prop · H9031d15 · 2021-09-20 00:00:00 — fördelade länsstyrelserna enligt 37 § förordning (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar, för insatser för att skapa beredskap och kapacitet i mottagandet och för att utveckla samverkan mellan kommunerna i syfte att underlätta nyanländas etablering. har länsstyrelserna särskilt prioriterat insatser som syftar till att utveckla boendelösningar för mottagande av nyanlända som har beviljats uppehållstillstånd med anledning av studier på gymnasial nivå. Enligt länsstyrelserna har medlen bidragit positivt till kommunernas utvecklingsarbete. Av 131 ansökningar om totalt som inkom beviljades 103 ansökningar. har det märkts en förskjut- 2021/22:1 Utgiftsområde 13 ning av fokus från insatser för att hantera det initiala mottagandet till mer långsiktigt integrationsstärkande insatser. Verksamhet och insatser för hemutrustningslån enligt förordning (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar finansieras via anslaget 1:3 Hemutrustningslån. Syftet med hemutrustningslånen är att nyanlända ska få möjlighet att utrusta och möblera sin bostad när de blir mottagna i en kommun. Utgifter för lån till hemutrustning fortsätter att minska Utgifterna för hemutrustningslån fortsatte att minska . Färre mottagna nyanlända har inneburit att antalet beviljade lån minskat med omkring hälften . Antalet beviljade lån 2020 var 2 421, färre än 2019. Totalt beviljade () i hemutrustningslån till 2 700 låntagare (5 100 låntagare 2019). Detta var () lägre jämfört med . Det totala antalet lån uppgick till 4 700, en minskning med 7 400 lån jämfört med . Minskningen beror på att antalet lån som har slutbetalats eller efterskänkts är fler än antalet lån som beviljats . Utestående fordran för hemutrustningslånen uppgick till . Fordran fördelades på totalt 76 200 låntagare, vilket är en minskning med 9 300 låntagare jämfört med föregående år. Det inbetalda skuldbeloppet inklusive räntor var , en minskning med Minskningen förklaras av att antalet lån minskar som en följd av att färre ansökt och fått hemutrustningslån . Färre auktorisationer av tolkar och översättare Tillgången på tolkar har särskild betydelse för nyanlända och deras möjligheter till etablering och delaktighet. Pandemin har inneburit att skriftliga auktorisationsprov för både tolkar och översättare har ställts in. Likaså har bl.a. handläggningstiderna för beslut om registrering som utbildad tolk förlängts på grund av att det saknats förutsättningar för digital ärendehandläggning när personalen arbetat hemifrån. genomfördes dock auktorisationsprov för tolkar i 35 språk och för översättare i 20 språk. Antalet deltagare i skriftliga prov har minskat kraftigt , från 628 deltagare 2019 till 218. Antalet nya auktorisationer uppgick till 27, en minskning jämfört med . Det totala antalet auktorisationer för tolkar och översättare har minskat något (från 1 2019 till 1 2020). Av alla auktoriserade tolkar var andelen kvinnor 2020, vilket är oförändrat . Av samtliga auktoriserade tolkar hade en auktorisation med specialistkompetens antingen som rättstolk eller som sjukvårdstolk, varav var kvinnor. fanns det 446 auktoriserade översättare, en minskning med 13 personer jämfört med . Kammarkollegiet, som ansvarar för auktorisation och tillsyn av tolkar och för register över tolkar, bedömer att efterfrågan på tolkar fortsatt antas vara störst i arabiska, dari, persiska, somaliska och tigrinska. I dessa språk har det tillkommit tre nya auktorisationer i ett av språken (persiska). De auktoriserade tolkarna i dessa språk utgjorde av det totala antalet. 3.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Det har under både denna och föregående mandatperiod genomförts ett flertal reformer för nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet och gjorts flera 2021/22:1 Utgiftsområde 13 strukturellt viktiga förändringar. En lag har införts som innebär att alla landets kommuner bidrar i mottagandet av nyanlända, Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag har reformerats och en utbildningsplikt för nyanlända med kort utbildningsbakgrund har införts, samhällsorienteringen för nyanlända och samhällsinformationen för asylsökande m.fl. inom tidiga insatser har utökats och utvecklats. kan nyanlända kvinnor och män som deltar i etableringsprogrammet och som har förutsättningen och motivationen ges möjlighet att delta i ett s.k. intensivår, med svenska och praktik samt mentorskap, vars syfte är att deltagarna ska komma i arbete . Dessa och andra åtgärder bedöms sammantaget bidra till målet om lika möjligheter, rättigheter och skyldigheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund genom att öka förutsättningarna för och påskynda nyanländas etablering. Arbetet bedöms även bidra till att Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling genomförs och att flera av målen i agendan uppfylls, bl.a. mål 5 om jämställdhet, mål 10 om ett jämlikt samhälle samt mål 16 om fredliga och inkluderande samhällen. visar skillnader mellan inrikes och utrikes födda på en mängd områden att det integrationspolitiska målet inte är uppnått. Detta är särskilt tydligt vad gäller utomeuropeiskt födda kvinnor. Stora skillnader på arbetsmarknaden ett ökande problem Det är stora skillnader i arbetslöshet mellan utomeuropeiskt födda och övriga befolkningen. Inte minst långtidsarbetslösheten bland utomeuropeiskt födda är ett ökande problem, liksom den låga sysselsättningsgraden bland utrikes födda kvinnor. Covid- 19-pandemin har medfört ett minskat antal arbetstillfällen och en ytterligare ökad arbetslöshet. Utrikes födda är överrepresenterade inom flera branscher som påverkats kraftigt av pandemin. Dessutom har restriktioner för att minska smittspridningen medfört begränsad möjlighet till etableringsinsatser för nyanlända invandrare. Detta innebär att etableringen av nyanlända riskerar att ta än vad den gjort . Regeringen bedömer att det är angeläget att nyanlända och utrikes födda, inte minst kvinnor, får del av kvalitativa arbetsmarknads- och utbildningsinsatser som leder till att de snabbare kan etablera sig på arbetsmarknaden. Kunskap i svenska och utbildning är avgörande för etablering på arbetsmarknaden och delaktighet i samhällslivet Avslutad utbildning från grundskola och gymnasieskola är en av de mest avgörande faktorerna för individens framtidsutsikter. Barn med utrikes födda föräldrar och med annat modersmål än svenska kan ha särskilda utmaningar i skolan. Genom insatser för att öka deltagandet i förskolan kan fler barn ges en bättre start på skolgången som föräldrarna, både kvinnor och män, ges möjlighet att studera eller arbeta. I samband med pandemin har betydelsen av skolans kompensatoriska roll blivit ännu tydligare. Det är för tidigt att analysera pandemins långsiktiga konsekvenser, men elever som sedan innan hade störst utmaningar i skolan riskerar att påverkas mer, bl.a. utrikes födda elever som har börjat i svensk skola efter ordinarie skolstartsålder och särskilt de vars föräldrar har en lägre utbildningsnivå. Utmaningarna med distansundervisning inom gymnasieskolan och vuxenutbildningen –2021 har ökat risken för att fler kan komma att sakna en gymnasieexamen. Distansundervisningen har dessutom gjort det svårare att tillgodose elevernas behov av stöd, vilket kan orsaka avhopp och ytterligare försämrad genomströmning. Övergångarna från introduktionsprogrammen till gymnasieskolans nationella program eller till arbete ligger alltför lågt. Även genomströmningen i vuxenutbildningen och särskilt inom sfi behöver förbättras. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Hälsa påverkar förutsättningar för etablering Utrikes födda har i högre utsträckning än övriga befolkningen drabbats av sjukdomen covid-19, både i fråga om sjuklighet och dödlighet. I arbetet med vaccinering har det initialt varit viktigt att nå de grupper som har större risk att drabbas av allvarlig sjukdom. I det fortsatta arbetet med vaccineringen är det centralt att uppnå en hög vaccinationstäckning i befolkningen för att bromsa smittspridningen. Hälsa påverkar utrikes födda kvinnor och mäns förutsättningar för att etablera sig på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Arbete för att skapa samhälleliga förutsättningar för en mer jämlik hälsa kan därmed även bidra till att uppfylla de integrationspolitiska målen. Underskott på bostäder medför utmaningar för integrationen Hushåll med svag förankring på arbetsmarknaden eller som saknar arbetsrelaterad inkomst har haft svårt att efterfråga bostäder på marknadens villkor. I många kommuner förstärks detta av ett generellt underskott på bostäder samt ökade inkomstklyftor. Kommunernas socialtjänster upplever ofta en ansträngd situation då allt fler utan social problematik söker hjälp med sin boendesituation. Sammantaget bidrar detta till att utrikes födda och i synnerhet nyanlända har svårt att hitta en varaktig bostad som motsvarar hushållets behov. Regeringen bedömer att en osäker boendesituation som innebär upprepade flyttar inverkar på effektiviteten i etableringsinsatserna, möjligheterna till arbete och barnens skolgång. Ökad ekonomisk utsatthet till följd av pandemin kan komma att medföra att än fler utrikes födda får svårt att hitta en varaktig bostad. Viktigt med kunskap om samhället och insatser under föräldraledighet De åtgärder som vidtagits för att asylsökande ska ha tillgång till samhällsinformation inom tidiga insatser och språkinsatser samt att utöka och förbättra samhällsorienteringen för nyanlända bedöms ha bidragit till att asylsökande och nyanlända får bättre kunskap om hur det svenska samhället fungerar och vilka krav som ställs på deltagande och det egna ansvaret. Därmed kan också delaktigheten öka bland både kvinnor och män. Ökat fokus på jämställdhet och mänskliga rättigheter i samhällsorienteringen bedöms bidra till ökad jämställdhet i samhället. Det är angeläget att de som är borta från arbetsmarknaden för att ta hand om barn kan använda tiden till insatser som stärker möjligheten till etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Regeringen bedömer att sådana insatser inom utgiftsområdet, tillsammans med insatser inom andra utgiftsområden, har bidragit till att förbättra förutsättningarna för etablering särskilt för utrikes födda kvinnor. Ersättningssystemet påverkar kommunernas planeringsförutsättningar har mottagandet av nyanlända varierat kraftigt och har antalet mottagna, och därmed ersättningen till kommunerna, minskat snabbt. Ett minskat mottagande innebär minskade kostnader och kan även i vissa avseenden göra det lättare för kommunerna att erbjuda individanpassade insatser inom ordinarie verksamheter, men det innebär också utmaningar. Särskilt små kommuner kan få svårt att upprätthålla kompetensen i verksamheten. Kommunerna har bäst möjlighet att bedöma hur behoven i målgruppen på ett effektivt sätt kan tillgodoses utifrån lokala och regionala förutsättningar. Ett lågt mottagande innebär en nödvändig anpassning av verksamheten som t.ex. kan behöva mötas med mer utvecklad samverkan. Regeringen bedömer att det finns tillräcklig beredskap och kapacitet för att ta emot nyanlända. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Regeringens politik för integration och nyanländas etablering utgår ifrån målet om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk eller kulturell bakgrund. Vägen dit går via etablering i arbets- och samhällslivet, vilket är en grundläggande del av regeringens målsättning om ett samhälle som håller ihop och ger lika förutsättningar för alla. Människor som flytt från krig, oroshärdar och politisk förföljelse och beviljats uppehållstillstånd i ska få förutsättningar att etablera sig på arbetsmarknaden, försörja sig själva och bidra till vår gemensamma välfärd. Kvinnor och män som startar på nytt i ska mötas av samma förväntningar och krav på att kunna stå på egna ben genom inträde på arbetsmarknaden. Flickor och pojkar ska ha lika möjligheter till goda uppväxtvillkor och framtidsutsikter, oavsett var de själva eller deras föräldrar är födda. Pandemin och dess konsekvenser riskerar att påverka förutsättningarna för integration och etablering negativt . Hög arbetslöshet och hårdare konkurrens på arbetsmarknaden medför att nyanlända och utrikes födda med svag förankring på arbetsmarknaden har svårare att få arbete. har många arbetstillfällen som normalt fungerar som en inkörsport till arbetslivet försvunnit. Utmaningarna inom olika former av utbildningar har varit stora och kan medföra kunskapsluckor och studieavbrott. Regeringen har vidtagit kraftfulla åtgärder för att stärka ekonomin och motverka pandemins konsekvenser. Mer behöver göras för att undvika att nyanländas etablering fördröjs och skapa förutsättningar för integration i samhället och därför föreslår regeringen i denna budgetproposition en rad insatser. I syfte att främja en framtida etablering för de som beviljas uppehållstillstånd föreslår regeringen att medel tillförs för tidiga insatser för asylsökande m.fl. avseende bl.a. samhällsinformation och insatser som främjar hälsa. Det är särskilt angeläget att förbättra förutsättningarna för etablering för nyanlända med kort tidigare utbildning och för utrikes födda kvinnor. Etableringen i arbets- och samhällslivet tar för nyanlända kvinnor än för nyanlända män och det är särskilt märkbart för kvinnor som är föräldralediga . Insatser som bedrivs av kommuner i samverkan med civilsamhället kan utgöra ett viktigt komplement till statliga insatser som t.ex. Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag. Regeringen föreslår en förstärkning av lokala insatser för etablering, statsbidrag enligt 37 a § förordning (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar, så att bl.a. satsningen på insatser för föräldralediga m.fl. kan fortsätta. För elever som börjar i svensk skola efter ordinarie skolstartsålder och har föräldrar med kort tidigare utbildning är behovet av stöd för att kunna uppnå kunskapsresultat generellt sett större än för andra elever kompensatoriska arbete behöver fortsätta för att kunna möta elevernas behov. Pandemin har dessutom medfört stora utmaningar inom hela utbildningsväsendet och det är därför angeläget med strukturerat och långsiktigt arbete för att motverka konsekvenser för barns, ungas och vuxnas framtidsutsikter. Ett bra mottagande lägger grunden för nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Fortsatt arbete krävs för att åstadkomma en effektivare mottagande- och etableringsprocess och korta ledtiderna. Kommunerna har en avgörande roll för nyanländas etablering genom sitt ansvar för exempelvis planering av bostadsförsörjning, praktiskt stöd och hjälp i samband med bosättning, utbildning och vissa riktade insatser inom etableringsprogrammet. Förändringar i mottagandet ställer krav på kommunerna att anpassa verksamheten och hitta effektiva lösningar i samverkan med varandra utifrån lokala förutsättningar och behov. Staten har ett ekonomiskt ansvar 2021/22:1 Utgiftsområde 13 för flyktingmottagandet men både stat och kommun har ansvar för insatser för nyanlända. Regeringen föreslår att medel tillförs – 2024 för en förlängning av det tillfälliga statsbidraget till kommuner som har tagit emot många nyanlända i relation till antalet invånare. Tabell 3.6 Anslagsutveckling 1:1 Etableringsåtgärder 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder för att främja etablering i arbets- och samhällslivet samt för statsbidrag till kommuner för detta ändamål. Anslaget får även användas för uppföljning och utvärdering av integrationen. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.7 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:1 Etableringsåtgärder Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Insatser för föräldralediga Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget ökas med 2022 för tidiga insatser för asylsökande m.fl. för bl.a. samhällsinformation och hälsofrämjande insatser. beräknas anslaget öka med och med . Anslaget beräknas vidare utökas med 2023 och 2024 för fortsatta insatser för föräldralediga m.fl. inom ramen för statsbidrag enligt 37 a § förordning (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 13 3.6.21:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Tabell 3.8 Anslagsutveckling 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner och regioner för utgifter i samband med mottagandet av nyanlända invandrare. Anslaget får även användas för utgifter för uttagning av personer som ska vidarebosättas, för resor för dessa personer vid vidarebosättning, samt för statsbidrag till internationella organisationer för arbete med vidarebosättning till . Ersättning betalas ut med stöd av förordning (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande och förordning (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.9 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Beslutade, föreslagna och aviserade reformer -1 190 783 -1 760 071 -1 112 921 – Ändrade regler i utlänningslagen -1 312 921 – Bidrag till kommuner med högt flyktingmottagande -1 016 169 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Utgifterna på anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande beräknas bli lägre än vad som anvisats i statsbudgeten . Antalet kommunmottagna beräknas bli lägre än vad som antogs i prognosen som låg till grund för statsbudgeten, vilket bidrar till lägre utgifter. Anslaget ökas med 2022 för en förlängning av det tillfälliga statsbidraget till kommuner som har tagit emot många nyanlända i relation till antalet invånare. beräknas anslaget öka med och med . 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Regeringen föreslår att 4 anvisas under anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande . beräknas anslaget till 4 respektive 4 . Tabell 3.10 Anslagsutveckling 1:3 Hemutrustningslån 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för lån till nyanlända invandrare för inköp av hemutrustning. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.11 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:3 Hemutrustningslån Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Slopad merkostnad vid besiktning av gasdrivna bilar Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Utgifterna för hemutrustningslån påverkas främst av antalet nyanlända som tas emot i en kommun och i vilken utsträckning de väljer att ansöka om respektive beviljas lån. Utgifterna på anslaget 1:3 Hemutrustningslån beräknas bli lägre än vad som anvisades i statsbudgeten , vilket beror på att antalet kommunmottagna har blivit färre än beräknat. Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2022 för att finansiera slopad merkostnad för besiktning av gasdrivna bilar. beräknas anslaget minskas med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Målet för regeringens politik mot diskriminering är ett samhälle fritt från diskriminering (prop. 2008/09:1 utg.omr. 13, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115). Den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott samt strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck (hbtqi-strategin) är viktiga utgångspunkter i arbetet mot ett samhälle fritt från diskriminering. Det övergripande målet för planen är ett strategiskt, effektivt och samlat arbete mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott i . Det övergripande målet för hbtqi-strategin är lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. 4.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Regeringens arbete mot diskriminering och diskriminerande strukturer förutsätter en rad olika åtgärder i samhället. Det är ett långsiktigt och komplext förändringsarbete där utvecklingen av resultatet i hög grad påverkas av omvärldshändelser och insatser inom andra politikområden. Resultat och effekter av regeringens arbete mot diskriminering och diskrimineringsstrukturer är svåra att mäta och avgränsa från insatser och reformer inom andra politikområden. Strukturen i resultatredovisningen är indelad i tre delområden. Den utgår från diskrimineringslagen (2008:567), lagen om (2008:568) och annat regelverk inom området, den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott, hbtqi-strategin och handlingsplanen för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter. Den resultatindikator som används är anmälningar och uppgifter om förekomsten av diskriminering. Som bedömningsgrunder används framför allt rapporter och redovisningar från (), Forum för levande historia, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF), andra berörda myndigheter samt antidiskrimineringsbyråerna. 4.3.1Arbetet med en effektiv och heltäckande diskrimineringslagstiftning fortsätter Diskrimineringslagen (2008:567) är regeringens verktyg i arbetet för att motverka diskriminering i samhället. Utredningen om vissa frågor i diskrimineringslagen (dir. 2018:99) syftar till att bidra till en mer heltäckande diskrimineringslagstiftning och har fortsatt enligt plan. Utredningen lämnade ett delbetänkande med förslag på ändringar som kan leda till en ökad efterlevnad av lagens bestämmelser . Vidare föreslås hur tillsynen över bestämmelserna i diskrimineringslagen på det skollagsreglerade området kan flyttas från () till . Förslaget har remitterats. Regeringen har också beslutat om tilläggsdirektiv (dir. 2020:102) till utredningen. Tilläggsdirektiven innebär bl.a. att 2021/22:1 Utgiftsområde 13 utredaren ska ta ställning till hur diskrimineringsskyddet i viss offentlig verksamhet kan ändras för att skyddet mot diskriminering ska bli så heltäckande som möjligt. Enskilda personer har ett svagare skydd mot diskriminering i kontakter med vissa myndigheter än med andra. Utredaren ska även bedöma om det finns behov av ytterligare åtgärder för att skydda arbetstagare som diskrimineras, trakasseras och hotas av personer som inte är anställda på arbetsplatsen. Antal anmälningar, tips och klagomål om diskriminering har ökat Antalet anmälningar, tips och klagomål om diskriminering till DO ökade kraftigt fr.o.m. och framåt (diagram 4.1). Som avser flest antal anmälningar områdena arbetsliv, utbildning samt varor och tjänster. Den kraftigaste ökningen rör arbetsliv. Det är svårt att dra några långtgående slutsatser om varför antalet anmälningar, tips och klagomål har ökat . En bidragande orsak till den kraftiga ökningen jämfört med kan, enligt DO, vara att de infört ett nytt digitalt formulär för tips och klagomål. Likt var det 2020 fler kvinnor än män som inkom med anmälningar, tips eller klagomål. I de fall där kön anges var kvinnor och män. efterfrågar endast uppgift om kön för de personer som lämnar tips eller klagomål om att de själva utsatts för diskriminering vilket har medfört att antalet uppgiftslämnare där myndigheten får uppgift om kön har minskat. Den kunskap DO får genom anmälningar, tips och klagomål är betydelsefull för att identifiera och förstå hur företeelser i samhället leder till diskriminering av individer. Diagram 4.1 Antal anmälningar, tips och klagomål om diskriminering inkomna till DO