prop · H9031d22 · 2021-09-20 00:00:00 — Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2022 för att projekt- kostnader som framförallt är oberoende av ansökningsvolymer föreslås finansieras från förvaltningsanslaget samt för att möjliggöra bättre utväxling av forskningsanslaget genom att stärka myndighetens arbete med framförallt digitalisering och internationellt samarbete. Anslaget beräknas ökas med för samma ändamål. Anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggnad: Forskning föreslås minska för att finansiera denna ökning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggnad . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 20 4.6.22:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggnad: Forskning Tabell 4.5 Anslagsutveckling 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för stöd till forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande. Anslaget får också användas till projektrelaterade kostnader (utvärderingar, beredningsarbetet, vissa resor och seminarier samt informationsinsatser). Skälen för regeringens förslag Tabell 4.6 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2022 för att finansiera ökningen på anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggnad. Minskningen är framförallt en överföring av utgifter för projekt- relaterade kostnader samt en viss ökning för att möjliggöra att myndigheten kan få större utväxling på forskningsanslaget genom arbete med digitalisering och internationellt samarbete. Anslaget beräknas minskas med 34 miljoner konor för samma ändamål. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggnad: Forskning . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 –2028. Skälen för regeringens förslag: Huvuddelen av de forskningsprojekt som Formas finansierar är fleråriga. För att underlätta planeringen och kunna teckna avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att fatta beslut som medför åtaganden . Bemyndigandet föreslås vara oförändrat jämfört med . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 –2028. Tabell 4.7 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning -1 001 000 -1 114 201 -1 100 000 De klimatpolitiska målen...................................................................................... 1.2.1 Det långsiktiga målet till 2045 ............................................................... 1.2.2 Etappmål till 2020, 2030 och 2040 ....................................................... Klimatredovisningens innehåll och disposition................................................ Utsläppsutvecklingen inom EU ETS ................................................................. 2.2.1 Industrin inom EU ETS......................................................................... 2.2.2 El- och fjärrvärmeproduktion inom EU ETS .................................... Utsläppsutveckling inom inrikes transporter (exklusive inrikes flyg)............ Utsläppsutveckling inom den icke-handlande sektorn .................................. 2.4.3 Industri samt el- och fjärrvärmeproduktion utanför EU ETS....... Bostäder och lokaler.............................................................................. Produktanvändning och övrigt............................................................ Utveckling av utsläpp som inte ingår i etappmålen........................................ 2.5.1 Utsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) .................................... 2.5.2 Utsläpp från flyg och sjöfart ................................................................ 3 Beslut och dess effekter på växthusgasutsläppen....................................................... Beslut relaterade till EU ETS............................................................................. El och fjärrvärme................................................................................... Beslut relaterade till inrikes transporter ........................................................... 3.2.1Reduktionsnivåerna inom reduktionsplikten höjs successivt till 3.2.2Fortsatt skattebefrielse för rena och höginblandade biodrivmedel 3.2.3Tillfällig förlängning av stödet till biogasproduktion för fordonsgas 3.2.4Stöd till regionala elektrifieringspiloter med ladd- och tankinfrastruktur för tunga fordon ..................................................... 3.2.5 Förstärkt och förenklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet.... Pausad BNP-indexering av skatten på bensin och diesel................ Tvåårig satsning för att stimulera ökad och säker cykling .............. 3.2.8En tillfällig förstärkning av stadsmiljöavtalen görs med särskilt fokus på cykling ..................................................................................... 3.2.9Upphandling av nattågstrafik för internationella Förlängning och vidareutveckling av miljökompensationen för godstransporter på järnväg i .................................................. Skärpt miljöbilsdefinition och ändrade miljökrav för myndigheters Justerad beräkning av bilförmån ......................................................... Beslut relaterade till den icke-handlande sektorn exklusive transporter ..... Bostäder och lokaler.............................................................................. Sammanfattning av kvantifierade effektbedömningar................................... Kvalitativa effekter av regeringens beslut och aviserade förslag.... 4 Scenarier och utsläppsgap i förhållande till etappmålen ........................................... Det långsiktiga etappmålet till 2045 – hela ekonomin................................... Utsläppsgap till 2020 – icke-handlande sektorn (ESD)................................. Utsläppsgap till 2030 – icke-handlande sektorn (ESR) ................................. Utsläppsgap till 2040 – icke-handlande sektorn (ESR) ................................. Etappmålet 2030 – inrikes transporter............................................................. Scenarier för den handlande sektorn................................................................ 5 Ytterligare åtgärder och aviserad politik som har potential att sluta utsläppsgapet 5.1.1 Aviseringar i budgetpropositionen 2022 och höständringsbudgeten 5.1.2 Effekter av några reformer i denna proposition .............................. Den klimatpolitiska handlingsplanen genomförs ........................................... Klimatkollegiet stärker arbetet för att nå klimatmålen .................................. Utredningar och uppdrag ger underlag för kommande beslut..................... 6 Kompletterande åtgärder ............................................................................................... 7 Klimatpolitiska rådets rapport ............................................................................. Bedömningar och rekommendationer ............................................................. beslutade om ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320) som omfattar nya klimatmål, en klimatlag och inrättandet av ett klimatpolitiskt råd. Enligt klimatlagen (2017:720) ska regeringen presentera en klimatredovisning i budgetpropositionen. Det svenska klimatarbetet ska bidra till att nå generationsmålet, målen för hållbar utveckling inom Agenda 2030 och miljökvalitetsmålen inom miljömålssystemet. Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan beskrivs som att halten av växthusgaser i atmosfären ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig, i enlighet med om klimat- förändring. har vidare beslutat att miljökvalitetsmålets innebörd, dess så kallade precisering, ligger i linje med temperaturmål. Enligt preciseringen ska den globala uppvärmningen hållas långt och ansträngningar göras för att hålla ökningen jämfört med förindustriell nivå. Regeringen verkar för att genomförandet av ska leda till att det internationella klimatarbetet stärks, för att begränsa den globala temperaturökningen till . har inom ramen för det klimatpolitiska ramverket och miljö- målssystemet antagit ett långsiktigt mål samt flera etappmål. Utsläppen som ingår i målen definieras i enlighet med IPCC:s riktlinjer när det gäller till exempel vilka växthusgaser som ingår eller på vilket sätt de ska beräknas, samt utifrån vilken EU- lagstiftning de tillhör: EU:s ansvarsfördelningsförordning (ESR), EU:s utsläpps- handelssystem (EU ETS) eller förordningen om utsläpp och upptag från mark- användning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF). Utsläppen avser territoriella utsläpp, dvs. de utsläpp som sker inom territorium. 1.2.1Det långsiktiga målet till 2045 Det långsiktiga målet innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Målet innebär att utsläppen av växthusgaser från svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . Avskiljning och lagring av koldioxid av fossilt ursprung (CCS) där andra åtgärder saknas, får räknas av mot målet. Utsläppen från elproduktion, uppvärmning och avkylning samt transportsektorn och arbetsmaskiner behöver i princip komma ner till noll . Så kallade kompletterande åtgärder kan användas för att få ned utsläppen till nettonoll och kompensera för möjliga kvar- varande utsläpp . Därefter är kompletterande åtgärder nödvändiga för att nå nettonegativa utsläpp. 1.2.2Etappmål till 2020, 2030 och 2040 Etappmålen på vägen mot det långsiktiga målet omfattar utsläpp av växthusgaser i den så kallade icke-handlande sektorn (ESD , därefter ESR), det vill säga de utsläpp som inte ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS). I icke- handlande sektorn ingår framförallt utsläpp från inrikes transporter och jordbruket. –Utsläppen bör vara lägre än utsläppen . –Utsläppen bör vara lägre än utsläppen . –Utsläppen bör vara lägre än utsläppen . Till 2030 finns även ett sektorspecifikt etappmål som lyder: –Utsläppen från inrikes transporter, förutom inrikes flyg, ska minska med jämfört med . Utsläpp av växthusgaser i som omfattas av EU ETS är inte inkluderade i etappmålen men ingår i det långsiktiga klimatmålet till 2045. Det långsiktiga utsläppsmålet förutsätter höjda ambitioner inom EU ETS. Utsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) ingår inte direkt, vare sig i etappmålen eller i det långsiktiga klimatmålet till 2045. Däremot kan ett eventuellt sammantaget ökat nettoupptag inom LULUCF tillgodoräknas som en kompletterande åtgärd, se avsnitt 1.2.3. Etappmålet till 2020 antogs av 2009 i och med behandlingen av propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:162). Övriga mål antogs 2017 av som en del av det klimatpolitiska ramverket. För att nå det långsiktiga målet till 2045 och etappmålen får kompletterande åtgärder tillgodoräknas i enlighet med internationellt beslutade regler. Sådana åtgärder får användas för att klara högst för etappmålet till 2030, för etappmålet till för det lång- siktiga målet till 2045. Kompletterande åtgärder behövs också för att nå negativa nettoutsläpp . Som kompletterande åtgärder får framförallt räknas: –ökat nettoupptag av växthusgaser i skog och mark, –avskiljning och lagring av koldioxid med biogent ursprung, så kallad bio-CCS, –verifierade utsläppsminskningar genom investeringar i andra länder. Diagram 1.1 Utsläpp av växthusgaser i –2019 och etappmålen för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, med och utan full användning av kompletterande åtgärder 10transporters del av ESR Etappmål inkl. kompl. åtgärder Etappmål exkl. kompl. Anm.: För etappmålen , 2040 och det långsiktiga målet 2045 kan kompletterande åtgärder användas. Etappmål exklusive kompletterande åtgärder i grafen syftar till att visa skillnaden i nödvändiga utsläppsminskningar i vid inget och fullt utnyttjande av kompletterande åtgärder. För etappmålet 2020 avser kompletterande åtgärder endast investeringar i andra EU-länder eller flexibla mekanismer som mekanismen för ren utveckling (CDM) (prop. 2008/09:162). 1.3Klimatredovisningens innehåll och disposition Enligt 4 § klimatlagen (2017:720) ska klimatredovisningen omfatta: 1.en redovisning av utsläppsutvecklingen, 2.en redovisning av de viktigaste besluten inom klimatpolitiken och vad de besluten kan betyda för utvecklingen av växthusgasutsläppen, och 3.en bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder och när och hur beslut om sådana åtgärder i så fall kan fattas. Strukturen i denna klimatredovisning följer i huvudsak klimatlagens krav på innehåll. Avsnitt 2 redogör för utsläppsutvecklingen i och för de sektorer som ingår i etappmålen. I avsnitt3 redogörs för viktiga beslutade styrmedel och förändringar av styrmedel inom klimatpolitiken samt en bedömning av dess effekter på växthusgasutsläppen. Avsnitt 4 visar scenarier för hur utsläppen utvecklas mot etappmålen 2030, 2040 och 2045 till följd av beslutade styrmedel, utsläppsgap i förhållande till de klimatpolitiska målen samt en bedömning av om det finns behov av ytterligare åtgärder. I avsnitt 5 redogörs för ytterligare åtgärder och aviserad politik som har potential att sluta utsläppsgapet. I avsnitt 6 beskrivs de viktigaste besluten som har tagits inom området ”kompletterande åtgärder”. I avsnitt7 sammanfattas och kommenteras de bedömningar som presenterats i Klimatpolitiska rådets rapport . Klimatredovisningen har tagits fram med stöd av underlag som har lämnat till regeringen . De redogörelser över utsläppsutvecklingen som lämnas i detta avsnitt baseras på officiell slutlig utsläppsstatistik till och med och delvis på preliminär statistik . Slutlig statistik presenteras . territoriella utsläpp av växthusgaser (utsläpp som skett inom gränser) uppgick till koldioxidekvivalenter 2019. Ungefär en tredjedel av utsläppen kommer från inrikes transporter, en tredjedel från industrin och en tredjedel från andra sektorer, framförallt jordbruket, el- och fjärrvärmeproduktion samt arbetsmaskiner. De territoriella utsläppen har minskat . Jämfört med 2018 har utsläppen minskat med . Enligt preliminär statistik från minskade utsläppen med jämfört med . Den påverkan som covid-19-pandemin hade på vårt samhälle är en betydande orsak till den stora minskningen, exempelvis på grund av minskat resande. De största bidragen till utsläppsminskningarna kommer från uppvärmning av bostäder och lokaler. De främsta åtgärderna som har bidragit till detta är ut- byggnaden av fjärrvärmenäten och den följande övergången från oljeeldade värme- pannor till både el- och fjärrvärme samt ökad användning av biobaserade bränslen i fjärrvärmesektorn. Utsläppen från avfallssektorn har minskat stadigt , fram- förallt till följd av mindre deponering. Inom el och fjärrvärme samt massa- och pappersindustrin har utsläppen minskat på grund av en snabb övergång till förbränning av avfall och biobränslen. Industrins utsläpp påverkas av konjunkturen men har minskat sedan finanskrisen . En del av kvarvarande utsläpp är svåra att minska då det innebär att produktionsprocesser behöver bytas ut till nya oprövade tekniker. Effektivare fordon och en ökad användning av biodrivmedel har bidragit till minskade utsläpp från inrikes transporter. Diagram 2.1 Utsläpp av växthusgaser i –2019 fördelat per sektor 2.2Utsläppsutvecklingen inom EU ETS EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS) omfattar utsläpp från industrin, el- och värmesektorn, och flyg mellan destinationer inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Utsläppen från samtliga europeiska anläggningar inom EU ETS har minskat jämfört med . En stor del av minskningen skedde 2019 då utsläppen minskade . Detta återspeglar den pågående avvecklingen av kolkraft till förmån för förnybar energi och naturgas inom EU. Den reform av EU ETS som drev och som beslutades har bidragit till att öka priset på utsläppsrätter vilket till stor del drivit bränsleskiftet inom elproduktionen på EU-nivå. Utsläppen från svenska anläggningar inom EU ETS var . minskade dessa utsläpp jämfört med . De största minskningarna av utsläppen skedde från raffinaderier, från el- och fjärrvärmeproduktion samt från cementproduktion. har utsläppen minskat . Diagram 2.2 Utsläpp av koldioxid inom svenska företag som ingår i EU ETS 2005–2019, fördelat mellan inrikes flyg och stationär förbränning Inrikes flyg (CO2) 2.2.1Industrin inom EU ETS Nästan hela den svenska industrisektorns utsläpp, , ingår i EU ETS. Industrisektorns samlade utsläpp, det vill säga inklusive de utsläpp som inte ingår i handelssystemet, uppgick till koldioxidekvivalenter 2019, vilket motsvarar en tredjedel av totala utsläpp. Dessa utsläpp har minskat jämfört med och jämfört med . Utsläppsminskningen beror delvis på att biobränsleanvändningen har ökat och oljeanvändningen minskat, men minskningen beror även på att ny processteknik införts inom exempelvis kemiindustrin. Raffinaderier är den del av industrin som har ökat utsläppen mest på grund av ökad produktion. Minskningen bestod framför allt av minskade utsläpp från raffinaderierna samt mineralindustrin. De minskade utsläppen från raffinaderierna beror på att två anläggningar haft underhållsstopp. Dock utökade utsläppen från järn- och stål- industrin , vilket beror på ökad produktion i . Enligt preliminär statistik från har utsläppen från hela industrin minskat . Enligt beror detta främst på minskade utsläpp inom järn- och stålindustrin till följd av lägre produktion samt ett produktionsstopp under en stor del av året i kemiindustrin till följd av en brand. Utsläppsminskningen jämfört med för industri inom EU ETS är mindre än för industri utanför EU ETS. En förklaring till det är att priset för utsläppsrätter inom EU ETS är lägre än koldioxidskatten som gäller för industrier utanför EU ETS samt att svenska anläggningar inom EU ETS ofta hör till de mest effektiva inom EU och därmed har lägre incitament och möjligheter att minska sina utsläpp. En annan anledning är att utsläpp inom EU ETS i hög grad är processrelaterade, vilket ofta kräver teknikskiften till teknik som är oprövad . Diagram 2.3 Utsläpp av växthusgaser från industrin 1990–2019, fördelat per undersektor Övrig (gruvindustri, av olja och gas Mineralindustri (exkl. metaller) Metallindustri (exkl. järn- och 2.2.2El- och fjärrvärmeproduktion inom EU ETS av utsläpp inom el- och fjärrvärmeproduktion ingår i elproduktion är i princip fossilfri, men framför allt inom fjärrvärmeproduktionen ingår även förbränning av avfall där fossilt material ingår. Totalt uppgick utsläppen av växthusgaser från el- och fjärrvärmeproduktion 2019 till koldioxidekvivalenter, vilket motsvarar en minskning om jämfört med föregående år. Trots att fjärrvärmeproduktionen har ökat med har utsläppen minskat . Detta beror på en övergång från förbränning av fossila bränslen till framför allt bio- bränslen, men även avfall. De biobränslen som används består främst av rester från skogsavverkning. Förbränningen av avfall har ökat markant och utsläppen från avfallsförbränning, som i huvudsak kommer från förbränning av plast, har mer än tredubblats . Jämfört med 2018 minskade utsläppen från el- och värmeproduktion . Minskningen berodde främst på mildare väder. Enligt preliminär statistik från har utsläppen från el- och fjärrvärmesektorn 2020 minskat med Minskningen av utsläpp beror, enligt , delvis på varmt väder och ett minskat behov av uppvärmning, men även på en kraftig minskning av fossila bränslen. bedömer att den minskade användningen av fossila bränslen beror på de höjda skatterna på fossila bränslen som används för att producera värme i kraftvärmeverk (energiskatt och koldioxidskatt). Utsläppen varierar generellt mellan åren vilket främst beror på variationer i temperatur och nederbörd. Diagram 2.4 Utsläpp av växthusgaser från el- och fjärrvärmeproduktion 1990–2019, fördelat per undersektor Utsläppen från inrikes flyg var koldioxid- ekvivalenter, vilket motsvarar en minskning jämfört med . Utsläppen från inrikes flyg minskade 2019 jämfört med föregående år, vilket främst beror på minskat flygande. Enligt preliminär statistik från Naturvårds- verket minskade inrikes flyg . Det kan antas att detta beror på det minskade flygandet under covid-19-pandemin. 2.3Utsläppsutveckling inom inrikes transporter (exklusive inrikes flyg) Utsläppen från inrikes transporter står för ungefär en tredjedel av totala utsläpp av växthusgaser och ungefär hälften av växthusgasutsläppen i den icke- handlande sektorn. Transportsektorn har ett sektorsspecifikt etappmål till 2030 som innebär att utsläppen från inrikes transporter (exklusive inrikes flyg) ska minska med jämfört med . Utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter uppgick till koldioxidekvivalenter , vilket är en minskning jämfört med . Vägtrafiken står för den absolut största delen, , av utsläppen från transporterna i landet, varav personbilar står för samt tunga och lätta lastbilar för , resterande utsläpp kommer från bussar, motorcyklar och mopeder. Jämfört med 1990 har utsläppen från inrikes transporter minskat , men jämfört med har utsläppen minskat med . Utsläppsminskningen är huvudsakligen ett resultat av att andelen bio- drivmedel har ökat som fordonen blivit mer energieffektiva. Diagram 2.5 Utsläpp av växthusgaser från inrikes transporter (exklusive koldioxidutsläpp från inrikes flyg) 1990–2019, fördelat per transportsätt 2.4Utsläppsutveckling inom den icke-handlande sektorn Utsläppen av växthusgaser i hela den icke-handlande sektorn var . Jämfört med 2018 är det en minskning . Utsläppen från den icke-handlande sektorn har minskat . Enligt etappmålen ska utsläppen inom den icke-handlande sektorn minska med respektive 2040, varav max kan komma från kompletterande åtgärder. Utsläppsutvecklingen från inrikes transporter beskrivs i avsnitt 2.3. I följande avsnitt redovisas utvecklingen för de övriga sektorerna som ingår i den icke-handlande sektorn. Enligt preliminär statistik från uppgick utsläppen i den icke-handlande sektorn till vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Diagram 2.6 Utsläpp av växthusgaser från icke-handlande sektorn (ESR) 2005–2019, fördelat per sektor Egen uppvärmning av bostäder Industri samt el och fjärrvärme Inrikes transporter (exkl. flyg var utsläppen av växthusgaser från jordbrukssektorn vilket motsvarar av de totala utsläppen av växthusgaser i . Utsläppen har minskat . De främsta orsakerna till minskade utsläpp är att antalet djur inom jordbruket och användning av mineralgödsel har minskat. ökade utsläppen med cirka en procent, vilket främst beror på ett ökat utsläpp från skörderester, som var låga till följd av sommarens torka. Jordbrukets utsläpp från användningen av fossila drivmedel i traktorer och andra arbetsmaskiner, fossila bränslen till uppvärmning i lokaler samt kolförrådsförändringar på grund av markanvändning redovisas i andra sektorer. Enligt preliminär statistik från har utsläppen från jordbruk minskat jämfört med föregående år.