det finns skäl att vidta åtgärder med anledning av det som framkommit i rapporten, ska till en annan enhet eller funktion inom myndigheten lämna de uppgifter som är nödvändiga för att åtgärderna ska kunna vidtas. Förhandlingsskyldighet vid beslut om kanaler och förfaranden 10 § I fråga om arbetsgivares beslut om interna rapporteringskanaler och förfaranden, finns bestämmelser om förhandlingsskyldighet i 11–14 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. 2020/21:193 Bilaga 4 Externa rapporteringskanaler och förfaranden för rapportering och uppföljning Skyldighet att ha kanaler och förfaranden 1 § En statlig myndighet eller en kommun som av regeringen har utsetts att vara behörig myndighet inom ett visst ansvarsområde är skyldig 1.att ha externa rapporteringskanaler och förfaranden för rapportering och uppföljning, samt 2.att ta emot, följa upp och lämna återkoppling på rapporter om miss- förhållanden inom ansvarsområdet. Föreskrifter när kommuner utses till behöriga myndigheter 2 § Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter som ska gälla när en kommun utses som behörig myndighet. 1.vilka personer som ska kunna rapportera, 2.utformning och hantering av rapporteringskanalerna och förfarandena, 3.myndighetens informationsskyldighet, och 4.skyldighet för myndigheten att utse personer som ska vara behöriga att hantera rapporteringskanalerna och förfarandena. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter enligt första stycket även för statliga myndigheter som utses som behöriga myndigheter. 6 kap. Behandling av personuppgifter 1 § Bestämmelserna i detta kapitel gäller vid behandling av person- uppgifter i ett uppföljningsärende. 2020/21:193 Bilaga 4 Bestämmelserna tillämpas endast på helt eller delvis automatiserad behandling av personuppgifter och annan behandling av personuppgifter som ingår eller kommer att ingå i ett register. Förhållandet till annan reglering 2 § Bestämmelserna kompletterar och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), här benämnd EU:s dataskyddsförordning. Vid behandling av personuppgifter enligt denna lag gäller lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds- förordning och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen, om inte annat följer av denna lag eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. 3 § Endast personer som har utsetts som behöriga eller personer som arbetar vid enheter som har utsetts som behöriga att ta emot, följa upp och lämna återkoppling på rapporter får ha tillgång till personuppgifter som behandlas i ett uppföljningsärende. Tillgången till personuppgifter ska begränsas till vad var och en behöver för att kunna fullgöra sina arbets- uppgifter. 4 § Personuppgifter som behandlas i ett uppföljningsärende ska gallras när de är nödvändiga, dock senast efter det att behandlingen av uppgifterna i ärendet har avslutats. 7 kap. Dokumentation, bevarande och gallring av rapporter Dokumentation av muntlig rapportering 1 § Den som har interna eller externa rapporteringskanaler och förfaranden enligt 4 eller 5 kap. och tar emot muntliga rapporter vid ett fysiskt möte ska dokumentera rapporteringen. Sådan rapportering ska dokumenteras genom en inspelning som kan sparas i en varaktig och åtkomlig form eller genom ett upprättat protokoll från mötet. 2 § Den som har interna eller externa rapporteringskanaler och förfaranden enligt 4 eller 5 kap. och tar emot muntliga rapporter på annat sätt än vid ett fysiskt möte får också dokumentera rapporteringen. Sådan dokumentation får ske genom en inspelning som kan sparas i en varaktig och åtkomlig form, genom en utskrift av inspelningen eller genom ett upprättat protokoll från samtalet. 3 § För att dokumentation genom inspelning ska få ske krävs att den rapporterande personen samtycker till det. 4 § Den rapporterande personen ska ges tillfälle att kontrollera, rätta och Bilaga 4 genom underskrift godkänna en utskrift eller ett protokoll. Bevarande och gallring av rapporter 5 § Den arbetsgivare som bedriver privat verksamhet och är skyldig att ha interna rapporteringskanaler och förfaranden enligt 4 kap. ska bevara de skriftliga rapporter som har mottagits och den dokumentation av muntlig rapportering som har gjorts enligt 1 och 2 §§. 6 § Skriftliga rapporter och dokumentation av muntlig rapportering ska gallras när uppgifterna i rapporterna eller dokumentationen är nödvändiga, dock senast efter det att ett uppföljningsärende har avslutats. Dokumentation och bevarande som fullgörs av någon annan 7 § En arbetsgivares dokumentation av muntliga rapporter enligt 1 och 2 §§ samt bevarande av rapporter enligt 5 § får fullgöras av någon som har anlitats för att hantera de interna rapporteringskanalerna och förfarandena för arbetsgivarens räkning enligt 4 kap. 5 §. 1 § Den som hanterar ett uppföljningsärende, får inte obehörigen röja en uppgift som kan avslöja identiteten på den rapporterande personen eller på någon annan enskild som förekommer i ärendet. 2 § I det allmännas verksamhet tillämpas offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400) i stället för 1 §. Tillsyn Allmänt om tillsynen 1 § Den eller de myndigheter som regeringen utser utövar tillsyn över att arbetsgivare följer lagens bestämmelser om interna rapporteringskanaler och förfaranden i 4 kap. 2 § En arbetsgivare som är föremål för tillsyn enligt 1 § ska på begäran av tillsynsmyndigheten lämna de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen. 3 § En tillsynsmyndighet får besluta om de förelägganden som behövs för att arbetsgivaren ska fullgöra uppgiftsskyldigheten i 2 § eller för att arbetsgivaren ska fullgöra de krav som ställs på interna rapporterings- kanaler och förfaranden. 2020/21:193 Bilaga 4 4 § Ett beslut om föreläggande får förenas med vite. Ett sådant föreläggande får riktas även mot staten som arbetsgivare. Överklagande av tillsynsmyndighets beslut 5 § beslut om föreläggande som förenas med vite enligt 4 § får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut av tillsynsmyndigheten enligt denna lag får inte överklagas. Prövningstillstånd krävs vid överklagade till kammarrätten. 1 § Den som bryter mot 3 kap. 3 § ska betala skadestånd för den förlust som uppkommer och för den kränkning som åtgärden innebär. Om talan förs med anledning av uppsägning eller avskedande eller annat förfarande som omfattas av lagen (1982:80) om anställningsskydd får ersättning för förlust som avser tid efter anställningens upphörande under alla förhållanden bestämmas till högst det belopp som anges i 39 § i den lagen. Om det är skäligt, får skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. 1 § Mål om tillämpningen av 3 kap. 3 § ska handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister om den som påstår sig ha blivit utsatt för hindrande åtgärder eller repressalier är en arbetstagare, volontär, praktikant eller inhyrd arbetstagare. I mål som avses i första stycket ska som arbetstagare anses också volontärer, praktikanter och inhyrda arbetstagare. Den som vidtar den hindrande åtgärden eller repressalien ska anses som arbetsgivare. Det som föreskrivs i andra stycket ska gälla även vid sådan tvisteför- handling som enligt 4 kap. 7 § första stycket lagen om rättegången i arbetstvister krävs för att talan i mål enligt första stycket ska upptas till prövning av Arbetsdomstolen. 2 § Mål om tillämpningen av 3 kap. 3 § ska handläggas enligt bestämmelserna i om rättegången i tvistemål där förlikning om saken är tillåten, om den som påstår sig ha blivit utsatt för hindrande åtgärder eller repressalier inte tillhör den personkrets som avses i 1 § första stycket. 3 § Om den som anser sig ha blivit utsatt för repressalier i strid mot denna lag visar omständigheter som ger anledning att anta att så är fallet, är det svaranden som ska visa att sådana repressalier inte har vidtagits. 4 § När någon för talan enligt 1 § ska följande bestämmelser i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet tillämpas: –64 § om tidsfrist för påkallande av förhandling, –65 § om tidsfrist för väckande av talan, –66 § om förlängd tidsfrist för den som inte företräds av en arbetstagarorganisation, dock att tidsfristen som anges i första stycket första meningen ska vara , och –68 § om förlorad talerätt på grund av preskription. Om talan rör ersättning med anledning av ett anställningsbeslut som har meddelats av en arbetsgivare med offentlig ställning, räknas tidsfristerna enligt första stycket från den dag då anställningsbeslutet vann laga kraft. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 4 kap. om skyldigheten att inrätta interna rapporteringskanaler och förfaranden tillämpas fr.o.m. beträffande arbetsgivare som bedriver privat verksamhet och som har 50 till 249 arbetstagare, samt fr.o.m. beträffande övriga arbetsgivare som omfattas av bestämmelserna. 3.Bestämmelserna i 5 kap. om skyldigheten att inrätta externa rapporteringskanaler och förfaranden tillämpas fr.o.m. . 4.Genom lagen upphävs lagen (2016:749) om särskilt skydd mot repressalier för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden. 5.Den upphävda lagen gäller fortfarande i fråga om repressalier som vidtagits före ikraftträdandet. 2020/21:193 Bilaga 4 2020/21:193 Bilaga 4 Förslag till lag (2021:000) om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs1 i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) dels att 36 kap. 4 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 32 kap. 3 b §, och 40 kap. 7 d §, närmast före 32 kap. 3 b § en ny rubrik av följande lydelse och närmast före 40 kap. 7 d § en ny rubrik av följande lydelse. myndighet i ärenden om upp- följning av rapporter som kommit in till myndigheten i en extern (2021:000) om skydd för personer 1. för uppgift genom vilken den 2. för uppgift genom vilken en annan enskild kan identifieras, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada eller men. Sekretess för uppgift som avses i första stycket 2 gäller också om det kan antas att syftet med För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess gäller hos domstol för Sekretess gäller hos domstol för uppgift om en enskilds personliga uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om eller ekonomiska förhållanden, om 1 Jfr och rådets direktiv (EU) 2019/1936 av om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten. 2 Senaste lydelse 2019:730. det kan antas att den enskilde eller det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider någon närstående till denne lider avsevärd skada eller betydande men avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs och uppgiften om uppgiften röjs och uppgiften 1. mål om kollektivavtal, och 1. mål om kollektivavtal, och 2. mål om tillämpningen av 2. mål om tillämpningen av medbestämmande i arbetslivet, medbestämmande i arbetslivet, 7–12 §§ 7–12 §§ (2010:800), (2010:800), – 31–33 §§ lagen (1994:260) om – 31–33 §§ lagen (1994:260) om – 4–11 §§ lagen (1994:261) om – 4–11 §§ lagen (1994:261) om föräldraledighetslagen (1995:584), föräldraledighetslagen (1995:584), – 3–7 §§ lagen – 3–7 §§ lagen lagen (2008:567), lagen (2008:567), – lagen (2021:000) om skydd för arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden, eller – 6 a kap. lagen – 6 a kap. lagen finansiering av terrorism. finansiering av terrorism. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess gäller hos en myndighet i ärenden om upp- följning och åtgärder med anled- ning av rapporter som kommit in till myndigheten i en intern rapport- eringskanal enligt lagen (2021:000) om skydd för personer som rapporterar om missför- hållanden 1.för uppgift genom vilken den 2020/21:193 Bilaga 4 2. för uppgift genom vilken en annan enskild kan identifieras, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada eller men. Sekretess för uppgift som avses i första stycket 2 gäller också om det kan antas att syftet med uppföljningen eller åtgärderna motverkas om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . 1.Denna lag träder i kraft .