prop · H80392 · 2021-02-11 00:00:00 — Åldersdiskriminering bör motverkas med breda åtgärder, och en god arbetsmiljö genom hela livet är grundläggande. Enligt arbetsmiljölagen (1977:1160) ska arbetsförhållanden anpassas till människors olika förutsättningar. Det är en fråga om att alla ska kunna delta på lika villkor i arbetslivet. För att personer med funktionsnedsättning ska kunna delta på lika villkor som andra behöver arbetsmiljön vara öppen, inkluderande och tillgänglig. Det kan innebära behov av icke-diskriminerande åtgärder, stödjande teknik eller andra hjälpmedel, individuella stödinsatser och tillgänglighetsanpassningar. Funktionsförmågan varierar ofta under arbetslivet. En tillgänglig arbetsmiljö kan bidra till att möjliggöra ett längre arbetsliv för fler, men också till att personer med funktionsnedsättning kan vara delaktiga på arbetsmarknaden. Det är arbetsgivarens ansvar att se till att skapa tillgängliga arbetsmiljöer. Företagshälsovården har även en viktig roll vid rehabilitering och arbetsanpassning vid återgång i arbetet efter sjukskrivning. Arbetslivets utveckling skapar nya utmaningar Skr. Globalisering och den snabba tekniska utvecklingen leder till omfattande strukturella förändringar i ekonomin och på arbetsmarknaden. En ökad digitalisering, robotisering och användning av artificiell intelligens driver på förändringarna i snabb takt. Vissa arbeten försvinner och ersätts av nya som ofta innebär bättre fysisk arbetsmiljö. Ny teknik och nya sätt att organisera arbete minskar många traditionella fysiska arbetsmiljörisker som tunga lyft och kemisk exponering. innebär förändringarna nya risker i arbetslivet. Förändringarna i arbetslivet påverkar hur vi arbetar, var vi arbetar och när vi arbetar. Digitala arbetsverktyg möjliggör att arbeta på annan plats än den fysiska arbetsplatsen. Arbete på distans har ökat stort under den pandemi som orsakades av coronaviruset. Den tekniska utvecklingen gör det också möjligt att förmedla tjänster på nya sätt genom digitala verktyg, såsom plattformar, vilket kan påverka hur arbetet organiseras. Det ska råda förutsägbara och trygga förhållanden även i ett arbetsliv i förändring. Alla som arbetar i ska ha en god och säker arbetsmiljö. I situationer då tjänster förmedlas genom nya digitala verktyg bör det inte finnas några oklarheter i arbetsmiljöansvaret. På samma sätt bör det inte finnas några oklarheter vad gäller ansvarsfördelningen mellan olika aktörer när arbetsgivaren inte råder över arbetsplatsen. Arbetsmiljöarbetet behöver utvecklas för att möta nya förutsättningar och behöver rätt förutsättningar för att utföra sitt tillsynsuppdrag. Den aktör som i praktiken har störst möjlighet att påverka arbetsmiljöförutsättningarna för den som utför arbetet bör vara den som har ansvar för arbetsmiljön. Den aktören kan till exempel ha rådighet över platsen där arbetet utförs eller på annat sätt ha rådighet över avgörande moment som kan påverka arbetsmiljön. Ansvarsförhållandena bör tydliggöras och förutsättningarna för ett sådant rådighetsansvar ses över. Det finns ett behov av ökad förståelse för hur ett arbetsliv i förändring påverkar arbetsmiljön och organiseringen av arbete. och Myndigheten för arbetsmiljökunskap är centrala aktörer i detta sammanhang, liksom arbetsmarknadens parter. 3.3 God arbetsmiljö och möjlighet till kompetensutveckling är avgörande för att säkerställa kompetensförsörjningen Förhållandena på arbetsmarknaden påverkas också av de strukturella förändringar som gör att både arbetsgivarnas och arbetstagarnas förutsättningar och behov förändras. för att kunna anpassa sina verksamheter och klara den ökade Inte minst gäller detta för mindre företag. sin sida behöver ett skydd som är anpassat för den nya arbetsmarknaden, där en viktig del av tryggheten består av kontinuerlig kompetensutveckling inom anställningen och därigenom förstärkt anställningsbarhet. Det har ständigt uppstått nya yrken men den nuvarande teknikutvecklingen gör att omställningen sker snabbt. En del av de svenska jobben och vissa arbetsuppgifter kan antas komma att ersättas av digitala lösningar. Uppskattningarna varierar stort, men de jobb som enligt de flesta bedömare kommer att ersättas är främst rutinarbeten inom detaljhandeln och administration, men det finns också exempel på arbeten inom journalistik, transporter, service, redovisning och ekonomi som redan har ersatts eller förväntas bli ersatta. arbetsuppgifter eller jobb kommer att automatiseras kan det också antas att den kunskapsintensiva delen av arbetslivet kommer att öka i samma eller större utsträckning som de arbetsuppgifter som kommer att försvinna. Därför blir livslångt lärande, kompetensutveckling och möjlighet till byte av yrke eller arbetsuppgifter allt viktigare frågor. Enligt arbetsmiljöundersökning 2019 har ungefär 60 procent av de sysselsatta fått utbildning på betald arbetstid under de Andelen som har fått betald utbildning ökar med Arbetsgivarnas förmåga att identifiera, ta till vara och utveckla individernas kompetens är av stor betydelse för kompetens- försörjningen på arbetsmarknaden. gemensamt intresse för både arbetsgivare och arbetstagare, liksom viktigt för en väl fungerande arbetsmarknad. Arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll i detta arbete eftersom de genom avtal anpassar villkoren och förutsättningar för kompetensutveckling och omställning i olika Vidare spelar de möjligheter som finns inom utbildnings- väsendet en viktig roll. Förhandlings- och samverkansrådet PTK, , och har förhandlat fram en principöverenskommelse om trygghet, omställning och anställningsskydd. begärde parterna gemensamt att regeringen ska modernisera arbetsrätten i enlighet med principöverenskommelsen (A2020/02524). påbörjat arbetet med att genomföra parternas principöverenskommelse som bland annat innebär förbättrade möjligheter till kompetensutveckling och omställning under hela arbetslivet för alla oavsett anställningsform (A2021/00045). Det ska bland annat införas ett nytt och parallellt offentligt studiestöd (U2021/00138). Regeringen har utöver det tagit flera initiativ för att möjliggöra omställning och vidareutbildning. avser regeringen att återkomma med ett förslag om höjda åldersgränser för rätt till studiemedel och studiestartsstöd samt ändrade återbetalningsregler. En god arbetsmiljö är avgörande för att säkerställa kompetens- försörjningen i olika sektorer, inom såväl offentlig sektor som det privata Arbetsmiljön behöver därför bli bättre. en välfärdskommission som bland annat arbetar för en hållbar kompetens- försörjning och god arbetsmiljö inom välfärden (Fi2019/04300). Långsiktiga prognoser har visat på att det kommer att råda kompetensbrist inom välfärden även framöver. För att attrahera och behålla kompetens inom bland annat vård och omsorg krävs trygga anställningar, en god arbetsmiljö och möjlighet till utveckling i arbetet. presenterade regeringen satsningen Äldreomsorgslyftet som föreslås fortsätta till 2023 och som syftar till att stärka kompetensen inom äldreomsorgen genom att ge såväl ny som befintlig personal möjlighet att genomgå utbildning på betald arbetstid. arbetsmiljön för de anställda inom välfärden är en viktig fråga för 2019 tillsatte regeringen en nationell samordnare som ska främja en hållbar kompetensförsörjning inom kommunalt finansierad vård Skr. 2020/21:92 och omsorg om äldre (dir. 2019:77). Samordnaren ska stödja kommunerna genom att bland annat stimulera förändringsarbete för en attraktivare arbetsmiljö, stärka ledarskapet samt föreslå välfärdstekniska lösningar som kan avlasta personalen. Över en längre tidsperiod har andelen tillfälligt anställda legat på en för hög nivå. Tidsbegränsade anställningar och deltidsarbete kan förvisso vara ett sätt att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för bland annat ungdomar och utrikes födda men innebär osäkerhet för den enskilda individen. Många brister i arbetsmiljön handlar i grunden om försämrade arbetsvillkor. Personer med osäkra anställningar saknar ofta den trygghet som krävs för att våga påtala arbetsmiljöbrister och tar mindre gärna förtroendeuppdrag som till exempel skyddsombud. I arbetsmiljöundersökning angav tidsbegränsat anställda i betydligt högre utsträckning än tillsvidareanställda att de har arbetat trots sjukdom för att de inte hade råd att vara sjuka eller inte ville bli sedda som lata. Under pandemin har dessa frågor aktualiserats och vilka konsekvenser det kan få. Arbetet för en förbättrad arbetsmiljö går hand i hand med arbetstagares arbetsvillkor och trygghet i stort. Regeringen har påbörjat arbetet med att genomföra parternas principöverenskommelse som bland annat innehåller ändringar i reglering av anställning till lägre sysselsättningsgrad, bestämmelser om visstidsanställning samt heltid som norm (A2021/00044). 3.4Forskning och analys för ett hållbart arbetsliv ska prioriteras även fortsättningsvis Kunskap om hur en bra arbetsmiljö skapas och vad som främjar ett mer hållbart arbetsliv kräver både forskning av hög kvalitet och att forskningsresultaten sprids till och används på arbetsplatserna. Fler satsningar på utvärdering, forskning och statistik på arbetsmiljöområdet behövs. Ökad kunskap om och förståelse för de ofta komplexa sambanden mellan arbetsmiljö och hälsa är nödvändiga för att uppnå ett hållbart arbetsliv. Kunskapssammanställningar och analyser bidrar till en ökad förståelse av problemen och därmed till att relevanta åtgärder kan genomföras. Arbetslivsforskning omfattas av många olika områden och discipliner. 2017 gav regeringen för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) i uppdrag att inrätta och driva ett nationellt forskningsprogram om arbetslivsforskning (S2017/03055). Forskningsprogrammet är tioårigt och har tre prioriterade områden: att skapa ett hållbart och inkluderande arbetsliv, att främja goda arbetsförhållanden och att åstadkomma ett hälsofrämjande arbetsliv. I regeringens forsknings- och innovationspolitiska proposition Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60) tillförs programmet ytterligare medel för att fortsatt prioritera såväl de forskningssatsningar som regeringen pekade ut vid programmets inrättade liksom nya utmaningar på området. Utöver programmet för arbetslivsforskning finns det flera andra satsningar i propositionen som bedöms bidra till arbetet för en god arbetsmiljö, till 2020/21:92 exempel inrättandet av ett nationellt forskningsprogram om psykisk hälsa, en satsning på forskning om prevention och folkhälsa samt en äldreforskningssatsning där frågor om kunskap inom äldreomsorgen är en prioriterad fråga. Arbetslivet ska bidra till utveckling och välbefinnande. Var och en som arbetar ska ha möjlighet till god hälsa. Att skapa friska arbetsplatser är en viktig del för att främja hälsa. Arbetsmiljön ska bidra till ett positivt utbyte i form av ett rikt arbetsinnehåll, arbetstillfredsställelse, gemenskap och personlig utveckling. Balans mellan krav och resurser, medarbetares makt och inflytande över sitt arbete, god gemenskap och stöd från chefen är några exempel på friskfaktorer i arbetet. Om arbetsmiljön inte bara är bra utan även hälsofrämjande och bidrar till produktivitet gynnar det såväl enskilda individer, företagare och verksamheter som samhället i stort. En långsiktigt god arbetsmiljö skapas genom välfungerande samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare. Företagshälsovården och dess roll i arbetsmiljöarbetet behöver utvecklas och stärkas. Det är angeläget att företagshälsovården används i större utsträckning i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Frågor om arbete på distans eller hemifrån är fortsatt aktuella. Mobbning i arbetslivet behöver motverkas. Ingen ska behöva arbeta i en miljö där kränkande särbehandling, diskriminering och trakasserier, inklusive sexuella trakasserier, förekommer. 4.1Att skapa friska arbetsplatser kan bidra till såväl hälsa som lönsamhet Sysselsättning och ekonomisk trygghet spelar en stor roll för en god, jämlik och jämställd hälsa. Arbete är för de flesta människor den viktigaste källan till försörjning och har också stor betydelse för individens möjlighet till delaktighet och inflytande i samhället. Det finns en nära koppling mellan arbete och individens hälsa och välmående. Det traditionella arbetsmiljöarbetet har i stor utsträckning fokuserat på risker och problem. Men arbetsmiljöarbetet ska inte bara skydda arbetstagare från skador och sjukdomar utan ska också vara ett hälsofrämjande arbete. Arbetsmiljön ska bidra till att skapa en god hälsa och stärka hälsan i samhället. Ett större hälsofrämjande arbete skulle kunna öka individers motivation och glädje i arbetet vilket i sin tur skulle kunna ge ökad konkurrenskraft och lönsamhet för företag och verksamheter. Arbetslivspolitiken bör därför främja ett hälsosamt arbetsliv som uppmuntrar och gör det möjligt för så många som möjligt att träda in, utvecklas och kvarstå i arbetslivet. Regeringen har gett och Myndigheten för arbetsmiljökunskap i uppdrag att sammanställa och redovisa friskfaktorer i arbetslivet (A2018/01350). Exempel på sådana faktorer är att medarbetare känner trygghet, stöd och utvecklingsmöjligheter i sitt arbete, Skr. 2020/21:92 men också möjlighet till ansvar, handlingsutrymme och medbestämmande. Ett gott ledarskap, att kommunikationen är god och att arbetsplatsen genomsyras av gemensamma värderingar är några andra exempel på friskfaktorer. Även utformning av arbetsredskap och arbetsplatser kan främja friskhet. Det finns kunskapsluckor om arbetsmiljöns positiva effekter och vad som skapar friska arbetsplatser. Forskning på området handlar främst om faktorer som ökar risk för ohälsa. Vidare saknas det också kunskap om arbetsmiljöns betydelse för produktion, tillväxt och innovation. Arbetsmiljöarbetet behöver både kunna handla om att begränsa riskerna och om att utveckla de positiva faktorerna i arbetet. Regeringen anser att arbetsmiljöaspekter som är gynnsamma ur hälsosynpunkt behöver komma mer i fokus. Arbetet med friska arbetsplatser behöver prioriteras. Företagshälsovården kan bidra i arbetet med att skapa friska arbetsplatser. Det förutsätter en företagshälsovård med god kompetensförsörjning, hög kvalitet och ett ändamålsenligt regelverk. Arbetsgivaren behöver säkerställa tillgången till företagshälsovård eller annan experthjälp. Narkotika på arbetsplatsen påverkar också arbetslivet och medför risker i arbetsmiljön, orsakar arbetsplatsolyckor, påverkar medarbetarnas psykiska och fysiska hälsa och kan orsaka situationer med hot och våld. Regeringen avser att besluta om en förnyad ANDTS-strategi (alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel). Det finns därför anledning att uppmärksamma arbetsgivarens förebyggande arbetsmiljöarbete och arbetsanpassning vid missbruk och beroende. 4.2Det systematiska arbetsmiljöarbetet är grunden till en god arbetsmiljö Ett systematiskt arbetsmiljöarbete handlar om att arbetet med arbetsmiljön ska vara en naturlig del i den dagliga verksamheten. Ett gott arbetsmiljöarbete handlar både om att begränsa riskerna och att utveckla de positiva faktorerna. Det handlar om att undersöka, åtgärda och följa upp verksamheten för att förebygga olycksfall och ohälsa, men också för att skapa en god arbetsmiljö. Arbetet omfattar alla aspekter av arbetsmiljön. Alla arbetsgivare ska arbeta med ett systematiskt arbetsmiljöarbete. Alla som arbetar har rätt till en god arbetsmiljö, oavsett arbetsplatsens storlek och formen för arbetet. Arbetsmiljölagen och föreskrifterna om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1) gäller också för studerande. Elever har från årskurs sju rätt att utse elevskyddsombud som får vara med i arbetsmiljöarbetet på skolan och studenter kan utse studerandeskyddsombud. Studenter och elever behöver få förutsättningar för en god och trygg studietid. Det är därför viktigt att elevers och studenters arbetsmiljöer beaktas och systematiskt arbetas med, såväl den fysiska som den psykosociala arbetsmiljön. Studenthälsovården har också en viktig roll att främja studenternas fysiska och psykiska hälsa. Företagen har en betydande roll på den svenska arbetsmarknaden. En klar majoritet av landets arbetstagare arbetar i en verksamhet inom den Antalet egenföretagare har ökat, liksom andelen 2020/21:92 arbetstagare som är anställda i små företag. Samtliga arbetsgivare behöver ta sitt arbetsmiljöansvar. Arbetsmiljöskyddet är en rättighet och ska vara detsamma oavsett var man arbetar. Arbetsgivare på mindre arbetsplatser har vanligtvis inte samma resurser till arbetsmiljöarbetet som en arbetsgivare på en större arbetsplats. Det kan leda till att det är svårare för mindre arbetsgivare att få en överblick över regelverk och krav som arbetsmiljölagstiftningen ställer. Regeringen anser att det måste finnas förutsättningar för alla arbetsgivare att göra rätt oavsett arbetsplatsens storlek. Minskad administration och regelbörda är viktigt för konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning i svenska företag. Arbetet med att förenkla för företag är därmed angeläget. Regler ska därför utformas på ett tydligt och enkelt sätt. har i uppgift att ta fram och tillhandahålla behovsanpassad, lättillgänglig och kvalificerad information inom sitt ansvarsområde, där de små och medelstora företagens behov särskilt ska beaktas. Myndigheten för arbetsmiljökunskap spelar också en viktig roll i att sprida kunskap om arbetsmiljö till arbetsplatserna, liksom parternas gemensamma kunskapsorganisationer. 4.3För ett välfungerande arbetsmiljöarbete är det avgörande med fungerande samverkan En fungerande samverkan har stor betydelse för hur arbetsmiljöarbetet fungerar på en arbetsplats. Enligt arbetsmiljölagen ska arbetstagaren medverka i arbetsmiljöarbetet och delta i genomförandet av de åtgärder som behövs för att åstadkomma en god arbetsmiljö. Skyddsombuden spelar en central roll i arbetsmiljöarbetet och det är angeläget att skyddsombuden får den utbildning som krävs för att kunna genomföra sitt uppdrag. Allt fler arbetstagare arbetar på arbetsplatser som saknar ett lokalt skyddsombud. Rörligheten på arbetsmarknaden och en stor ökning av företag med få anställda är två orsaker. När det inte finns en lokal skyddsorganisation är de regionala skyddsombuden viktiga. Det är angeläget att påpeka att de regionala skyddsombudens verksamhet är ett stöd till både anställda och arbetsgivare i arbetet för en bättre arbetsmiljö, i synnerhet för småföretag som oftast har sämre förutsättningar att utveckla ett lokalt arbetsmiljöarbete. När kunskap saknas i den egna organisationen är de regionala skyddsombuden, liksom företagshälsovården, en viktig resurs. har riktat ett tillkännagivande till regeringen att tillsätta en utredning för att utvärdera effekten av de regionala skyddsombudens verksamhet (bet. 2019/20:AU13, punkt 2, rskr. 2019/20:305). Regeringen avser att återkomma i denna fråga. För ett välfungerande arbetsmiljöarbete är det avgörande med en god dialog på alla nivåer. Regeringen och myndigheterna arbetar tillsammans med arbetsmarknadens parter för att skapa ramarna för en god arbetsmiljö. Det är arbetsgivarna, arbetstagarna och deras representanter som tillsammans utformar och bedriver det dagliga arbetsmiljöarbetet på de enskilda arbetsplatserna. Kunskaper om det lokala arbetsmiljöarbetet är avgörande för hur arbetsmiljökraven i praktiken kan genomföras. Arbetsmarknadens parter har samlad kompetens, branschkunskap och företräder de som ska tillämpa och använda lagstiftningen. För att ett gott arbetsmiljöarbete ska kunna bedrivas, och för att regelverket ska utformas Skr. 2020/21:92 tydligt, enkelt och förståeligt, anser regeringen att samverkan mellan arbetsmiljömyndigheterna och arbetsmarknadens parter behöver prioriteras och utvecklas. Regeringen har tydliggjort i och Myndigheten för arbetsmiljökunskaps instruktioner hur de ska arbeta tillsammans med arbetsmarknadens parter. 4.4Utvecklingen går mot ett mer flexibelt arbetsliv I vissa delar av arbetslivet suddas gränserna ut för när och var arbete kan utföras. Det ska råda förutsättningar för en god arbetsmiljö även i ett flexibelt arbetsliv. Under pandemin har frågor om distansarbete och arbete hemifrån aktualiserats för vissa grupper av arbetstagare. Frågor om när och var vi arbetar kommer sannolikt att fortsätta påverka arbetslivet framöver. Arbete hemifrån och på distans skapar både möjligheter och utmaningar i arbetslivet. Digitalisering och arbete på distans är inte nya fenomen. har nya sätt att organisera arbetet gjort att fler arbeten kan utföras utan tidsmässiga, rumsliga eller organisatoriska gränser. De förändringar som pågår i delar av arbetslivet påverkar både arbetslivets struktur och innehåll, liksom arbetstagares förutsättningar och villkor. För många skapar flexibiliteten i var och när arbete utförs bättre förutsättningar att kombinera arbetsliv och privatliv. riskerar privatliv och arbetsliv att flyta ihop när rum och platser som var reserverade för privatliv nu också används för arbete. Var och när arbete utförs påverkar också andra områden. Till exempel kan frågor om gestaltning av bostäder få ytterligare betydelse utifrån att ännu fler nu har hemmet som en arbetsplats. De anställdas möjligheter att arbeta självständigt och ta ett yrkesmässigt ansvar kan ha stor betydelse för arbetstillfredsställelsen. Ett flexibelt arbetsliv kan därför ha relevans för hur nöjd arbetstagaren är med arbetet. Självständighet och ansvar ger även förutsättningar för att anställda ska kunna delta aktivt i arbetsmiljöarbetet. En del upplever dock att ett mer digitalt arbete drar upp arbetstempot och leder till ökad stress. Vidare kan arbete hemifrån leda till färre sociala kontakter och mer isolering. När allt fler arbetar hemifrån och från tillfälliga kontorslösningar ökar också risken för olika typer av belastningsbesvär. Frågor om belastningsbesvär är därför viktig att beakta i arbetsmiljöarbetet till följd av pandemin. En annan viktig fråga är hur skyddsombuden ska ha möjlighet att utföra sina uppdrag på distans. Ett mer flexibelt arbetsliv innebär utmaningar även för chefer när det gäller att leda och fördela arbete som utförs på en mängd olika platser. Arbetsgivarens möjligheter och förutsättningar att se, hantera och åtgärda problem i arbetsmiljön kan också vara begränsade. Arbetsgivaren är ansvarig för arbetstagarnas arbetsmiljö. Det gäller även när arbetstagare arbetar hemifrån eller på distans. råder inte arbetsgivaren över arbetsplatsen när den är i någons privata hem. Med fler som arbetar hemifrån finns det därför ett behov av att analysera hur det påverkar arbetstagarnas arbetsmiljö. Det är viktigt att det råder förutsättningar för en god arbetsmiljö även vid distansarbete och arbete hemifrån. 2020/21:92 arbetsgivaren inte råder över arbetsplatsen ska ansvarsfördelningen mellan olika aktörer vara tydlig. Regeringen anser att frågor kopplade till det digitala och flexibla arbetslivet är fortsatt aktuella för det kommande arbetsmiljöarbetet. När fler arbetar hemifrån behöver arbetsmiljön belysas ur perspektivet att arbetsplatsen är rörlig liksom vilka konsekvenser en dålig utformning av arbetsplatser får för enskilda individer, både utifrån fysiska och psykosociala aspekter. Regeringen har beslutat att ge Myndigheten för arbetsmiljökunskap i uppdrag att kartlägga och analysera förutsättningar som finns för arbete hemifrån under pandemin, samt kartlägga och analysera hur arbete hemifrån påverkar arbetstagarnas arbetsmiljö (A2020/02549). Vidare vägledning behövs om hur arbetsgivaren kan leva upp till arbetsmiljöansvaret även i en arbetsmiljö i hemmet, samt hur digitala verktyg påverkar arbetsmiljön. 4.5Det blir allt viktigare att belysa hur den kognitiva arbetsmiljön påverkar oss Arbetslivet och sättet att arbeta på har förändrats . Dagens arbetsliv ställer allt större krav på kognitiva förmågor. Vi arbetar alltmer med information. Inte bara i tjänstemannayrken, utan även inom till exempel industri, hantverk och sjukvård.