prop · H90336 · 2021-10-19 00:00:00 — Äldre bestämmelser om kursbetyg ska fortsätta att gälla för utbild- ning inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som har påbörjats före . Inom vuxenutbildning ska äldre bestämmelser fortsätta att gälla för kurser som påbörjats före . Utbildning inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå som har påbörjats före ska dock efter fullföljas enligt de nya bestämmelserna om ämnesbetyg. Det ska införas en övergångsbestämmelse som innebär att en gymnasieexamen och en gymnasieingenjörsexamen från gymnasie- skolan som utfärdas efter , utöver betyg i ämnen, får innehålla betyg som satts på kurser enligt äldre bestämmelser. Det ska vidare införas en övergångsbestämmelse som innebär att den som har påbörjat utbildning inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå eller vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå före ska få genomgå prövning inom vuxenutbildning enligt bestämmelserna i 20 kap. 40 § i den äldre lydelsen. En sådan prövning ska få göras hos en huvudman som erbjuder utbildning på en nivå som motsvarar den kurs som prövningen gäller. Det ska också införas övergångsbestämmelser som innebär att om en elev har fått ett godkänt betyg på en kurs i ett ämne inom gymnasie- skolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå eller vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå enligt de äldre bestämmelserna, ska ett godkänt betyg som eleven får på en nivå i samma ämne före bara omfatta lägre nivåer i ämnet som inte motsvaras av den kurs som eleven har fått godkänt betyg på. Ett godkänt betyg som eleven får på en nivå i ett ämne efter ska ersätta betyg som satts på en kurs i samma ämne på en lägre nivå, oavsett om sistnämnda betyg är godkänt eller icke godkänt, om den kursen motsvarar någon eller några av de nivåer som omfattas av ämnesbetyget. Ändringarna i lagen om yrkesförarkompetens ska träda i kraft den De nya bestämmelserna ska tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas efter . Äldre bestämmelser ska fortsätta att gälla för utbildning inom gymnasieskolan och kurser inom vuxenutbildning som har påbörjats före . Regeringens bedömning: En gymnasieexamen från vuxenutbildning bör, utöver betyg i ämnen, få innehålla betyg som satts på kurser enligt äldre bestämmelser. Utredningens förslag överensstämmer inte med regeringens förslag. Utredningen föreslår att de lagändringar som innebär att betygskriterier och kriterier för bedömning ersätter kunskapskrav och kravnivåer ska träda i kraft och tillämpas . Även de bestämmelser som innebär att det inom skolväsendet ska gälla en ny princip för betygssättning för betygsstegen A–D ska enligt utred- ningens förslag träda i kraft och tillämpas . Övriga lagändringar föreslås träda i kraft . Utredningen föreslår också att de lagändringar som innebär att ämnesbetyg ersätter kursbetyg ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter . Inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år ska dock de nya bestämmelserna tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter . Vidare föreslår utred- ningen att äldre bestämmelser om kursbetyg ska fortsätta att gälla för utbildning som har påbörjats före . Inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år ska dock äldre bestämmelser fortsätta att gälla för utbildning som har påbörjats före . Utredningen föreslår också en övergångsbestämmelse som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka ämnen och nivåer som motsvarar kurser enligt de äldre ämnesplanerna. Dessutom föreslår utredningen att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om att elever som har påbörjat sin utbildning före och som fullföljer denna senare än från det att den påbörjades, ska fullfölja utbildningen enligt de bestämmelser som gäller för utbildning som påbörjats efter . Utredningen föreslår inte någon övergångsbestämmelse som inne- bär att det ska vara möjligt att genomgå prövning inom vuxen- utbildning (komvux) enligt bestämmelserna i 20 kap. 40 § i dess äldre lydelse. Den föreslår inte heller någon övergångsbestämmelse som reglerar i vilka fall ett ämnesbetyg ska ersätta tidigare kursbetyg eller omfatta lägre nivåer i ett ämne. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker för- slaget eller har inget att invända mot det. Detta gäller bl.a. , , , Specialpedago- giska skolmyndigheten samt och kommuner. anser att tidsplanen för ett införande av ämnesbetyg ter sig rimlig. Förbundet understryker dock att för att en reformering av betygssystemet ska vara framgångsrik måste professionen få rätt förutsättningar för implementeringen. tillstyrker förslaget att de nya bestämmelserna om ämnesbetyg i gymnasieskolan ska börja tillämpas och påpekar att det är en stor reform som innebär stora förändringar för många varför implementeringsarbetet måste vara grundligt och tillåtas ta tid. Flera remissinstanser, däribland Kommuner och Regioner (SKR), , , , och kommuner anser att tidplanen för implementering av bestämmelserna är för kort. kommun lyfter fram att om likvärdighet i införandet ska uppnås bland landets samtliga kommuner behövs kraftfulla implemen- teringsinsatser. kommun anser att utredningen förminskar de ut- maningar står inför utifrån förslagen. anser att bestämmelserna om ämnesbetyg bör tillämpas först . gör bedömningen att samtliga nya bestäm- melser bör tillämpas först . Kommunen påpekar att kompletterande föreskrifter, allmänna råd och implementeringsinsatser behöver tas fram och genomföras . Sedan kan huvudmännen och skolorna börja ta fram rutiner och riktlinjer. Skolorna och dess personal behöver därför ges god tid för kompetensutveckling och implementering. påpekar att antagningen till högskolan är ett komplicerat system och att det därför är av stor betydelse att antagningsverksamheten ges tid för att göra de omställningar som behövs av organisation och system. Elevråd, , och kommun anser att införandet av förslaget om att betygskriterier och kriterier för bedömning ska ersätta kunskapskrav och kravnivåer bör skjutas fram så att samtliga förslag kan införas . SKR och UHR lyfter fram att elever bör ha möjlighet att fullfölja sin utbildning i samma system. SKR ser dock vissa risker med att under en över- gångsperiod ha dubbla system då detta bland annat leder till merarbete. UHR avstyrker förslaget till övergångsbestämmelse som innebär att en gymnasieexamen ska kunna innehålla både kursbetyg och ämnesbetyg. Både principen för betygssättningen och ämnenas uppbyggnad skiljer sig åt mellan betygsystemen, vilket enligt UHR gör blandbetyg problema- tiska. Som nämns i avsnitt 3 har och Skolinspektionen haft möjlig- het att på ett tidigt stadium av beredningen av lagrådsremissen lämna synpunkter på ett utkast till förslag som överensstämmer med förslaget i rutan i denna proposition, med den skillnaden att förslaget då innebar att lagändringarna skulle tillämpas senare för vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år än för annan gymnasieutbildning. framför att tidpunkten för tillämpning av de nya bestämmelserna om ämnesbetyg bör vara densamma inom vidare- utbildning i form av ett fjärde tekniskt år som inom övriga gym- nasieskolan, eftersom utbildningen är fristående och därmed inte behöver invänta att elever kommer med ämnesbetyg från ett nationellt program. Som framgår av avsnitt 3 har vidare , Skolinspektionen, UHR, Kommuner och Regioner (SKR), och Idéburna skolors riksförbund beretts tillfälle att lämna synpunkter på ett slutligt utkast till lagrådsremiss, vars lagförslag i huvudsak överens- stämmer med förslaget i rutan i denna proposition. Idéburna skolors riksförbund har avstått från att yttra sig. SKR anser att det är positivt att införandet av ämnesbetyg är framskjutet i förhållande till utred- ningens förslag samt att det är rimligt att eleverna får på sig att fullfölja sin utbildning i det kursutformade systemet. Organisationen är vidare positiv till förslaget om att ämnesbetyg på högre nivåer inte ska ersätta och omfatta kursbetyg i samma ämne på lägre nivåer. , och har inga synpunkter. UHR vidhåller att en gymnasieexamen inte bör kunna innehålla s.k. blandbetyg från de olika systemen och anser att det är en invecklad fråga även om betygspoäng och gymnasiepoäng överensstäm- mer mellan systemen. Risken är att det medför ett komplext regelverk som kan drabba elever som behöver komplettera sin utbildning. UHR:s sammantagna bedömning är att en lösning med att omvandla kursbetyg till ämnesbetyg är en mer långsiktig lösning både för antagningsprocessen, tillträdesreglerna, det livslånga lärandet och utfärdandet av betyg. Skälen för regeringens förslag och bedömning För att göra betygen mer rättvisande bör den nya principen för betygssättning träda i kraft Såsom framgår av avsnitt 5.4 föreslår regeringen dels att kunskapskrav och kravnivåer i skollagen ska ersättas med betygskriterier och kriterier för bedömning av kunskaper, dels att det ska införas en ny princip för betygs- sättning inom skolväsendet, vilken innebär att läraren när det är fråga om betygsstegen över E ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper utifrån betygskriterierna och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper (avsnitt 5.3 och 5.5). De aktuella förslagen syftar till att främja elevernas kunskapsutveckling och göra betygen mer rättvisande. Bestämmelserna bör därför träda i kraft så fort som möjligt. Elevråd och kommun anser att det behövs tid för im- plementeringsinsatser. Enligt kommun förminskar utredningen de utmaningar står inför utifrån förslaget. Vidare för flera remissinstanser, däribland , Skolinspektionen och Elevråd fram att de nya bestämmelserna bör tillämpas från samma tid- punkt som de föreslagna bestämmelserna om ämnesbetyg i gymnasie- skolan, gymnasiesärskolan och komvux. Skolinspektionen betonar att ett system som inte införs som en samtidig helhet riskerar att förvärra proble- met för enskilda elever i flera elevkullar. Regeringen konstaterar dock att de implementeringsåtgärder som behövs i samband med ett införande av en ny princip för betygssättning och betygskriterier respektive kriterier för bedömning av kunskaper inom skolväsendet är betydligt mindre omfattan- de än de förberedelser som behövs innan bestämmelserna om ämnesbetyg kan börja tillämpas i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och komvux. Ett införande skulle innebära att de nya bestämmelserna om betygs- sättning inte skulle börja tillämpas . Enligt regeringens bedöm- ning skulle det innebära att alltför många elevkullar skulle gå miste om de fördelar som de nya bestämmelserna förväntas innebära. be- dömer visserligen att de problem med trösklar i betygssystemet, som förslaget avser att avhjälpa, kommer att bli mindre tack vare den revidering av den obligatoriska skolans kursplaner och kunskapskrav som har beslutats (se avsnitt 5.1) och att förändringen därför är mindre brådskande för den obligatoriska skolan. Även om regeringen instämmer i att revide- ringen av den obligatoriska skolans kursplaner och kunskapskrav minskar tröskeleffekten, anser regeringen att detta inte är tillräckligt. Regeringen anser däremot att det är en fördel om införandet av betygskriterier respek- tive kriterier för bedömning av kunskaper och en ny princip för betygs- sättning kan samordnas med de beslutade reviderade kursplanerna, som ska gälla från , då dessa, som påpekar, ligger i linje med de nu aktuella föreslagna ändringarna i skollagen. Regeringen föreslår därför att de föreslagna ändringarna i skollagen som innebär att betygskriterier och kriterier för bedömning av kunskaper ska ersätta kunskapskrav och kravnivåer inom skolväsendet och att det ska gälla en ny princip för betygssättning för betygsstegen A–D, ska träda i kraft och tillämpas från och med samma datum. Tillräckligt med tid behöver avsättas för att förbereda övergången till ämnesbetyg I avsnitt 6.3 och 6.4 föreslås att ämnesbetyg ska införas inom gymnasie- skolan, gymnasiesärskolan, komvux på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå. Som flera remissinstanser har påpekat, däribland , , samt , och kommuner, är det nödvändigt att tillräckligt med tid avsätts för att förbereda övergången till ämnesbetyg. Det behövs tid för arbete med styrdokumentsutveckling och för att huvud- männen, rektorerna och lärarna ska ha möjlighet till kompetensutveckling samt för att planera och organisera verksamheterna så att de är anpassade för det nya systemet. Därutöver behöver elever och föräldrar få informa- tion inför val till gymnasieskola, gymnasiesärskola eller komvux. Mot bakgrund av de omfattande förberedelser som behövs innan de nya bestämmelserna kan tillämpas delar regeringen den bedömning som flera remissinstanser gör att en tillämpning av de nya reglerna om ämnesbetyg , såsom utredningen föreslår, skulle innebära en alltför snäv tidsplan. Eftersom behovet av förberedelser är kopplat till när bestämmelserna ska börja tillämpas och inte till ikraftträdandet bedömer regeringen dock att de nya bestämmelserna kan träda i kraft tidigare än 2024. När det gäller vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år inom gymnasieskolan (17 a kap. skollagen) föreslår regeringen att den utbild- ningen ska omfattas av bestämmelserna om ämnesbetyg (se avsnitt 6.3). Utredningen har föreslagit att bestämmelserna om ämnesbetyg ska börja tillämpas inom vidareutbildningen än inom övriga delar av 2021/22:36 gymnasieskolan. anser dock att tidpunkten för tillämpning av de nya bestämmelserna om ämnesbetyg bör vara densamma inom hela gymnasieskolan. konstaterar att i samband med införandet av ämnesbetyg i övriga delar av gymnasieskolan behöver även ämnes- planerna för de ämnen som ingår i vidareutbildningen justeras. Det vore enligt bättre att kunna göra skiftet till ämnesbetyg inom vidare- utbildningen som denna revidering genomförs. Om ämnesbetyg införs inom vidareutbildningen som inom övriga gymnasie- skolan innebär det att vissa elever i skiftet mellan de olika systemen kommer att få kursbetyg inom ramen för sitt nationella program i gymnasieskolan men ämnesbetyg inom ramen för vidareutbildningen. Vidareutbildningen är dock, i likhet med vad påpekar, en utbildning som är fristående från gymnasieskolans nationella program. Det bedöms därför inte medföra några negativa effekter för eleverna att få ämnesbetyg inom vidareutbildningen trots att de har fått kursbetyg efter sina tidigare gymnasiestudier. Mot denna bakgrund anser regeringen att det är rimligt att bestämmelserna om ämnesbetyg tillämpas första gången i fråga om vidareutbildningen som i fråga om övriga delar av gymnasieskolan. Förslagen i denna proposition innebär i några fall att flera ändringar behöver göras i samma paragraf i skollagen och att dessa behöver börja tillämpas . Regeringen föreslår därför att ändringarna genomförs genom två olika lagar om ändring i skollagen, dels en lag genom vilken det i skolväsendet införs betygskriterier och kriterier för bedömning av kunskaper samt en ny princip för betygssättning, dels en lag genom vilken ämnesbetyg införs inom gymnasieskolan, gymnasiesär- skolan och komvux. Av författningstekniska skäl kan de två lagarna inte träda i kraft . Som framgår ovan föreslås att bestämmelserna om betygssättning ska träda i kraft . Det föreslår därför att bestämmelserna om ämnesbetyg ska träda i kraft , dvs. Den sistnämnda lagen föreslås dock tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas efter . Elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska fullfölja sin utbildning inom samma system När det gäller frågan om övergångsbestämmelser lyfter SKR och UHR att elever bör ha möjlighet att fullfölja sin utbildning i samma system. Detta innebär att elever som redan har påbörjat ett nationellt program i gym- nasie- eller gymnasiesärskolan inom det kursutformade systemet ska fortsätta sin gymnasie- eller gymnasiesärskoleutbildning inom detta system och att elever som redan har påbörjat sin utbildning inom ett introduktionsprogram ska fortsätta sin utbildning på introduktionspro- grammet med kursbetyg. Eleverna har blivit antagna till och går en utbild- ning som är kursutformad och har en viss programstruktur. Huvudmannen har också planerat elevernas studieväg efter dessa premisser och det innebär att elevernas utbildning utgör en helhet som bör värnas. Det får därför anses lämpligt att eleverna ska fullfölja denna utbildning i stället för att övergå till ett nytt system. För att eleverna ska kunna fullfölja sin utbildning inom samma system behöver ämnesbetyg därför införas succesivt inom gymnasie- och gymnasiesärskolan. Det innebär i praktiken att det är eleverna som påbörjar sitt första år i gymnasie- eller gymnasiesär- skolan /2026 som kommer att ges ämnesbetyg medan eleverna som under detta läsår går sitt andra eller tredje år kommer att gå färdigt sin utbildning med kursbetyg. Att eleverna ska gå färdigt sin utbildning i det gamla systemet betyder att det kommer att finnas dubbla system i skolformerna. SKR ser att det finns vissa risker med att ha dubbla system då detta leder till att huvudmännens systematiska kvalitetsarbete behöver ha sin utgångspunkt i två olika system, vilket innebär både merarbete och svårigheter med att jämföra och följa upp vissa elevkullar. Dubbla system innebär också att planering av utbildning och gruppsammansättningar försvåras, då eleverna studerar inom två olika system men ska delta i samma utbildning. SKR anser även att antagningsprocessen blir mer komplicerad i de dubbla systemen. Regeringen delar i viss utsträckning SKR:s bedömning att dubbla system kan föra med sig vissa negativa effekter. Regeringen anser dock att de negativa effekterna kan minimeras genom att gott om tid ges för förberedelser innan det nya bestämmelserna börjar tillämpas. För att förhindra att gymnasie- och gymnasiesärskolan ska behöva arbeta inom dubbla system anser dock regeringen att det kan behöva införas undantag från principen om att elever ska slutföra utbildningen inom samma system. Det är enligt regeringens bedömning rimligt att de elever som har påbörjat sin gymnasie- eller gymnasiesär- skoleutbildning inom det kursutformade systemet och som av någon anledning inte har slutfört den inom de som utbildningen normalt tar ska få ytterligare tid på sig att slutföra utbildningen enligt bestämmelserna om kursbetyg. Regeringen anser att det är lämpligt att eleverna får , dvs. sammanlagt , på sig att slutföra sina studier inom ramen för det kursutformade systemet. bör de dock inte längre ha rätt att fortsätta i det gamla systemet. Regeringen föreslår därför att äldre bestämmelser om kursbetyg fort- farande ska gälla för utbildning som har påbörjats före inom gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. ska utbildningen dock fullföljas enligt de nya bestämmelserna om ämnesbetyg. Elever inom komvux ska fullfölja påbörjade kurser inom samma system Inom komvux är utbildningen inte styrd av programstrukturen för na- program utan utbildningen är i stället mer individanpassad. Det är möjligt att läsa allt från en enstaka kurs till en fullständig gymnasie- eller gymnasiesärskoleutbildning. Detta innebär att studerande inom komvux kan läsa tillsammans på en kurs trots att de har påbörjat sina studier i komvux vid helt olika tidpunkter. För att planeringen, gruppsamman- sättningen och antagningsprocessen inom komvux inte ska försvåras bör tillämpningen av de nya bestämmelserna inte knytas till den tidpunkt då individen har påbörjat sina studier. Endast sådana kurser eller delkurser som har påbörjats före bör därför följa de äldre bestämmel- serna om kursbetyg. För att förhindra att utbildningen inom komvux under allt ska behöva bedrivas enligt de gamla bestämmelserna är det rimligt att det efter en övergångsperiod, på samma sätt som föreslagits för 2021/22:36 gymnasie- och gymnasiesärskolan, inte längre ska vara möjligt att studera inom ramen för kurssystemet. Regeringen föreslår därför att äldre bestämmelser om kursbetyg fortfarande ska gälla för kurser som har påbörjats före inom komvux. ska utbildningen dock fullföljas enligt de nya bestämmelserna om ämnesbetyg. ska ämnesbetyg på högre nivåer inte ersätta och omfatta kursbetyg i samma ämne på lägre nivåer Det är relativt vanligt att elever efter sina studier i gymnasieskolan väljer att fortsätta sina ämnesstudier inom komvux på gymnasial nivå, inte minst i ämnen som ger grundläggande eller särskild behörighet till högskole- studier. Det förekommer också att elever från gymnasiesärskolan fortsätter inom komvux. När ett betyg sätts inom det kursutformade systemet inne- bär det att eleven får ett slutligt betyg på kursen i fråga som eleven kan tillgodoräkna sig t.ex. vid ansökan till högre studier eller använda i sam- band med att eleven söker arbete. En elev som har gått i den kursutformade gymnasieskolan, gymnasiesärskolan eller läst kurser i komvux utgår, vid utfärdandet av betyget och i enlighet med dagens regelverk, från att betyget ska följa eleven även om han eller hon senare skulle välja att fortsätta studera ämnet på högre nivåer. Eleven har alltså gått in i ett system där varje kurs ger ett slutligt betyg och det kan därför vara rimligt att eleven får behålla dessa betyg i under- liggande kurser även om eleven fortsätter att studera ämnet på högre nivåer. är det också rimligt att systemet med ämnesbetyg efter en sådan övergångsperiod ska kunna tillämpas fullt ut så att elever som fortsätter studera ämnen som har en motsvarighet i det gamla systemet också får betyg i det nya ämnet enligt modellen för ämnesbetyg på lika villkor som elever som studerar hela ämnet enligt ämnesbetygssystemet. De föreslagna bestämmelserna om ämnesbetyg innebär att ett godkänt betyg som sätts på en högre nivå i ett ämne med flera nivåer ska ersätta betyg för lägre nivåer (se avsnitt 6). Det är enbart tidigare betyg satta på nivåer, och inte betyg satta på kurser, som ersätts. De föreslagna bestäm- melserna om ämnesbetyg innebär också att ett godkänt betyg som sätts på en högre nivå i ett ämne med flera nivåer ska anses omfatta lägre nivåer. En elev som läser nivå 2 i ett ämne och får ett godkänt betyg får alltså ett ämnesbetyg som även täcker nivå 1 i samma ämne. Att ett godkänt betyg även omfattar lägre nivåer gäller oavsett om eleven har läst de under- liggande nivåerna eller inte och oavsett om eleven har tidigare kursbetyg som motsvarar dessa nivåer. Om det inte införs några övergångs- bestämmelser innebär det att en elev som har fått betyg på kurser i ett ämne inom det kursutformade systemet och sedan fortsätter att läsa samma ämne inom det ämnesutformade systemet kommer att behålla sina kursbetyg och dessutom få ämnesbetyg som omfattar samma kunskapsinnehåll. Eleven kommer alltså att ha dubbla betyg, i en kurs och en nivå som innehålls- mässigt motsvarar varandra, t.ex. ett gammalt kursbetyg i kursen kemi 1 och ett nytt ämnesbetyg i kemi 2 som även omfattar nivån kemi 1, dvs. den nya motsvarigheten till kursen kemi 1. Betyg som överlappar varandra skapar problem, de gör bl.a. att det blir svårt att avgöra vilket betyg som ska räknas i t.ex. ett examensbevis. För att möjliggöra att elever med kursbetyg som läser vidare i samma ämne i det nya ämnesbetygssystemet ska kunna behålla sina kursbetyg utan att få dubbla betyg i kurser och nivåer som motsvarar varandra behövs en övergångsbestämmelse som innebär att ämnesbetyg under vissa förutsättningar inte omfattar lägre nivåer. En sådan övergångsbestämmelse möjliggör att eleverna får ett ämnesbetyg som enbart omfattar en högre nivå i ämnet, t.ex. bara kemi 2. Då har eleven ett separat kurs- betyg i kemi 1 och ett separat ämnesbetyg i kemi 2. Det behövs inte någon övergångsbestämmelse som slår fast att ämnesbetyget inte ska ersätta tidigare satt kursbetyg eftersom detta redan gäller enligt förslagen om ämnesbetyg som beskrivs i avsnitt 6.