prop · H803174 · 2021-04-13 00:00:00 — Synpunkterna som har kommit in under avgränsnings- samrådet bör enligt kommunen i stället redovisas i samrådsredogörelsen. framhåller att det inte finns några formkrav eller krav på formellt yttrande gällande avgränsningssamråd och att det tydligare bör regleras hur offentliggörandet ska göras för att underlätta för kommunerna. anser att kravet på redovisning ska gälla samtliga inkomna syn- punkter, oavsett i vilken form de framförts. från bl.a. myndigheter behöver enligt som huvudregel dokumen- teras och tillgängliggöras. kommun anser att det är otydligt om offentliggörandet innebär att det ska finnas ett särskilt dokument på webb- platsen och om synpunkterna ska vara i form av ett protokoll från läns- Skälen för regeringens förslag Bakgrund och gällande rätt Enligt MKB-direktivet ska medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de myndigheter som på grund av sitt särskilda miljö- ansvar eller sin lokala och regionala behörighet kan antas bli berörda av ett projekt ges möjlighet att yttra sig över de uppgifter som lämnas av exploatören och över ansökan om tillstånd. andra förfaranden än tillståndsförfaranden, ska myndigheterna ges möjlig- het att yttra sig över motsvarande uppgifter. I detta syfte ska medlems- staterna utse de myndigheter som ska höras, antingen genom allmänna föreskrifter eller från fall till fall. Den information som har inhämtats i enlighet med artikel 5 ska vidarebefordras till dessa myndigheter. staterna ska fastställa närmare bestämmelser för hur detta samråd ska gå till (artikel 6.1). Vidare ska medlemsstaterna inom rimliga tidsramar se till att den berörda allmänheten får tillgång till all information som har samlats in i enlighet med artikel 5 (artikel 6.3a). Vad som avses med den information som har samlats in i enlighet med artikel 5 är inte helt entydigt. I artikel 5.1 anges dels att exploatören ska utarbeta och lämna in en miljökonsekvensbeskrivning med visst innehåll, dels att den ansvariga myndigheten, med beaktande av den information som exploatören lämnat i synnerhet om projektets specifika egenskaper – däribland dess lokalisering och tekniska kapacitet och den miljöpåverkan det antas medföra – om exploatören så begär, ska avge ett yttrande om hur omfattande och detaljerad den information ska vara som exploatören ska lämna i miljökonsekvensbeskrivningen. Vidare framgår att den ansvariga myndigheten, innan den avger sitt yttrande, ska samråda med de myndig- heter som på grund av sitt särskilda miljöansvar eller sin lokala och regionala behörighet kan antas bli berörda av projektet. Det bör inte råda några tvivel om att kravet på den information som ska offentliggöras omfattar den miljökonsekvensbeskrivning som exploatören ska utarbeta och lämna in (artikel 5.1 första stycket). Däremot är det inte helt tydligt om kravet även omfattar det yttrande som den ansvariga myndigheten kan ha avgett när det gäller frågan om hur omfattande och detaljerad den information ska vara som exploatören ska lämna i miljö- konsekvensbeskrivningen (artikel 5.2). framgår dock att allmänheten och den berörda allmänheten måste ges tillgång till all information som samlats in under förberedelserna av miljökonsekvensbeskrivningen, inklusive reaktionerna från de ansvariga myndigheterna informationen blir tillgänglig (se Environ- mental Impact Assessment of Projects – Guidance on the preparation of the Environmental Impact Assessment Report, s. 74, kommissionen 2017). Synpunkter på omfattningen och detaljeringsgraden av planens redovisning av miljökonsekvenser ska offentliggöras I PBL-systemet agerar kommunen både som exploatör och ansvarig myndighet. Likafullt ska kommunen inom ramen för plansamrådet sam- råda om frågan om hur planbeskrivningens redovisning av miljökonse- kvenser ska avgränsas (5 kap. 11 b § PBL). Avgränsningssamrådet ska ske med kommuner, länsstyrelser och andra myndigheter som på grund av sitt särskilda miljöansvar kan antas bli berörda av planen eller programmet (6 kap. 10 § ). Mot bakgrund av hur PBL-systemet är utformat får direktivets krav på offentliggörande av den ansvariga myndighetens yttrande om hur omfattande och detaljerad informationen i miljökonse- kvensbeskrivningen ska vara, i stället anses omfatta de synpunkter som kan framkomma under avgränsningssamrådet. Det finns inte något uttryckligt krav i som innebär att kommunen ska offentliggöra sådana synpunkter som framförs under ett avgränsningssamråd, även om det finns krav på att kommunen under samrådet ska redovisa skälen för förslaget och det planerings- underlag som har betydelse (se 5 kap. 13 § PBL). Det finns inget krav på att de kommuner och myndigheter som kom- munen ska samråda med ska avge ett formellt yttrande. Om så sker anser regeringen emellertid att sådana synpunkter bör offentliggöras, i linje med vad som redan gäller för sådant planeringsunderlag m.m. som kommunen ska tillhandahålla under ett samråd. Eftersom det inte är obligatoriskt för andra kommuner och myndigheter att yttra sig anser regeringen att kravet på att synpunkterna ska offentliggöras endast bör gälla de fall där sådana förekommer, dvs. i fall där sådana synpunkter faktiskt har framförts. I sammanhanget kan konstateras att det ligger i sakens natur att kravet inte är tillämpligt i ett fall där undersökningen enligt 5 kap. 11 a § har lett fram till slutsatsen att genomförandet av detaljplanen inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. anser att det tydligt bör regleras hur offentliggörandet ska göras, för att underlätta för kommunerna. Regeringen anser emellertid att det inte är lämpligt att tynga planprocessen med krav på att synpunkterna måste dokumenteras i viss form eller framföras på visst sätt. Eftersom en högre grad av formella yttranden kan tänkas inverka negativt på informa- tionsutbytet mellan och kommunen anser regeringen att den nuvarande förhållandevis fria regleringen så långt det är möjligt bör behållas, i linje med vad i framför. I prak- tiken kan kravet uppfyllas genom att kommunen på sin webbplats publice- rar t.ex. ett e-postmeddelande från eller en grannkommun, om detta innehåller synpunkter på vilka miljökonsekvenser som bör redo- visas i planhandlingarna. Om avgränsningssamrådet i stället genomförs i form av ett möte eller via telefon kan kommunen dokumentera eventuella synpunkter i en tjänsteanteckning som därefter offentliggörs. I likhet med vad som redan gäller för sådant övrigt underlag som ska tillhandahållas under samrådet bör det vara tillräckligt att synpunkterna tillhandahålls via kommunens webbplats (se även avsnitt 6.3.8). Om olika instanser framför synpunkter på vilka miljökonsekvenser som bör redo- visas är det inte, som kommun för resonemang kring, nödvänd- igt att samla dessa i ett gemensamt dokument på webbplatsen. munen vill samla synpunkterna på ett sådant sätt, bör det emellertid även vara möjligt för kommunen att redovisa dessa samlat. Synpunkter på omfattningen och detaljeringsgraden av planens redovis- ning av miljökonsekvenser kan även framföras till kommunen utanför ett formellt avgränsningssamråd, t.ex. inom ramen för den förhandsremiss som ofta avslutar samrådsfasen. Det kan även tänkas att kommunen först gör bedömningen att genomförandet av detaljplanen inte kan antas med- föra en betydande miljöpåverkan, men att kommunen får anledning att göra motsatt bedömning med anledning av synpunkter som kommer in först under förhandsremisen. Kan synpunkterna på redovisningen av miljökonsekvenser inte tillhandahållas under samrådet, bör dessa redo- visas i samrådsredogörelsen (se 5 kap. 17 § PBL). Att samtliga synpunkter inte har kunnat hållas tillgängliga under samrådet bör således inte anses utgöra ett sådant formaliafel som medföra att samrådet behöver göras om. Systematiken i MKB-direktivet, där avgränsningssamrådet med berörda myndigheter förutsätts ha skett innan allmänheten ges möjlighet att lämna synpunkter på miljökonsekvensbeskrivningen, talar dock för att avgräns- ningssamrådet vanligtvis bör genomföras innan allmänheten ges möjlighet att lämna synpunkter på beskrivningen av miljökonsekvenserna (se artikel Av förarbetena till framgår att både undersöknings- och avgränsningssamrådet normalt bör ske i ett tidigt skede av samrådsfasen, dvs. innan kommunen har sammanställt ett plan- förslag och genomfört den förhandsremiss som normalt avslutar samrådet (prop. 2019/20:52 s. 68). Mot den bakgrunden anser regeringen att det inte är lämpligt att i , som (Stads- byggnadskontoret) föreslår, ställa krav på att de synpunkter som har kommit in under avgränsningssamrådet i stället ska redovisas i samråds- redogörelsen. anser att redovisningskravet ska gälla samtliga inkomna syn- punkter, dvs. även sådana som inte handlar om omfattningen eller detaljer- ingsgraden av planens redovisning av miljökonsekvenser och även sådana som framförs muntligen. Regeringen anser dock att det är tillräckligt att övriga synpunkter redovisas i samrådsredogörelsen för att inte tynga plan- processen med ytterligare administration. Att en kommun som får upp- gifter på något annat sätt än genom en handling ska dokumentera dessa, om de kan ha betydelse för ett beslut i ett ärende, framgår av 27 § förvaltningslagen. Sammanfattningsvis anser regeringen att bör kompletteras så att det införs en uttrycklig skyldighet för kommunen att i förekommande fall redovisa de synpunkter som har framförts på omfatt- ningen och detaljeringsgraden av planbeskrivningens redovisning av miljökonsekvenserna, om kommunen under ett avgränsningssamråd enligt 5 kap. 11 b § tar emot sådana synpunkter. Bestämmelserna finns i 5 kap. 13 § . 2020/21:174 6.3.7 Kraven på kungörelsens innehåll ska kompletteras Regeringens förslag: Innehållet i den kungörelse som inför ett plan- samråd ska anslås på kommunens anslagstavla och föras in i en orts- tidning ska kompletteras så att innehållet motsvarar kraven i MKB- direktivet. Motsvarande kompletteringar ska även göras i den underrättelse som inför granskningen av planförslaget ska anslås på kommunens anslags- tavla. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslås även en följdändring i bestämmelsen som reglerar hur planförslaget ska kungöras om kommunen när samrådet är klart bedömer att förslaget behöver handläggas med det s.k. utökade plan- förfarandet och förslaget inte har kungjorts tidigare eller det har ändrats väsentligt (se 5 kap. 18 § tredje stycket PBL). Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna yttrar sig inte sär- skilt över förslaget. Malung-Sälens kommun och anser att förslaget är bra. i bedömer att det är bra att innehållet i kungörelsen förtydligas, men anser att svårigheten ofta ligger i att nå ut med budskapet snarare än vilken information som återfinns i kungörelsen. anser att formuleringen planens huvudsakliga innehåll är otyd- lig och att det eventuellt kan vara lämpligare att redovisa detaljplanens syfte. framhåller även att förslaget innebär att kommunen ska redovisa om genomförandet av detaljplanen kan antas medföra en betyd- ande miljöpåverkan. Detta skulle innebära att kommunen måste ha avslutat sin undersökning och eventuellt ha fattat det särskilda beslutet innan detaljplanesamrådet enligt 5 kap. 11 § påbörjas. undrar även hur kravet på att kommunen i kungörelsen ska ange tid och plats för ett eventuellt offentligt möte ska tillämpas om kommunen först efter kungörelsen bestämmer att ett samråds- eller granskningsmöte ska hållas och om kommunen då behöver göra om kungörelsen för att uppfylla kravet i bestämmelsen. anser slutligen att det i före- slagna 5 kap. 18 § är otydligt vad som avses med formuleringen på det sätt som anges i 5 kap. 11 d § med det innehåll som följer av 5 kap. 19 §. Skälen för regeringens förslag Bakgrund och gällande rätt Av MKB-direktivet följer att allmänheten ska informeras elektroniskt och genom offentliga meddelanden eller på annat lämpligt sätt om vissa frågor i ett tidigt skede av de beslutsprocesser på miljöområdet som avses i direktivet, och senast så snart som information rimligen kan lämnas. Syftet är att den berörda allmänheten på ett effektivt sätt ska kunna delta i besluts- processerna (artikel 6.2). Informationen ska omfatta följande frågor: a)Ansökan om tillstånd. b)Uppgift om att projektet omfattas av en miljökonsekvensbedömning och, i förekommande fall, att artikel 7 är tillämplig. c)Uppgifter om vilka myndigheter som är ansvariga för att fatta beslut, från vilka relevant information kan erhållas, till vilka synpunkter eller frågor kan lämnas in samt om tidsfristerna för att överlämna syn- punkter eller frågor. d)Vilka beslut som kan komma att fattas eller, i förekommande fall, utkastet till beslut. e)Uppgift om var den information som har samlats in i enlighet med artikel 5 finns tillgänglig. f)Uppgift om när och var samt på vilket sätt relevant information kom- mer att göras tillgänglig. g)Närmare bestämmelser om allmänhetens deltagande i enlighet med 6.5. Artikel 6.2 innehåller följaktligen krav på att berörda allmänheten ska informeras om vissa frågor. Med berörd allmänhet avses den allmänhet som berörs eller kan antas bli berörd av, eller som har ett intresse av, de beslutsprocesser på miljöområdet som avses i artikel 2.2. Icke-statliga miljöskyddsorganisationer som uppfyller kraven i nationell lagstiftning ska enligt denna definition anses ha ett sådant intresse (artikel 1.2). Med allmänhet avses en eller flera fysiska eller juridiska personer och, i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis, sammanslutningar, organisationer eller grupper av dessa. Kraven i artikel 6.2 har ett nära samband med kraven i artikel 6.2 i Århuskonventionen. Enligt konventionen ska den berörda allmänheten, i beslutsprocesser om miljön, på ett tidigt och lämpligt stadium informeras på ett effektivt sätt, antingen genom offentligt tillkännagivande eller i förekommande fall enskilt, om vissa frågor. I arbetet med att ta fram förslag till en detaljplan ska kommunen ge de kända sakägarna och de kända bostadsrättshavare, hyresgäster och boende som berörs tillfälle till samråd. Det gäller även sammanslutningar och enskilda i övrigt som har ett väsentligt intresse av förslaget (se 5 kap. 11 § första stycket 2 och 4 PBL). Med kända sakägare avses i första hand ägare till fast egendom och innehavare av annan särskild rätt i denna än bostads- rätt och hyresrätt (exempelvis arrende, vägrätt och jakträtt). Samråds- kretsen omfattar även kända bostadsrättshavare, första- och andrahands- hyresgäster och boende som berörs av planförslaget. Inte bara bostads- hyresgäster utan även lokalhyresgäster omfattas. Som exempel på samman- slutningar som kan ha ett väsentligt intresse av förslaget nämns i förarbet- ena olika intresseorganisationer, såsom natur- och friluftsorganisationer, handikapporganisationer, villaägarföreningar och miljögrupper (prop. 1985/86:1 s. 537). Kravet på samråd i får således anses omfatta de olika grupper som kan anses ingå i uttrycket berörd allmänhet. Enligt artikel 6.2 i MKB-direktivet ska allmänheten informeras elektron- iskt. Särskilda bestämmelser om ett utökat planförfarande gäller för vissa detaljplaner, bl.a. sådana som kan antas medföra en betydande miljö- påverkan, se 5 kap. 7 § . Om planförslaget är ett sådant som avses i den paragrafen, ska kommunen kungöra förslaget (5 kap. 11 c § PBL). Kungörelsen ska anslås på kommunens anslagstavla och föras in i en ortstidning (5 kap. 11 d § PBL). Att anslagstavlan är en del av kommunens webbplats framgår av 8 kap. 9 § kommunallagen. Allmänheten kommer således att informeras elektroniskt på det sätt som avses i artikeln. Av framgår att kungörelsen ska innehålla följande information (se 5 kap. 11 d §): 1.vilket område detaljplanen avser, 2.om förslaget avviker från översiktsplanen, 3.var förslaget finns tillgängligt och hur lång samrådstiden är, 4.att den som vill lämna synpunkter på förslaget ska göra det , och 5.till vem synpunkter på förslaget ska lämnas. I de fall en kungörelse även ska göras , ska kun- görelsen i allt väsentligt ha motsvarande innehåll (se 5 kap. 19 § PBL). Europeiska kommissionen har i den formella underrättelsen framhållit att det finns brister i genomförandet av bl.a. artikel 6.2d. Det finns därför anledning att i det följande redogöra närmare för de olika kraven enligt artikel 6.2a–g. Enligt led a) ska allmänheten informeras om ansökan om tillstånd. Kravet överensstämmer i huvudsak med delar av kraven i artikel 6.2a i Århus- konventionen. Enligt konventionen ska den berörda allmänheten infor- meras om den föreslagna verksamheten och den ansökan om vilken beslut ska fattas. Kravet omfattar således inte att allmänheten nödvändigtvis ska informeras om ansökans innehåll i sin helhet, utan få information om vad ansökan avser. Som en följd av att kommunen i PBL-systemet både agerar som exploa- tör och ansvarig myndighet förekommer det ingen ansökan om tillstånd. anger i stället att det av kommunens kungörelse ska framgå vilket område detaljplanen avser (5 kap. 11 d § första stycket 1). Mot bakgrund av såväl kravet i led a) som lydelsen i Århuskonventionen kan det ifrågasättas om kravet i är tillräckligt tydligt. Utöver att det ska framgå vilket område detaljplanen avser bör det förtyd- ligas att även planens huvudsakliga innehåll ska framgå av kungörelsen. Denna information bör kunna hållas kortfattad, exempelvis att planen avser tre nya flerbostadshus eller tillbyggnad av en befintlig industri- byggnad. Därmed blir det lättare för allmänheten att bedöma om det finns anledning att ta del av planhandlingarna. anser att formuleringen planens huvudsakliga innehåll är otyd- lig och att det eventuellt kan vara lämpligare att redovisa detaljplanens syfte. Regeringen bedömer att planens huvudsakliga innehåll ofta kan tänkas sammanfalla med detaljplanens syfte, som enligt plan- och bygg- lagen ska redovisas i planbeskrivningen (se 4 kap. 33 § första stycket 2). I andra fall kan syftet tänkas vara alltför specifikt för att det enbart utifrån syftet med planen ska vara möjligt för den som tar del av kungörelsen att bilda sig en uppfattning om vad detaljplanen handlar om. Regeringen anser därför att den formulering som föreslås i promemorian är lämplig. Uppgift om att projektet omfattas av en miljökonsekvensbedömning och, i förekommande fall, att artikel 7 är tillämplig Enligt led b) ska allmänheten informeras om projektet omfattas av en miljö- konsekvensbedömning och, i förekommande fall, att artikel 7 är tillämplig. Att informationen även ska innehålla en uppgift om huruvida artikel 7 är tillämplig innebär att det ska framgå om projektet kan antas medföra en betydande inverkan på miljön i en annan medlemsstat. Kravet överensstämmer i huvudsak med kraven i artikel 6.2e i Århus- konventionen. Enligt konventionen ska den berörda allmänheten infor- meras om huruvida verksamheten är föremål för en nationell eller gräns- överskridande miljökonsekvensbeskrivning. Motsvarande krav finns i 6 kap. 40 § andra stycket , som ställer krav på att det ska finnas en upplysning i kungörelsen om en specifik miljöbedömning, om det ska ske ett samråd med ett annat land enligt bestämmelserna i det kapitlet. Det finns inte något uttryckligt krav på att motsvarande information även behöver finnas i en kungörelse enligt . Kraven på innehållet bör således kompletteras på så sätt att det även ska framgå av kungörelsen om genomförandet av planen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan eller om samråd ska ske med ett annat land enligt 6 kap. . framhåller att förslaget skulle innebära att kommunen måste ha avslutat sin undersökning och eventuellt ha fattat det särskilda beslutet innan detaljplanesamrådet enligt 5 kap. 11 § påbör- jas. har tolkat formuleringen inom ramen för samrådet (i 5 kap. 11 a § PBL) som att undersökningen ska ha gjorts innan granskningen påbörjas, men att undersökningen inte behöver genomföras innan den avslutande samrådsremissen genomförs. Med anledning av synpunkter finns det skäl att erinra om att det av förarbetena till framgår att undersöknings- och avgränsningssamrådet normalt bör ske i ett tidigt skede av samrådsfasen, dvs. innan kommunen har sammanställt ett planförslag och genomfört den förhandsremiss som normalt avslutar samrådet (prop. 2019/20:52 s. 68). Regeringen anser att även systematiken i MKB-direktivet, där undersök- ningen förutsätts ha skett innan allmänheten ges möjlighet att lämna synpunkter på miljökonsekvensbeskrivningen, talar för att undersök- ningen bör genomföras innan allmänheten ges möjlighet att lämna syn- punkter på planförslaget (se artikel 4.5 och 6.3a). Undersökningen bör således ha genomförts innan planförslaget kungörs för att förfarandet ska vara förenligt med artikel 6.2b. Däremot behöver det särskilda beslutet inte ha fattats (se prop. 2016/17:200 s. 92). Något absolut krav på att under- sökningen alltid ska ha avslutats – och att kommunen därmed ska ha avgjort frågan om vilken miljöpåverkan som genomförandet av planen kan antas medföra – redan innan allmänheten informeras bör dock inte ställas, för att inte kortsluta möjligheten att byta från det s.k. standardförfarandet till det utökade förfarandet. Uppgifter om vilka myndigheter som är ansvariga för att fatta beslut och om tidsfrister för att överlämna synpunkter m.m. Enligt led c) ska allmänheten informeras om vilka myndigheter som är ansvariga för att fatta beslut, från vilka relevant information kan erhållas, till vilka synpunkter eller frågor kan lämnas in samt om tidsfristerna för att överlämna synpunkter eller frågor. Kravet överensstämmer i huvudsak med kraven i artikel 6.2c och delar av 6.2d i Århuskonventionen. Enligt konventionen ska den berörda allmänheten informeras om vilken myndig- 2020/21:174 het som ansvarar för beslutet (artikel 6.2c). Det ska även finnas informa- tion om till vilken myndighet man kan vända sig för att få relevant infor- mation och var sådan information finns tillgänglig för allmänhetens granskning (artikel 6.2d iv). Vidare ska det finnas information om vilken berörd myndighet eller annat offentligt organ som tar emot synpunkter eller frågor samt inom vilken tid som synpunkterna eller frågorna tas emot (artikel 6.2d v). Enligt ska det av kungörelsen framgå var förslaget finns tillgängligt och hur lång samrådstiden är, att den som vill lämna synpunkter på förslaget ska göra det , och till vem synpunkter på förslaget ska lämnas (nuvarande 5 kap. 11 d § första stycket 3–5). Något krav på att det ska framgå vilka myndigheter som är ansvariga för att fatta beslut finns inte i . I PBL-processen agerar kommunen både exploatör och ansvarig myndighet och därmed står kom- munen alltid som avsändare av kungörelsen. Eftersom plan- och bygg- lagen anger att det av kungörelsen ska framgå till vem synpunkter på förslaget ska lämnas, finns inte heller någon risk för missförstånd, vilket kan uppstå i de fall exploatören är någon annan än den ansvariga myndig- heten. Mot denna bakgrund anser regeringen att det inte finns något behov av att ändra i detta avseende. Vilka beslut som kan komma att fattas eller, i förekommande fall, utkastet till beslut Enligt led d) ska allmänheten informeras om vilka beslut som kan komma att fattas eller, i förekommande fall, utkastet till beslut. Kravet överens- stämmer i huvudsak med kraven i artikel 6.2b i Århuskonventionen. Enligt konventionen ska den berörda allmänheten informeras om vilka slags beslut som kan komma att fattas eller om förslaget till beslut. När samråd sker om ett förslag till detaljplan finns det ett utkast till den plan som är avsedd att antas. Det är inte lämpligt att i ställa krav på att en sådan kungörelse som ska införas i ortstidning ska innehålla ett utkast av förslaget till beslut. Som framhålls i promemorian innehåller direktivet inte heller något sådant krav.