prop · H9031d15 · 2021-09-20 00:00:00 — Kvinnors sämre hälsa syns även i den arbetsrelaterade ohälsan, där kvinnor oftare är frånvarande från arbetet på grund av ohälsa än män, både totalt och i olika åldersgrupper. Diagram 5.10 Andel som anger sig ha besvär med ängslan, oro och ångest samt 16–och 25–34 år 2012-2013 2014-2015 2016-2017 2018-2019 2020-2020 Källa: Undersökningarna av levnadsförhållanden (), SCB. Kvinnor uppger i betydligt större utsträckning än män att de har besvär av ängslan, oro eller ångest (/SILC 2020). Det gäller oavsett åldersgrupp men särskilt unga kvinnor, 16–, uppger i hög grad att de har dessa besvär. Motsvarande siffra för männen är . För båda könen är det en betydande ökning i den åldersgruppen jämfört och för kvinnor även en 2021/22:1 Utgiftsområde 13 ökning med från mätningen 2018/2019. För närmare redovisning av andelen kvinnor respektive män som anger att de har nedsatt psykiskt välbefinnande, se utgiftsområde 9, avsnitt 4 Hälso- och sjukvårdspolitik. Ännu större könsskillnad finns bland barn och unga. I åldern 16–svarade av flickorna och av pojkarna ja på frågan om de ofta känner sig ledsna eller nere. Motsvarande siffror i åldern 12–är (Undersökningarna om barns levnadsförhållanden, SCB, 2018–2019). Sjukpenningtalet minskar men ligger betydligt högre för kvinnor än för män Tabell 5.1 Sjukpenningtalet* fördelat på ålder Antalet nettodagar från sjukpenning och rehabiliteringspenning dividerat med antalet försäkrade 16–, exklusive antal personer som har aktivitetsersättning eller sjukersättning med hel omfattning. Tabell 5.2 Sjukpenningtalet för samtliga åldrar Sjukpenningtalet har minskat för både kvinnor och män , men kvinnor ligger fortfarande på en betydligt högre nivå även om skillnaderna sakta minskar. var sjukpenningtalet för kvinnor 12,07 och för män 6,59, jämfört med då sjukpenningtalen var 12,33 respektive 6,58. Skillnaden i sjukfrånvaro kan bl.a. förklaras av att kvinnor och män arbetar i olika yrken. Kvinnor arbetar oftare än män i yrken och sektorer med sämre upplevd organisatorisk och social arbetsmiljö. Kvinnor är överrepresenterade i vård- och omsorgsyrken där sjukfrånvaron är hög för både kvinnor och män (se vidare utg.omr. 10 avsnitt 3) Fler män än kvinnor har insatser enligt LSS statistik visar att män i större utsträckning än kvinnor har insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Exempelvis hade 22 715 män respektive 16 307 kvinnor daglig verksamhet (vilket var den vanligaste insatsen) och 4 050 män och 2 996 kvinnor var beviljade ledsagarservice. Vissa könsskillnader kan förklaras av skillnader i förekomst av olika diagnoser (se även utg.omr. 9, avsnitt 6). 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Män har högre dödlighet än kvinnor i åldrar upp till 80 år Medellivslängden för kvinnor 2020 var och för män . Det innebär att skillnaden har minskat från 1980 till 2020 vilket är en av de lägsta skillnaderna i (SCB). Medellivslängden har minskat för både kvinnor och män. För kvinnor med , vilket motsvarar nivå, och för män med , vilket motsvarar medellivslängden . Män avlider i större utsträckning än kvinnor innan de fyllt . Statistik från 2019 visar att dödligheten i hjärt-kärlsjukdomar och tumörer är högre bland män än bland kvinnor i åldrarna 35–vid alla utbildningsnivåer. I andningsorganens sjukdomar är dock dödligheten bland personer med förgymnasial eller gymnasial utbildning något högre bland kvinnor än bland män. Detta följer samma mönster . Dödstalen till följd av skador och förgiftningar samt suicid är betydligt högre för män än för kvinnor. För mer information om dödsolyckor i arbetslivet, se vidare utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, avsnitt 5 Arbetsliv. 5.3.7Mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck ska upphöra Den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (skr. 2016/17:110) har fyra målsättningar: –ett utökat och verkningsfullt förebyggande arbete mot våld –förbättrad upptäckt av våld och starkare skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor och barn –förbättrad kunskap och metodutveckling. Mäns våld mot kvinnor är ett paraplybegrepp som avser en mängd olika företeelser, inklusive prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Arbetet inom området inkluderar även hedersrelaterat våld och förtryck samt barn och hbtqipersoners utsatthet. Det saknas tillräckliga underlag för att tillförlitligt bedöma den årliga omfattningen av alla former av mäns våld mot kvinnor i befolkningen. Detsamma gäller hedersrelaterat våld och förtryck. arbetar fortsatt med att ta fram indikatorer för uppföljning av den nationella strategins fyra målsättningar. Det finns dock statistik som visar att kvinnor är i högre grad än män utsatta för sexuellt våld och grovt, upprepat och dödligt våld av närstående, i första hand av manliga partners eller f.d. partners. Särskilt sårbara grupper som är viktiga att uppmärksamma både när det gäller mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck är barn och unga, äldre kvinnor och personer med funktionsnedsättningar. En särskild utredare har fått i uppdrag att lämna ett förslag till en samlad nationell strategi för att förebygga och bekämpa våld mot barn, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck (dir. 2021:29). Ett utökat och verkningsfullt förebyggande arbete mot våld Våldsförebyggande arbete avser här insatser för att förhindra att våld mot kvinnor överhuvudtaget uppstår och insatser för att bekräftade våldsutövare ska upphöra med våld. konstaterar att kunskapen om verkningsfulla metoder och arbetssätt ännu är begränsad och att universellt (primärpreventivt) våldsförebyggande arbete som försöker förändra stereotypa genusnormer och främja mer jämställda relationer mellan kvinnor och män är relativt nytt i . 2021/22:1 Utgiftsområde 13 och metodstöd utvecklas i samverkan med länsstyrelserna som kan utgöra ett samordnat och konkretiserat stöd till regionala och lokala aktörer. Vidare finns förslag på hur samordningen mellan nationella myndigheter och länsstyrelserna kan stärkas i det primärpreventiva våldsförebyggande arbetet (, rapport 2021:10). Tillsammans med länsstyrelserna och stiftelsen 1000 möjligheter har bedrivit den årliga är inte romantiskt, om våld i ungas partnerrelationer, som riktar sig både till unga och yrkesverksamma. En uppföljning av kampanjen har genomförts som bl.a. visar att en majoritet av de svarande i målgruppen 15–upplever att våld i ungas partnerrelationer är ett allvarligt problem. Regeringen har gett i uppdrag att studera vilka åtgärder som kan vidtas för att motverka våld i nära relationer bland unga och övergripande sammanställa vad forskningen säger om orsakerna bakom sådant våld (Ju2020/03036). har mot bakgrund av utbrottet av covid-19, på uppdrag av regeringen, tagit fram informationsmaterial som stöd för kommunernas arbete samt genomfört flera riktade satsningar till kommuner bl.a. med fokus på våld mot barn, våld mot unga kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck, våld mot personer med funktionsnedsättning och våld mot äldre. Information och kunskap om framgångsrika metoder och arbetssätt har spridits till kommuner genom webbinarier samt via aktörer som länsstyrelserna och SKR (A2020/01001). Inom ramen för regeringens och SKR:s överenskommelse att stärka jämställdhetsarbetet på lokal och regional nivå 2018–2020 har sammanlagt 49 skolhuvudmän/kommuner i 16 län beviljats totalt för att förebygga kränkande behandling och våld i skolan. I spridnings- och implementeringsstöd har samverkan skett med organisationen . Enligt SKR:s återrapportering uppger skolhuvudmännen att de ser resultat i form av ökad medvetenhet hos elever, personal och chefer (mellan staten och SKR för att stärka jämställdhetsarbetet på lokal och regional nivå 2018–2020, ). Regeringen har permanentat länsstyrelsernas regionala uppdrag inom mäns våld mot kvinnor, våld i nära relationer, hedersrelaterat våld och förtryck och prostitution och människohandel . Länsstyrelserna har fortsatt i uppdrag att främja utvecklingen av våldsförebyggande insatser i länen vilket innebär flera positiva utvecklingsmöjligheter. I t.ex. har varit initiativtagare till ett regionalt våldsförebyggande team. Initiativet genomförs tillsammans med länsstyrelsernas samordnare för det brottsförebyggande arbetet. Arbetet med att förbygga sexuella övergrepp och trakasserier i alla delar av samhället, vilket bl.a. uppmärksammades i #metoo-uppropen 2017, har fortsatt. har haft i uppdrag att ta fram informations- och utbildningsinsatser med anledning av en ny sexualbrottslagstiftning (Ju2018/01290). Inom ramen för uppdraget har myndigheten genomfört fri vilja som riktar sig till unga i åldrarna 18–. Genom informationskampanjen har närmare sju av tio unga i åldrarna 18–fått information om nya sexualbrottslagstiftning. Kampanjens huvudbudskap var att sex alltid är frivilligt, annars är det ett brott. Uppdraget resulterade även i en webbaserad utbildning och en lärarhandledning för att underlätta vid undervisning om sexualitet, samtycke och relationer. En annan åtgärd är att ett examensmål har lagts till för lärarutbildningar som innebär att studenter ska visa förmåga att kommunicera och reflektera kring frågor som rör identitet, sexualitet och relationer. Vidare har läroplanerna uppdaterats avseende sexualitet, samtycke och relationer. (Nationellt centrum för kvinnofrid, NCK) har vidare på uppdrag av regeringen (A2020/02380), framställt 2021/22:1 Utgiftsområde 13 lärarhandledningar till serienoveller om sexuella övergrepp. Regeringsuppdraget gjorde det också möjligt att trycka nya upplagor av serienovellerna. Vidare har delbetänkandet Effektivare tillsyn över diskrimineringslagen – aktiva åtgärder och det skollagsreglerade området (SOU 2020:79) remitterats (se avsnitt 4 Diskriminering). Åtgärder för att förebygga våld i nära relationer Regeringen har i propositionen Förebyggande av våld i nära relationer (2020/21:163) föreslagit flera lagändringar som syftar till att förebygga våld och andra övergrepp i nära relationer. I socialtjänstlagen (2001:453) har det införts en bestämmelse om att det till socialnämndens uppgifter hör att verka för att personer som utsätter eller har utsatt närstående för våld eller andra övergrepp ska ändra sitt beteende. I hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och i patientsäkerhetslagen (2010:659) har det införts bestämmelser om att barns behov av information, råd och stöd särskilt ska beaktas inom hälso- och sjukvården om barnets förälder eller någon annan vuxen som barnet varaktigt bor tillsammans med utsätter eller har utsatt barnet eller en närstående till barnet för våld eller andra övergrepp. I offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) har det införts en sekretessbrytande bestämmelse som gör det möjligt för och hälso- och sjukvården att under vissa förutsättningar lämna uppgifter till som rör en enskild eller en närstående till den enskilde i syfte att förebygga att det mot den närstående begås ett allvarligare vålds-, frids- eller sexualbrott. Lagändringarna trädde i kraft . trädde lagändringar i kraft som bl.a. innebär att det numera är straffbart att utsätta ett barn för att bevittna vissa brottsliga gärningar, såsom vålds- och sexualbrott, i nära relation (prop. 2020/21:170). Regeringen förstärkte i propositionen Vårändringsbudget det våldsförebyggande arbetet (prop. 2020/21:99). Medel till informations- och vägledningsuppdrag som kopplar till propositionen Förebyggande av våld i nära relationer (prop. 2020/21:163) har bl.a. anslagits. Länsstyrelserna i och stöder den regionala pilotverksamheten, telefonlinjen Välj att sluta som vänder sig till våldsutövare i nära relation för att motivera dem till behandling för att upphöra med våldet. Av de våldsutövare som ringer har sökt stöd för att ändra sitt beteende. Majoriteten av dem hänvisades till behandlingsverksamheter i och som bekräftar att flera personer har inlett behandling efter kontakt med Välj att sluta. Kriminalvårdens uppdrag om insatser för att förebygga återfall i våldsbrott mot närstående och hedersrelaterade brott har inneburit en vidareutveckling av det återfallsförebyggande arbetet för personer dömda för våldsbrott mot närstående samt ökad kunskap om hedersrelaterad brottslighet (S2018/04674). Det har även resulterat i framtagande av behandlingsprogrammet Predov (preventing domestic violence) som vänder sig till personer som utsätter närstående för våld. En anpassning av Relationsvåldsprogrammet (RVP) har genomförts för att utveckla programmet till personer som har identifierats att ha utövat hedersrelaterat våld. Under uppdraget har nya forskningsstudier avseende bl.a. riskbedömning gjorts, liksom en behandlingsutvärdering och en intervjustudie om hedersvåld. Uppdraget har även bidragit till att ett digitalt behandlingsverktyg har testats och utvecklats. För personer dömda för sexualbrott har Kriminalvården tagit fram det manualbaserade behandlingsprogrammet – Sexualbrottsprogram med individuellt fokus. För klienter med bedömd låg eller medelstor risk för återfall i sexualbrott utvecklar Kriminalvården ett manualbaserat sexualbrottsprogram som beräknas bli färdigt för att prövas . 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Förbättrad upptäckt och bättre skydd och stöd Arbetsförmedlingen, , , och har ett pågående gemensamt uppdrag att verka för förbättrad upptäckt av våld i vissa klientgrupper 2019–2021 (A2019/01517). har bl.a. kunskapshöjande insatser genomförts för att personal vid myndigheterna som möter våldsutsatta och våldsutövare ska veta när och hur de ska ställa frågor och hur de ska agera när de får kännedom om att våld förekommer. Till uppdraget hör pilotverksamhet vid av våld. främjar samverkan i enskilda ärenden mellan socialtjänst, hälso- och sjukvård, Arbetsförmedlingen och . Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) vid bedriver forskning med anknytning till den kliniska verksamheten inom området mäns våld mot kvinnor och driver den nationella stödtelefonen för våldsutsatta. tilldelades medel för att fortsatt driva, stärka och utveckla verksamheten med den nationella stödtelefonen, med bakgrund av att antalet personer som kontaktar linjen har ökat . Utöver att stärka upp bemanningen har medel, enligt universitets redovisning, använts till extra satsningar för att förbättra stödet och tillgängligheten och för att öka kännedomen om stödtelefonen, särskilt med avseende på kvinnor och flickor som är utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck, våld i samkönade relationer eller som befinner sig i prostitution eller människohandel för sexuella ändamål. Särskilda åtgärder har också vidtagits med anledning av pandemin. Statsbidrag till kvinno- och tjejjourer Sammantaget tog knappt 160 organisationer del av för bidrag enligt förordningen (2015:454) om statsbidrag till kvinno- och tjejjourer 2019. Av dessa var 79 kvinnojourer, 55 kombinerade kvinno- och tjejjourer samt 22 tjejjourer. uppföljning av bidragen kommer . Bidragen har i första hand använts till samtalsstöd, rådgivning och informationsarbete. har även fördelat medel till brottsofferverksamhet riktad till hbtqipersoner. Regionala resurscentrum för personer som utsatts för hedersrelaterat våld och förtryck Länsstyrelserna har i uppdrag att på några platser i landet stödja utvecklingen av kommun- och myndighetsgemensamma resurscentrum för barn och vuxna som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck. Resurscentrum kan innebära samlokalisering av socialtjänst, hälso- och sjukvård samt poliser med flerspråkig kompetens, för att underlätta stöd och skydd. Även personer som medverkar i brottsutredningar kan få stöd och skydd. Det nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i , som samordnar satsningen, beskriver att av det sammantagna resultatet att döma har verksamheternas framväxt kommit att fylla en viktig funktion inom pilotlänen. Den nationella samordningens arbete med att skapa tydligare ramar för arbetet har utvecklats inklusive en uppföljningsmodell för kvalitetssäkring av verksamheterna. Arbetet har syftat till att sprida utvecklingen med regionala resurscentra vidare till andra län. (, Rapport 2021:7). Information till asylsökande och nyanlända unga Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har haft fortsatt uppdrag att i samverkan med den nationella ungdomsmottagningen UMO, som driver webbplatsen , genomföra informationsinsatser rörande hälsa och jämställdhet och arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck för yrkesverksamma och andra vuxna som möter unga nyanlända och unga asylsökande i sitt arbete eller 2021/22:1 Utgiftsområde 13 inom ideella engagemang ([S2016/02759] och [A2019/00492]). har MUCF bl.a. lanserat en webbaserad utbildning. På grund av pandemin har de planerade utbildningarna Rätt att veta genomförts digitalt. Arbete med tillfälligt och stadigvarande boende har på uppdrag av regeringen genomfört en kartläggning av skyddade boenden (2020). Av kartläggningen framgår bl.a. att det i hälften av landets kommuner finns minst ett skyddat boende. Flest skyddade boenden finns i storstadsregionerna. från t.o.m. bodde ca 6 500 vuxna och 6 200 barn minst på de skyddade boendena. Av alla boenden drivs ideellt, medan drivs i privat regi och av kommunerna. Regeringen har gett länsstyrelserna i uppdrag att kartlägga kommuners insatser för att hjälpa våldsutsatta personer, inklusive personer utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck, med eller utan barn att ordna stadigvarande boende efter vistelse i skyddat boende eller annat tillfälligt boende. Insatser för att möjliggöra för våldsutsatta personer att bo kvar i den egna bostaden genom att den som har utsatt närstående för våld flyttar ska ingå i kartläggningen. Särskilt stöd till civilsamhällets arbete mot våld i nära relationer till följd av pandemin beslutade regeringen om totalt till ideella organisationer som arbetar med barn i utsatta situationer samt organisationer som arbetar med våldsutsatta kvinnor, barn och hbtqi-personer och mot våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck (prop. 2019/20:146). har ytterligare totalt tillförts för samma syfte (prop. 2020/21:84, prop. 2020/21:99, och prop. 2020/21:208). Medlen syftar till att stödja organisationerna som med anledning av pandemin behöver anpassa eller förstärka sin stödverksamhet för att möta ökade eller förändrade behov. Stödverksamheter kan bl.a. avse ökad närvaro på nätet för att nå ut till utsatta grupper. och har intensifierat sin samverkan mellan myndigheterna, bl.a. när det gäller förbättrad implementering av den gemensamt framtagna arbetsmetoden Ett utvecklat bästa arbetssätt. Syftet är att säkerställa effektivitet och rättssäkerhet i handläggningen av utredningar av sexualbrott och brott mot närstående. Informations- och utbildningsinsatser har bl.a. riktats till nyckelfunktioner inom myndigheternas brottsutredande verksamheter. har också utökat den resurs som arbetar med bl.a. utredningar om brott i parrelation, våldtäkt och brott mot barn med ca 350 medarbetare. och har även vidtagit ytterligare åtgärder för ökad uppklaring av brott med hedersmotiv. Bland annat har myndigheterna tagit fram uppdaterade metodstöd på området. Samtliga allmänna åklagarkammare samt Riksenheten mot internationell och organiserad brottslighet har utsett totalt 66 särskilda hedersåklagare. En särskild ämnesspecialist på området har också tillsatts. Vidare har lagstiftningen på området skärpts genom att ett nytt brott, barnäktenskapsbrott, en ny straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv samt att ett utreseförbud för barn som riskerar att utsättas för barnäktenskap eller könsstympning har införts. Därtill bereds inom ett betänkande med förslag om införandet av ett särskilt hedersbrott. Regeringen har i propositionen Skärpta straff för våld och andra kränkningar i nära relationer bl.a. föreslagit att minimistraffet för grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning höjs från fängelse till fängelse och att 2021/22:1 Utgiftsområde 13 straffet för överträdelse av kontaktförbud skärps så att böter tas bort från straffskalan. Regeringen har även föreslagit att ett utvidgat kontaktförbud ska kunna förenas med villkor om elektronisk övervakning som en förstahandsåtgärd och att det s.k. väsentlighetskravet för kontaktförbud avseende en gemensam bostad och för särskilt utvidgat kontaktförbud tas bort. Lagändringarna föreslås träda i kraft (prop. 2020/21:217). Se vidare utgiftsområde 4 Rättsväsendet för ytterligare genomförda åtgärder på området. Förbättrad kunskap och metodutveckling En utmaning i arbetet med mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck och prostitution och människohandel är att kunskapen om våldets omfattning är begränsad och osäker, vilket gör utvecklingen och de sammantagna effekterna av samhällets insatser svårbedömda. För att kunna följa utvecklingen är det centralt med statistik, kartläggningar och befolkningsundersökningar. Utsatthet för misshandel och sexualbrott I Nationella trygghetsundersökningen (2020) uppgav av de kvinnor (16– ) som deltog i undersökningen att de utsattes för misshandel , vilket är en liten minskning , då andelen var . Bland män i samma åldersgrupp uppgav att de utsattes för misshandel , vilket är en ökning då andelen var . Bortsett från minskningen av utsatthet bland kvinnor i den senaste mätningen, har både kvinnors och mäns självrapporterade utsatthet för misshandel minskat något fram till de senaste tre årens mätningar, då en ökning har skett. Av männen uppgav att den misshandel de hade utsatts för orsakat skador som föranledde besök hos läkare, sjuksköterska eller tandläkare (allvarlig misshandel). Av kvinnorna uppgav att de hade utsatts för allvarlig misshandel. Utsattheten för allvarlig misshandel är oförändrad för både män och kvinnor 2019 jämfört med . Gällande sexualbrott uppgav av kvinnorna (16–) som deltog i undersökningen att de hade utsatts för sexualbrott 2019, vilket är en minskning , då andelen var . Motsvarande uppgift för män i samma åldersgrupp är vilket är en minskning från 2018. Sexualbrott innefattar ett brett spektrum av brott – allt från lindrigare brott såsom kränkande sexuella kommentarer, till mycket allvarliga brott såsom våldtäkt. För både kvinnor och män har den självrapporterade utsattheten för sexualbrott ökat under fler år. För kvinnor minskade den 2019; för män handlar det om en liten minskning . Det återstår att se om det är början på en nedåtgående trend eller en tillfällig avvikelse. I utgiftsområde 4 Rättsväsendet redovisas en ökning av antalet anmälda sexualbrott vilket gör de senaste årens utveckling svårtolkad. Utvecklingen och sexualbrotten behöver även fortsättningsvis följas noga . Självrapporterad utsatthet för sexualbrott 2006–2019. männen respektive kvinnorna i befolkningen, uppdelat på åldersgrupper 16–24 år 25–44 år 45–64 år 65–84 år Källa: Nationella trygghetsundersökningen Rapport 2020:8, . 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Dödligt våld i parrelation har minskat över tid Antalet konstaterade fall av dödligt våld mot kvinnor där offret och förövaren var eller hade varit i en parrelation uppgick till 13 fall 2020 (16 fall 2019). Dödligt våld mot män i en parrelation uppgick till 4 fall 2020 (2 fall 2019). Antalet fall totalt sett har varierat mellan 11 och 26 . Det är för tidigt att uttala sig om utvecklingen av konstaterade fall av dödligt våld i parrelation, dels eftersom uppgifter endast finns , dels eftersom det är en antalsmässigt liten kategori som kan uppvisa stora variationer . Jämförelser kan dock med viss försiktighet göras med de fördjupade studier av dödligt våld som Brå genomför återkommande. Enligt dessa studier låg antalet fall av dödligt våld i nära relation (och större delen av 00-talet) på i genomsnitt 20 fall , för att sedan minska till i genomsnitt 16 fall –2017. Kännedom om hedersrelaterade brott