prop · H803176 · 2021-04-13 00:00:00 — en underårig parts talan samt hörande av modern (4 §). Motsvarande regler Prop. 2020/21:176 bör gälla för de nya föräldraskapspresumtioner som föreslås. Regeringen föreslår därför, i likhet med utredningen, att det i 3 kap. införs nya bestämmelser om rättegången i mål om hävande av ett presumerat föräldraskap enligt 1 kap. 9 § som motsvarar dem som gäller i fråga om ett presumerat faderskap. Enligt 3 kap. 13 § gäller att om en talan om att häva ett presumerat faderskap har väckts men ännu inte prövats, får en talan om fastställande av att någon annan man är barnets far väckas vid samma domstol. Fastställelsetalan får även avse fastställande av föräldraskap enligt 9 § (3 kap. 14 § andra stycket ). Motsvarande möjlighet till förening av mål bör finnas när en talan om att häva ett presumerat föräldraskap enligt 1 kap. 9 § har väckts men ännu inte prövats. Bestämmelser med denna innebörd föreslås. När det gäller fall där en förälder eller båda har ändrat könstillhörighet finns det inga särskilda regler utöver dem i 1 kap. . I stället gäller att det som i andra kapitel i och i andra författningar gäller för den som är far eller mor till ett barn ska gälla även för dem, med den modifikationen att en man som föder barn omfattas av det som sägs om mor och moderskap och att en kvinna som bidrar med sina spermier till ett barns tillkomst, eller som har samtyckt till en assisterad befruktning, omfattas av det som sägs om far och faderskap. Några särskilda rättegångsregler behövs därför inte med anledning av att det införs presumtioner för faderskap och moderskap för gifta par där en av föräldrarna eller båda har ändrat könstillhörighet. Enligt utredningen behövs det inte heller några följdändringar. Regeringen anser dock att 3 kap. 1, 2 och 13 §§ bör justeras för att tydliggöra att de omfattar även faderskap och moderskap som följer av dessa nya presumtioner (se avsnitt 4.1 beträffande motsvarande ändringar i 2 kap. ). kommun anser att bör vara reservforum. Regeringen konstaterar att redan är reservforum när det gäller mål om hävande av faderskap och även mål om fastställande av faderskap. Det är ändamålsenligt att detsamma gäller i fråga om samtliga mål om hävande av föräldraskap. Det är inte möjligt att i detta lagstiftningsärende överväga frågan om att generellt byta reservforum i mål om föräldraskap. 5Enklare bekräftelse av föräldraskap Regeringens bedömning: Ordningen för att genom bekräftelse fastställa föräldraskap bör moderniseras. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna instämmer i eller har inga invändningar mot utred- 2020/21:176 Skälen för regeringens bedömning: Fler än hälften av alla barn som föds i har ogifta föräldrar. När föräldrarna inte är gifta med varandra gäller ingen föräldraskapspresumtion. För de flesta nyfödda barn behöver alltså ett föräldraskap fastställas genom en bekräftelse eller en dom. En bekräftelse ska göras skriftligen och bevittnas av två personer. Bekräftelsen ska godkännas av socialnämnden och av modern eller en för barnet särskilt förordnad vårdnadshavare. I propositionen Ett stärkt barnrättsperspektiv i vårdnadstvister (prop. 2020/21:150), som beslutades , föreslås att även en s.k. tillfällig vårdnadshavare ska kunna godkänna bekräftelsen. får godkänna bekräftelsen endast om det kan antas att mannen eller kvinnan som bekräftat föräldraskapet är förälder till barnet (1 kap. 4, 9, 13 och 14 §§ ). En bekräftelse får göras före barnets födelse, men godkänns inte av socialnämnden förrän barnet är fött (se prop. 2017/18:155 s. 71 och prop. Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd har utfärdat föreskrifter och allmänna råd om socialnämndens utredning och fastställande av faderskap och föräldraskap (HSLF-FS 2017:49 och 2017:50). gav 2005 ut en handbok om fastställande av faderskap (Att fastställa faderskap). Enligt utredningen visar de uppgifter som den har fått del av att många föräldrar upplever den nuvarande ordningen för bekräftelse som krånglig, otidsenlig och ojämlik. Det som främst upplevs som krångligt är att det i de flesta kommuner krävs att föräldrarna bokar tid och därefter tillsammans besöker en bekräftelse ska kunna ske. Även kravet på bevittning är ett inslag i handläggningen som föräldrar ofta undrar över och uppfattar som otidsenligt. Det har också framkommit att föräldrar upplever att regelverket orsakar en ojämlik behandling, främst genom att samkönade och olikkönade par får olika frågor från handläggare när det framkommer att barnet tillkommit genom assisterad befruktning. Handläggningen hos socialnämnden upplevs som omodern även av många handläggare. Såväl föräldrar som handläggare har framhållit för utredningen att handläggningen behöver moderniseras och anpassas till hur familjebildningen ser ut i dagens samhälle. Denna bild bekräftas också av flera remissinstanser. Utredningens genomgång av hur reglerna tillämpas visar också att tillämpningen i praktiken skiljer sig åt mellan socialnämnder, dvs. reglerna tillämpas inte enhetligt. Behovet av att modernisera den nuvarande ordningen har också påpekats av (se bl.a. bet. 2014/15:CU6 punkt 4, rskr. 2014/15:122). tillkännagav att regeringen bör prioritera den fortsatta beredningen av utredningens förslag om moderniseringar av regelverket för bekräftelse av faderskap för ogifta, så att lagändringar kan träda i kraft (bet. 2018/19:CU7 punkt 7, rskr. 2018/19:180). Enligt regeringen är det mot denna bakgrund tydligt att ordningen för bekräftelse av föräldraskap behöver moderniseras. Behovet av modernisering avser den ordning som gäller för bekräftelse av föräldraskap till ett barn . För bekräftelse av föräldraskap till myndiga barn gäller andra regler. I sådana fall sker bekräftelsen utan socialnämndens medverkan. För att den ska gälla behöver bekräftelsen göras skriftligen, bevittnas av två personer och godkännas av barnet självt. Något moderniseringsbehov har inte framkommit när det gäller denna reglering, och regeringen delar utredningens bedömning att regleringen Prop. 2020/21:176 bör behållas oförändrad i sak. Digital bekräftelse av föräldraskap Regeringens förslag: Bekräftelse av ett föräldraskap ska efter barnets födelse kunna göras digitalt utan socialnämndens medverkan. telsen ska godkännas digitalt av den som har fött barnet för att den ska En digital bekräftelse ska vara möjlig om den som har fött barnet och den som lämnar bekräftelsen är myndiga och folkbokförda i när barnet föds och om barnet är folkbokfört i när bekräftelsen Möjligheten till digital bekräftelse ska inte finnas för det fall det handlar om att häva ett presumerat föräldraskap genom godkän- nande av någon annans bekräftelse av föräldraskapet. En digital bekräftelse ska lämnas och godkännas dagar efter Om den som har fött barnet är och folkbokförd i , ska skyldigheten för socialnämnden att utreda ett föräldraskap inträda först efter barnets födelse. Det ska i lagen upplysas om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om hur en digital bekräftelse ska lämnas och godkännas. Det görs vissa anpassningar i till följd av att det införs en möjlighet till digital bekräftelse. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. utredningens förslag anges inga tidpunkter för när kraven på att modern eller den som lämnar bekräftelsen ska vara myndiga och folkbokförda i , eller att barnet ska vara folkbokfört i , ska vara uppfyllda. Utredningen föreslår att socialnämndens utredningsskyldighet generellt ska inträda först när tidsfristen för att göra en digital bekräftelse har gått Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker eller har inga invändningar mot utredningens förslag. Flera av dem, bl.a. kommun och , tar upp att möjligheten till digital bekräf- telse innebär en förenkling för både föräldrar och socialnämnder, och är positivt ur ett barnrättsperspektiv då fler barn kommer att få föräldraskapet registrerat i nära anslutning till barnets födelse. och Regioner (SKR) säkerställer en digital bekräftelse på ett tillfredsställ- ande sätt att den som bekräftar föräldraskapet också är den som enligt för- äldrabalken ska ges rättslig status som förälder. SKR framhåller även att förslaget innebär att socialnämnden kan fokusera på sitt uppdrag att stötta de familjer som är i behov av hjälp. Bland de remissinstanser som är positiva till förslaget framhåller flera, bl.a. upplysning () och , bisexuella, transpersoners, queeras och intersexpersoners rättigheter (RFSL), behovet av tydlig information i samband med den digitala bekräftelsen för att minska risken för att föräldraskap fastställs felaktigt och senare hävs. understryker betydelsen av att den information som 2020/21:176 lämnas är heltäckande och begriplig samt tillgänglig på relevanta språk. tar upp att tydlig information på olika språk är jämförbart med att socialnämnden lämnar information. i pekar på vikten av att tjänsten utformas så att den är tillgänglig och användbar för alla. Även ett antal antidiskrimineringsbyråer understryker vikten av att tjänsten kan användas av alla, oavsett funktionsvariation. vid vid motsätter sig att socialnämndens godkännande inte ska krävas vid digital bekräftelse av föräldraskap eftersom det skulle öka risken för att föräldraskap fastställs felaktigt och senare hävs. ifrågasätter också varför socialnämndens medverkan inte skulle vara motiverad inom ramen för ett digitalt förfarande och anser att det finns anledning att närmare överväga formerna och förutsättningarna för det digitala förfarandet. Även tar upp risken för att felaktiga registreringar av föräldraskap ökar när inte får utreda under vilka omständigheter barnet blivit till, och att detta särskilt gäller vid assisterad befruktning där det ställs krav på samtycke, behörig klinik och öppen donator. Enligt föreningen hade en väg att gå kunnat vara att begränsa möjligheten att digitalt bekräfta ett föräldraskap till att gälla föräldrar som är folkbokförda på samma adress. Även och kommun anser att möjligheten att digitalt bekräfta ett föräldraskap bör begränsas till föräldrar som är folkbokförda på samma adress. vid anser att en möjlighet att bekräfta föräldraskap utan socialnämndens godkännande skulle innebära en betydande förändring som är förenad med risker, bl.a. risken för att felaktiga föräldraskap fastställs i högre grad än och att kvinnor pressas till att samtycka till bekräftelser av felaktiga föräldraskap. Enligt fakultetsnämnden har konsekvenserna av förslaget inte utretts tillräckligt och förändringen bör därför införas successivt och under en prövotid, t.ex. endast omfatta föräldrar som redan har gemensamma barn. tar vidare upp möjligheten att utvidga hälso- och sjukvårdens anmälningsplikt till hindra digital bekräftelse i tveksamma fall, men konstaterar att det skulle kräva att det finns tid och resurser inom förlossningsvården. och Juridiska fakultetsstyrelsen vid anser att det bör vara möjligt med digital bekräftelse även före barnets födelse. anser att man bör överväga att införa en ordning som innebär att ett föräldraskap bekräftas preliminärt under graviditeten och sedan bekräftas igen när barnet är fött, för att möjliggöra att det finns två rättsliga föräldrar från födelsen. Stiftelsen föreslår att den digitala tjänsten görs tillgänglig i samtliga fall då barnet har ett svenskt personnummer för att fler föräldrar ska kunna använda sig av tjänsten. Myndigheten för digital förvaltning är positiv till förslaget, men efterfrågar resonemang kring hur kravet på folkbokföring i överensstämmer med och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG (eIDAS-förordningen). kommun, och kommun föreslår att tiden för att göra en digital bekräftelse ska förlängas till tre eller fyra , SKR och anser att social- nämnden bör underrättas så snart barnet är fött i de fall det saknas förutsätt- ningar för elektronisk bekräftelse, för att inte omotiverat fördröja social- och efterfrågar vissa klar- göranden när det gäller förhållandet mellan digital bekräftelse och social- Några remissinstanser, bl.a. och Gyne- kologi och Mödrahälsovårdsöverläkargruppen, tar upp att det inte bör införas en möjlighet att bekräfta föräldraskap i samband med besök hos mödrahälsovården eller sjukvården. Skälen för regeringens förslag En möjlighet för föräldrar att digitalt bekräfta ett föräldraskap införs En modernisering av ordningen för bekräftelse av föräldraskap bör ha sin utgångspunkt i principen om barnets bästa. Förenklingar som övervägs ska beaktas i ljuset av bl.a. barnets rätt att få kännedom om sitt ursprung och vikten av att ett rättsligt föräldraskap blir korrekt fastställt, dvs. förälder som bekräftar föräldraskapet är den som enligt lag också ska anses som barnets förälder. Moderniseringen bör gälla alla typer av föräldraskap (faderskap, föräldraskap enligt 1 kap. 9 § och fader- och moderskap enligt de särskilda reglerna som tillämpas om en av föräldrarna eller båda har ändrat könstillhörighet). Regleringen är uppbyggd utifrån att en man bekräftar faderskapet till ett barn som har fötts av en kvinna (1 kap. 4 § Genom hänvisningar tillämpas reglerna även vid bekräf- telse av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § och bekräftelse av faderskap och moderskap när en förälder eller båda har ändrat könstillhörighet (1 kap. 9 § tredje stycket, 13 § andra stycket och 14 § andra stycket föräldra- Liksom när det gäller förslagen om att föräldraskap ska presume- ras i fler situationer anser regeringen att moderniseringen av regelverket för bekräftelse av föräldraskap nu bör ske inom ramen för befintliga struktur och terminologi. Förslagen utgår därför från bekräftelse av faderskap men kommer att omfatta även föräldraskap enligt 1 kap. 9 § och moderskap enligt 1 kap. 14 §, och när det i fortsättningen talas om modern avses den som har fött barnet. Utredningen överväger en förenkling i form av en möjlighet för föräldrar att bekräfta föräldraskapet vid mödrahälsovården eller på sjukhus i sam- band med barnets födelse. En sådan möjlighet finns bl.a. i och Utredningen landar i bedömningen att en sådan ordning inte bör I likhet med bl.a. och Gynekologi och Mödrahälsovårdsöverläkargruppen delar regeringen den bedöm- Det framstår inte som ändamålsenligt eller motiverat att hälso- och sjukvården ska lägga ner tid och resurser på att hantera bekräftelser av Regeringen delar utredningens bedömning att det framstår som en mindre lämplig ordning att hälso- och sjukvården ska ägna sig åt myndighetsutövning i en fråga som ligger inom socialnämndens ansvars- Som utredningen konstaterar finns det vidare tekniska utmaningar 2020/21:176 med att bygga upp ett sådant system. Det bedöms inte heller lämpligt att utvidga hälso- och sjukvårdens anmälningsplikt till socialnämnden till att omfatta fall då det finns tveksamheter kring vem som är förälder till ett barn, i linje med vad vid universi- tet förespråkar för att undvika felaktiga bekräftelser av föräldraskap. Utredningen föreslår i stället att det införs en möjlighet för föräldrar att digitalt bekräfta föräldraskapet till ett barn utan medverkan av socialnämn- En möjlighet till digital bekräftelse finns i bl.a. och sedan Enligt utredningen visar erfarenheter från att av nyblivna ogifta föräldrar använder sig av En klar majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inga invänd- ningar mot utredningens förslag. Flera remissinstanser tar dock, i likhet med utredningen, upp risken för att fler föräldraskap felaktigt bekräftas om det inte finns något krav på att socialnämnden ska godkänna bekräftelsen. Det gäller särskilt vid assisterad befruktning där det ställs krav på sam- tycke, behörig inrättning och möjlighet för barnet att ta del av uppgifter Regeringen instämmer i att det finns en risk för en viss sådan ökning men anser, i likhet med utredningen och flertalet remiss- instanser, att detta inte utgör ett tillräckligt skäl mot att införa den före- I sammanhanget är det viktigt att ha i åtanke att det handlar om att införa en möjlighet till digital bekräftelse, som föräldrar som är överens i frågan kan använda sig av. avslutas den övervägande delen av alla ärenden som handläggs hos socialnämnden med att föräldraskapet bekräftas och det är ovanligt med en talan om att bekräftelsen saknar verkan mot den som har lämnat den. När föräldrarna är sambor och lämnar samstämmiga uppgifter används i regel ett förenklat förfarande som, om föräldrarna är kända för social- nämnden, ofta innebär att kontakten mellan socialnämnden och föräld- rarna sker endast per telefon eller brev (se även prop. 1969:124 s. 103 och 1973:100 s. 65). Den ordning som gäller innebär alltså att god- kännandet av bekräftelsen oftast endast bygger på föräldrarnas sam- stämmiga uppgifter om föräldraskapet och att det inte alltid krävs att för- äldrarna besöker bekräfta föräldraskapet. gäller risken för att föräldraskap bekräftas efter en assisterad befruktning med donerade spermier trots att reglerna för att fastställa föräldraskap efter en sådan behandling inte har följts anser regeringen att det finns anledning att – liksom när det gäller föräldraskap enligt de föreslagna nya presum- tionerna – genom tydlig information motverka att föräldraskap felaktigt Flera remissinstanser, bl.a. , efterfrågar också och framhåller vikten av informationsinsatser. behöver ta sikte på bl.a. de risker som är förknippade med att bekräfta ett föräldraskap trots att förutsättningarna inte är uppfyllda (se nedan och avsnitt 6). Mot denna bakgrund anser regeringen, till skillnad från och , att en digital bekräftelse av ett föräldraskap bör kunna ske utan socialnämndens medverkan. I likhet med utredningen anser regeringen att kravet på moderns god- kännande bör upprätthållas vid en digital bekräftelse. om omständigheterna vid barnets tillkomst och har därmed information av betydelse för att det rättsliga föräldraskapet ska bli korrekt. digitalt godkänner bekräftelsen innebär att samstämmiga uppgifter om föräldraskapet lämnas från den som bekräftat föräldraskapet och modern. Detta är en tydlig indikation på att ärendet kan betecknas som okomplicerat och att ytterligare utredning inte är behövlig, dvs. att det handlar om ett ärende som lämpligen kan hanteras utan socialnämndens medverkan inom ramen för ett system för digital bekräftelse. En digital bekräftelse av ett föräldraskap bör mot den bakgrunden inte kunna godkännas av en särskilt förordnad vårdnadshavare eller en tillfällig vårdnadshavare för barnet utan endast av modern (jfr 1 kap. 4 § ). Ett digitalt system kan upprätthålla en hög grad av säkerhet. Genom att den som bekräftar föräldraskapet och modern använder en avancerad elektronisk underskrift kan betryggande identifiering och äkthet uppnås. Som utredningen konstaterar kan kravet på arkivbeständighet uppfyllas även med ett digitalt system för bekräftelse av föräldraskap. Att bekräftelse och godkännande ska ske med en avancerad elektronisk underskrift behöver inte regleras i lag. När det gäller den risk som tar upp för att någon olovligen använder någon annans e-legitimation eller på annat sätt använder den digitala tjänsten för att medvetet göra en felaktig bekräftelse bedöms den risken inte vara större än den risk för missbruk som finns med dagens regelverk, t.ex. vid tillämpning av det förenklade förfarande då föräldrarna inte behöver besöka socialnämnden. Elektronisk identifiering kan erbjuda mycket hög säkerhet och tillförlitlighet (se prop. 2015/16:72 s. 34 och jfr prop. 2019/20:189 s. 35). Som utredningen konstaterar kan en bekräftelse angripas på den grunden att den är ogiltig enligt allmänna regler om rättshandlingar ogiltighet (jfr rättsfallen NJA 1965 s. 333 och NJA 2005 N 42). Införandet av en möjlighet till digital bekräftelse av ett föräldraskap utan socialnämndens medverkan får till följd att det inte längre kommer att finnas någon dokumentation hos kommunerna om det bekräftade föräldraskapet. Som regeringen konstaterar när det gäller de nya föräldraskapspresumtioner som föreslås får dock barnets rätt till kännedom om sitt ursprung anses tillgodosedd genom nuvarande regler om att det ska finnas en anteckning om donatorn i en särskild journal och att socialnämnden är skyldig att hjälpa barnet att ta reda på om det finns uppgifter antecknade i en sådan journal. gäller även att ett barn som har tillkommit genom en assisterad befruktning med donerade könsceller har rätt att få veta det av sina föräldrar. Föräldrarna ska så snart det är lämpligt upplysa barnet om att han eller hon har tillkommit genom en sådan behandling (1 kap. 15 § ). En möjlighet till digital bekräftelse av föräldraskap skulle sannolikt leda till att fler barn snabbare får två rättsliga föräldrar och därmed innebära att barnets rättigheter stärks. En sådan ordning skulle även innebära en betydande förenkling för ett stort antal föräldrar. Även ur ett föräldraperspektiv är det positivt att föräldraskapet för den som inte har fött barnet kan fastställas i nära anslutning till barnets födelse. Vidare skulle införandet av en möjlighet till digital bekräftelse, som bl.a. SKR påpekar, även effektivisera socialnämndernas verksamhet och leda till att de kan fokusera på de mer komplexa ärendena. Som utredningen konstaterar skulle en sådan ordning även innebära en enhetlighet som motverkar att lika fall handläggs olika i olika delar av landet. 2020/21:176 Sammanfattningsvis anser regeringen att det bör införas en möjlighet till digital bekräftelse av föräldraskap utan socialnämndens medverkan. Införandet av en sådan möjlighet ligger i linje med den digitala utveckling som har skett på andra områden, t.ex. på skatte- och folkbokföringsområdet. En sådan lösning är också i linje med regeringens mål för digitaliseringspolitiken, nämligen att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22, avsnitt 4). Regeringen övergår nu till att överväga de närmare förutsättningarna för digital bekräftelse. I vilka fall bör digital bekräftelse kunna ske? Det är viktigt att den som lämnar en bekräftelse förstår vad bekräftelsen innebär. framhåller är det även viktigt att modern – den som har fött barnet och som ska godkänna bekräftelsen – förstår innebörden av att godkänna bekräftelsen. Som utredningen pekar på kan det när någon av föräldrarna eller båda är finnas skäl för socialnämnden att anpassa den information som lämnas i samband med bekräftelsen. Detta bör lämpligen ske vid ett personligt besök hos socialnämnden. Vidare kan det ligga i barnets intresse att socialnämnden i dessa fall har möjlighet att ta ställning till vilken utredning av föräldraskapet som behöver ske. Mot denna bakgrund delar regeringen utredningens bedömning att digital bekräftelse av ett föräldraskap endast bör vara möjlig om den förälder som ska bekräfta föräldraskapet och modern har fyllt . Av tydlighetsskäl och för att underlätta tillämpningen bör det föreskrivas att dessa förutsättningar ska vara uppfyllda redan när barnet föds. När det finns anknytning till ett annat land än styr den svenska internationella privat- och processrätten bl.a. vilket lands lag som ska tillämpas på en fråga. För att en fråga om fastställande av föräldraskap ska avgöras enligt svensk rätt krävs att det finns tillräcklig anknytning till (jfr prop. 1984/85:124 s. 80 och SOU 1983:25 s. 189). Kravet på anknytning till för att tillämpa svensk rätt är kopplat till andra länders vilja att erkänna avgöranden som har meddelats i . Det vore en stor nackdel för enskilda om digitala bekräftelser som lämnats i riskerade att inte erkännas i andra länder på grund av bristande anknytning hit. Förutsättningarna för att lämna en digital bekräftelse bör därför utformas så att risken minimeras för att fall där det är oklart om svensk eller utländsk rätt är tillämplig på föräldraskapsfrågan omfattas (jfr liknande överväganden i den norska propositionen Prop.