prop · H803139 · 2021-03-23 00:00:00 — I förhållande till lagrådsremissen har dessutom vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 2020/21:139 4 Utgångspunkter för en modernisering 4.1Allmänt om Allmänna arvsfonden Allmänna arvsfonden bildades genom ett beslut av riksdag i samband med att arvsrätten begränsades. Kusiner och mer avlägsna släktingar uteslöts från arvsrätt. Skälet till begränsningen var en förändrad syn på arvsrätt. Förutom blodsband skulle det finnas en social och ekonomisk samhörighet mellan arvlåtare och arvtagare. Släktens betydelse hade minskat och släktkänslan ansågs bli svagare eller upphöra helt i fråga om mer avlägsna släktingar. Begränsningen i arvsrätten medförde att det allmännas arvsrätt utökades väsentligt. För att förhindra att begränsningen i arvsrätten skulle ge en negativ reaktion hos allmänheten beslutades det att kvarlåtenskap som inte övergick till en arvsberättigad släkting skulle tillfalla en särskild fond, Allmänna arvsfonden. Pengarna från dödsbon till arvsfonden skulle sedan användas på ett sådant sätt att de tjänade ett allmännyttigt ändamål. 4.1.2Allmänna arvsfondens rättsliga ställning Allmänna arvsfonden har en unik rättslig ställning till följd av dess uppgift och det sätt fonden skapats på och regleras. Fonden är en självständig och självägande förmögenhetsmassa. Den erkänns som egen juridisk person och självständigt rättssubjekt i de praktiska sammanhang där den förekommer. Dock utövar bestämmanderätten över arvsfonden. De uppgifter som hör ihop med verksamheten med fonden handhas på uppdrag av regeringen och olika förvaltningsmyndigheter. beslutade regeringen om stöd ur Allmänna arvsfonden. Genom en lagändring 1969 öppnades en möjlighet för regeringen att i vissa fall delegera beslutanderätten till en underordnad myndighet. Arvsfondsdelegationen skapades i och med den nuvarande lagen om Allmänna arvsfonden som trädde i kraft . Skälet var att regeringen skulle avlastas arvsfondsärenden som inte kräver ställningstagande från regeringen. beslutade att en ny statlig myndighet, Arvsfondsdelegationen, skulle inrättas direkt under regeringen, eftersom en mer allmän decentralisering av beslutanderätten bedömdes kunna leda till bristande enhetlighet vid prövningarna av arvsfondsärenden och försvåra möjligheterna till uppföljning och erfarenhetsspridning. Det ansågs viktigt att den beslutsfattande myndigheten var knuten till regeringen så att myndigheten fick tillgång till den dialog som pågår mellan och berörda samhällssektorer. Ytterligare skäl för en nära anknytning till regeringen var att möjligheterna till förnyelse och utveckling av den reguljära politiken skulle minska utan tillgång till den kunskap som Arvsfondsdelegationen tillgodogör sig i sin stödgivning. Arvsfondsdelegationen beslutar sedan en lagändring 2004 om all för- Prop. 2020/21:139 delning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Om det finns särskilda skäl får regeringen, efter förslag från Arvsfondsdelegationen, emellertid besluta att en annan myndighet ska fördela visst stöd ur fonden. Något sådant beslut har dock ännu inte fattats. Arvsfondsdelegationen tillhör gruppen nämndmyndigheter. Ledamöterna i utses av regeringen och utgör tillsammans delegationens ledning. Karaktäristiskt för en nämndmyndighet är att den ansvarar för verkställighetsbeslut inom ett avgränsat område genom en i grunden kollektiv beslutsform. En nämndmyndighet kan ha en värdmyndighet och den behöver inte ha egen personal eller egen ekonomi. Arvsfondsdelegationens värdmyndighet är Kammarkollegiet, som bistår delegationen med bl.a. kanslistöd och utför administrativa och handläggande uppgifter åt delegationen. Arvsfondsdelegationen har således varken egen personal eller egen ekonomi. Arvsfondsdelegationens uppgift är att besluta om fördelning av stöd ur fonden. Arvsfondsdelegationen har även i uppgift att informera allmänheten om fondens ändamål och fondmedlens användningsområde samt att ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd. Dessutom tillkommer uppgifter som avser återkrav av stöd och ekonomiadministration, vilka utförs av Kammarkollegiet. I vissa fall får Allmänna arvsfonden avstå från arv eller försäkringsbelopp till förmån för någon annan. Kammarkollegiet beslutar i dessa ärenden. Om det uppkommer någon fråga av särskild vikt från allmän synpunkt, ska Kammarkollegiet dock överlämna ärendet till regeringen för avgörande. Arbetsuppgifterna regleras i lagen om Allmänna arvsfonden och i den tillhörande förordningen. Kostnaderna för fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden betalas med medel ur fonden på grunder som regeringen har beslutat. 4.1.4Förvaltning av Allmänna arvsfonden Allmänna arvsfonden består av egendom som har tillfallit fonden genom bl.a. arv, gåva och testamente. Av de medel som tillfaller Allmänna arvsfonden , dvs. arvsmedel, medel från metallåtervinning (värdet av återvunna metaller efter kremering) och aktieutdelningar på befintligt kapital (direktavkastning) läggs från nettoinflödet av arvsmedel och metallåtervinning till fondkapitalet vid årets utgång. Resterande tillfallna medel är till stor del utdelningsbara kommande år och tillgängliga för Arvsfondsdelegationens beslut om nya projekt. Fondens bokförda värde uppgick till inklusive skulder. Marknadsvärdet inklusive skulder var Utdelningsbara medel var . Fondens tillgångar är huvudsakligen placerade i Kammarkollegiets svenska respektive utländska aktiekonsortier samt aktie-, företagsobligations- och räntekonsortier. Kammarkollegiet förvaltar Allmänna arvsfonden som en särskild fond, skild från statskapitalet. Kollegiet företräder fondens intressen och för talan i mål och ärenden som rör fonden. beviljat stöd efter rekvisition. Kollegiet bevakar också att dödsbon som 2020/21:139 fonden har del i avvecklas på ett riktigt sätt och tar ställning i frågor som rör återbetalning av stöd från fonden. sker i syfte att tillgodose både behovet av en god direktavkastning och önskemålet om värdebeständighet. Förvaltningen av Allmänna arvsfonden och andra fondmedel som Kammarkollegiet förvaltar – förutom stiftelser – regleras i förordningen (1987:778) om placering av fondmedel under Kammarkollegiets förvaltning. De kostnader Kammarkollegiet har för att företräda och förvalta Allmänna arvsfonden betalas med medel ur fonden enligt de grunder som regeringen bestämmer. 4.2Reglering, praxis och stödgivning ur Allmänna arvsfonden 4.2.1Allmänna arvsfondens målgrupper och stödmottagare De grundläggande bestämmelserna om vem som kan få stöd ur fonden finns under rubriken arvsfondens ändamål i lagen om Allmänna arvsfonden. Här framgår att Allmänna arvsfonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder (5 §). Målgrupperna för stöd är alltså barn, ungdomar och personer som har funktionsnedsättning. Huvudregeln är att stöd endast får lämnas till organisationer som bedriver ideell verksamhet (7 §). Stöd får alltså inte lämnas till enskilda personer. Om det finns särskilda skäl, får stöd lämnas till en offentlig huvudman. Kravet på särskilda skäl syftar till att stöd ur fonden inte ska medverka till en kostnadsövervältring från offentlig verksamhet till fonden. Ett särskilt skäl för att lämna stöd till en offentlig huvudman kan enligt förarbetena (prop. 1993/94:124 s. 22 och 38) vara att stödet utvecklar frivilliga och ideella insatser i anslutning till offentlig verksamhet eller att en kommun i samverkan med en ideell organisation vill förnya eller utveckla sin verksamhet. Ett annat särskilt skäl kan vara att en kommun i samverkan med en sammanslutning som inte är en juridisk person vill utveckla verksamhet som bedrivs av det allmänna eller initiera en ny verksamhet inom det allmännas verksamhetsområde. Offentlig huvudman får dock inte ges stöd till investeringar (7 § andra meningen). Sådant stöd avser stöd till anläggningar, lokaler och utrustning. 4.2.2Kriterier för stöd i lagen om Allmänna arvsfonden Den nuvarande bestämmelsen om kriterier för stöd trädde i kraft genom införandet av lag om Allmänna arvsfonden. Av 6 § första meningen följer att stöd ur fonden i första hand ska lämnas till verksamhet som är nyskapande och utvecklande. Sådant stöd får också, om det bedöms som särskilt angeläget, lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning (andra meningen). Det stöd som regleras i paragrafens första mening kallas ofta projekt- Prop. 2020/21:139 stöd. Stödet som avses i den andra meningen benämns av Arvsfonds- delegationen som lokalstöd. Med begreppet nyskapande och utvecklande verksamhet avsåg regeringen att markera att fondens ändamål är framåtsyftande och att stöd ur fonden ska stimulera till verksamhet som innebär utveckling och prövande av nya idéer. Regeringen anförde (prop. 1993/94:124 s. 37 f.) att det för stöd till anläggningar eller lokaler (inköp, ny-, om- eller tillbyggnad) och utrustning, krävs att investeringarna behövs för att en verksamhet ska kunna utvecklas. Regeringen uttalade vidare att stöd ur fonden inte får fungera som ett allmänt stöd till en löpande verksamhet. I detta sammanhang kan också nämnas bestämmelsen i 9 a § lagen om Allmänna arvsfonden. Av denna paragraf följer att en organisation som beviljas lokalstöd i normalfallet ska förbinda sig att under använda den lokal eller den anläggning som stödet avser för det ändamål och med de villkor som förutsattes när stödet beviljades. Utöver de lagstadgade kriterierna för stöd i 6 § lagen om Allmänna arvsfonden har Arvsfondsdelegationen i beslutspraxis utarbetat ytterligare kriterier för stöd. Verksamheten ska vara nyskapande och utvecklande Kravet på att en verksamhet ska vara nyskapade och utvecklande följer som ovan angetts av 6 § lagen om Allmänna arvsfonden. En nyskapande och utvecklande verksamhet kan enligt Arvsfondsdelegationens praxis t.ex. vara att en ny metod prövas eller att en helt ny verksamhet startas. En redan existerande verksamhet kan uppfylla kravet om den vänder sig till en ny målgrupp eller utvecklar verksamheten i en ny riktning. Det kan också vara nyskapande och utvecklande att pröva nya samarbeten, nya arbetsmodeller eller nya former av mötesplatser. Om relevanta erfarenheter från liknande metodutveckling finns tillgäng- liga och kan användas av den sökande organisationen, kan detta vara ett skäl för avslag på stödansökan. Graden av nyskapande måste vidare sättas i ett sammanhang för att kunna bedömas, dvs. en idé är nyskapande i förhållande till något annat som görs eller inte görs. Kraven på särskilda skäl för att bevilja stöd till offentlig huvudman innebär att det i de fallen ställs särskilt höga krav på att projektet är ny- skapande och att det bedrivs i nära samarbete med en ideell organisation. Målgruppen ska vara delaktig Projektets målgrupper ska vara aktiva i projektet från start till slut. målgruppernas behov som ska styra projektets syfte och mål. stödansökan görs en bedömning av i vilken utsträckning barn, ungdomar eller personer som har funktionsnedsättning själva är delaktiga i plane- ringen och genomförandet av projektet. Projektet ska vara efterfrågat av målgruppen och målgruppen ska helst ha varit delaktig i att ta fram själva Målgruppen ska också ha en aktiv roll i verksamheten efter 2020/21:139 Om inte den sökande organisationen utgörs av målgruppen, ska organisationen kunna beskriva hur den har undersökt målgruppens behov och hur väl verksamheten motsvarar behoven samt hur målgruppens idéer och perspektiv har tagits till vara i utformningen av verksamheten. Det ska finnas en plan för överlevnad Det ska finnas en plan över hur verksamheten eller metoden lever vidare efter projektets slut samt för hur projektets erfarenheter tas till vara och sprids. Det ska alltså finnas förutsättningar för att verksamheten ska kunna leva vidare när finansieringen från fonden upphör, och en plan för överlevnad ska bifogas ansökan om stöd. Exempel på hur en verksamhet kan överleva är att projektet inlemmas i den stödmottagande organisationens ordinarie verksamhet. Ett projekt kan också leva vidare om någon annan aktör tar över verksamheten från den projektägande organisationen. Kriteriet kan också vara uppfyllt om organisationen sprider metoder som har utvecklats i projektet. För många statsbidrag gäller ett krav på att sökande organisationer måste respektera demokratiska värderingar för att komma i fråga för bidraget. Något sådant lagstadgat demokrativillkor finns inte för Allmänna arvsfondens stödgivning. Arvsfondsdelegationen tillämpar dock i sin praxis ett demokrativillkor. För att en organisation ska få stöd ur fonden krävs enligt detta villkor att: •organisationens föreskrifter inte strider mot demokratins idéer, •organisationen bedriver sin verksamhet på demokratisk grund, •organisationen avser att driva projektet på demokratisk grund, och att •den sökande organisationen har en demokratisk struktur, om den är en ideell förening. Med demokratisk grund menar att verksamheten ska styras av följande värderingar: •Lika rättigheter och möjligheter – alla människor ska ha lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsidentitet eller könsuttryck, etnisk och social tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsförmåga, sexuell läggning eller ålder. •Delaktighet och inflytande – alla i projektet ska ha möjlighet att ha insyn i och kunna påverka verksamheten. Det kan till exempel handla om att kunna göra sin röst hörd och bli lyssnad på. •Inkludering – aktivt arbete för att var och en ska känna sig välkommen och kunna bidra och delta i verksamheten. Inkludering innebär ett arbete för både fysisk och social tillgänglighet, dvs. att alla ska kunna ta sig in i och vara på de platser där verksamheten bedrivs och att alla ska kunna ta del av projektets information och kommunikation. Som framgår av avsnitt 7.1 bereds utredningens förslag om ett lagstadgat demokrativillkor för stöd ur Allmänna arvsfonden i särskild ordning. I fråga om stöd till projekt tillämpas som framgått ovan de tre övergripande kriterierna för stöd samt det ovan angivna demokrativillkoret. För projektstöd ställs det i övrigt som särskilt krav att ideella organisationer måste ha funnits för att få stöd ur fonden. Vidare ges som huvudregel stöd för en projekttid om maximalt . Den praxis som Arvsfondsdelegationen tillämpar vad gäller kriteriet nyskapade och utvecklande för projektstöd innebär att det inte finns något krav på att projektet ska vara unikt för hela riket för att vara stödberättigat, men en bedömning görs utifrån geografiska och demografiska förutsättningar i olika delar av landet. Om en organisation vill göra något som är helt nytt just för den organisationen men som redan är etablerat under liknande förutsättningar i andra delar av landet, bedöms projektet enligt praxis som inte tillräckligt nyskapande. Stöd kan ges till en förstudie till ett projekt om ämnet är särskilt komplicerat eller om projektidén är mycket omfattande. Stöd till en förstudie beviljas inte för normalt förarbete inför en ansökan, som t.ex. för att undersöka målgruppens intresse och delaktighet eller för finna samarbetspartner. En förstudie garanterar inte stöd för ett efterföljande projekt. En förstudie kan som längst pågå och stöd ges som högst med . Stödformen lokalstöd innebär att en organisation kan få stöd för ny-, om- och tillbyggnad av en lokal eller anläggning som behövs för att driva en nyskapande och utvecklande verksamhet. Som angetts ovan kan sådant stöd inte ges till en offentlig huvudman. Av Arvsfondsdelegationens praxis följer att delegationen även för lokalstöd tillämpar de ovan redovisade övergripande kriterierna för stöd samt det ovan angivna demokrativillkoret. Vad gäller kriteriet om nyskapande och utvecklande verksamhet ska den verksamhet som planeras i lokalen eller anläggningen vara nyskapande och utvecklande på orten, och tydligt skilja sig från den sökande organisationens vanliga verksamhet. Arvsfondsdelegationen tillämpar en regel om en mils radie för att bedöma om verksamhet är nyskapande och utvecklande på orten. Hänsyn tas alltså till att förutsättningarna skiljer sig åt på olika orter. Kravet på nyskapande och utvecklande i fråga om lokalstöd kan också innebära att organisationen aktivt riktar sig till en ny målgrupp. Kravet på nyskapande och utvecklande verksamhet innebär att stöd inte ges till sedvanligt underhåll eller reparationer, t.ex. byte av värmesystem, omläggning av tak eller målning. Inte heller ges stöd för utbyggnad av lokaler på grund av att föreningen har fått fler medlemmar eller till ombyggnation i syfte att tillgänglighetsanpassa en lokal, om inte tillgänglighetsanpassningen är en del av en ny verksamhet. Lokalstöd ges inte heller för inköp av lös utrustning, t.ex. möbler, eller till flyttbara anläggningar såsom tält, flytbryggor eller snökanoner. Sökanden kan emellertid beviljas lokalstöd för utrustning som har en avskrivningstid om den är fast installerad i en byggnad. I detta sammanhang kan nämnas att det inom ramen för ett projektstöd kan 2020/21:139 ges ersättning för inköp av lös utrustning, som t.ex. datorer eller kameror, som behövs för att projektet ska kunna genomföras. fanns det inget fastställt maxbelopp för lokalstöd, men sökanden kunde som högst beviljas stöd motsvarande av totalkostnaden för byggnationen. kan sökanden i normalfallet beviljas av totala godkända kostnader för om-, till- eller nybyggnation av en lokal eller anläggning. Beviljat belopp kan dock högst uppgå till inklusive mervärdesskatt eller exklusive mervärdesskatt. Denna praxis kan frångås i enskilda fall. Arvsfondsdelegationen beviljar inte stöd till lokaler för verksamhet som konkurrerar med kommunens eller annan offentlig huvudmans verksamhet. Inför samtliga beslut om bifall för lokalstödsansökningar äger en dialog rum mellan Arvsfondsdelegationen och berörd kommun. Utöver de ovan angivna kriterierna ställs följande ytterligare villkor upp för lokalstöd i Arvsfondsdelegationens praxis: •Lokalen eller anläggningen ska ägas av den sökande föreningen eller hyras med långtidskontrakt. •Ideella föreningar och organisationer ska ha funnits för att kunna få lokalstöd. •Alla lokaler och anläggningar som Arvsfonden ger stöd till ska vara tillgänglighetsanpassade för personer som har funktionsnedsättning. •I fråga om lokalstödsansökningar som innefattar anläggning av konstgräs uppställs vissa ytterligare villkor för stöd eftersom användningen av gummigranulat vid anläggning av konstgräs är problematisk ur miljösynpunkt, bl.a. krävs att föreningen ska samråda med berörd kommun vid projektering, inköp, underhåll och deponi av konstgräs som innehåller gummigranulat. Det är lagen om Allmänna arvsfonden samt den tillhörande förordningen som reglerar delegationens verksamhet, eftersom varken myndighetsinstruktion eller regleringsbrev finns i fråga om Arvsfondsdelegationens verksamhet. Av nämnda lag följer att regeringen ska lämna en redovisning till för hur Allmänna arvsfonden har förvaltats och hur stöd ur fonden har fördelats under föregående år samt ange den kommande inriktningen av stödet (31 § första stycket). Av förordningen om Allmänna arvsfonden framgår att Arvsfondsdelegationen ska lämna en verksamhetsberättelse till regeringen med en samlad redovisning av myndigheters stödgivning ur Allmänna arvsfonden som avser det senast avslutade räkenskapsåret (8 §). Regeringen redovisar i en skrivelse till resultaten för Allmänna arvsfondens samlade verksamhet, som till stor del baseras på Arvsfondsdelegationens verksamhetsberättelse. I skrivelsen redovisas bl.a. hur medlen från Allmänna arvsfonden har fördelats. Regeringens skrivelse innehåller också den kommande inriktningen för stödet ur fonden i enlighet med nämnda lagrum. Regeringen anger här inriktningen på barnrättspolitiken, ungdomspolitiken och funktionshinderspolitiken. Regeringen tar i skrivelsen också upp områden som ses som särskilt Prop. 2020/21:139 angelägna att utveckla och prioritera när delegationen fördelar medel. skrivelsen (skr. 2019/20:180 s. 65 f.) identifierar och beskriver regeringen tolv områden för fondens tre målgrupper som bör prioriteras vid Arvsfondsdelegationens medelsfördelning för . I skrivelsen framhålls att områdena har många beröringspunkter och att ett projekt kan innehålla delar som rör flera områden. De prioriterade områdena är projekt som syftar till att: stärka barnets rättigheter, öka delaktighet och stärka demokratin, förebygga våld, mobbning och trakasserier, främja ett stärkt föräldraskap, främja psykisk och fysisk hälsa, ökad delaktighet i kulturlivet, främja etableringen på arbetsmarknaden, stärka rättigheterna för personer som har funktionsnedsättning, ökad delaktighet och tillgänglighet för äldre personer som har funktionsnedsättning, stärka förutsättningarna för nyanländas mottagande och etablering, ökad jämställdhet och jämlikhet samt stärka inflytandet för barn och unga. Regeringens styrning får starkt genomslag i Arvsfondsdelegationens fördelning av stöd. Enligt Arvsfondsdelegationens verksamhetsberättelse (s. 28) gick av beslutat stöd till projekt inom de av regeringen prioriterade områdena, vilket motsvarar av de medel Arvsfondsdelegationen beslutade om . till antalet var 455 av de projekt som beslutades inom de prioriterade områdena, vilket motsvarar av samtliga bifallsbeslut. Arvsfondsdelegationen påpekar dock i verksamhetsberättelsen att de prioriterade områdena har en bred inriktning. Regeringens bedömning: Lagen om Allmänna arvsfonden har varit i kraft . Det finns skäl att nu modernisera regelverket för Allmänna arvsfonden för att fonden även fortsättningsvis ska vara ett relevant och rättssäkert sätt att förvalta arv efter personer som saknar arvsberättigade släktingar. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens Remissinstanserna tillstyrker eller har inga synpunkter på Statskontoret, Kvinnolobby och Arvsfondsdelegationen, lyfter fram ytterligare reformbehov än de förslag som utredningen lämnat. Skälen för regeringens bedömning: Lagen om Allmänna arvsfonden har varit i kraft . Det finns skäl att nu modernisera regelverket för Allmänna arvsfonden för att fonden även fortsättningsvis ska vara ett relevant och rättssäkert sätt att förvalta arv efter personer som saknar Moderniseringen syftar också till att lagen ska vara tydlig och lättöverskådlig för dem som berörs av den och för de organisationer som kan söka medel ur fonden. Det nuvarande regelverket för Allmänna arvsfonden är särpräglat, eftersom Allmänna arvsfondens konstruktion är unik genom att fonden är 2020/21:139 förmögenhetsmassa av allmännyttig karaktär. utövar bestämmanderätten över fonden men de uppgifter som hör ihop med fondens verksamhet handhas på uppdrag av regeringen, Kammar- kollegiet och Arvsfondsdelegationen. Regelverket för fonden är därför delvis utformat på ett annat sätt än de regelverk som gäller för statsbidrag till civilsamhällets organisationer. Sådant stöd kan regleras direkt genom föreskrifter i en förordning som beslutas av regeringen medan en reglering av Allmänna arvsfonden måste framgå av lag, eftersom det är som utövar bestämmanderätten över fonden. Regeringen kan dock med stöd av lagen meddela föreskrifter avseende fonden, Arvsfondsdelega- tionen och Kammarkollegiet. Fondens konstruktion har präglat utform- ningen av de bestämmelser som styr verksamheten men är inte helt konse- kvent, vilket kan vara en anledning till att regelverket uppfattas som De tillägg och förändringar som har gjorts under de 25 år som lagen varit i kraft har också bidragit till att göra den mindre För att Allmänna arvsfondens verksamhet även fortsättningsvis ska vara relevant och rättssäker är det viktigt att regelverket för Allmänna arvs- fonden är överskådligt och lättillgängligt. Det är viktigt inte minst för dem vars tillgångar kommer att tillfalla fonden och för civilsamhället som har möjlighet att söka medel ur fonden. Regeringen lägger i denna proposition fram arvfondsutrednings