prop · H803144 · 2021-03-23 00:00:00 — Att i vissa fall rikta kravet mot byggentreprenören bedöms inte vara lämpligt och skapar svårigheter att koppla deklarationen till förfarandet i PBL. Regeringens förslag kan däremot uppmuntra att småhustillverkare upprättar klimatdeklaration för nyckelfärdiga byggnader för att användas för marknadsföring och därmed påverka byggherrens val av hus. Trots undantagen för vissa byggnadstyper och för byggherrar som är privatpersoner bedöms ett stort antal byggnader som uppförs omfattas av krav på klimatdeklaration. I takt med att kunskapen om byggandets klimatpåverkan ökar och nya verktyg och lösningar blir tillgängliga för sektorn kan förutsättningarna för att begränsa undantagen öka. Regeringens förslag: ska föra ett register över klimatdeklarationer som har getts in till myndigheten. uppgifter i registret ska få behandlas för att tillhandahålla uppgifter som behövs för framtagande av statistik, forskning, uppföljning och ut- värdering av klimatpåverkan i bebyggelsen, tillsyn samt annan allmän eller enskild verksamhet där information om en byggnad och dess klimatpåverkan utgör underlag för bedömningar och beslut. Personuppgifter ska också få behandlas för att lämna uppgifter i enlighet med lag eller förordning. Därutöver ska personuppgifter få behandlas för andra ändamål, under förutsättning att dessa inte är oförenliga med de ändamål som upp- gifterna samlades in för. Regeringen ska få meddela föreskrifter om vilka uppgifter som får registreras i klimatdeklarationsregistret, urval och bearbetningar av personuppgifter och om elektroniskt utlämnande på annat sätt än genom Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens men har en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna: Större delen av remissinstanserna tillstyrker eller redovisar inga synpunkter på promemorians förslag om klimatdeklara- Flera remissinstanser för fram synpunkter på deklarationsregistrets till- anför att uppgifter som samlas in via klimat- deklarationerna utgör en värdefull resurs för att främja datadriven innovation och därför i den mån det är möjligt bör tillgängliggöras som i , i län och kommun önskar att resultat och sammanställningar av ut- släppssiffror tillgängliggörs öppet och sökbart för att kunna följa ut- vecklingen mot minskad klimatpåverkan. Svenska Kyl & Värmepump- föreningen menar att registret bör möjliggöra direktåtkomst då det är av vikt för att uppmuntra byggherrar att minska sina växthusgasutsläpp. 2020/21:144 och Svensk Betong menar att deklarationsregistret inte bör möjliggöra direktåtkomst för annan än deklarationsägaren eller vara offentligt tillgängligt då det riskerar att felaktiga tolkningar och jämförelser av byggnader genomförs utan tillräcklig kunskap och underlag. Vidare poängterar Svensk Betong vikten av att kvaliteten på indata och hur data och resultat kan tolkas tydligt framgår av klimatdeklarationen. Byggföretagen lyfter att om registret görs tillgängligt för allmänheten är det viktigt med kvalitetskontroll av klimatdeklarationerna. Skälen för regeringens förslag Klimatdeklarationen bör ges in till ansvarig myndighet och samlas i ett klimatdeklarationsregister För att främja en effektiv och ändamålsenlig tillsyn av klimatdeklarationen bör deklarationer samlas i ett register. Registret är ett redskap för att tillsynsmyndigheten ska kunna utföra tillsyn och kontroll av de klimatdeklarationer som upprättas, varför den myndigheten bör ansvara för registret. Den information som ett klimatdeklarationsregister kommer att innehålla är också värdefull i uppföljning och utveckling av klimatdeklarationen som styrmedel. Klimatdeklarationer föreslås innehålla uppgifter om byggnader, fastigheter och byggherrar. Detta är information som direkt eller indirekt kan kopplas till enskilda. Eftersom registret ska innehålla personuppgifter, t.ex. person- eller organisationsuppgifter, namn och adress, innebär det att bestämmelserna i och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning) blir tillämpliga på klimatdeklarationsregistret liksom lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning (dataskyddslagen) och tillhörande förordning. För att behandling av personuppgifter hos ansvarig myndighet ska vara laglig enligt dataskyddsförordningen måste den ha stöd i minst en av de rättsliga grunder som räknas upp i artikel 6.1. En av punkterna anger att behandling är tillåten om den är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den personuppgiftsansvarige (art. 6.1 c). En annan av de grunder som regleras i artikeln är att behandlingen är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i den personuppgiftsansvariges myndighetsutövning (artikel 6.1 e). Regeringens avsikt är att ska vara skyldigt att ta emot klimatdeklarationer och föra ett register över deklarationerna. ska också få ett tillsynsansvar och förpliktelsen kring registret kommer att utgöra ett led i myndighetens myndighetsutövning. Det innebär att den rättsliga grunden är fastställd i 10 och 15 §§ lagen om klimatdeklaration för byggnader. Den samlade information som registret kommer att innehålla är ett värdefullt underlag i flera avseenden. Dels kommer registret att innehålla data och statistik om byggnadsbeståndet och dess klimatpåverkan, dels möjliggör registret att långsiktigt följa och utvärdera klimatpåverkan från byggnader. kommer att innehålla vissa personuppgifter, men dessa bedöms inte vara Prop. 2020/21:144 känsliga. Den behandling av personuppgifter som registret medför bedöms därför vara proportionerlig i förhållande till det legitima syftet med behandlingen som är registrets värde för tillsynen och arbetet med klimatdeklarationer. Regeringen bedömer att skälen för att införa ett klimatdeklarationsregister väger tyngre än de eventuella intrång i den personliga integriteten som förslagen innebär för enskilda. Dataskyddsförordningen förutsätter att det finns en personuppgiftsansvarig för den personuppgiftsbehandling som utförs, men förordningen kräver inte att det ska finnas bestämmelser om vem som är personuppgiftsansvarig (jfr prop. 2017/18:133 s. 23). kommer att vara personuppgiftsansvarig för den behandling av personuppgifter som utförs i registret. Det bedöms dock inte nödvändigt att särskilt reglera frågan om personuppgiftsansvar. Hur får uppgifterna i registret användas? De uppgifter som kommer att ingå i klimatdeklarationsregistret motsvarar till viss del de som ingår i energideklarationsregistret. Dessa uppgifter handlar exempelvis om fastighetsbeteckning, byggnadens användningsområde, antal våningar, area m.m. Dessutom kommer registret att innehålla information om byggnaden, byggnadens olika delar, uppgifter om byggherre och information om byggnadens klimatpåverkan under byggskedet (modul A1–A5). Ett datoriserat register innebär att hänsyn måste tas till enskildas integritetsskydd. måste den enskildes skydd vägas mot andra legitima behov hos t.ex. myndigheter att få behandla uppgifter om den enskilde. Behandlingen får bara ske för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål. De ändamål som anges för energideklarationsregistret, enligt lagen om energideklaration för byggnader, har tagit sin utgångspunkt i bestämmelserna för fastighetsregistret (se prop. 2005/06:145 s. 95). Regeringen bedömer det lämpligt att ändamålet för klimatdeklarationsregistret så långt som möjligt följer bestämmelserna för fastighetsregistret och energideklarationsregistret. En skillnad jämfört med energideklarationsregistret är dock att klimatdeklarationsregistret inte bedöms innehålla uppgifter om ett hushåll i samma omfattning. Dels föreslås beräkningarna i klimatdeklarationerna inte omfatta användningsskedet, dels kan uppgifter om en klimatskärm i sig inte kopplas till ett hushåll på samma sätt som energiförbrukning. De personuppgifter som kan komma ifråga är dels kopplade till byggherren, t.ex. adress och person- eller organisationsnummer, dels uppgifter om byggnaden och fastigheten, t.ex. adress och fastighetsbeteckning, som kan möjliggöra koppling till enskilda hushåll. Dessa uppgifter bedöms inte vara känsliga. Det finns behov av ett nationellt register över klimatdeklarationer av flera skäl. är förvaltningsmyndighet bl.a. för byggande och förvaltning av bebyggelse och ska i frågor inom sitt verksamhetsområde verka för en hållbar utveckling med utgångspunkt i den sociala, ekologiska och ekonomiska dimensionen. redovisar även miljöindikatorer för bygg- och fastighetssektorns klimat- och miljöpåverkan. SCB är en statlig myndighet med ansvar för att tillhandahålla nationell statistik inom en rad områden, bl.a. nationella miljöräkenskaper. , SCB samt universitet och högskolor har behov av underlag för statistik och forskning på området. Den samlade informationen som ett register över klimatdeklarationer kommer att innehålla är ett värdefullt underlag för generell uppföljning och utvärdering av klimatpåverkan i bebyggelsen. Adressuppgifter om byggnader och byggherrar möjliggör även för regionala jämförelser och studier. Registret är även ett viktigt underlag för analys och utveckling av klimatdeklarationerna som styrmedel och de effekter dessa har på klimatpåverkan i bebyggelsen. Registret är också nödvändigt för den tillsyn som ska bedriva. Registret kommer, som ovan angetts, omfatta uppgifter om byggherren, såsom person- eller organisationsnummer, namn och adress, vilka är att betrakta som personuppgifter. Uppgifter om byggherren är en förutsättning för att ska kunna genomföra en effektiv och ändamålsenlig tillsyn av kvalitén på klimatdeklarationer som upprättas och ges in av byggherrar. Vidare kommer registret att förenkla tillsynen genom att ge en generell bild av olika beräkningsmetoder och resultatet av klimatdeklarationerna. Registret kan utgöra underlag för analyser av hur klimatpåverkan ser ut för olika typer av byggnader och göra det enklare för myndigheten att identifiera avvikelser. Detta är särskilt viktigt då tillsynen avses ske i form av stickprovskontroller. Uppgifterna i registret skapar också möjlighet för marknaden att utveckla andra instrument (nationella eller regionala) som kan främja ett mer hållbart byggande med minskad klimatpåverkan. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att uppgifterna i registret bör få behandlas för tillhandandahållande av information som behövs för att ta fram statistik, forskning, att följa upp och utvärdera klimatpåverkan i bebyggelsen, tillsyn samt annan allmän eller enskild verksamhet där information om en byggnad och dess klimatpåverkan utgör underlag för bedömningar och beslut. Uppgifter bör få lämnas i överensstämmelse med lag eller förordning kommer med stöd av dataskyddsförordningen att kunna behandla personuppgifter för att kunna lämna ut uppgifter enligt lag eller förordning, antingen med stöd av artikel 6.1 c (rättslig förpliktelse) eller med stöd av 6.1 e (uppgift av allmänt intresse). Frågan är då om det ändå behövs en bestämmelse som anger att personuppgifter får behandlas för att fullgöra ett uppgiftslämnande som sker i överensstämmelse med lag eller förordning. En sådan bestämmelse gör det tydligare för den registrerade att uppgifterna kan behandlas även för detta ändamål och kan därmed ses som en integritetshöjande åtgärd i förhållande till dataskyddsförordningen. Med anledning av intresset av att det ska vara tydligt för den registrerade att uppgifter kan komma att lämnas ut bör det i lagen införas en sådan bestämmelse. Lagen bör innehålla en bestämmelse om finalitetsprincipen Enligt artikel 5.1 b i dataskyddsförordningen ska personuppgifter samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål och inte senare behandlas på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål. 2020/21:144 Ytterligare behandling för arkivändamål av allmänt intresse, vetenskapliga eller historiska forskningsändamål eller statistiska ändamål i enlighet med artikel 89.1 ska inte anses vara oförenlig med de ursprungliga ändamålen. I artikel 6.4 i förordningen beskrivs vad den personuppgiftsansvarige bör beakta för att fastställa om behandling för andra ändamål är förenlig med det ändamål för vilket personuppgifterna ursprungligen samlades in. Principen om att personuppgifter ska samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål och inte senare behandlas på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål brukar kallas finalitetsprincipen. Finalitetsprincipen enligt artikel 5.1 b i dataskyddsförordningen gäller även vid behandling enligt den föreslagna lagen. för att det i den föreslagna lagen bör införas en bestämmelse som klargör att det är tillåtet att behandla personuppgifter för andra ändamål än de som uttryckligen anges i lagen, så länge behandlingen inte är oförenlig med Denna bestämmelse utgör tillsammans med upp- räkningen av tillåtna ändamål en sådan ändamålsbegränsning som avses i artikel 6.3 i dataskyddsförordningen. Regeringen bör ges föreskriftsrätt Det system med klimatdeklarationer som föreslås är helt nytt i svensk lagstiftning och kan komma att utvecklas på ett sådant sätt att även de bestämmelser som är styrande för registerhållningen kan behöva ändras. Som framgår av avsnitt 6.2 kan systemet med klimatdeklarationer t.ex. på sikt kompletteras med krav på hur stor klimatpåverkan en byggnad får ha. Detta kan skapa ett behov av förändringar också i de bestämmelser som Regeringen bör därför få meddela föreskrifter om vilka uppgifter registret ska få innehålla. också få meddela föreskrifter om urval och bearbetningar. bearbetningar innebär att någon eller några parametrar används för att få fram en begränsad information ur en större mängd information. t.ex. vara att söka fram alla byggnader i ett visst geografiskt område. Regeringen bör dessutom få meddela föreskrifter om elektroniskt ut- Det finns inget behov av direktåtkomst till deklarationsregistret För energideklarationsregistret finns det möjlighet till direktåtkomst i Direktåtkomst innebär att den som får sådan åtkomst kan använda registret på egen hand och söka i detta och få svar på frågor, utan att själv kunna bearbeta eller på annat sätt påverka innehållet i registret. Genom direktåtkomst kan t.ex. berörda myndigheter hämta nödvändig information för sin tillsyn. När det gäller energideklarationer ansågs det finnas ett behov av direktåtkomst i vissa fall, t.ex. myndigheter och oberoende experter med uppgift att upprätta energideklarationer (prop. 2005/06:145 s. 96). Det bedöms inte finnas något sådant behov när det gäller klimat- Detta är första gången som det ställs krav på klimatdeklarationer vid uppförande av byggnader. Det kommer att krävas en period av lärande och metodutveckling innan deklarationerna t.ex. kan jämföras med varandra på ett rättvisande sätt. I motsats till Svenska Kyl & 2020/21:144 , men i likhet med vad och Svensk Betong anför bedömer regeringen att det inte är lämpligt att införa möjlighet till direktåtkomst till registret i detta skede. Om myndigheten bedömer att det är lämpligt kommer det däremot att vara möjligt att lämna ut uppgifter ur registret elektroniskt. kan det finnas anledning att öppet tillgängliggöra information från registret för att främja innovation och möjliggöra regional uppföljning, som t.ex. och Läns- styrelsen i efterfrågar. Tillsyn, sanktionsavgift och överklagande Regeringens förslag: Den myndighet som regeringen bestämmer ska utöva tillsyn över de skyldigheter som följer av lagen och tillhörande föreskrifter och har rätt att på begäran få de upplysningar och hand- lingar som behövs för tillsynen från byggherren. myndighet regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om Om tillsynsmyndigheten beräknar ett värde av klimatpåverkan som väsentligt avviker från det registrerade värdet ska myndigheten ge byggherren tillfälle att lämna en förklaring till avvikelsen. ska få ändra det registrerade värdet till det värde som myndigheten har beräknat om byggherren inte har gjort sannolikt att avvikelsen är ska få ta ut en sanktionsavgift om byggherren har lämnat oriktiga uppgifter i klimatdeklarationen och skäligen borde ha insett detta och det deklarerade värdet av klimat- påverkan från bygganden väsentligt avviker från myndighetens beräknade värde på ett sätt som inte är godtagbart. meddela föreskrifter om sanktionsavgiften. beslut om att registrera ett nytt klimat- påverkansvärde och sanktionsavgift ska få överklagas till allmän Andra beslut enligt den föreslagna lagen ska inte Prövningstillstånd ska krävas vid överklagande till Regeringens bedömning: Det behövs ingen ytterligare tillsyn av att klimatdeklarationer upprättas och ges in till den myndighet regeringen bestämmer utöver den kontroll som kommunens byggnadsnämnd genomför i samband med slutbeskedet. Promemorians förslag överensstämmer huvudsakligen med regeringens men har en annan lagteknisk utformning. förslag utgör en väsentlig avvikelse skillnaden mellan det värde som myndigheten har beräknat och det deklarerade värdet, till skillnad från i regeringens förslag som jämför med det registrerade värdet. Remissinstanserna: Huvuddelen av remissinstanserna är positiva eller redovisar inga synpunkter på promemorians förslag om tillsyn och ser positivt på att tillsyns- myndigheten har mandat att ta ut en sanktionsavgift, men framhåller att byggherrar, som har ett informationsunderläge, inte bör drabbas för hårt. i poängterar vikten av fungerande sam- verkan mellan kommun och myndighet då kommunens byggnadsnämnd utfärdar slutbesked men är tillsynsmyndighet för deklarationens kvalitet. Allmännytta och poängterar vikten av att tillsynsmyndigheten använder en metod som är vedertagen, kvalitetssäkrad och transparent vid kontroll av inlämnade deklarationer. Fastighetsägarna avstyrker förslaget om sanktionsavgift eftersom organisationen inte anser att det står i proportion till klimatdeklarationens syfte. JM anser med anledning av komplexiteten att genomföra en klimatdeklaration att det är oskäligt med en sanktionsavgift och föreslår i stället en tillsynsavgift för granskningen av deklarationen. Bostadsrätterna uppmärksammar en problematik som kan uppstå vid nyproduktion av bostadsrätter mellan en byggande bostadsrättförening, där styrelsen utses av entreprenören, och en medlemsvald styrelse som övertar ansvaret vid färdigställandet för byggnaden. I denna situation är byggherren och fastighetsägaren samma juridiska person. Ett vanligt problem kan vara att den byggande styrelsen inte överlämnar samtliga underlag till den medlemsvalda styrelsen och som därmed saknar underlag vid tillsyn. Om tillsyn riktas mot den medlemsvalda styrelsen kan denne potentiellt sakna underlag för att verifiera uppgifterna i klimatdeklarationen. anser att förslaget kan innebära svårigheter att knyta inlämnad klimatdeklaration till rätt byggnad eftersom fastighetsregistret kan sakna uppgift om den specifika byggnaden innan slutbesked har meddelats av kommunen. Identifikation av byggnaden kommer då behöva ske med mindre exakta uppgifter vilket gör att registret riskerar att inte bli så välfungerande som vore önskvärt. avstyrker bestämmelserna om möjlighet för omprövning av klimatdeklaration och ifrågasätter den lagtekniska utformningen av förslaget. Enligt kommer det att vara oklart för byggherren om och när ett omprövningsärende kommer inledas av tillsynsmyndigheten, vilket kan leda till osäkerhet och ökade kostnader för byggherren. Myndigheten bedömer vidare att förvaltningsdomstolarna påverkas då dessa vid omprövning behöver ta ställning till om klimatdeklaration anses vara bättre utförd är den inlämnade, vilket bedöms bli detaljerat, svårbedömt och dyrt att utreda. Myndigheten bedömer också att förslaget kan få negativa konsekvenser för konkurrensen. Omprövningsbestämmelsen kan även minska incitamenten för byggherren att göra en bra klimatdeklaration då den kan rättas av myndigheten vid eventuell omprövning. föreslår en alternativ lösning där myndigheten i stället ges möjlighet att ogiltigförklara ett beräknat värde i kombination med en möjlighet att förelägga byggherren att göra en ny deklaration. menar att en domstolsprövning av om det funnits skäl att ogiltigförklara en klimatdeklaration är mindre komplicerad och att en sådan prövning också är mindre osäker för byggherren. Myndigheten efterfrågar även förtydliganden kring när tillsyn av en inlämnad klimatdeklaration senast bör genomföras. Falu kommun önskar förtydliganden kring ansvarsfördelningen mellan kommunens byggnadsnämnd och tillsynsmyndigheten. Skälen för regeringens förslag och bedömning Byggherren måste visa att en klimatdeklaration har getts in till ansvarig myndighet för att få slutbesked För att klimatdeklarationen ska få förväntad effekt krävs en ändamålsenlig och fungerande tillsyn. Tillsynsansvaret för att byggherren har upprättat en klimatdeklaration föreslås omfattas av tillsynsförfarandet för genomförandet av byggåtgärder enligt PBL. ska med ett slutbesked godkänna att en byggnad får tas i bruk endast om byggherren har visat att denne har gett in en klimatdeklaration till ansvarig myndighet eller gjort sannolikt att en sådan skyldighet inte finns. Kontroll av att byggherren har upprättat och gett in en klimatdeklaration hos ansvarig myndighet ska genomföras av kommunens byggnadsnämnd senast i samband med att slutbesked ges. Denna tillkommande uppgift bedöms vara begränsad i omfattning i jämförelse med andra kontroller inför att slutbesked kan meddelas. Kontrollen bedöms kunna genomföras tämligen enkelt genom att byggherren uppvisar kvittens på att en giltig klimatdeklaration har upprättats och getts till den myndighet regeringen bestämmer. Till skillnad från Falu kommun anser regeringen inte att det finns behov av något ytterligare förtydligande angående kommunens och tillsynsmyndighetens ansvar. Om en byggherre inte omfattas av kravet på klimatdeklaration bör byggherren motivera för kommunens byggnadsnämnd varför denne eller byggnaden inte omfattas av kravet på att upprätta och ge in en klimatdeklaration. Det kan uppstå situationer där byggherren av olika anledningar inte har kunnat upprätta och ge in klimatdeklarationen till ansvarig myndighet inför ett slutbesked, trots att en sådan skyldighet finns. Kommunen har i dessa situationer möjlighet att meddela ett interimistiskt slutbesked enligt 10 kap. 36 § PBL. Byggnaden kan då tas i bruk som byggherren kan fullfölja sin skyldighet att upprätta en klimatdeklaration i ett senare skede. På så sätt minskar risken för att tidpunkten för byggnadens ibruktagande försenas av att en klimatdeklaration inte har upprättats. som incitamentet att genomföra klimatdeklarationen kvarstår. Flera instanser, t.ex. SKR och Bodens kommun, menar att kravet på byggherren att uppvisa att en klimatdeklaration har getts in till ansvarig myndighet för att få slutbesked kommer innebära ökad administration för kommunen dels på grund av ökad tillsynsuppgift, dels då antalet interimistiska slutbesked bedöms öka och handläggning av dessa ärenden då förlängs. Kommunens kontroll av att byggherren har gett in en klimatdeklaration till ansvarig myndighet bedöms vara en förhållandevis enkel uppgift. Vidare har kommunen möjlighet att ta ut en taxa för interimistiska slutbesked. Regeringen bedömer att förslaget inte medför någon betydande arbetsbelastning för kommunen. Den myndighet som regeringen bestämmer utövar tillsyn av innehållet i klimatdeklarationen Regeringen föreslås få bestämma vilken myndighet som ska ansvara för tillsynen över att de skyldigheter som följer av denna lag eller av föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen fullgörs. Bestämmelsen avser att träffa såväl föreskrifter som har meddelats med direkt eller indirekt stöd av lagen som föreskrifter som har meddelats med stöd av den s.k. restkompetensen eller rätten att meddela verkställighetsföreskrifter.