prop · H80393 · 2021-02-16 00:00:00 — Det innebär bland annat att ärendet behandlas i tillsynskommittén , och de aktuella frågorna får förhoppningsvis en objektiv och allsidig belysning. Även om många är inblandade i beredningen så fattas besluten till syvende och sist av en eller två personer. När undersökningen är klar beslutar områdeschefen om huruvida granskningen ska avslutas med en slutskrivelse eller skickas vidare till chefsjuristen så att denna får besluta om det ska göras en sanktionsutredning. 56R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Om en sanktionsutredning genomförs är det också chefsjuristen som avgör ifall ärendet ska skickas vidare till myndighetens styrelse för eventuellt sanktionsbeslut. Det finns således två centrala beslutsfattare när tillsynsundersökningar genomförs. Mot den bakgrunden är det särskilt viktigt att dessa beslutsfattare är höjda över alla misstankar om jäv och intressekonflikter. Som tidigare framgått (avsnitt 4.6) har media emellertid rapporterat om misstänkt jäv i samband med att en områdeschef med ansvar för granskningar inom bankområdet fick ett toppjobb på en storbank. Negativ publicitet av detta slag riskerar, enligt mening, att undergräva såväl förtroendet för myndigheten som medarbetarnas benägenhet att följa myndighetens interna regler och riktlinjer. Mot bland annat den bakgrunden bör tydligt uppmärksamma sina anställda på att de kan hamna i en jävssituation eller intressekonflikt när de söker arbete hos en annan organisation. Myndigheten bör också följa upp och kontrollera hur personalen efterlever jävsreglerna i detta avseende. 7.4Det behövs mer utbildning, information och erfarenhetsutbyte Återkommande utbildning och lättillgänglig information är av stor betydelse för att regler och riktlinjer ska tillämpas på ett enhetligt och korrekt sätt. Det handlar dels om vilka regler och förhållningssätt som gäller för intressekonflikter, dels om den statliga värdegrunden och statstjänstemannarollen. Chefer och medarbetare har också ett behov av att diskutera med varandra om vad som kan vara en intressekonflikt och hur man ska bete sig i olika situationer. Den höga personalomsättningen i kombination med att många rekryteras från privat sektor innebär större krav på än många andra myndigheter i detta avseende. har en introduktionsutbildning för alla nyanställda. I utbildningen ingår statstjänstemannarollen samt regler och förhållningssätt för intressekonflikter. Av granskningen framgår att av handläggarna anser att utbildningen har varit värdefull för dessa frågor medan inte anser att så är fallet. Därutöver finns viss utbildning och erfarenhetsutbyte om intressekonflikter på avdelningsnivå. Detta har startat och bedrivs än så länge inom ett av tre verksamhetsområden. Såväl chefer som handläggare efterlyser mer utbildning om statlig värdegrund och intressekonflikter. Var tredje handläggare anser inte att myndigheten har tillräckligt med utbildning om dessa frågor. Myndigheten inrättade ett etiskt råd 2017 men det har haft en undanskymd roll. Det finns också en handbok som tar upp jäv och intressekonflikter men få chefer och handläggare anser att de har haft nytta av den. R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I N S P E K T I O N E N S A R B E T E F Ö R A T T M O T V E R K A I N T R E S S E K O N F L I K T E R har ersatts av tre dokument på intranät med frågor och svar kring mutor, bisysslor samt jäv och andra intressekonflikter. Tanken är att dessa dokument efterhand ska kompletteras med frågor och svar som identifieras och diskuteras i . Än så länge finns det få förtydligande kommentarer och exempel och därmed blir det svårt för chefer och medarbetare att göra en enhetlig tolkning av bestämmelserna. ledning betonar vikten av en levande diskussion om statstjänstemannarollen och riskerna för intressekonflikter. Intervjuade chefer anser att sådana diskussioner är vanligt förekommande och att de anställda bland annat därför är medvetna om vilka regler och etiska förhållningssätt som gäller. Två av tre handläggare anser att sådana frågor diskuteras tillräckligt medan var fjärde inte gör det. Enligt var tredje handläggare tar inte den närmsta chefen initiativ till diskussioner om jäv och intressekonflikter. Enligt bedömning behöver myndigheten satsa mer på att utbilda och informera personalen om såväl intressekonflikter som vad det innebär att vara statstjänsteman. har under granskningen aviserat sina avsikter att genomföra så kallade dilemmadiskussioner under Statskontorets ledning. Det finns också planer på att tillhandahålla kurser om intressekonflikter med hjälp av e-lärande. ser positivt på sådana insatser. 7.5Bristande dokumentation försvårar insyn och uppföljning Allmänhet, press och berörda företag har rätt till insyn i hur myndigheter utövar sitt uppdrag. Den grundlagsfästa offentlighetsprincipen är av central betydelse i sammanhanget. För att offentlighetsprincipen ska fungera som avsett behöver myndigheten diarieföra allmänna handlingar, vilket också är ett krav enligt lagen om offentlighet och sekretess. God dokumentation är också av betydelse för myndigheternas inre effektivitet. Det ökar möjligheterna till uppföljning och lärande om hur viss verksamhet bedrivs och ärenden hanteras. Av granskning framgår att anmälningar och beslut som rör jäv och bisysslor inte dokumenteras om inte den anställda själv uttryckligen begär det. Överväganden i samband med karantänsbeslut dokumenteras inte heller. Med undantag för finansiella instrument har myndigheten heller inte någon rutin för att påminna anställda om att anmäla eventuella intressekonflikter. Exempelvis ställs inte rutinmässigt frågor om jäv eller andra intressekonflikter i samband med att en anställd tilldelas nya uppdrag eller arbetsuppgifter. Både vår granskning och en tidigare granskning av internrevision visar att det finns vissa brister i hur arbetet i processerna dokumenteras och diarieförs. 58R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N anser att bör utveckla sin kontroll och uppföljning av insatserna mot intressekonflikter inom myndigheten. har enligt bedömning regler, riktlinjer och processer som i allt väsentligt är ändamålsenliga för att motverka risken för intressekonflikter. Vid sidan av att utbilda, informera och föra diskussioner om hur dessa ska tillämpas behöver myndigheten också skaffa sig en uppfattning om huruvida de faktiskt tillämpas och fungerar så som det är tänkt. Det räcker inte att förutsätta att så är fallet. Kunskap om hur insatserna fungerar i praktiken kan användas för att öka deras effektivitet. Vetskapen om att det förekommer uppföljning och kontroll torde också öka personalens benägenhet att efterleva reglerna. Uppföljning och kontroll samt därpå baserat lärande av hur frågor om intressekonflikter hanteras förutsätter dock att myndigheten i ökad utsträckning dokumenterar Enligt är kraven på dokumentation särskilt viktiga i de fall man ser eventuella jävshinder, men där bedömningen ändå blir att jäv inte föreligger. Sådana fall behöver dokumenteras för att det i efterhand ska vara möjligt att se vilka överväganden som gjordes. Dokumentationskraven ska emellertid inte ställas undantagslöst utan ta hänsyn till integritetsaspekter. Det kan exempelvis handla om att man söker ett nytt jobb eller att det finns personliga förhållanden som man inte vill röja för sin arbetsgivare. I sådana fall bör det finnas en möjlighet att inte delta i handläggningen av ett ärende utan att ange skäl. •Öka utbildnings- och informationsinsatserna om intressekonflikter och statstjänstemannarollen. Det bör finnas utbildningsmoment som all operativ personal ska genomgå med viss regelbundenhet och myndigheten bör underlätta för personalen att tolka bestämmelserna om intressekonflikter. •Utveckla kontroll och uppföljning av hur myndighetens regler och insatser för att motverka intressekonflikter tillämpas och fungerar i praktiken. I detta bör ingå att noggrant följa arbetet inom ramen för myndighetens berednings- och beslutsprocesser. •Dokumentera anmälningar och beslut i ökad utsträckning när det gäller frågor om jäv, bisysslor och andra intressekonflikter. R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I N S P E K T I O N E N S A R B E T E F Ö R A T T M O T V E R K A I N T R E S S E K O N F L I K T E R 60R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N “’Capture’ in financial regulation: can we channel it toward the common good?” Policy, vol. 21:175, 2011. , and Glode, , The Labour Market for Bankers and Regulators, Review of Financial Studies, vol. 27, No. 9, 2014. Carpenter, , and , ., “Preventing Regulatory Capture: special interest inﬂuence and how to limit it” / [edited by] , , . , . , , ”Revolving doors and the optimal tolerance for agency collusion”, , vol. 26, No. 3, 1995. Cornaggia, , Cornaggia . and Xia, Han, “Revolving Doors on Wall Street”, Vol. 120, issue 2, 2016. Kwak, J., “Cultural Capture and the Financial Crisis – Preventing Regulatory Capture: special interest inﬂuence and how to limit it”, i Carpenter, D. and , D. ), Preventing Regulatory Capture: special interest inﬂuence and how to limit it, , 2014. , ., , and , , ”Beyond the revolving door: Advocacy behavior and social distance to financial regulators”, Business and Politics, vol. 19, Special Issue 2, 2017. Veltrop, and de Haan, , “I just cannot get you out of my head: Regulatory capture of financial sector supervisors”, DNB Working Paper from , Research Department, No. 410, 2014. , Vägledning Oegentligheter och intern styrning och kontroll, ESV 2016:42, , 2016. och kommuner och landsting, Om mutor och jäv –en vägledning för offentligt anställda, 2006.09, , 2006. , Revisionsrapport, Dnr: 16-17183, 2016. , Årsredovisning 2018, , 2019. , Årsredovisning 2019, , 2020. , Revisionsrapport, Dnr: 19–13479, 2019. R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I N S P E K T I O N E N S A R B E T E F Ö R A T T M O T V E R K A I N T R E S S E K O N F L I K T E R , , och Bruun, , Svängdörr i staten – en om när politiker och tjänstemän byter sida, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2012:1, 2012. , Managing Conflict of Interest in the , guidelines and country experiences, , 2003. , Post Public Employment: Good Practices for Preventing Conflict of Interest, , The Revolving Door for Political Elites, , 2018. , Etiska riktlinjer, Dnr 2019–01207, , 2019. , Säkra och effektiva läkemedel, RiR 2016:9, , 2016. , Finansiell stabilitet, RiR 2018:2, , 2018. , Regulating the Revolving Door, Working Paper 06/10, , 2010. Värdegrundsdelegationen, En kultur som motverkar korruption, S2014.024, , M., ”FI-topp anmälde inte jäv”, , , , hämtad . , på FI – etiska frågor, Dnr 12-4572, , Rutin för karantänshantering, Dnr 15-11654-1, , Beslut, Inrättande av ett etiskt råd på , Dnr 17-907, , 2017. , Beslut - Tillstånd att ha lån hos företag som står under tillsyn av , Dnr 19-12658, , 2019. , Regler och riktlinjer för innehav av och handel med finansiella instrument, Dnr 19-11863, , 2019. , Regler och riktlinjer om jäv, Dnr 19-20403, , Regler och riktlinjer om mutor, Dnr 19-20406, 62R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , Regler och riktlinjer om bisyssla, Dnr 19-20404, , Styrelserapport tertialuppföljning 1 2019, , tillsynsstrategi, Dnr 20–2646, , Frågor och svar om bisysslor, . , Frågor och svar om jäv och intressekonflikter, . , Frågor och svar om mutor, . Förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. Förordning (2009:93) med instruktion för . Förordning (2013:1111) med instruktion för . Förvaltningslag (2017:900). Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Myndighetsförordning (2007:515). Regeringsformen, RF (1974:152). Tryckfrihetsförordning (1949:105). R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I N S P E K T I O N E N S A R B E T E F Ö R A T T M O T V E R K A I N T R E S S E K O N F L I K T E R 64R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I N S P E K T I O N E N S A R B E T E F Ö R A T T M O T V E R K A I N T R E S S E K O N F L I K T E R 66R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Urval av myndigheter för jämförelse av personalrörligheten Myndigheterna i urvalet har valts för att de ska vara någorlunda jämförbara med . De uppfyller ett eller flera av nedanstående villkor: •verkar gentemot en marknad med omfattande ekonomiska intressen •fattar beslut som kan få stora ekonomiska konsekvenser för näringslivet, till exempel i form av tillsyn, tillståndsgivning, reglering •hanterar större upphandlingar eller har betydande kontaktytor mot näringslivet. I sådana fall finns det enligt forskningen (se avsnitt 1.1) en förhöjd risk för intressekonflikter, inte minst om det kombineras med en hög personalrörlighet till och från privat sektor. Vid sidan av myndigheterna i urvalet redovisas som referens även genomsnittliga uppgifter för samtliga myndigheter. I kapitlet hänvisas ibland explicit till och Riksgälden eftersom dessa myndigheter i likhet med har till uppgift att verka för finansiell stabilitet. Dessa myndigheter konkurrerar också med om samma Uppgifterna över personalflöden till och från myndigheterna avser genomsnitt för perioden –2018 och är beräknade på statistik från – /RAMS. I uppgifterna om personalflöden ingår inte pensionsavgångar. Personalflöden presenteras för dels ett urval myndigheter, dels staten som helhet. Uppgifterna avser personalflöden till respektive från tre sektorer: privat sektor, statlig sektor samt regioner och kommuner. Därutöver presenteras personalflöden mellan och företag inom finansbranschen. Därvid har företag inom privat sektor delats in i fyra kategorier: banker, andra finansiella företag, företag inom juridik samt icke-finansiella företag. Indelningen framgår av nedanstående tabell. R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I N S P E K T I O N E N S A R B E T E F Ö R A T T M O T V E R K A I N T R E S S E K O N F L I K T E R Tabell B 1 Kategorisering av företag utifrån SNI- och sektorkoder inom privat sektor134 Sektor 122100–122200 Sektor 122300–129400, övriga sektorer där SNI-koden är 64, 65 eller 66. Övriga sektorer där SNI-koden är 69 Icke finansiella företag (exkl. juridik) För att definiera företag som tillhör finansbranschen (med banker som särskild kategori) har vi i ett första steg använt sektorkoder. I ett andra steg har vi med hjälp av SNI-koder lagt till företag inom finanssektorn från kategori icke-finansiell sektor till finansföretag och företag inom juridik. Genom att använda SNI-kod på arbetsställenivå kan vi ta hänsyn till att ett arbetsställe kan syssla med finansiell verksamhet även om företaget som helhet huvudsakligen bedriver icke-finansiell verksamhet. Syftet har varit att välja ut företag som har tillsyn över.135 En individ anses komma från (respektive gå till) ”finanssektorn” om företaget som helhet har sektorkod ”” eller om arbetsstället har SNI-kod 64, 65 eller 66. Standarden för svensk näringsgrensindelning (SNI) används för att klassificera enheter som företag och arbetsställen efter deras ekonomiska aktiviteter. Standard för institutionell sektorindelning, INSEKT, är en klassificering av institutionella enheter, exempelvis bolag, myndigheter och hushåll. INSEKT grupperar dessa enheter till olika institutionella sektorer i ekonomin. INSEKT skiljer ut banker och finansiella företag, medan SNI kategoriserar samtliga företag efter ekonomisk aktivitet. 134Se SCB 2014, Standard för institutionell sektorindelning, INSEKT 2014, MIS 2014:1 respektive SCB 2007, Struktur för svensk näringsgrensindelning 2007, SNI 2007. 135I granskningen benämns dessa företag under begreppet Finansbranschen. Dessa är huvudsakligen banker, kreditmarknadsföretag, betaltjänstföretag, företag som verkar inom börs och clearing, fondbolag, fonder, försäkringsbolag, försäkringsförmedlare, pensionsstiftelser, hypoteksinstitut, konsumentkreditinstitut, utgivare av elektroniska pengar och värdepappersbolag samt pensionsbolag. 68R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 5 Personalomsättning i staten, 2014–2018 Antal anställda 100 000 Personalomsättning (%) Observera att y-axeln är i logaritmisk skala. personalomsättning motsvarar den bland alla myndigheter. Det innebär att av myndigheterna har högre personalomsättning än . Personalomsättningen har beräknats utifrån det lägsta av värdena för antalet nyrekryterade respektive antalet avgångna dividerat med medelvärdet av antalet anställda . Alla nyanställningar och avgångar är beräknade som skillnaden mellan mätpunkterna november föregående år och november innevarande år. Med nyrekryterad personal avses personer som har som huvudarbetsställe innevarande år och vars senaste arbetsgivare inte var . Om man har arbetat på men tagit tjänstledigt eller inte arbetat alls (till exempel föräldraledighet) räknas man inte som nyanställd. R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I N S P E K T I O N E N S A R B E T E F Ö R A T T M O T V E R K A I N T R E S S E K O N F L I K T E R Tabell B 2 personalomsättning 2017–2019, totalt samt för tre områden *Från 2019-01-01 ingår stora delar av tidigare verksamhetsområde Konsumentskydd i verksamhetsområde Marknader. Uppgifterna avser icke tidsbegränsade anställningar. Tabell B 3 Anledning till medarbetares samtal om jäv och intressekonflikt inom verksamhetsområdena Bank, Försäkring och Marknader Anledning till samtal om jäv och intressekonflikt Egen koppling till företag under tillsyn Kontakt med f.d. kollega på företag under tillsyn Närståendes koppling till företag under tillsyn En väns koppling till företag under tillsyn Gåvor och förmåner från företag under tillsyn 70R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Som ett led i granskningen har genomfört en enkätundersökning. Syftet var att få en bild av hur handläggare inom kärnverksamhet uppfattar att myndighetens insatser fungerar för att motverka jäv och andra intressekonflikter. Enkäten riktade sig till handläggare inom verksamhetsområdena Bank, Försäkring och Marknader. Den omfattade inte chefer, studentmedarbetare, assistenter eller motsvarande personal vid verksamhetsområdena. Den omfattade inte heller handläggare som varit anställda i än 3 månader eller dem som var tjänstlediga på . Däremot ingick alla föräldralediga och sjukskrivna handläggare (även långtidssjukskrivna). Enkäten skickades ut per e-post via enkätverktyget Webropol och avslutades . Tre påminnelser skickades till respondenterna, en från sida och två från . Enkäten besvarades anonymt. Av 303 handläggare som fick enkäten svarade 218, vilket innebär en svarsfrekvens på . Samtliga frågor var obligatoriska att besvara, med undantag för några frågor som var beroende av hur man hade svarat tidigare. Samtliga som svarade på enkäten svarade också på de frågor som var obligatoriska för dem. Enkäten hade med andra ord inget internt bortfall. Av dem som besvarade enkäten arbetar 100 inom verksamhetsområde Bank (), 62 inom Marknader () och 56 inom Försäkring Som framgår av nedanstående tabell är enkätsvaren relativt jämnt fördelade mellan verksamhetsområdena. Tabell B 4 Antal som besvarat enkäten per verksamhetsområde Källa: Uppgifter från och enkätsvar fråga 2. Majoriteten av respondenterna uppgav att de arbetar med tillsyn. En fjärdedel arbetar med tillstånd och en fjärdedel arbetar med regelgivning eller har andra uppgifter. Det finns mindre skillnader mellan områdena. Det förekommer att handläggare har fler än en huvudsaklig arbetsuppgift men inte i hög utsträckning. R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I N S P E K T I O N E N S A R B E T E F Ö R A T T M O T V E R K A I N T R E S S E K O N F L I K T E R En majoritet av respondenterna har arbetat än vid myndigheten. En tredjedel () uppgav att de har arbetat än vid myndigheten och två tredjedelar () uppgav att de har arbetat eller längre vid myndigheten. Respondenternas anställningstid skiljer sig mellan områdena. Betydligt fler har arbetat längre än vid områdena Försäkring och Marknader jämfört med Bank. Inom Försäkring har av respondenterna arbetat än , jämfört för Marknader och för Bank. Hälften () av alla respondenter uppgav att de kom till myndigheten från ett bolag inom finansbranschen. En fjärdedel kom från staten. () kom till Bank från bolag inom finansbranschen. Detta kan jämföras för Marknader och 50 för Försäkring. Knappt en tredjedel kom till Marknader från staten. Detta kan jämföras med omkring en femtedel för Marknader och Försäkring. Fråga och svar 1 Vilken är din huvudsakliga utbildningsbakgrund (examen motsvarande)? Antal svar: 218. alternativ: 223. Annat (ange vilken) Fråga och svar 2 Vilket verksamhetsområde arbetar du huvudsakligen inom? Antal svar: 218. alternativ: 218. Annat (ange vilket) 72R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Fråga och svar 3 Vad arbetar du huvudsakligen med? Antal svar: 218. alternativ: 257. Annat (ange vad) Fråga och svar 4 Hur länge har du varit anställd vid ? Antal svar: 218. 0–2 år Längre än 2 år Fråga och svar 5 Var arbetade du direkt innan du började på ? Antal svar: 218. I staten (exklusive statliga bolag) I kommun eller landsting/region I bolag inom finansbranschen I bolag inom andra branscher Jag hade annan sysselsättning R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I N S P E K T I O N E N S A R B E T E F Ö R A T T M O T V E R K A I N T R E S S E K O N F L I K T E R Fråga och svar 6 över hela ditt arbetsliv, ungefär hur länge har du arbetat hos någon av nedanstående? Antal svar: 218 (procentuella andelar i tabellen). 0–2 år 2–5 år Staten (exklusive statliga bolag) * Kommun eller landsting/region Bolag inom andra branscher *Många respondenter har inkluderat anställningstiden vid i sitt svar gällande hur länge de har arbetat i staten. Resultatet blir därför svårtolkat. Fråga och svar 7 Hur väl känner du till dessa regler och riktlinjer? För att hantera intressekonflikter har bl.a. regler och riktlinjer om jäv, bisysslor, mutor samt innehav av och handel med finansiella instrument. Antal svar: 218 (procentuella andelar i tabellen). Fråga och svar 8 Hur väl känner du till den statliga värdegrunden och vad som förväntas av dig som statlig tjänsteman? Antal svar: 218. 74R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Fråga och svar 9 Hur säker känner du dig på vad som kan vara jäv och intressekonflikter i ditt arbete? Antal svar: 218. Fråga och svar 10 Har du med din närmaste chef tagit upp frågor om jäv och intressekonflikter som rör dig själv? Antal svar: 218. Nej, det har inte varit aktuellt Nej, men jag har tagit upp sådana frågor med annan befattningshavare Ja, det har hänt någon enstaka gång Ja, det har hänt Ja, det har hänt vid ett flertal tillfällen Fråga och svar 11 På ett övergripande plan, vilken typ av fråga handlade det om? Antal svar: 134. alternativ: 233. Egen koppling till företag under tillsyn Närståendes koppling till företag under tillsyn En väns koppling till företag under tillsyn Kontakt med före detta kollega som arbetar på ett företag under FI:s tillsyn Gåvor och förmåner från företag under tillsyn Något annat (ange vad) Jag vill inte uppge R I K S R E V I S I O N E N F I N A N S I N S P E K T I O N E N S A R B E T E F Ö R A T T M O T V E R K A I N T R E S S E K O N F L I K T E R Fråga och svar 12 Brukar du känna dig nöjd med den åtgärd som blir resultatet? Antal svar: 134. Nej, inte särskilt nöjd Ja, ganska nöjd Ja, helt nöjd Fråga och svar 13 Varför är du inte nöjd? Antal svar: 4. alternativ: 4. Regler och riktlinjer tillämpas för strikt Regler och riktlinjer tillämpas inte tillräckligt strikt