prop · H803101 · 2021-04-15 00:00:00 — uppgick det faktiska underskottet i budgeten till medan det underliggande underskottet var . Negativa engångseffekter bidrog alltså till att försvaga saldot kraftigt. Det beror på att de flesta av de åtgärder som har satts in för att mildra de ekonomiska effekterna med anledning av spridningen av covid-19 är tillfälliga. var nettot av engångseffekterna i stället positivt. Det faktiska saldot då var ett överskott på , vilket innefattade engångseffekter på sammanlagt . Det berodde främst på att återbetalade delar av de lån som tagits upp för att förstärka valutareserven. Det vanligaste är att engångs- effekterna är positiva, men vissa år dominerar negativa effekter. –2020 var engångseffekterna i genomsnitt . Tabell 2.136 Budgetens faktiska saldo, engångseffekter m.m. och underliggande saldo 2016–2020 Engångseffekterna 2020 försvagade saldot med . Större poster kommenteras i detta avsnitt liksom under respektive inkomst- och utgiftsområde (avsnitt 2.4 och 2.6). På budgetens inkomstsida dominerade negativa engångseffekter 2020. Det var främst åtgärder för att lindra effekterna av spridningen av covid-19 i form av tillfälliga anstånd med skatteinbetalningar och tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter. Åtgärder med anledning av spridningen av covid-19 har medfört mycket stora negativa engångseffekter på budgetens utgiftssida. För att mildra de ekonomiska effekterna har omfattande stöd och stimulanser införts. Det handlar bl.a. om stöd till korttidspermitteringar, omställningsstöd, att staten tar över arbetsgivarnas sjuklöne- kostnader, tillfällig rabatt för hyreskostnader, höjda generella statsbidrag till kommunerna, slopad karensdag samt höjd ersättning i arbetslöshetsförsäkringen. Spridningen av covid-19 har också inneburit negativa engångseffekter på netto- utlåningen. AB har efter beslut om en utökad låneram lånat upp hos , vilket påverkat budgetsaldot negativt. En positiv engångseffekt var att minskade sina investeringslån med . En del av ålderspensionsavgiften inbetalas som premiepensionsavgift till konto i . Inflödet inkluderar regleringar vilka varierar mellan åren. Medlen placeras tillfälligt på kontot eller i obligationer i avvaktan på att pensionsrätten fastställs. Året efter intjänandeåret, , utbetalas premiepensionsmedel (inkl. avkastning) till pensions- spararnas valda fonder. Inbetalning av premiepensionsavgifter uppgick till drygt 2020 och utbetalning av premiepensionsmedel till strax under Myndighetens övriga tillfälliga förvaltning av premie-pensions- medel medförde en ökad behållning på kontot med . Det finns också ett konto för handel med fondandelar inom premie- pensionssystemet. Detta konto medförde en temporär minskning av nettoutlåningen med . Under posten Övrigt, netto (-3,) ingår nettoutlåning till övriga myndigheter, bolag och affärsverk. Tabell 2.137 Vissa större engångsposters påverkan på statens budget 2020 och 2019 Tillfälligt anstånd med skatteinbetalningar , inleverans av överskott Kapitaltillskott AIIB, Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar Tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag Tillfälligt höjd arbetslöshetsersättning (nettoeffekt) Ersättning för sjuklönekostnader (nettoeffekt) Ersättning för karensavdrag (nettoeffekt) Förebyggande sjukpenning (nettoeffekt) Stöd till idrott & kultur Merkostnader till kommuner och regioner för covid-19 Statsbidrag till följd av covid-19 Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden Kompensation till kommunerna för minskat skatteunderlag Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik Övrig tillfällig förvaltning av premiepensionsmedel i RGK , handel med fondandelar inom PPS 2.8Realekonomisk fördelning av anslagen i statens budget Vid analys av och information om statens budgets storlek och påverkan på samhälls- ekonomin fördelas utgifterna även på ett annat sätt än efter utgiftsområden och anslag. En sådan fördelning är den realekonomiska fördelningen, som baseras på nationalräkenskapernas definitioner. För att skapa jämförbarhet med andra länder upprättas nationalräkenskaperna enligt internationella principer och riktlinjer, som bl.a. EU har utarbetat. Den realekonomiska fördelningen av utgifterna som redovisas här är transfereringar, konsumtion, investeringar, räntor och finansiella transaktioner, se fördelningen i diagram 2.2. Diagram 2.2 Utgifterna i statens budget, realekonomiskt fördelade Tabell 2.138 Realekonomisk fördelning av anslagen i statens budget 2019– Löner inklusive sociala avgifter -1,1 -12,0 -12,0 Den realekonomiska fördelningen av anslagsutfall baseras på myndigheternas redovisning, men måste på övergripande nivå kompletteras med förenklingar och schabloner. Detta innebär att den realekonomiska fördelningen av ett visst anslag inte är exakt. Den fördelning som redovisas här innehåller därför en viss osäkerhet. Den realekonomiska fördelningen ger en kompletterande bild av hur anslagen i statens budget använts. Transfereringar är inkomstöverföringar, dvs. till stor del utbetalningar av bidrag från staten t.ex. hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. Som transfereringar räknas t.ex. sjukpenning och barnbidrag men även internationellt bistånd och avgift till EU. Syftet med transfereringar är att omfördela inkomster mellan olika grupper i samhället, mellan olika regioner i landet eller till internationell verksamhet. Transfereringarna utgjorde av utgifterna inom budgetens utgiftsområden . Utgifter för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd samt ersättning för karensavdrag bidrog till att transfereringar till hushåll ökade Hushåll fick av de totala transfereringarna. Transfereringarna till hushåll ökade med totalt (8,) jämfört med . Transfereringar till hushåll från anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppgick till , vilket är en minskning med (2,) jämfört med . Det beror framför allt på att färre personer får assistansersättning. hade 7 960 män och 6 570 kvinnor assistansersättning, totalt 14 530 personer. Det är en minskning jämfört med föregående år. Transfereringar till hushåll från anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning uppgick till , vilket är en ökning med (11,) jämfört med . Det beror främst på utgifter gällande ersättning för karensavdrag och viss förebyggande ersättning till riskgrupper. Ersättningarna infördes för att hantera effekterna av spridningen av covid-19. Transfereringar till hushåll från anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning uppgick till . Det är en minskning med (3,) jämfört med . Det beror främst på att färre personer fick sjuk- ersättning jämfört med föregående år. Minskningen beror på att antalet personer som lämnat förmånen till följd av att de fyllt 65 är högre än antalet nybeviljade sjuk- ersättningar. Transfereringar till hushåll från anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom uppgick till , vilket är en ökning med (9,) jämfört med . Ökningen beror på att grundnivån för garantipension höjdes med ca 2020 och att fler personer fick garantipension. ålderspensionärer hade garantipension vid utgången av 2020, vilket är ca 39 000 fler än föregående år. Transfereringar till hushåll från anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer inom utgifts- område 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom uppgick till , vilket är en ökning med (13,) jämfört med . Det beror på att nivåerna för bostadstillägg höjdes 2020. var det genomsnittliga årsbeloppet , vilket är en ökning med jämfört med . Transfereringar till hushåll från anslaget 1:2 Föräldraförsäkring inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn uppgick till . Det är en ökning med (2,) . Det beror framför allt på ökade utgifter för tillfällig föräldrapenning. Den främsta orsaken till ökningen är rekommendationer på grund av covid-19. Rekommenda- tionerna innebär att barn ska stanna hemma från förskola och skola även vid milda symptom. Transfereringar till hushåll från anslaget 1:8 Bostadsbidrag inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn uppgick till , vilket är en ökning med (14,) jämfört med . Det beror främst på införandet av ett tillfälligt tilläggsbidrag i syfte att stötta ekonomiskt utsatta barnhushåll som fått sänkta disponibla inkomster på grund av spridningen av covid- 19. Bidraget utbetalades och uppgick till av utbetalat ordinarie preliminärt bostadsbidrag. Transfereringarna till hushåll från anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ökade med (53,). Det beror i första hand på att utgifterna för bidrag till arbetslöshetsersättning ökade. Dessutom blev utgifterna för aktivitetsstöd högre än föregående år. var arbetslösheten i genomsnitt för personer i åldern 15–, vilket var en ökning jämfört med . Den ökade arbetslösheten har medfört högre utgifter då fler arbetslösa får ersättning. Utgifterna har också ökat på grund av ändrade regler för inträde i arbets- löshetskassorna samt tillfälligt höjd taknivå för inkomstrelaterad arbetslöshets- ersättning. Den högre arbetslösheten medförde fler deltagare i arbetsmarknads- politiska program och insatser vilket ökade utgifterna för aktivitetsstöd. Utgifterna ökade även på grund av tillfälligt höjd taknivå för inkomstrelaterad ersättning. Transfereringarna till hushåll från anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv minskade med (56,). Det lägre utfallet beror främst på att covid-19 begränsat möjligheterna för arbetsgivare att ta emot arbetssökande för arbetsplats- förlagda aktiviteter och subventionerade anställningar. Vidare har Arbetsförmedlingen prioriterat inskrivning och planeringssamtal för det ökade antalet nyinskrivna arbets- lösa, vilket medfört minskad kapacitet för myndigheten att erbjuda program och insatser till arbetssökande. Transfereringar till hushåll från anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning inom utgifts- område 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev , vilket är (44,) högre än 2019. Spridningen av covid-19 har medfört att fler anställda påverkats av konkurser och rekonstruktioner jämfört med föregående år. Antalet anställda berörda av konkurser uppgick till totalt 23 953 personer , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Lönegaranti kan även betalas ut när en arbetsgivare har beviljats företagsrekonstruktion. Antalet anställda som är berörda av offentliga ackord, ett särskilt förfarande vid företagsrekonstruktion, uppgick till 9 902 personer, vilket är en ökning jämfört med . Transfereringarna till hushåll från anslaget 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv uppgick till Det är en minskning med (35,) . Det beror på att antalet deltagare i etableringsuppdraget blivit färre jämfört med föregående år. Jämfört med 2019 minskade antalet genomsnittliga deltagare . Transfereringarna till hushåll från anslaget 1:2 Studiemedel inom utgiftsområde 15 Studiestöd ökade med (13,). Det är främst de generella bidragen som har ökat, vilket huvudsakligen beror på att antalet studenter har ökat men även på att bidragsbeloppet har höjts. Transfereringar till hushåll från anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppgick till , vilket är en ökning med (932,) jämfört med . Det beror på utbetalningar av stöd till bl.a. Stiftelsen och konstnärer för att mildra de ekonomiska konsekvenserna med anledning av spridningen av covid-19. Transfereringar till hushåll från anslaget 13:1 Stöd till idrotten inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppgick till , vilket är en ökning med (77,) jämfört med . Det beror på ökade bidrag till för att lindra de ekonomiska effekterna av spridningen av covid-19 för idrottsverksamhet m.m. Transfereringar till hushåll från anslaget 1:8 Klimatbonus inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppgick till , vilket är en ökning med (62,) jämfört med . Klimatbonusen ingår i bonus– malus-systemet som innebär att miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället med en bonus, medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt. Ökningen beror på att fler bilar blev berättigade till bonus. utbetalades bonuspremier för 57 137 fordon, vilket är 22 701 fordon fler än 2019. Transfereringarna till hushåll från anslaget 1:7 Energiteknik inom utgiftsområde 21 Energi ökade med . Jämförelsen mellan åren påverkas av att regeringen har beslutat om ändrade grunder för redovisning mot anslaget, vilket gav ett negativt anslagsutfall men ett positivt utfall . Transfereringar till hushåll från anslaget 1:22 Stöd vid korttidsarbete inom utgiftsområde 24 Näringsliv uppgick till . Anslaget uppfördes på statens budget 2020 för att dämpa de negativa konsekvenserna för näringsliv och sysselsättning till följd av spridningen av covid-19. Utgifterna avser utbetalning av tidsbegränsat stöd till arbetsgivare i enlighet med lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete. Arbetsgivare som hör till hushållssektorn kan t.ex. vara fritids- och idrottsorganisationer, handikapporganisationer, lottakårer, politiska partier, fackföreningar, kulturella föreningar, kyrkor eller religiösa samfund eller välgörenhets- och hjälporganisationer. Transfereringar till kommunsektorn ökade väsentligt på grund av åtgärder för att hantera konsekvenserna av covid-19 Den kommunala sektorn omfattar kommuner, regioner och kommunalförbund. fick kommunsektorn av de totala transfereringarna och var därmed den näst största mottagaren av transfereringar. Transfereringarna till kommunsektorn ökade med (28,) jämfört med . Transfereringarna till kommuner från anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader inom utgiftsområde 8 Migration minskade med (29,). Det beror på att det genomsnittliga antalet inskrivna i mottagnings- system minskat . Det lägre antalet inskrivna medförde bl.a. att placeringskostnader för ensamkommande barn och unga minskade med , ersättningar för skolkostnader med och ersättningar enligt sjukvårdsförordningen med . Transfereringarna till kommuner och regioner från anslaget 1:5 Bidrag för läkemedels- förmånerna inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökade med (5,). De ökade kostnaderna för läkemedelsförmånerna avser bl.a. användandet av cancerläkemedel, både till följd av nya läkemedel och att befolkningen ökar i åldersgrupper där förekomsten av cancer är relativt hög. Dess- utom ökar användandet av blodproppsförebyggande läkemedel samt blodglukos- sänkande läkemedel som inte är insuliner. Spridningen av covid-19 har haft en liten effekt på förmånskostnaderna. Transfereringarna till kommuner och regioner från anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppgick till Det är en ökning med (194,) . Det beror framför allt på att anslaget har finansierat olika åtgärder för att minska spridningen av covid-19. Åtgärderna beskrivs närmare i avsnitt 2.6.9 Utgifts- område 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Transfereringarna till kommuner och regioner från anslaget 1:11 Insatser för ökad tillgänglighet inom hälso- och sjukvården inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev , vilket är en ökning med (79,) . Ökningen avser statsbidrag till regioner för att öka tillgängligheten i hälso- och sjukvården. Regionerna får statsbidrag i relation till vissa prestationer i syfte att korta vårdköerna. Transfereringarna till kommuner och regioner från anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning ökade med . Det beror på tillfälliga bestämmelser som infördes i samband med utbrottet av covid-19 och som innebär att staten i utökad omfattning ska ersätta arbetsgivarnas kostnader för sjuklön och att något läkarintyg inte behöver ges in . har arbetsgivare fått ersättning för hela sjuklönekostnaden. har ersättningen till arbetsgivare beräknats enligt olika procentsatser beroende på sjuklönekostnadens storlek. Transfereringar till kommuner från anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering minskade med (40,). Det beror på att det genomsnittliga antalet mottagna personer som kommunerna får ersättning för minskade . Enbart det genomsnittliga antalet ensamkommande barn och unga minskade . Transfereringar till kommuner och regioner från anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning minskade med (14,). Det beror främst på att 2019 var som statsbidrag betalades ut för personal på fritidshem enligt förordningen (2015:215) om statsbidrag för lågstadiet i och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning. Transfereringar till kommuner och regioner från anslaget 1:11 Fler anställda i lågstadiet inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning minskade med (50,). Det beror på att satsningen Statsbidrag för lågstadiet i har upphört och i någon mån ersatts av satsningar som finansieras av anslaget 1:16 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Transfereringarna till kommuner och regioner från anslaget 1:16 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning uppgick till . Det är en ökning med (39,) . Ökningen förklaras av satsningar i syfte att stärka lik- värdigheten och kunskapsutvecklingen i förskoleklass, och fritids- hemmet. Transfereringar till kommuner och regioner från det nya anslaget 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik inom utgiftsområde 22 Kommunikationer uppgick till . Anslaget har använts för statsbidrag till kollektivtrafik som organiseras av regionala kollektivtrafikmyndigheter som ersättning för minskade biljettintäkter till följd av spridningen av covid-19. Transfereringar till kommuner från anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökade med (9,). Ökningen beror bl.a. på att anslaget tillfördes för att kompensera kommuner och regioner för det intäktsbortfall som förslaget om förhöjt grundavdrag för pensionärer medför. Vidare tillfördes i form generella tillskott. Anslaget tillfördes även till följd av en stegvis överföring av medel från anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen som aviserades i budgetpropositionen . Transfereringar till kommuner från anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner minskade därför med (40,). Anslaget 1:5 Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner uppfördes på statens budget 2020. Trans- fereringarna till kommunsektorn från anslaget uppgick till , varav utbetalades för att stödja kommuner och regioner i samband med konsekvenserna av covid-19. Vidare utbetalades som generella stöd för att stärka välfärden. Stöd vid korttidsarbete och ersättning för höga sjuklönekostnader bidrog till väsentlig ökning av transfereringarna till företagssektorn Företagssektorn fick av de totala transfereringarna 2020. Trans- fereringarna till företagssektorn ökade med (101,) jämfört med . Transfereringarna till företagssektorn från anslaget 8:1 Mediestöd inom utgiftsområde 1 uppgick till . Det är en ökning med (128,) . Det beror främst på införandet av ett nytt stöd för redaktionell verksamhet. Vidare ökade utgifterna för driftstöd till dagstidningar samt stöd för lokal journalistik i områden som saknar eller har svag bevakning. Transfereringarna till företagssektorn från anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklöne- kostnader inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions- nedsättning uppgick till . Det är en ökning med 9 004 miljoner kronor (825,) . Det beror på tillfälliga bestämmelser som infördes till följd av spridningen av covid-19 och som innebär att staten i utökad omfattning ska ersätta arbetsgivarnas kostnader för sjuklön och att något läkarintyg inte behöver ges in . har arbetsgivare fått ersättning för hela sjuklönekostnaden. har ersättningen till arbetsgivare beräknats enligt olika procentsatser beroende på sjuklönekostnadens storlek. Transfereringarna till företagssektorn från anslaget 1:12 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbets- liv uppgick till . Det är en minskning med (29,) . Spridningen av covid-19 och den försämrade arbets- marknaden har medfört försämrade möjligheter för Arbetsförmedlingen att få till stånd nya nystartsjobb och förlänga befintliga nystartsjobb. Antalet personer med nystartsjobb uppgick i genomsnitt till 24 930 personer , vilket är en minskning jämfört med . Transfereringarna till företagssektorn från anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppgick till . Det är en ökning med (1 ) . Det beror främst på att kris- stöd har betalats ut till kulturverksamheter, framför allt inom musik och scenkonst, för att mildra de ekonomiska konsekvenserna med anledning av spridningen av covid-19. Transfereringar till företagssektorn från anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel minskade med (34,) . Det beror framför allt på att stöd på med anledning av torkan 2018 betalades ut , vilket påverkar jämförelsen mellan åren. Att utfallet blev lägre beror i övrigt på programändring inom landsbygdsprogrammet som innebar att EU:s medfinansiering ökat för dessa stödåtgärder. Inom utgiftsområde 24 Näringsliv uppfördes fyra nya anslag i statens budget i syfte att hantera negativa effekter på företagande och sysselsättning till följd av covid-19. Jämfört med ökade därför transfereringar till företagssektorn med totalt fördelat på anslagen 1:22 Stöd vid korttidsarbete (), 1:23 Tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag (), 1:24 Omställningsstöd () samt 1:25 Stöd till enskilda näringsidkare Högre EU-avgift samt bistånd medförde ökade transfereringar till internationell verksamhet. Av de totala transfereringarna gick till internationell verksamhet. Transfereringarna till internationell verksamhet ökade med (13,) jämfört med . Transfereringarna från anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen ökade med (25,). Det beror främst på att den avgiftsdel som är baserad på bruttonationalinkomsten (BNI) blev högre. Jämfört med föregående år ökade transfereringarna till internationell verksamhet från anslaget 1:1 Biståndsverksamhet inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd med (2,). Det är framför allt utbetalningar till multilaterala och internationella organisationer och fonder, humanitära insatser samt utbetalningar av strategiskt inriktade bidrag som ökat . Statlig konsumtion är förbrukning av resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror, inköp av varor och tjänster, underhåll och reparationer. I begreppet konsumtion ingår även myndigheternas köp av varor och tjänster som produceras utanför staten och som levereras direkt till hushållen (sociala naturaförmåner). Det gäller t.ex. statens utgifter för köp av arbetsmarknads- utbildning och privat tandläkarvård. Utgifterna för konsumtion uppgick av utgifterna inom budgetens utgiftsområden.