prop · H90329 · 2021-10-19 00:00:00 — Det finns en risk att lägre prioriteringsordning i resurssättningen av anknytningsärenden jämfört med andra ärendeslag, i kombination med myndighetens besparingskrav, gör att nödvändiga utvecklingsinsatser av verksamheten försenas eller inte blir av. I detta avseende är utlandsmyndigheternas arbete särskilt kritiskt då granskningen visar att det finns brister, till exempel när det gäller att kontrollera handlingar i anknytningsärenden. Regeringen har preciserat mål och krav för arbetet med anknytningsärenden och lämnat uppdrag inom flera områden som har betydelse för den rättsliga kvaliteten i handläggningen. Regeringen har dock haft ett begränsat fokus på uppföljningen av utlandsmyndigheternas arbete med anknytningsärenden. Trots ett prognosticerat finansiellt överskott bedömer att det finns flera osäkerhetsfaktorer, bland annat ärendeinflödet och digitaliseringen, som innebär att risken för otillräcklig resurstilldelning kvarstår. 6.1 Regeringen har preciserat mål och återrapporteringskrav Regeringen följer regelbundet upp utvecklingen av handläggningstiderna En förutsättning för god måluppfyllelse är enligt regeringen att prövningen av uppehållstillstånd, vilket inkluderar anknytningsärenden, är effektiv och har en hög rättslig kvalitet. Målen för anknytningsärenden följs upp i årsredovisning genom följande indikatorer: •andel avgjorda och öppna ärenden inom författningsstyrd handläggningstid •andel mål i migrationsdomstol som lett till ändrad utgång.136 2019/20:1 utg. omr. 08, s. 101. R I K S R E V I S I O N E N ATT KOMMA TIL L SOM ANHÖRIG – RÄTTSSÄKERHETEN I ANKNYTNINGSÄRENDEN Regeringen har inte siffersatt några mål för anknytningsärenden, men den författningsstyrda handläggningstiden i utlänningsförordningen för ärendeslaget är för förstagångsärenden och för förlängningsärenden.137 Regeringen följer regelbundet upp utvecklingen av handläggningstiderna i anknytningsärenden. Rapporteringen visar att de författningsstyrda handläggningstiderna för anknytningsärenden inte nås. Problemet med långa handläggningstider i anknytningsärenden har granskats av JO tidigare under de senaste åren.138 Regeringen förväntar sig att når de författningsstyrda handläggningstiderna i anknytningsärenden först , vilket stämmer överens med myndighetens tidigare prognos givet budgetläget.139 I prognos räknar man dock med att nå de författningsstyrda handläggningstiderna redan under 2022.140 fick i regleringsbrevet i uppdrag att ta fram en handlingsplan för ärendehandläggningen för ökad effektivitet och produktivitet. Givet åtgärderna i handlingsplanen bedömde att man skulle nå författningsstyrda handläggningstider . konstaterar att man trots denna kraftsamling och handlingsplan 137I 5 kap. 3–3 e § utlänningslagen (2005:716) finns bestämmelser om när uppehållstillstånd beviljas på grund av anknytning. Ett ärende om uppehållstillstånd på grund av anknytning ska avgöras senast från det att ansökan lämnades in, om det inte finns särskilda skäl (se 4 kap. 21 a § utlänningsförordningen). Tidsfristen i utlänningsförordningen (2006:97) infördes som ett led i genomförandet av EU:s direktiv om familjeåterförening (det s.k. familjeåterföreningsdirektivet). Särskilda skäl till att förlänga fristen är t.ex. att sökanden på olika sätt inte medverkat i handläggningen av ärendet eller att det rör sig om en komplicerad utredning där exempelvis frågor som rör allmän ordning eller säkerhet aktualiseras (se prop. 2005/06:72, s. 56 f.). 138Justitieombudsmannen, av handläggningstider (ärenden om uppehållstillstånd på grund av anknytning), 2021. JO har tidigare granskat handläggningstiderna hos . I de granskningar som gjorts efter den kraftiga ökning av migrationen som inleddes har JO inte uttalat någon kritik mot verket för långa handläggningstider. JO har i stället uttalat att det ytterst är en fråga för regering och riksdag att se till att har resurser för att fatta beslut inom rimlig tid. Utgångspunkten för den granskning som redovisas har varit att den kraftiga migrationsökningen har klingat av och att har haft tid att anpassa sin verksamhet efter de nya förhållandena. Trots att det fortfarande kan finnas vissa kvardröjande effekter går det enligt JO:s mening inte längre att ursäkta långa handläggningstider hos med hänvisning till den situation som uppstod 2015. Även Justitiekanslern () har uttalat sig om handläggningstider, se bland annat JK:s beslut , dnr 191-18-4.3. 139Se , Budgetunderlag 2021–2023, 2020. Företrädare för centralt menar att prognosen är realistisk av flera skäl. För det första har man kunnat frigöra resurser när antalet ansökningar minskade betydligt , främst på grund av den pågående pandemin (covid-19). För det andra räknar man med att digitalisering och automatisering av handläggningen av anknytningsärenden ska leda till en effektivare handläggningsprocess. Ytterligare ett skäl är att den nya organisationen och styrningen vid myndigheten förväntas bidra till att detta blir möjligt. Intervju med företrädare för , . 140Migrationsverket, Budgetunderlag 2021–2023, 2020. , Verksamhets- och utgiftsprognos , 2020. 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N inte kunde genomföra den på grund av bland annat ändrade förutsättningar och bristande resurser.141 har lyft fram att resurstilldelningen är en delförklaring till att målen för verksamheten inte nås. I årsredovisningen redovisar bland annat att ett av de främsta skälen till att man inte når de författningsstyrda handläggningstiderna är bristande resurser och besparingskrav. Myndigheten hade även anställningsstopp på grund av besparingskrav som innebar utebliven ökad prognostiserad produktivitet i handläggningen,142 och senare även . Besparingskraven på har bland annat lett till att personer med lång erfarenhet valde att lämna prövningen av anknytningsärenden. Det i sin tur ledde till att avarbetningen av äldre och mer komplicerade ärenden tog än beräknat.143 Regeringen har förtydligat kraven på rättslig kvalitet I instruktion och regleringsbrev framgår att myndigheten ska ha ett förutsebart och enhetligt beslutsfattande med hög rättslig kvalitet.144 Regeringen bedömer att den rättsliga kvaliteten i tillståndsprövning är på fortsatt hög nivå.145 I regleringsbrev framgick att särskilt skulle redovisa en bedömning av den rättsliga kvaliteten i myndighetens beslutsfattande, med hjälp av för ändamålet lämpliga bedömningsgrunder. tog fram en definition av rättslig kvalitet.146 I regleringsbrevet 2017 lyfte regeringen fram att myndigheten bland annat ska definiera kvantifierade mål för rättssäkerhet. genomförde en uppföljning av den rättsliga kvaliteten i anknytningsärenden. 141Migrationsverket, Handlingsplan – nationell. Studerande- och Anknytningsärenden, 2017, s. 4. Intervju med företrädare för , . 142Migrationsverket, Årsredovisning för , 2020, s. 94. 143Migrationsverket, Årsredovisning för , 2019, s. 15. 144Se 3 § förordningen (2019:502) med instruktion för . 2020/21:1, utg. omr. 08, s. 21. 146Se bland annat , Årsredovisning för , 2020, s. 35. definition av begreppet rättslig kvalitet: Ett förutsebart och enhetligt beslutsfattande med hög rättslig kvalitet innebär att vi fattar formellt och materiellt riktiga beslut, att rättstillämpningen är enhetlig och att ärendehandläggningen sker enligt gällande lagstiftning och utifrån den sökandes individuella förutsättningar. R I K S R E V I S I O N E N ATT KOMMA TIL L SOM ANHÖRIG – RÄTTSSÄKERHETEN I ANKNYTNINGSÄRENDEN I regleringsbrevet 2018 fick i uppdrag att ta fram produktionsplaner för varje handläggningsprocess, inklusive resultatindikatorer och nyckeltal för bland annat rättslig kvalitet.147 Vidare har , som framgått av kapitel 5, tagit fram en ny modell för uppföljning, EKU, för att bedöma den rättsliga kvaliteten i handläggningen av anknytningsärenden.148 införde den nya modellen och bedömde att den rättsliga kvaliteten är god. Av årsredovisningen framgår att redovisade särskilt hög kvalitet inom anknytningsärenden, där av ärendena bedömdes vara korrekta och utredda enligt ärendets beskaffenhet.149 bedömer dock att den nya modellen för uppföljning har för stora brister för att kunna användas för övergripande slutsatser om den rättsliga kvaliteten i handläggningen. (Se vidare kapitel 5 för skälen till denna bedömning). I syfte att bedöma den rättsliga kvaliteten i hanteringen av ansökningar om uppehållstillstånd på grund av anknytning följer regeringen upp både resultatet av kvalitetsuppföljning och andelen mål i migrationsdomstolarna som lett till ändrad utgång eller återförvisning. Andelen mål i migrationsdomstol som lett till ändrad utgång har legat på . Regeringen framhåller att andelen mål i migrationsdomstolarna som lett till ändrad utgång eller återförvisning, indikerar i vilken utsträckning genomfört en korrekt och tillräcklig utredning i ärendet och i vilken utsträckning överinstanserna gör samma bedömning som . Slutligen menar regeringen att kvalitetsuppföljning och nya modell är ett bra komplement då den omfattar både bifalls- och avslagsbeslut.150 147Regeringsbeslut Ju2018/00503/SIM (delvis), Ju2018/03462/SIM (delvis), Ju2018/05238/LP. Konsekvenser av eventuella avvikelser ska framgå. Uppdraget skulle redovisas till () . 148Intervju med företrädare för , . I tertialuppföljningen och årsredovisningen redovisar uppföljningen av den rättsliga kvaliteten i handläggningen av anknytningsärenden. 149Migrationsverket Årsredovisning för , s. 15. 2020/21:1 utg. omr. 08, s. 20. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6.2Risk att resurstilldelningen inte är tillräcklig – regeringen bör noggrant följa utvecklingen Regeringen ställer krav på att anpassa sin organisation till ett lägre anslag samlade verksamhet finansieras i huvudsak av myndighetens förvaltningsanslag.151 –2020 varierade anslaget mellan cirka 4,5 och 6 miljarder kronor.152 budgetunderlag visar bland annat att myndigheten, med undantag , har äskat mer medel än vad man har fått. Som skäl till sina äskanden hänvisar huvudsakligen till den kraftigt ökade asylinvandringen 2015.153 äskade återigen mer medel med motiveringen att myndigheten behöver effektivisera, digitalisera och utveckla verksamheten enligt uppsatta mål för att minska kostnaderna.154 Vidare finansieras utveckling av verksamheten i huvudsak med ordinarie förvaltningsanslag och med lån från Riksgälden, men en ökande andel av utvecklingsarbetet finansieras även med externa medel från olika EU-fonder. begär dock inte några extra medel för verksamhetsutveckling då myndigheten bedömer att de insatser som är planerade kan genomföras inom befintlig ram och med stöd av externa fondmedel. beskriver att ambitionen är att i hög grad fortsätta att nyttja externa medel för att utveckla den egna verksamheten, och då främst med medel från Asyl-, migrations- och integrationsfonden (AMIF).155 av kraftig expansion, främst på grund av asylinvandringen 2015, fastslog regeringen i budgetpropositionen 2018 att ska minska och ställa om sin organisation och verksamhet. Antalet anknytningsärenden följer i stort sett antalet asylsökande, dock med eftersläpning. De neddragningar som genomfördes åren efter 2015 är därmed en delförklaring till att myndigheten inte nått de författningsstyrda handläggningstiderna Av regleringsbrev framgår att regeringen vill öka produktiviteten genom att digitalisera och 151Migrationsverkets förvaltningsanslag (UO8, anslag 1:1). Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för förvarslokaler samt resor som möjliggör asylsökandes deltagande i tidiga insatser. Se även avsnitt 1.3 för information om hur och utlandsmyndigheternas verksamheter är reglerade. 2015/16:1 utg. omr. 08, prop. 2016/17:1, utg. omr. 08, prop. 2017/18:1 utg. omr. 08, prop. 2018/19:1 utg. omr. 08, prop. 2019/20:1 utg. omr. 08 och prop. 2020/21:1 utg. omr. 153Se , Budgetunderlag 2014–2017, Budgetunderlag 2015–2018, Budgetunderlag 2016–2019, Budgetunderlag 2017–2020 och Budgetunderlag 2018–2021. 154Se , Budgetunderlag 2019–2022 och Budgetunderlag 2020–2022. 155Migrationsverket, Budgetunderlag 2021–2023, 2020. R I K S R E V I S I O N E N ATT KOMMA TIL L SOM ANHÖRIG – RÄTTSSÄKERHETEN I ANKNYTNINGSÄRENDEN effektivisera handläggningsprocessen.156 menar dock att den stora asylinvandringen och hög arbetsbelastning i den operativa verksamheten har bidragit till att myndigheten inte haft utrymme och möjlighet att avsätta tillräckligt med resurser för utvecklingsprojekt. redovisar att de är i behov av mer medel på kort sikt för att kunna genomföra nödvändiga effektiviseringar och kostnadsbesparingar på . Vidare konstaterar regeringen i budgetpropositionen 2018 att beslut att prioritera asylprövningen framför tillståndsprövningen, i syfte att så många som möjligt av de asylsökande som kom skulle få sitt ärende avgjort , bidragit till växande balanser (det vill säga ärenden där man inte avslutat handläggningen) och längre handläggningstider, bland annat för anknytningsärenden. Regeringen beslutade därför att stärka kapaciteten i handläggningen av anknytningsärenden genom att öka anslaget med . I tillägg till det fick myndigheten ett regeringsuppdrag med ett besparingskrav på –2020, vilket innebar att skulle genomföra årliga effektiviseringar i form av framför allt ökad produktion under perioden.157 Enligt återrapportering till regeringen skulle besparingen realiseras bland annat genom digitalisering, standardisering och utveckling av myndighetens processer.158 Finansieringen av migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna –fokus på långsiktiga effektiviseringar i och med den nya ansvarsordningen Som tidigare nämnts fick resursansvaret även för den migrationsverksamhet som bedrivs vid utlandsmyndigheterna.159 Det innebär att den verksamhet som bedrivs i, eller relaterar till, migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna förläggs inom ramen för en självständig organisatorisk funktion.160 Syftet med den nya ansvarsfördelningen är långsiktiga 156Regeringsbeslut Ju2016/08462/LP, Ju2016/01039/SIM (delvis), Ju2018/01405/SIM (delvis) Ju2019/00147/SIM (delvis), Ju2018/01405/SIM (delvis) Ju2019/00147/SIM (delvis), Ju2020/04101/SIM. 157Regeringsbeslut Ju2018/00503/SIM (delvis), Ju2018/03462/SIM (delvis), Ju2018/05238/LP och prop. 2017/18:1 utg. omr. 158Migrationsverket, Redovisning av uppdrag i 2018, 2018, s. 3, där ska redovisa en plan för hur effektiviseringar motsvarande ska realiseras. 159I förordningen (2019:502) med instruktion för anges bland annat myndighetens uppgifter och att ska ingå en överenskommelse med UD som närmare reglerar samarbetet mellan utlandsmyndigheterna och i frågor som rör migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna. Förvaltningsöverenskommelsen fastställer och tydliggör det administrativa samarbetet, formerna för samråd mellan parterna och principerna för kostnadsdelning. Den trädde i kraft . 160Migrationsverket, Slutredovisning av uppdrag att förbereda övertagande av huvudansvaret för migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna , s. 6. 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N effektiviseringar av utlandsmyndigheternas verksamhet. Regeringen föreslår därför att anslag ökar med från och med 2020.161 egna beräkningar visar dock att denna anslagstilldelning innebär ett underskott i budgeten på . För att kunna uppnå långsiktiga effektiviseringar av utlandsmyndigheternas verksamhet krävs enligt både utvecklingsinsatser inom linjeorganisationen och större projekt för regionalisering och digitalisering. bedömning är därför att det tilldelade anslaget innebär en risk för att nödvändiga och önskvärda insatser inte kan genomföras överhuvudtaget eller i alla fall inte med full effekt.162 Företrädare för uppger att den pågående covid-19-pandemin lett till ett mindre behov av utsänd personal än föregående år och därmed väsentligt lägre kostnader . Någon uppföljning av kostnaderna vid utlandsmyndigheterna utifrån den analys och beräkning som gjordes har därför enligt inte varit relevant. ursprungliga beräkningar och slutsatserna av dessa, nämligen att anslagsöverföringen var för lågt beräknad givet att myndigheten haft ett normalt , framhåller därför att man inte haft anledning att backa ifrån.163 I regleringsbrevet 2020 framhåller regeringen att ska redovisa hur övertagandet av migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna har genomförts, och vilka utvecklingsinsatser som genomförts inom migrationsverksamheten vid utlandsenheterna.164 Företrädare för beskriver att myndigheten efter ansvarsövertagandet har en tidplan för att arbeta vidare med arbetssätt och förbättrade processer som hänger samman med krav på kostnadsbesparingar och effektiviseringar.165 Anknytningsärenden har en lägre prioritet i resurssättningen jämfört med andra ärendeslag på Företrädare för framhåller att myndigheten har tydliggjort för regeringen att den minskade budgetramen har fått myndigheten att omfördela resurser från tillståndsprövningen, som bland annat omfattar anknytningsärenden, till asylprövningen. De framhåller även att 161För att finansiera förslaget minskar anslaget 4:1 m.m. under utgiftsområde 1 med motsvarande belopp. 2019/20:1 utgiftsområde 08, s. 32. Se även bilaga 3 i , Förvaltningsöverenskommelse mellan , avseende administrativt samarbete och kostnadsdelning för migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna, 2019, för en detaljerad beskrivning av modellen för kostnadsdelning och en specificering av de kostnader som omfattas av principen för kostnadsdelning. 162Migrationsverket, Slutredovisning av uppdrag att förbereda övertagande av huvudansvaret för migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna , 2019, s. 3. 163Mejl från företrädare för , . 164Regeringsbeslut Ju2020/04101/SIM. 165Intervju med företrädare för , . R I K S R E V I S I O N E N ATT KOMMA TIL L SOM ANHÖRIG – RÄTTSSÄKERHETEN I ANKNYTNINGSÄRENDEN anknytningsärenden har en lägre prioritet i resurssättningen jämfört med andra ärendeslag. Därmed är arbetet med anknytningsärenden mer sårbart vid brist på resurser och vid besparingskrav.166 I verksamhetsstrategi, som ska leda till ökad enhetlighet och effektivitet i verksamheten, framgår bland annat mål och strategiska inriktningar för utvecklingsinsatser för att nå de författningsstyrda handläggningstiderna under de närmaste åren.167 I verksamhetsplan fastställer man de ekonomiska ramarna och anger vad som kommer att krävas under verksamhetsåret för att myndigheten ska nå de långsiktiga målen och de förväntade effekterna som återfinns i verksamhetsstrategin. I en bilaga till verksamhetsplanen finns den övergripande prioriteringsordningen för planeringen av resurssättningen mellan olika ärendeslag som visar att asylärenden är högst prioriterade medan anknytningsärenden är lägst prioriterade av ärendeslagen. I intervjuer med företrädare för förklarar de att skälet till detta är att det innebär höga kostnader för asylärenden i balans (det vill säga ärenden där handläggningen inte är avslutad). Det innebär att om myndighetens anslagsnivå ändras, eller om förutsättningarna för något annat ärendeslag ändras, påverkas även planeringen av anknytningsärenden. Företrädare för understryker även i intervjuer att prioriteringsordningen mellan ärendeslagen är kommunicerad till regeringen och Regeringskansliet.168 Regeringen har i de senaste budgetpropositionerna framfört att det är angeläget att effektiviserar verksamheten. Framför allt gäller det utvecklingen av stöd till verksamheten genom enhetliga processer för handläggningen och ökad digitalisering. Regeringen konstaterar även att de utvecklingsinsatser som genomförts inom IT och digitalisering inte har resulterat i högre produktivitet, trots att detta har varit en tydlig prioritering av regeringen under flera år.169 Företrädare för uppger dock i våra intervjuer att det finns risk för en övertro på möjligheterna vad gäller digitalisering och automatisering av anknytningsärenden. För det första består handläggningen av flera moment som kräver aktivt deltagande av handläggarna, till exempel när det gäller att tolka och värdera muntliga utsagor vid intervjuer. För det andra ger vissa moment som automatiseras inga större tidsvinster – det är fråga . För det tredje är det en resursfråga. egna prioriteringar mellan olika ärendeslag har därför betydelse. Lägre prioritet och brist på resurser för att driva utvecklingsprojekt är omständigheter som företrädare för menar bidrar till att ärendehandläggningssystemen för tillståndsärenden (och E3) hunnit bli så gamla att det är någon idé att utveckla dem.170 Vidare 166Intervju med företrädare för , . 167Migrationsverket, Verksamhetsstrategi 2019-2021, 2018. 168Intervju med företrädare för , . 2015/16:1 utg. omr. 08, prop. 2016/17:1, utg. omr. 08, prop. 2017/18:1 utg. omr. 08, prop. 2018/19:1 utg. omr. 08 och prop. 2019/20:1 utg. omr. 170Intervju med företrädare för , och . 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N framkommer i våra intervjuer att en försvårande omständighet när det gäller förmåga att driva utvecklingsprojekt också handlar om att det finns delade meningar inom myndigheten om vilket arbetssätt och vilken styrning som man ska ha i handläggningen av anknytningsärenden.171 Nya besparingskrav 2020 och ny organisation Av budgetpropositionen framgår att regeringen återigen bedömer att verksamheten vid bör bli mer effektiv och att stödverksamhetens storlek behöver minska. Regeringen föreslår därför att förvaltningsanslag minskas med 2021, 2022 och från och med 2023.172 framhåller i budgetunderlaget för åren 2021–2023 att det är en utmaning att hantera regeringens generella besparingskrav som lades på myndigheten i budgetpropositionen 2020. Inriktningen var att besparingsåtgärderna så långt som möjligt skulle genomföras utan negativa konsekvenser för prövningsverksamheten. I syfte att anpassa och dimensionera organisationen till det nya budgetläget införde en ny organisation och har minskat ned sin verksamhet.173 I senaste budgetunderlag för resursbehovet, som avser 2022–2024, prognostiserar myndigheten att man kommer att få ett finansiellt överskott under slutet av budgetperioden jämfört med tidigare finansieringsförslag. Anledningen till detta är bland annat neddragningar i omställningen av myndigheten med kraftigt minskade kostnader för den operativa verksamheten, lägre overheadkostnader och ett minskat ärendeinflöde. konstaterar att företrädare för framhåller i intervjuer att myndighetens arbete med digitalisering och automatisering av anknytningsärenden (den så kallade digitala transformationen) är planerad att påbörjas först . Då det finns osäkerhetsfaktorer gällande bland annat utvecklingen av ärendeinflödet, kapaciteten för att genomföra den digitala transformationen och utvecklingen av arbetet med att klarlägga identiteten på sökande, bedömer sammantaget ändå att resurstilldelningen är en risk och att regeringen därför noggrant bör följa utvecklingen. Detta bör man göra för att säkerställa att handläggningsprocessen för anknytningsärenden genomförs på ett rättssäkert och effektivt sätt.174 171Intervju med företrädare för , , och . 2020/21:1 utg. omr. 08, s. 26. Regeringen föreslår att 4 anvisas under anslaget 1:1 . beräknas anslaget till 4 respektive 4 . 173Migrationsverket, Budgetunderlag 2021–2023, 2020, s. 12. Den nya organisationen innebär att nuvarande sex regioner halveras till antalet och antalet avdelningar på huvudkontoret minskar. 174Migrationsverket Budgetunderlag 2020–2022, 2023. Intervju med företrädare för , . R I K S R E V I S I O N E N ATT KOMMA TIL L SOM ANHÖRIG – RÄTTSSÄKERHETEN I ANKNYTNINGSÄRENDEN 7 Slutsatser och rekommendationer övergripande slutsats är att och utlandsmyndigheterna inte bedriver verksamheten på ett sätt som säkerställer att handläggningen håller hög rättslig kvalitet.