prop · H9031 · 2021-09-20 00:00:00 — ESV lämnar en rapport till regeringen i vilken myndigheten redovisar hur internrevisionen fungerar i staten som helhet samt hur myndighetsledningarnas interna styrning och kontroll fungerar. I rapporten och intern styrning och kontroll 2021 (ESV 2021:14) bedömer ESV att den interna styrningen och kontrollen är betryggande och att den statliga internrevisionen fungerar väl. ESV bedömer även att internrevisionen är till nytta för myndighetsledningarna i arbetet med att förbättra myndigheternas interna styrning och kontroll. ESV nämner i rapporten att internrevisionsfunktionerna behöver tillräckliga resurser för att kunna bedriva arbetet i enlighet med internrevisionsförordningen (2006:1228) och god sed. I staten som helhet är antalet årsarbetskrafter som finns i myndig- heternas funktioner för internrevision i det närmaste oförändrat mellan 2019 och Antalet enskilda myndigheter som har mindre än en årsarbetskraft har dock ökat från 9 till 13 . I enstaka fall beror det på vakanser och tjänst- ledigheter. Regeringen anser att det är viktigt att myndigheterna ger internrevisionsfunktionerna vid myndigheterna tillräckliga resurser för att revisionen ska kunna utföras i enlighet med regelverk och god sed. I detta avsnitt redovisar regeringen åtgärder på skatte- och avgiftsområdet med effekter för och framåt. Åtgärderna presenteras indelade i ett antal huvudgrupper. De olika huvudgrupperna är –skatt på arbetsinkomster (skatter på förvärvsinkomster och socialavgifter m.m., avsnitt 11.1–11.8), –skatt på kapitalägande (kapital- och egendomsskatter, avsnitt 11.9 och 11.10), –skatt på kapitalanvändning (företagsskatter, avsnitt 11.11), –skatt på konsumtion m.m. (energi- och miljöskatter, övriga punktskatter och mervärdesskatt, avsnitt 11.12–11.22), och –övriga skattefrågor (avsnitt 11.23 och 11.24). Därefter sammanfattas de offentligfinansiella effekterna av de skatte- och avgifts- förslag som aviseras i denna proposition (avsnitt 11.25), följt av en beskrivning av stöd eller utgifter som går via skattesystemet, s.k. skatteutgifter, som påverkar budgetens inkomstsida (avsnitt 11.26). De skatteutgifter som hör till respektive utgiftsområde redovisas i respektive utgiftsbilaga i denna proposition. –Skattereduktionen för förvärvsinkomster bör förstärkas. –Skattereduktionen för sjuk- och aktivitetsersättning bör förstärkas. –En skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa bör införas. –En skattelättnad för cykelförmån bör införas. –Nedsättningen av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar bör ändras. –Reglerna om tjänsteställe och skattefri ersättning vid tillfälliga anställningar och uppdrag bör förenklas. –Reglerna om lättnad i beskattningen av personaloptioner i vissa fall bör utvidgas. –Nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för 19–23-åringar bör förstärkas –. –En skattefrihet för uthyrning av personliga tillgångar bör införas. –En moderniserad källskatt på utdelningar till utländska personer bör införas. –Avdragsrätten för underskott bör begränsas. –Miljöstyrningen i bonus–malus-systemet bör skärpas. –Skatten på förbränning av avfall bör BNP-indexeras. –Skatten på kemikalier i viss elektronik bör BNP-indexeras. –Skatten på reklam bör avskaffas. –Skatten på alkohol bör höjas. –Skatten på tobak bör höjas. –En skatt på kemikalier i kläder och skor bör inte införas. –Vissa inköp gjorda av EU-organ med anledning av covid-19 bör undantas från mervärdesskatt. –Omsättningsgränsen för befrielse från mervärdesskatt bör höjas. –Mervärdesskatten för vissa reparationer bör sänkas ytterligare. –En möjlighet till avbetalningsplan för tillfälliga anstånd med skatteinbetalningar bör införas. Skatt på arbetsinkomster – förvärvsinkomstbeskattning 11.1Förstärkt skattereduktion för förvärvsinkomster Regeringens bedömning: Skattereduktionen för förvärvsinkomster såsom lön, pension och socialförsäkringsförmåner bör förstärkas och som huvudregel göras med per person och år. För personer som har en fastställd förvärvsinkomst mellan och bör skattereduktionen i stället uppgå till av skillnaden mellan den fastställda förvärvsinkomsten och . Det kommande förslaget bör träda i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . Skälen för regeringens bedömning: Skattereduktionen för förvärvsinkomster är en generell skattesänkning som gäller för bl.a. löneinkomster, pension, sjukpenning och a-kassa. Skattereduktionen är utformad på så sätt att den som huvudregel utgörs av ett bestämt belopp per person och år och att det sker en infasning av skattereduktionen för personer med lägre inkomster upp till en nivå som ungefärligen motsvarar inkomsten hos de lägsta kollektivavtalsenliga heltidslönerna. I budgetpropositionen uttalades att skattesänkningen skulle växa och det aviserades en förstärkning av skattereduktionen och . Regeringen bedömer att det finns skäl att understödja den ekonomiska återhämtningen efter pandemin genom att ytterligare stärka hushållens ekonomi . Genom att tillskjuta medel kan reduktionen 2022 öka så att den som huvudregel uppgår till per person och år. har remitterat promemorian Ytterligare förstärkning av skatte- reduktionen för förvärvsinkomster. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Lagändringarna bör träda i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . Det kommande förslaget bedöms ha en offentligfinansiell effekt på -utöver vad som aviserades i budgetpropositionen 2021. 11.2Förstärkt skattereduktion för sjuk- och aktivitetsersättning Regeringens bedömning: Skattereduktionen för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning bör förstärkas för att ta bort skillnaden i beskattning av sådan ersättning och av arbetsinkomster. Det kommande förslaget bör träda i kraft och tillämpas första gången på sjukersättning och aktivitetsersättning som betalas ut efter . Skälen för regeringens bedömning: Skattereduktionen för sjukersättning och aktivitetsersättning infördes med syftet att i ett första steg minska skillnaden i beskattning mellan sjuk- och aktivitetsersättning och arbetsinkomster. Ersättningen utgör nämligen inte sådan arbetsinkomst som ingår i underlaget för jobbskatte- avdraget. Personer som har sin försörjning av sjukersättning och aktivitetsersättning har i högre utsträckning en låg ekonomisk standard jämfört med befolkningen som För den enskilde handlar det ofta om ersättning som utgör en långvarig försörjningskälla. Ersättningen är kopplad till stadigvarande eller långvarigt nedsatt arbetsförmåga. Det är således fråga om personer som i hög utsträckning inte har möjlighet att stå till arbetsmarknadens förfogande. Skattereduktionen för sjukersättning och aktivitetsersättning bör förstärkas för att ta bort skillnaden i beskattningen av sådan ersättning och av arbetsinkomster. En sådan förstärkning av skattereduktionen innebär att personer med sjukersättning och aktivitetsersättning får en skattesänkning på i genomsnitt ca . har remitterat promemorian Förstärkt skattereduktion för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Förslaget bör träda i kraft och tillämpas första gången på sjukersättning och aktivitetsersättning som betalas ut efter . Det kommande förslaget bedöms ha en offentligfinansiell effekt på -2,2022. 11.3Skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa Regeringens bedömning: En skattelättnad för avgiften till en arbetslöshetskassa bör införas. Skattelättnaden bör ges genom en skattereduktion av den avgift som betalats . Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Det ligger i samhällets intresse att underlätta och uppmuntra till att fler ansluter sig till arbetslöshetsförsäkringen. En skattelättnad för avgiften till en arbetslöshetskassa skulle innebära en sådan uppmuntran till anslutning och därmed ett incitament för att fler ska försäkra sig mot de ekonomiska följderna av arbetslöshet. En skattereduktion för avgiften till en arbetslöshetskassa bör därför införas. Skattereduktionens storlek bör uppgå till av den avgift som betalats . kommer att remittera ett förslag med utgångspunkt i ovan- stående. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Förslaget bör träda i kraft . Det kommande förslaget bedöms minska skatteintäkterna med . bedöms minskningen uppgå till hälften, , till följd av att skattereduktionen bör införas . Regeringens bedömning: En skattelättnad bör införas för cyklar som arbetsgivaren tillhandahåller till sina anställda för privat bruk. Det kommande förslaget bör träda i kraft och tillämpas på förmån som lämnas efter . Skälen för regeringens bedömning: Bättre förutsättningar för cykelpendling ger positiva effekter på såväl miljö och stadsutveckling som hälsa. Förutom god tillgång till cykelvägar kan ekonomiska styrmedel och incitament vara en viktig faktor för att få fler arbetspendlare att välja cykel framför bil, när det gäller att ta sig till och från arbetet. I syfte att öka cykelpendlingen bör en skattelättnad för cyklar som arbets- givaren tillhandahåller till sina anställda för privat bruk införas. Skattefriheten bör utformas på så sätt att förmån av cykel inte ska tas upp till beskattning till den del värdet av förmånen uppgår till högst per beskattningsår. Detta bör gälla både när arbetsgivare tillhandahåller cyklar för privat bruk till sina anställda under en längre sammanhängande period och mer sporadiskt, t.ex. inom en cykelpool. har remitterat promemorian Skattelättnad för cykelförmån. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Förslaget bör träda i kraft och tillämpas på förmån som lämnas efter . Det kommande förslaget bedöms minska skatteintäkterna med 2022. 11.5Ändrad nedsättning av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar Regeringens bedömning: Nedsättningen av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar bör ändras. Det bör ske genom att dagens nedsättning ersätts med en fast schablon- mässig nedsättning som utgår från bilens miljöteknik. Det kommande förslaget bör träda i kraft och gälla för bilar som blir skattepliktiga enligt vägtrafikskattelagen från och med ikraftträdandet. Skälen för regeringens bedömning: Vid beräkningen av värdet av bilförmån sätts nybilspriset för en miljöbil ned till en nivå som motsvarar nybilspriset för närmast jämförbara bil utan miljöteknik. Sedan bestämmelsen infördes har antalet miljö- anpassade bilmodeller ökat kraftigt och ofta saknas det en konventionell bil som är direkt jämförbar med miljöbilen. Nedsättningen innebär därför en tilltagande administrativ hantering för både och generalagenterna för bilar. innebär bestämmelsens utformning att arbetsgivare och arbetstagare ofta har svårt att i förhand beräkna förmånsvärdet för nya miljöbilar. Regeringen anser mot denna bakgrund att nedsättningen av förmånsvärdet för miljö- anpassade bilar bör förenklas. Det kommande förslaget bör utgå från det förslag som har tagits fram av i promemorian Förenklad beskattning av bilförmån och drivmedelsförmån. Vissa justeringar av förslag bör dock göras när det kommer till vilka fordonstyper som omfattas och storleken på nedsättningarna. Det kommande förslaget innebär att nybilspriset för miljöanpassade bilar, vid beräkningen av förmånsvärdet, sätts ned med ett fast belopp som utgår från bilens miljöteknik. Nedsättningens storlek bör huvudsakligen baseras på den genomsnittliga nedsättning som görs för respektive fordonstyp, men bör inte överstiga av bilens nybilspris. För att öka miljöstyrningen bör nedsättningen endast omfatta elbilar, laddhybridbilar, gasbilar och vätgasbilar. Elhybridbilar och etanol- drivna bilar föreslås därmed inte omfattas av det kommande förslaget. bör gasbilar premieras ytterligare i förhållande till . kommer att remittera ett förslag med utgångspunkt i ovanstående. Regeringen avser återkomma till med ett förslag. Ändringen bör träda i kraft och gälla för bilar som blir skattepliktiga enligt vägtrafikskattelagen (2006:227) fr.o.m. det datumet. Det kommande förslaget bedöms öka skatteintäkterna med 2022. 11.6Förenklade regler om tjänsteställe och skattefri ersättning vid tillfälliga anställningar och uppdrag Regeringens bedömning: Reglerna om tjänsteställe och skattefri ersättning vid tillfälliga anställningar och uppdrag bör förenklas. Det kommande förslaget bör träda i kraft och tillämpas första gången på kostnadsersättning för arbete som har utförts efter . Skälen för regeringens bedömning: Bedömningen av var en arbetstagare eller uppdragstagare har sitt tjänsteställe är av central betydelse för hur kostnadsersättning ska beskattas och redovisas. Bestämmelserna tillämpas på olika sätt vid olika anställningsformer och vid olika långa anställningar och uppdrag på annan ort. Det kommande förslaget innebär förenklade regler i två situationer. Det handlar dels om att tillfälliga anställningar och uppdrag på annan ort i vissa fall bör jämställas med tjänsteresor när det gäller möjligheten att göra avdrag för ökade levnadskostnader. Det innebär att avdrag får göras på samma sätt som för tjänsteresa om anställningen eller uppdraget är avsett att pågå i högst en månad och avståndet mellan bostaden och arbetsplatsen är längre än . Dels bör den som är tillfälligt anställd hos en statlig myndighet, region, kommun eller ett delta i en insats vid en specifik händelse i form av olycka, kris, krig, krigsfara eller annan liknande situation i anses ha tjänstestället i bostaden. Förenklingarna innebär att kostnadsersättning för ökade utgifter som inte överstiger schablonbeloppen kommer att undantas från beskattning hos arbetstagaren och från skatteavdrag och arbetsgivar- avgifter hos arbetsgivaren, s.k. tyst kvittning. har remitterat promemorior Skattefri ersättning vid tillfälliga anställningar och uppdrag på annan ort i högst en månad och Tjänste- ställe för tillfälligt anställd personal i offentlig verksamhet under samhällskriser. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Förslaget bör träda i kraft och tillämpas första gången på kostnadsersättning för arbete som utförs efter . Det kommande förslaget bedöms minska skatteintäkterna med 2022. 11.7Utvidgning av reglerna om lättnad i beskattningen av personaloptioner i vissa fall Regeringens bedömning: Reglerna om lättnad i beskattningen av personaloptioner i vissa fall bör utvidgas och förenklas. Det kommande förslaget bör träda i kraft och tillämpas första gången på personaloption som förvärvas efter . Skälen för regeringens bedömning: gäller att förmån av personaloption inte ska tas upp till beskattning i inkomstslaget tjänst om vissa villkor är uppfyllda. Arbetsgivaren ska därmed inte heller betala arbetsgivaravgifter. I stället sker beskattning i inkomstslaget kapital först när den skattskyldige avyttrar den andel som har förvärvats genom utnyttjande av personaloptionen. Möjligheten för företag att rekrytera personal med nyckelkompetenser är viktigt för långsiktiga konkurrenskraft. För att särskilt hjälpa unga företag som vill växa att rekrytera och behålla kvalificerad personal bör reglerna om lättnad i beskattningen av personaloptioner utvidgas och förenklas. Reglerna bör utvidgas till att gälla för företag där medelantalet anställda och delägare som arbetar i företaget är lägre än 150, i stället för som 50, och med en nettoomsättning eller balansomslutning som upp- går till högst , i stället för som . Vidare bör styrelseledamöter och styrelsesuppleanter omfattas av reglerna även om de inte är anställda i företaget. I syfte att förenkla det praktiska handhavandet kring nyttjande av personaloptioner bör reglerna också ändras på så sätt att en personaloption kan nyttjas för förvärv av antingen en andel eller av en teckningsoption som ger rätt att förvärva en andel. Slutligen bör också en personaloption kunna ges ut av ett företag och ge rätt till ett framtida förvärv av en andel eller en teckningsoption i ett annat företag inom samma koncern. Förslaget utgör ett statligt stöd som måste anmälas till och godkännas av Europeiska kommissionen innan det kan genomföras. Regeringen avser att åter- komma till med ett förslag. De nya bestämmelserna bör träda i kraft den och tillämpas första gången på personaloption som förvärvas efter . Förslaget bedöms minska skatteintäkterna med 2022. 11.8Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifterna för 19–23-åringar – Regeringens bedömning: Den pågående tillfälliga nedsättningen av arbetsgivar- avgifter för personer som vid årets ingång har fyllt 18 men inte bör förstärkas , . Förstärkningen av nedsättningen innebär att för ersättning som utges ska bara ålderspensionsavgiften på betalas. Det kommande förslaget bör träda i kraft och tillämpas på ersättning som utges efter . Skälen för regeringens bedömning: Många av de branscher där unga arbetar har drabbats hårt av de restriktioner och beteendeförändringar som spridningen av covid- 19 gett upphov till. Detta har i sin tur lett till att många unga blivit arbetslösa. För att motverka dessa negativa konsekvenser och förbättra möjligheterna för företag att behålla och nyanställa personal infördes en tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifterna för unga –. Nedsättningen innebär att för personer mellan 19–ska bara ålderspensionsavgift och nio tjugondelar av övriga arbetsgivaravgifter och den allmänna löneavgiften betalas för ersättningar . För att ytterligare stödja återhämtningen samt stötta företag med många unga anställda avser regeringen att föreslå en förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifterna för personer mellan 19–juni–. Nedsättningen föreslås utformas på samma sätt som nedsättningen som gällde –och innebär att endast ålderspensionsavgiften på ska betalas på ersättning som utges till unga . Genom att redan nu avisera satsningen kan arbetsgivare planera sin verksamhet därefter. kommer att remittera ett förslag med utgångspunkt i ovan- stående. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Det kommande förslaget bör träda i kraft och tillämpas på ersättning som utges efter . Förslaget bedöms minska skatteintäkterna med 2022. Skatt på kapitalägande – kapital- och egendomsskatter 11.9Skattefri uthyrning av personliga tillgångar Regeringens bedömning: Det bör införas en skattefrihet för uthyrning av personliga tillgångar. Det kommande förslaget bör träda i kraft och tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . Skälen för regeringens bedömning: Det är relativt enkelt och billigt att köpa nytt. Att reparera, hyra eller återanvända befintliga produkter är dock oftast mer resurseffektivt, tar mindre energi i anspråk och ger lägre utsläpp än att producera nya varor. För att främja en cirkulär ekonomi bör en möjlighet för fysiska personer att hyra ut personliga tillgångar skattefritt upp till ett visst belopp införas. Därmed minskar behovet av att köpa nytt och naturens resurser utnyttjas bättre. Skattefriheten bör utformas så att fysiska personer som hyr ut personliga tillgångar får göra ett avdrag från nettointäkten med . har remitterat promemorian Ytterligare stimulanser på hyber- området: En ny skattereduktion för reparationer och skattefri uthyrning av personliga tillgångar. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag om skattefri uthyrning av personliga tillgångar. Förslaget bör träda i kraft och tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . Det kommande förslaget bedöms minska skatteintäkterna med 2022. 11.10En moderniserad källskatt på utdelningar till utländska personer Regeringens bedömning: Det bör införas en ny lag om källskatt på utdelning. Det kommande förslaget bör träda i kraft i fråga om bestämmelserna om godkänd mellanhand, och i övrigt . Förslaget bör tillämpas första gången på utdelningar där utdelningstillfället inträffar efter . Skälen för regeringens bedömning: Kupongskatt är en definitiv källskatt som tas ut på utdelning på andelar i bl.a. svenska aktiebolag och svenska värdepappersfonder och specialfonder. Kupongskattelagen (1970:624) infördes och den nuvarande regleringen är i behov av en modernisering. Det gäller såväl den redaktionella och språkliga utformningen som regelverkets tekniska utformning. Dagens regler behöver anpassas till i flera avseenden. Det är vidare angeläget att regelverket inte Kupongskattelagen bör därför upphävas och ersättas med en ny lag om källskatt på utdelningar. Skatten bör benämnas källskatt på utdelning och liksom bör skattesatsen som utgångspunkt vara på utdelningen. Lagstiftningen bör utformas så att bedrägerier, fusk och fel förebyggs i största möjliga utsträckning. Det bör bl.a. införas ett krav på att lämna information på individnivå i skattedeklarationen för att kunna få en reducerad skattesats direkt vid utdelningstillfället. Vidare bör källskatt på utdelning omfattas av bestämmelserna i lagen (1995:575) mot skatteflykt. Förfarandebestämmelserna, som finns i kupongskattelagen, bör infogas i skatteförfarandelagen (2011:1244) och anpassas till den systematik och struktur som finns i den lagen. Innehållande av källskatt på utdelning bör ske genom skatteavdrag och det grundläggande ansvaret för att göra skatteavdrag bör ligga på det utdelande företaget, dvs. det bolag eller den ideella förening som beslutar och först betalar ut utdelningen. En aktör som benämns godkänd mellanhand bör dock kunna ta över ansvaret för att innehålla, redovisa och betala in källskatt på utdelning. I ett sådant fall övergår skyldigheten att göra skatteavdrag på den godkända mellanhanden. har remitterat promemorian Ny lag om källskatt på utdelning. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Förslaget bör träda i kraft i fråga om bestämmelserna om godkänd mellanhand, och i övrigt . Förslaget bör tillämpas första gången på utdelningar där utdelningstillfället inträffar efter . Det kommande förslaget bedöms öka statens intäkter med ca . Den offentligfinansiella effekten kommer i huvudsak från ett minskat skattefel på grund av att får ökade kontrollmöjligheter. Skatt på kapitalanvändning – företagsskatter 11.11Begränsning av avdragsrätten för underskott Regeringens bedömning: Det bör införas en särskild begränsningsregel som innebär att möjligheten att utnyttja tidigare års underskott efter en ägarförändring upphör om underskotten med hänsyn till omständigheterna kan antas ha utgjort det övervägande skälet till att ägarförändringen har skett. Det kommande förslaget bör träda i kraft och tillämpas från . Skälen för regeringens bedömning: Enligt gällande regler inträder en beloppsspärr vid ägarförändringar i underskottsföretag. har i en dom (HFD 2021 ref. 33) prövat en fråga om beloppsspärrens och skatte- flyktslagens tillämpning vad gäller reglerna om tidigare års underskott. Avgörandet visar på en brist i lagstiftningen då de tillämpliga reglerna är för snävt avgränsade för att uppnå sitt syfte, nämligen att förhindra handel med underskott. Det bör därför införas en särskild begränsningsregel som innebär att möjligheten att utnyttja tidigare års underskott efter en ägarförändring upphör om underskotten med hänsyn till omständigheterna kan antas ha utgjort det övervägande skälet till att ägarförändringen har skett. Vid bedömningen av skälet för ägarförändringen bör det särskilt beaktas om förvärvaren genom ägarförändringen har erhållit andra tillgångar eller rättigheter än kontanter och fordringar på företag som ingick i samma koncern som underskotts- företaget före ägarförändringen, eller något företag som bedriver rörelse. den föreslagna bestämmelsen är att motverka handel med underskottsföretag och att beloppsspärren kringgås. Regeringen har i en skrivelse till aviserat förslaget 2020/21:212) och förklarat att det – med hänsyn till risk för betydande skatte- bortfall – enligt regeringens mening finns särskilda skäl för att med stöd av undantags- bestämmelsen i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen tillämpa de föreslagna bestämmelserna fr.o.m. dagen efter det att skrivelsen har överlämnats till , dvs. har remitterat promemorian Begränsning av avdragsrätten för underskott med det nämnda förslaget.