prop · H803118 · 2021-03-16 00:00:00 — En skyldighet för den som begär nedsättning att lämna uppgift om annat stöd av mindre betydelse som har beviljats under det aktuella beskattningsåret och de två föregående beskattningsåren infördes därför som en ny paragraf 26 kap. 19 a §, nuvarande 26 kap. 19 f §, i skatteförfarandelagen (2011:1244) i samband med att bestämmelserna om nedsättning av arbetsgivaravgifterna för den först anställda för enskilda näringsidkare infördes . Denna skyldighet kommer även att gälla för de växa-företag som kommer att omfattas av lagen om särskild beräkning av vissa avgifter för arbetsgivare. Enligt bestämmelserna ska uppgift lämnas om annat stöd som har beviljats växa-företaget. Även de övriga uppgifter som anses nödvändiga för att ska kunna bedöma om företaget har rätt till nedsättning 2020/21:118 ska lämnas. Det kan exempelvis handla om uppgifter som behövs för att ska kunna bedöma att villkoren enligt kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse är uppfyllda. Exempel på uppgifter som kan vara nödvändiga är uppgifter om stöd som har beviljats andra företag som den uppgiftsskyldige står i intressegemenskap med. Som angetts i avsnitt 5.7 så gäller de maximala stödnivåerna enligt kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse per företag. Med ett företag avses i detta sammanhang inte endast det enskilda företaget. Ett företag kan omfatta även andra företag och enskilda näringsidkare som står i intressegemenskap med den uppgiftsskyldige på ett sådant sätt att de bör ses som ett enda företag med avseende på stöd av mindre betydelse. Det kan exempelvis vara företag som ingår i en och samma koncern eller företag som en enskild näringsidkare själv driver i de fall då en person driver flera verksamheter eller företag där han eller hon är delägare. För att undvika att återbetalningsskyldighet uppkommer bör den uppgiftsskyldige i ett sådant fall även lämna uppgift om andra företag som den uppgiftsskyldige står i intressegemenskap med. Förslaget medför ändring i 26 kap. 19 f § skatteförfarandelagen. Regeringens bedömning: Det behöver inte införas en särskild bestämmelse som innebär att ersättning som utgör underlag för den föreslagna nedsättningen inte också får ingå i underlag för särskilt avdrag i stödområdet. Promemorians förslag överensstämmer inte med regeringens bedömning. I promemorian lämnas ett förslag som innebär att ersättning som utgör underlag för den föreslagna nedsättningen inte också får ingå i underlaget för särskilt avdrag i stödområdet. Remissinstanserna: föreslår en lagteknisk förändring genom att den föreslagna 9 § flyttas till lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980). Övriga remissinstanser har inte yttrat sig särskilt över förslaget. Skälen för regeringens bedömning: Arbetsgivare som är verksamma i stödområdet enligt lagen om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen om allmän löneavgift och socialavgiftslagen får göra ett särskilt avdrag av avgiftsunderlaget vid beräkningen av arbetsgivaravgifterna och den allmänna löneavgiften. Om den föreslagna nedsättningen skulle tillåtas löpa parallellt med nämnda avdrag skulle det innebära att avgifterna till ålderspensionssystemet inte skulle bli inbetalda fullt ut. har 5 § lagen om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen om allmän löneavgift och socialavgiftslagen en generell tillämpning (prop. 2020/21:83). Det innebär att avdraget från den allmänna löneavgiften och arbetsgivaravgifterna aldrig kan medföra att avgifterna understiger ålderspensionsavgiften enligt 2 kap. 26 § socialavgiftslagen. Den i Prop. 2020/21:118 promemorian föreslagna bestämmelsen, som innebär att ersättning som utgör underlag för den föreslagna nedsättningen inte också får ingå i underlaget, behövs därför inte. Ändringen innebär att 9 § i den i promemorian föreslagna lagen om särskild beräkning av vissa avgifter för arbetsgivare således inte behövs och kan tas bort. Det innebär också att det inte finns ett behov att flytta denna paragraf på det sätt som föreslår. Regeringens förslag: Den nya lagen om särskild beräkning av vissa avgifter för arbetsgivare och ändringen i skatteförfarandelagen ska träda i kraft . Bestämmelserna i lagen om särskild beräkning av vissa avgifter för arbetsgivare ska tillämpas endast på ersättning som utges . Lagen ska upphöra att gälla vid utgången av 2022. Den upphävda lagen ska dock fortfarande gälla för ersättning för anställningar som har påbörjats – . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Företagarna anser att den tillfälliga nedsättningen bör träda i kraft . Övriga remissinstanser har inte yttrat sig särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Regeringen delar Företagarnas uppfattning att den nya lagen om särskild beräkning av vissa avgifter för arbetsgivare och ändringen i skatteförfarandelagen ska träda i kraft . För att ska kunna hinna ta fram information om den utvidgade nedsättningen och att växa-företagen ska hinna göra nödvändiga förberedelser anser regeringen att bestämmelserna tidigast kan träda i kraft . Som angetts i avsnitt 5.1 ska lagen om särskild beräkning av vissa avgifter för arbetsgivare vara tillfällig. I förhållande till bestämmelserna i lagen (2016:1053) om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag har den nu föreslagna tillfälliga lagen företräde den är i kraft och för de anställningar som påbörjas – . Det innebär att om en arbetsgivare anställer en person ska den tillfälliga lagen med dess villkor tillämpas före den befintliga lagen som ger rätt till nedsättning av arbetsgivaravgifterna för den först anställda. Vid beräkning av arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt ska lagen om särskild beräkning av vissa avgifter för arbetsgivare tillämpas på ersättning som utges . Den särskilda beräkningen enligt lagen ska däremot endast göras på anställningar som påbörjats –. Lagen ska upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen ska dock fortfarande tillämpas på ersättning för anställningar som har påbörjats under nämnda period. De offentligfinansiella effekterna till följd av ändrade skatte- och avgiftsregler beräknas i enlighet med beräknings- Beräkningarna görs i ikraftträdandeårets priser och volymer och utgår vanligtvis från att beteendet hos individer och företag inte ändras till följd av förändringarna i skattereglerna. beteende ger en god uppskattning av åtgärdernas effekt på kort och På , och för att analysera andra konsekvenser än de offentligfinansiella effekterna, kan ett mer dynamiskt synsätt behöva användas, där skattebaser tillåts påverkas av regeländringen. finner att konsekvensutredningen uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning i samtliga delar. Syfte och alternativa lösningar Syftet med förslaget att tillfälligt utvidga bestämmelserna om nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för den först anställda är att minska kostnaderna för företag som inte har någon anställd och som anställer en eller två personer och för företag med en anställd och som anställer ytterligare en person. Förslaget är en del av de stimulansåtgärder som syftar till att återstarta ekonomin efter pandemin. i berörda företag förväntas det leda till att fler anställs. I och med att nedsättningen är tidsbegränsad kan det också leda till att berörda företag tidigarelägger nyrekryteringar för att därigenom kunna dra fördel av Förslaget kan därmed påskynda återhämtningen av syssel- sättningen och bidra till en snabbare minskning av arbetslösheten. Det är naturligt att fortsätta satsningen på små företag som anställer sina första personer inom ramen för ett existerande regelverk. transparensen och förenklar administrationen för företagen. utformningar av förslaget har därför inte ansetts relevanta. Om förslaget inte genomförs uteblir de förväntade effekterna på sysselsättningen och arbetslösheten. Den nuvarande nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för den först anställda redovisas som en skatteutgift i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2019/20:98). skatteutgiften ökar i omfattning när de nya reglerna trätt i kraft. Den nya lagen föreslås träda i kraft . ekonomiska läge som spridningen av covid-19 har gett upphov till har påverkat många företags möjligheter att anställa. utvidgningen av nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för upp till två anställda bör därför träda i kraft . bedömning anser regeringen inte att det behövs tas särskilda hänsyn vad gäller tidpunkten för ikraftträdande eller vad gäller speciella informations- Förslaget i denna proposition är att tillfälligt utvidga nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för den först anställda. ska gälla företag som inte har någon anställd och som anställer en eller två Prop. 2020/21:118 personer samt företag med en anställd som anställer ytterligare en person. Förslaget bedöms leda till att ytterligare 6 000 företag kan få nedsatta arbetsgivaravgifter jämfört med . Bedömningen bygger på statistik från över hur den nuvarande nedsättningen används samt på statistik från över hur många företag som går från att ha noll till två respektive en till två anställda. noterar i sitt remissvar att man i tidigare remissvar gällande nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för den först anställda konstaterat att regeringen överskattat hur många företag som nyttjar nedsättningen och menar att det inte finns några uppgifter i promemorian som anger varför nyttjandet skulle vara högre i detta fall. Regeringen har i Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99 s. 55) och i prop. 2020/21:14 bemött liknande synpunkter från . Att betydligt färre företag fått nedsättning av arbetsgivaravgifterna för den först anställda jämfört med den bedömning som gjordes när nedsättningen infördes och utökades kan alltjämt både bero på att antalet företag som bedömdes aktuella för nedsättningen överskattades och på att det har tagit tid innan nedsättningen blev allmänt känd. Den uppskattning av hur många företag som bedöms få den utvidgade nedsättningen som föreslås i denna proposition utgår från utfallsstatistik från och uppgifter från SCB över hur många företag som går från att ha noll till två respektive en till två anställda. Den offentligfinansiella bruttoeffekten bedöms uppgå till -och den offentligfinansiella nettoeffekten till -, se tabell 6.1. bedöms nettoeffekten uppgå till -140 respektive -. Beräkningen bygger på bedömningen av hur många fler företag som kan komma att få nedsatta arbetsgivaravgifter samt att den genomsnittliga nedsättningen per företag och månad uppgick till , enligt statistik från . Alla företag förväntas inte att anställa ytterligare personer med en gång när de nya reglerna är på plats. Därför blir den offentligfinansiella effekten av förslagen mindre initialt och ökar . Den varaktiga effekten av en tillfällig åtgärd utgörs av förändringen i statens räntekostnader för den tillfälliga ökning av statens lånebehov som uppstår. Till följd av dagens låga räntor bedöms den varaktiga effekten av förslaget vara försumbar. -0,03 -0,02 -0,14 -0,18 nedsättning av arbetsgivaravgifter för upp till två anställda 2020/21:118 Permanenta förändringar av arbetsgivaravgifterna antas vanligtvis leda till indirekta effekter för de offentliga finanserna till följd av övervältring på löner, priser och vinster. Eftersom den föreslagna utvidgningen är tillfällig antas dock ingen övervältring på löner och priser ske, utan de nedsatta arbetsgivaravgifterna förväntas enbart resultera i ökade vinster i företagssektorn. Skillnaden mellan den offentligfinansiella brutto- och nettoeffekten utgörs därmed av högre skatteintäkter från företagens vinster. Förslaget innebär en tillfällig utvidgning av nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för den först anställda. Ett företag som inte har någon anställd och som anställer en eller två personer samt företag med en anställd som anställer ytterligare en person ska endast betala ålderspensionsavgiften om på den ersättning som ges ut till denne under längst 24 månader. Det utvidgade stödet gäller för anställningar som sker –. Statistik från visar att ca 10 500 företag fick nedsatta arbetsgivaravgifter för den först anställda . var det i genomsnitt ca 4 600 företag som fick nedsättningen. Av dessa var aktiebolag, enskilda näringsidkare, handelsbolag och hade annan juridisk form. Av samtliga företag som fick nedsättningen 2019 var verksamma inom specialiserad bygg- och anläggningsverksamhet. Därefter kom restaurang-, catering- och barverksamhet () samt detaljhandeln och landtransportbranschen (vardera). Branschindelningen avser indelning enligt Svensk näringsgrensindelning (SNI) på femsiffernivå. Företagen som fick nedsättningen är spridda över hela landet. finns i folkrika län, som , och län. I och finns relativt många företag som fått nedsättningen i förhållande till länens folkmängd. De flesta företag som fick nedsatta arbetsgivaravgifter för den först anställda hade relativt låg omsättning: av företagen hade en omsättning och hade en omsättning . Den tillfälliga utvidgning av nedsättningen som föreslås i propositionen riktar sig även den i praktiken till små företag. Reglerna är därmed speciellt utformade för små företag. Bedömningen är att ytterligare ca 6 000 företag kan komma att få nedsatta arbetsgivaravgifter till följd av den tillfälliga utvidgning som föreslås. Det är skäligt att anta att företagens egenskaper i termer av bolagsform, branschtillhörighet, storlek och regional fördelning är likartade som för de företag som fått nedsättningen . Förslaget att tillfälligt utvidga nedsättningen av arbetsgivaravgifter för den först anställda innebär att företag som anställer en andra person gynnas i förhållande till företag som redan har två anställda. För företag med liknande storlek påverkar detta konkurrensförhållandena negativt. påpekar i sitt remissvar kan detta i synnerhet gälla för de allra minsta företagen. har normalt sett lättare att hantera de risker som är Prop. 2020/21:118 förknippade med att anställa och förslaget kan därför förbättra konkurrensen mellan små och stora företag. Alla branscher omfattas av regelverket. Som framgår i avsnitt 5.7 överskrids den beloppsmässiga begränsningen för jordbrukssektorn om ett företag får nedsättning för två anställda och denna sektor kommer därför inte att kunna dra nytta av den tillfälliga utvidgningen fullt ut. Trots detta bedöms påverkan på konkurrensförhållandena mellan branscher vara marginell. Med reglernas utformning spelar det inte heller någon roll om företagen bedrivs som aktiebolag, handelsbolag eller som enskild näringsverksamhet. Förslagets påverkan på konkurrensförhållandena i allmänhet bedöms sammantaget vara begränsad. Att anställa en person är förknippat med administrativa kostnader. Dessa utgörs både av initiala kostnader i form av nya administrativa rutiner och löpande kostnader när rutinerna utförs. Ansökan om nedsättning av arbetsgivaravgifterna för den först anställda sker via en extra ruta på arbetsgivardeklarationen. behöver också lämna in uppgifter till med anledning av att nedsättningen har utformats för att uppfylla kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse. Kostnaden för att lämna uppgifter till i arbetsgivardeklarationen uppskattas till ca per uppgift, berört företag och månad. Beräkningen baseras på att det tar att fylla i en uppgift på arbetsgivardeklarationen och att arbetet utförs av en person med i månadslön (avser en ekonomiassistent i privat sektor 2020). Förslaget innebär att den administrativa kostnaden för företagen sammanlagt beräknas öka med ca . Beräkningen bygger på att av företagen som får nedsättningen anställer två personer och därmed behöver fylla i två uppgifter i arbetsgivardeklarationen. Bedömningen av den administrativa kostnaden är gjord på en aggregerad nivå och syftar till att beskriva kostnaderna i genomsnitt mellan företag och . För vissa företag är kostnaderna högre och för andra lägre. Kostnaderna kan också vara något högre initialt, men sjunka över tiden. är arbetsgivaravgifterna nedsatta för enmansföretag som anställer en första person och och andra myndigheter informerar därför redan nu löpande om detta. Därtill borde information om reglerna ingå i ekonomisk rådgivning till företag och vara inkluderad i deras lönesystem. Detta bidrar till att hålla nere de administrativa kostnaderna. Den uppskattning av de administrativa kostnaderna för förslaget som görs här är i enlighet med rekommendation.2 För företag vars först anställda är en person som uppfyller villkoren för vissa arbetsmarknadsstöd kan nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för den först anställda påverka den totala subventionen för denne eftersom arbetsmarknadsstöd delvis eller helt baseras på faktiskt betalda arbetsgivaravgifter. 2 , Ekonomiska effekter av nya regler – Så beräknar du företagens kostnader. 2020/21:118 Förslaget bedöms inte medföra andra kostnader för företagen, leda till behov av förändringar i företagens verksamhet eller påverka företagen i andra avseenden. Förslaget om att tillfälligt utvidga nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för den först anställda innebär att ett företag som uppfyller villkoren inom ramen för regelverket och som anställer en andra person –får lägre kostnader. Nedsättningen gäller i som längst 24 månader. De lägre lönekostnaderna förväntas leda till en ökad efterfrågan på arbetskraft bland dessa företag. Det kan i sin tur på kort sikt leda till ökad sysselsättning och ett ökat antal arbetade timmar i ekonomin. Det är svårt att bedöma både i vilken utsträckning företagens benägenhet att anställa ökar och storleken på sysselsättningseffekten. Enligt och utvärdering (IFAU) är det empiriska stödet för att förslaget skulle bidra till en högre sysselsättning svagt. Utvärderingar av vissa tidigare nedsättningar av socialavgifterna i visar generellt sett på begränsade sysselsättningseffekter i förhållande till den offentligfinansiella effekten. Utformningen av den föreslagna nedsättningen skiljer sig dock i flera avseenden från tidigare nedsättningar. Den viktigaste skillnaden är att nedsättningen för den först anställda endast gäller vid nyanställning och inte vid befintliga anställningar, och därför är ett s.k. marginellt sysselsättningsstöd. Det finns visst stöd för att sådana stöd kan vara ett kostnadseffektivt sätt att öka sysselsättningen, framför allt om de är tillfälliga och begränsas till lågkonjunkturer.3 () menar att förslaget riskerar att leda till relativt stora dödviktskostnader då nedsättningen ges för anställningar som ändå hade kommit till stånd men den omständigheten att nedsättningen enbart omfattar nyanställningar torde innebära att stödet har högre sysselsättningseffekter och lägre dödviktseffekter. Denna slutsats framhålls också i remissvar. Eftersom utvidgningen av nedsättningen av arbetsgivaravgifterna är tillfällig är det inte sannolikt att de lägre arbetsgivaravgifterna leder till högre löner för de anställda. Det gör att lönekostnaden för företagen minskar och efterfrågan på arbetskraft ökar i högre utsträckning än vid en generell sänkning av socialavgifterna, där sänkningen i slutänden helt bedöms övervältras på lönerna. Nedsättningen omfattar enbart lönedelar , vilket innebär att den, procentuellt sett, i större utsträckning riktas mot lägre lönenivåer. Detta kan antas vara positivt i ett sysselsättningsperspektiv och öka förslagets träffsäkerhet, särskilt i den rådande ekonomiska situationen. Under covid-19-pandemin är det främst inom 3 Se t.ex. Cahuc, P., Carcillo, S. och Le Barbanchon, T. (2018). The Effectiveness of Hiring Studies, 86(29), och Couch, K. A., Besharoc, D. Neumrak, D. (2013). Spurring in Response to Severe Recessions: Reconsidering Hiring Credits. , 32(1). branscher med ett relativt sett lägre löneläge som sysselsättningen minskat Prop. 2020/21:118 som mest. I den mån den som anställs till följd av nedsättningen har en svag anknytning till arbetsmarknaden och anställningen bidrar till att personen får en starkare anknytning till arbetsmarknaden och högre chans till fortsatt sysselsättning, bidrar även det till varaktiga sysselsättningseffekter. I och med att nedsättningen är tidsbegränsad kan det leda till att företag som är aktuella för stödet tidigarelägger nyrekryteringar för att därigenom kunna dra fördel av nedsättningen. På så sätt förväntas en tillfällig åtgärd mer effektivt stimulera ekonomin med nedsättningen jämfört med en permanent nedsättning. Förslaget kan därmed påskynda återhämtningen av sysselsättningen och bidra till en snabbare minskning av arbetslösheten. I och med att åtgärden är tillfällig är det framför allt en stabiliseringspolitisk åtgärd utan tydliga förväntade effekter på den långsiktiga sysselsättningsnivån i ekonomin som helhet. På kort sikt bedöms förslaget ha en positiv effekt på sysselsättningen. Effekter för enskilda och för inkomstfördelningen Den kostnadsminskning för företagen som förslaget ger upphov till förväntas inte övervältras på löner och priser utan resultera i ökade vinster i företagssektorn. Det innebär att de individer som gynnas av förslaget är ägare av de företag som anställer personer i enlighet med regelverket. Även de som får en anställning till följd av förslaget kan gynnas ekonomiskt, i synnerhet om de utan åtgärden skulle sakna sysselsättning. Utifrån tillgänglig statistik är det inte möjligt att studera vilka enmansföretagare som erhållit nedsatta arbetsgivaravgifter för den först anställda som nedsättningen har funnits. Däremot kan den genomsnittliga ekonomiska standarden bland samtliga enskilda näringsidkare utan anställda uppskattas till 2021, i mikrosimuleringsmodellen Fasit. För samtliga ägare av handelsbolag respektive fåmansbolag uppskattas den genomsnittliga ekonomiska standarden till respektive . Detta kan jämföras med den genomsnittliga ekonomiska standarden i befolkningen, som beräknas uppgå till 2022. I den mån den genomsnittliga ekonomiska standarden i dessa tre grupper av företagsägare är representativ bland dem som berörs av förslaget kan förslaget således förväntas bidra till ökade ekonomiska skillnader. Effekterna bedöms dock vara marginella. Om de som får en anställning till följd av förslaget annars skulle saknat sysselsättning eller varit sysselsatta med lägre lön bidrar förslaget till minskade ekonomiska skillnader. Det är inte möjligt att ta fram uppgifter om vilka som –2019 anställts till följd av nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för den först anställda. Underlag saknas därför för en närmare bedömning av förslagets ekonomiska fördelningsaspekter i detta avseende. Bland enmansföretagare är män överrepresenterade i förhållande till antalet sysselsatta totalt. av de enskilda närings- 2020/21:118 idkarna utan anställda, av ägarna till handelsbolag och av ägarna till fåmansbolag är män. Det indikerar att män kan komma att gynnas ekonomiskt av förslaget i högre utsträckning än kvinnor och att den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män minskar. Eftersom det inte finns statistik över vilka som anställts av enmansföretag till följd av nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för den först anställda går det inte att få någon vägledning kring om främst män eller kvinnor kan förväntas bli anställda som en följd av förslaget. Sannolikt får dock inte förslaget i denna del några betydande konsekvenser för den ekonomiska jämställdheten. Effekter för myndigheter och de allmänna förvaltningsdomstolarna Förslaget innebär att bl.a. måste anpassa sitt informationsmaterial. Förändringarna kommer att ingå i den anpassning som görs med anledning av ny eller förändrad lagstiftning. De ökade kostnaderna för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte påverka antalet mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget bedöms vara förenligt med det EU-rättsliga regelverket.