prop · H803213 · 2021-06-23 00:00:00 — 6R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Inom flera områden råder det en stor brist på högskoleutbildad arbetskraft, till exempel inom skola och hälso- och sjukvård.1 Det är en brist som med stor sannolikhet kvarstår eller till och med kan komma att förvärras framöver. Regeringen ser allvarligt på prognoser som visar på stor brist på arbetskraft inom vissa yrkesgrupper, och konstaterar att ”det blir en stor utmaning framöver att tillgodose behovet av olika utbildningsgrupper på arbetsmarknaden och att trygga kompetensförsörjning”.2 Inom många områden har bristen funnits . För att motverka denna bristsituation har regeringen återkommande givit universitet och högskolor i uppdrag att bygga ut vissa utpekade utbildningar.3 Denna typ av detaljstyrning utgör ett avsteg från den reguljära styrningen av lärosäten då universitet och högskolor i i grunden har en stor frihet att själva besluta vilka utbildningar de erbjuder och hur många studenter som ska antas på de olika utbildningarna.4 Regeringen menar att mot bakgrund av förväntade matchningsproblem på arbetsmarknaden och stor arbetskraftsbrist inom vissa yrkesgrupper finns anledning att förändra dimensioneringen för specifika utbildningar och lärosäten.5 1.1 Motiv till granskning Trots goda intentioner att möta arbetsmarknadens behov har regeringens riktade utbyggnadsuppdrag kritiserats från flera håll – framförallt på grund av att det är svårt för lärosätena att uppnå de mål som regeringen satt upp och att det förväntade tillskottet på arbetsmarknaden därmed uteblir.6 1Till exempel SCB, Trender och prognoser 2017. Befolkningen, utbildningen, arbetsmarknaden med sikte , 2017; SCB, Arbetskraftsbarometern . Vilka utbildningar ger jobb?, 2019; , Lärarprognos 2019. Redovisning av uppdrag att ta fram återkommande prognoser över behovet av förskollärare och olika lärarkategorier, 2019. 2019/20:1, UO 16, s. 46, bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120. 3Regeringen har vidtagit även andra åtgärder för att öka arbetskraftstillgången inom bristyrken, framförallt inom lärarområdet. Dessa åtgärder faller dock utanför denna granskning. 4Av det gemensamma regleringsbrevet för universitet och högskolor framgår att utbildningsutbudet vid universitet och högskolor ska svara mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. 5Till exempel prop. 2018/19:1, UO 16, s. 67, bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:33. 6Till exempel UKÄ, Nybörjare och examinerade på lärarutbildning: Ökat antal examinerade möter fortfarande inte behovet, 2020; UKÄ, Framtidens behov av högskoleutbildade. 15 bristyrken inom offentlig sektor , 2019; , ”För att stärka skolan måste kvalitet gå före kvantitet”, ; , , och , ”Rungande nej till ännu fler studenter”, ; , ”Tre insatser som löser lärarbristen”, publicerad . R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R Utbyggnadsuppdragen har också kritiserats för att det finns risk för att genomströmningen försämras när man bygger ut utbildningar med lågt söktryck.7 Lågt söktryck innebär oftast att fler studenter med lägre förkunskaper antas vilket i sin tur medför ökad risk för avhopp och därmed lägre examinationsgrad. Även ur ett resursutnyttjandeperspektiv är det problematiskt att studenter lockas till utbildningar de har dåliga förutsättningar att klara av.8 Det finns också en risk att utbyggnaderna leder till försämrad kvalitet på de utbyggda utbildningarna.9 En viktig förutsättning för att utbyggnaderna ska kunna genomföras med god kvalitet är exempelvis att det finns tillräckligt många forskarutbildade och erfarna lärare. Om kvaliteten på utbildningen sänks kan det i sin tur medföra att en lägre andel av studenterna tar sig igenom utbildningarna än vad som var fallet innan utbyggnaden. Utbyggnadsuppdragen kan därmed bli rentav kontraproduktiva. Sammanfattningsvis finns det en betydande risk för att regeringens utbyggnadsuppdrag inte bidrar till ökad arbetskraftstillgång inom bristyrken. Som en del av regeringens åtgärder för att bekämpa effekter av coronaviruset fick lärosätena nya riktade uppdrag att bygga ut högskoleutbildningar som leder till yrken där det finns stor brist eller som är samhällsviktiga. Med tanke på att regeringen fortsätter att styra dimensioneringen vid universitet och högskolor genom att ge dem i uppdrag att bygga ut vissa utbildningar är det enligt angeläget att undersöka regeringens styrning av riktade utbyggnadsuppdrag. 1.2Övergripande revisionsfråga och avgränsningar Den övergripande revisionsfrågan är om regeringens styrning av riktade utbyggnadsuppdrag till lärosäten på ett effektivt sätt bidrar till bättre kompetensförsörjning inom bristyrken. Den övergripande frågan besvaras med hjälp av följande delfrågor: •Har målen och intentionerna med utbyggnadsuppdragen uppnåtts? •Har regeringen utformat utbyggnadsuppdragen på ett ändamålsenligt sätt? •Har regeringens uppföljning av utbyggnaderna varit ändamålsenlig? Vad som konkret granskas inom ramen för varje delfråga beskrivs närmare i avsnittet om bedömningsgrunder. 7Till exempel UKÄ, Lärarstudenternas gymnasiebetyg, avhopp och studieprestation, 2017; , , och , ”Rungande nej till ännu fler studenter”, ; , ”M. Vi tar lärarbristen på allvar”, . 8UKÄ, Lärarstudenternas gymnasiebetyg, avhopp och studieprestation, 2017. , ”För att stärka skolan måste kvalitet gå före kvantitet”, ; , , och , ”Rungande nej till ännu fler studenter”, . 8R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vi granskar de utbyggnadsuppdrag som och regeringen beslutat –2019. Utbyggnaderna har avsett utbildningar som leder till yrken som det enligt regeringen råder brist på (vårdutbildningar, förskollärarutbildningen, lärarutbildningar och läkarutbildning) eller ökat framtida behov av på arbetsmarknaden (ingenjörsutbildningar, arkitektutbildning och utbildningar av vikt för samhällsbyggnaden).10 Granskningsobjekt är regeringen och (). Granskningen fokuserar på regeringens och arbete med de riktade utbyggnadsuppdrag som lärosätena tilldelats 2015–2019. Granskningen är alltså inte en utvärdering av lärosätenas arbete med utbyggnader. Avgränsningen har gjorts utifrån de signaler och problemindikatorer som vi identifierat under granskningens tidiga fas och som framför allt pekade på brister i utformningen av uppdrag. har emellertid inhämtat information från lärosätena medavseende på till exempel kontakter med och uppfattning av uppdragen. De riktade utbyggnadsuppdrag som regeringen gett lärosätena 2012–2014 och som ursprungligen också skulle ingått i vår granskning, har under granskningens gång avgränsats bort för att det har varit svårt att få tillgång till allt relevant underlag och all information om dessa uppdrag. De utbyggnader som regeringen aviserade i samband med covid-19 och andra, mer generellt hållna, utbyggnader –2019 ingår inte heller i granskningen. Den övergripande bedömningsgrunden är budgetlagens (2011:203) bestämmelse om att det i statens verksamhet ska eftersträvas hög effektivitet och iakttas god hushållning.11 Hög effektivitet innebär, enligt förarbetena till tidigare budgetlag, att den statliga verksamheten ska bedrivas så att de mål som satt upp nås i så hög grad som möjligt inom ramen för tillgängliga resurser.12 I den här granskningen innebär det framför allt att de mål med utbyggnaderna som fattat beslut om ska uppnås i så hög grad som möjligt, med de medel som avsatts för uppdragen. Utöver budgetlagen utgår bedömningarna från regeringsformen, den förvaltningspolitiska propositionen och de övergripande målen på högskoleområdet. 10En detaljerad beskrivning av vilka utbildningar som ingår i granskningen finns i tabell 1 i avsnitt 2.3. 111 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). 1995/96:220, s.19 f., bet. 1996/97:KU03, rskr. 1996/97:27. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R Den formella grunden för styrning av statliga verksamheter och myndigheter läggs framför allt fast i regeringsformen (RF). Enligt 1 kap. 6 § RF styr regeringen riket och är ansvarig inför . I den här granskningen innebär det att regeringen har ett ansvar att se till att den styrning den utövar över högskolesektorn, i det här fallet riktade utbyggnadsuppdrag, fungerar på ett tillfredställande sätt.13 Detta ansvar innebär enligt att regeringen kan behöva agera när det finns tecken på att en viss styrmodell inte fungerar i tillräcklig utsträckning. Styrningen ska även omfatta en uppföljning som ger tillräckliga underlag för fortsatt styrning. Det övergripande målet för utbildningsområdet är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet.14 Regeringen har uttryckt att en väl fungerande och hållbar kompetensförsörjning, bland annat i from av en god utbildningsmatchning på arbetsmarknaden, är en förutsättning för att uppnå det övergripande målet. Fråga 1: Har målen och intentionerna med utbyggnadsuppdragen uppnåtts? Regeringen har återkommande anfört att det finns anledning att bygga ut vissa utbildningar för att möta behoven på arbetsmarknaden.16 Regeringens riktade utbyggnader har inneburit att lärosätena fått i uppdrag att öka antalet programnybörjare respektive helårsstudenter på vissa utpekade utbildningar. För att öka tillgången på utbildade individer på arbetsmarknaden är det dock, enligt bedömning, avgörande att personer som påbörjat en utbildning också genomför den och tar examen för att kunna börja arbeta i yrken och områden som motsvarar det de utbildats för. Det är också ur ett statsfinansiellt perspektiv viktigt att de tilldelade medlen till utbyggnader används effektivt. I regeringens skrivelse, som ställt sig bakom, framgår att det inte är effektivt resursutnyttjande om tilldelade resurser till lärosätena sparas som buffert och inte används för att förverkliga strategiska satsningar och utbyggnad av samhällsviktiga utbildningar för att möta framtida behov på arbetsmarknaden.17 Mot bakgrund av ovanstående baseras bedömning av huruvida målen och intentionerna med utbyggnader har uppnåtts på följande kriterier: 13Statliga universitet och högskolor är myndigheter och styrs i första hand av högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100). Regeringen styr också statliga universitet och högskolor via årliga regleringsbrev. 2011/12:1, UO 16, avsnitt 2.3, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98. 2019/20:1, UO 16, s. 39, bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120. 16Till exempel prop. 2014/15:99, s. 115, bet. 2014/15:FiU21, rskr 2014/15:255; prop. 2016/17:1, UO 16, s. 205, bet. 2016/17:UbU1, rskr. 2016/17:49. 17Regeringens skrivelse 2017/18:191, bet. 2017/18:UbU29, rskr. 2017/18:381. 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N •Antalet programnybörjare respektive helårsstudenter på utpekade utbildningar har ökat i enlighet med av regeringen uppsatta mål. •Antalet examinerade studenter från de utbyggda utbildningarna har ökat. •Lärosätena har använt de utökade anslagsmedlen till att bygga ut de utpekade utbildningarna; i de fall lärosäten haft svårt att bygga ut har medlen använts till andra bristyrkesutbildningar. Fråga 2: Har regeringen utformat utbyggnadsuppdragen på ett ändamålsenligt sätt? För att öka sannolikheten för hög måluppfyllelse och en effektiv resursanvändning behöver regeringen ha tillgång till ett bra beslutsunderlag. har en viktig roll i att ta fram sådana underlag som bidrar till korrekta och väl avvägda regeringsbeslut.18 Beredning av regeringsärenden regleras i 7 kap. 2 § regeringsformen (RF) och i 14–17 § förordningen (1996:1515) med instruktion för . Beredningskravet är dock inte absolut, vilket bland annat innebär att upplysningar och yttranden ska inhämtas från berörda myndigheter ”i den mån det är behövligt”.19 Enligt är det rimligt att , inför större satsningar som utbyggnader som dessutom innebär ett avsteg från de ordinarie styrprinciperna, inhämtar och analyserar relevant underlag och information som allsidigt belyser vikten av och förutsättningarna för satsningarna. I det här fallet bör till exempel information om arbetsmarknadsprognoser, storleken på studentkullar, söktryck, möjlighet till platser inom verksamhetsförlagd utbildning med mera vara relevanta beslutsunderlag. Av skrivningen i den förvaltningspolitiska propositionen (prop. 2009/10:175) framgår att regeringen ska ge myndigheter goda möjligheter att genomföra fattade beslut. I den här granskningen innebär det att regeringen i samband med utformningen tar hänsyn till lärosätenas förutsättningar och belyser eventuella hinder för att uppnå målen. Av propositionen framgår också att kontakter mellan och myndigheter är viktiga inslag i en effektiv förvaltning och bör syfta till informations- och kunskapsutbyte samt förtydliganden av regeringens styrning.20 I finansutskottets betänkande med anledning av förvaltningspolitiska propositionen framhöll utskottet att styrningen bland annat bör vara tydlig och verksamhetsanpassad samt inriktad mot verksamheternas resultat.21 I den senaste forskningspropositionen lyfts att styrningen bland annat behöver bli mer lärosätesspecifik.22 2009/10:175, s. 99, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:35. 2008/09:KU10, s. 60, rskr. 2008/09:158. 2009/10:175, bet. 2009/10: FiU38, rskr. 2009/10:35. 2009/10:175, bet. 2009/10: FiU38, rskr. 2009/10:35. 2020/21:60. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R Med tydlig styrning i denna granskning avser att innehåll och mål för utbyggnadsuppdragen ska vara klart definierade och uttryckta i de formella styrdokumenten och att de ska uppfattas som tydliga av berörda universitet och högskolor. Med en verksamhetsanpassad styrning menar vi att regeringen tar hänsyn till den verksamhet som lärosätena bedriver, till exempel att utbyggnader inte medför några större negativa konsekvenser på kvaliteten och att lärosätena har rimliga möjligheter att genomföra sina utbyggnadsuppdrag med hög kvalitet. För att regeringens utbyggnadsuppdrag till lärosäten ska kunna bedömas vara ändamålsenligt utformade bör följande kriterier vara uppfyllda: •Uppdragen baseras på underlag som säkerställer att uppdragen avser utbildningar där det beräknas bli brist eller ökad efterfrågan på arbetskraft. •Regeringen har tagit hänsyn till lärosätenas förutsättningar att genomföra tilldelade uppdrag. •Uppdragens mål och innehåll är tydligt formulerade. •Uppdragen uppfattas som tydliga av berörda universitet och högskolor. •Uppdragen medför inte några större negativa konsekvenser för lärosätenas verksamhet. Fråga 3: Har regeringens uppföljning av utbyggnaderna varit ändamålsenlig? Av 9 kap. 1 § budgetlagen (2011:203) följer att regeringen noggrant ska följa hur statens utgifter utvecklas i förhållande till beräknade och beslutade belopp. Regeringen har angivit att uppföljning, utvärdering och kontroll är en viktig del av den statliga styrningen.23 För att kunna bedöma måluppfyllelsen med utbyggnaden och säkerställa att bristen inom de utpekade yrkesgrupperna motverkas behöver både målen och intentionerna med uppdragen regelbundet följas upp, både på lärosätes- och totalnivå. Uppföljningar, utvärderingar och analyser ska bidra till långsiktig kunskapsuppbyggnad om hur regeringens insatser fungerar, och är också relevanta som underlag för fortsatt styrning och för att regeringen ska kunna rapportera till . Enligt 10 kap. 1 § budgetlagen är regeringen redovisningsskyldig inför för den verksamhet som bedrivs av staten. Mot bakgrund av ovanstående bör följande kriterier för regeringens uppföljning av utbyggnaderna vara uppfyllda: •Regeringen följer löpande och systematiskt upp utbyggnader för att försäkra sig om måluppfyllelsen. •Regeringen använder uppföljningen för att utveckla sin styrning. •Regeringen informerar om hur utbyggnaderna fortskrider. 2009/10:175, s. 98, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:35. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.4 Metod och genomförande I granskningen har flera olika metoder och källor använts för att komplettera varandra och ge underlag för att sammantaget besvara granskningens tre delfrågor. För att beskriva och analysera de resultat som lärosätena uppnått har statistiska uppgifter hämtats från såväl () som (). I vissa fall har de kompletterats med uppgifter från lärosätenas årsredovisningar. En utförligare beskrivning av våra beräkningar finns i bilaga 1. Vi har genomfört en dokumentstudie av relevanta propositioner, regleringsbrev och utredningar samt en analys av det underlag som använt sig av vid beredningen av utbyggnader. Underlaget utgörs av bland annat underlag som begärt in från lärosätena, egna beräkningar och sammanställningar samt externa rapporter som departementet använt sig av under beredningen. Vi har fått tillgång till protokollen från regeringens myndighetsdialoger med universitet och högskolor 2016–2019 för att studera i vilken mån utbyggnadsuppdragen diskuterats vid dessa dialoger. Utöver det har vi gjort en genomgång av lärosätenas årsredovisningar 2015–2019 för att studera deras återrapporteringar av utbyggnadsuppdrag. Vi har genomfört sammanlagt ett trettiotal intervjuer med företrädare för universitet och högskolor, , arbetsgivarorganisationer och andra berörda aktörer. En utförligare beskrivning av våra intervjuer finns i bilaga 1. Vi har även vid ett antal tillfällen begärt in skriftliga svar på frågor från . Vi har också genomfört en enkät som gick ut till totalt 27 lärosäten som fått ta del av utbyggnadsuppdrag. En utförligare beskrivning av enkätundersökningen finns i bilaga 1. Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av Keili Saluveer (projektledare), och . (praktikant) har också bidragit i arbetet. Referenspersonen , som i sitt tidigare yrkesliv arbetat bland annat som chefsutredare på SULF, universitetslärare och forskare, har lämnat synpunkter på granskningsupplägg och på ett utkast till granskningsrapport. Företrädare för (Utbildningsdepartement) har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till rapporten. Företrädare för har fått tillfälle att faktagranska delar av rapportutkastet. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R Kapitel 2 utgör ett bakgrundskapitel där vi beskriver dels regeringens styrning av dimensioneringen av utbildningar vid universitet och högskolor, dels vilka utbyggnadsuppdrag lärosätena fått av regeringen –2019. Kapitel 3 innehåller en redogörelse av i vilken omfattning lärosätena uppnått målen och intentionerna med uppdragen. I kapitel 4 besvarar vi frågan om huruvida utbyggnadsuppdragen har utformats på ett ändamålsenligt sätt. I kapitel 5 redovisas regeringens uppföljning av utbyggnadsuppdragen. Avslutningsvis i kapitel 6 redovisar sina slutsatser, besvarar den övergripande granskningsfrågan och lämnar rekommendationer till regeringen. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2Regeringens styrning av lärosätenas utbildningsutbud I detta bakgrundskapitel beskrivs regeringens styrning av dimensioneringen av utbildningsutbudet vid universitet och högskolor. Inledningsvis beskrivs översiktligt de övergripande styrningsprinciperna för statliga universitet och högskolor. Därefter beskrivs hur dimensioneringen styrs och hur det har utvecklats . Kapitlet avslutas med att redogöra för vilka riktade utbyggnadsuppdrag lärosätena har tilldelats 2015–2019. 2.1 Styrningen av universitet och högskolor Statliga universitets och högskolors verksamhet regleras i huvudsak genom högskolelagen (1992:1434) som trädde i kraft och högskoleförordningen (1993:100). De innehåller bland annat de övergripande målen och förutsättningar för verksamheten. I och med dessa bestämmelser fick lärosäten en högre grad av självständighet än tidigare, och även större frihet jämfört med andra statliga myndigheter24. En ökad frihet för universitet och högskolor skulle gagna både kvaliteten i utbildning och forskning och friheten i samhället i stort, och och regeringens uppgift ska vara att bidra till att skapa rätt förutsättningar för detta.25 Den ökade friheten gäller både hur ekonomiska resurser kan användas och hur verksamheten utformas. I det sistnämnda ingår dimensioneringen av utbildningsutbudet vid universitet och högskolor. En viktig del av styrningen sker i det gemensamma regleringsbrevet för universitet och högskolor som innehåller flera olika styraspekter av långsiktig karaktär som för andra myndigheter skulle ha legat i instruktioner, till exempel dimensionering efter studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. 2.2 Styrning av dimensioneringen 2.2.1 Principer för dimensioneringen av utbildningsutbudet universitets- och högskolereform innebar bland annat att tidigare detaljstyrning av dimensioneringen försvann och det var i stället lärosätena som 24Till exempel framgår lärosätenas undantag från vissa bestämmelser som gäller för övrig statlig verksamhet av Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor, bilaga 1 punkt 2, Undantag från vissa bestämmelser. anses statliga universitet och högskolor ilikhet med övriga statliga myndigheter inte utgöra några självständiga juridiska personer utan ingår irättssubjektet staten som styrs av regeringen med ansvar inför . 1992/93:1, s.10, bet. 1992/93:UbU3; SOU 2019:6, s.61. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R fick ansvaret för dimensionering av utbildningen.26 Den styrande principen blev att studenterna genom sina val av utbildning direkt påverkar högskolornas utbildningsutbud. Anledningen till denna nya betoning på studentens val var insikten om att centrala beslut om utbildningens dimensionering visade sig inte fungera.27 förbehöll sig staten rätten att styra över ”utbildningar till vissa viktiga yrken för vilka staten ur ett nationellt perspektiv måste garantera ett visst antal examinerade studenter”.28 En viktig faktor som påverkar dimensioneringen av utbildningarna, och i övrigt också är styrande, är resurstilldelningssystemet, se beskrivning i faktarutan. I och med universitets- och högskolereform infördes ett helt nytt resurstilldelningssystem och en ny styrning med utbildningsuppdrag till varje lärosäte. Resurstilldelning på grundnivå och avancerad nivå Utbildning på grundnivå och avancerad nivå finansieras framför allt genom statliga anslag som anvisar lärosätena direkt. Huvuddelen av de direkta anslagen till utbildning på grundnivå och avancerad nivå är så kallade ramanslag som tilldelas i form av ett takbelopp som anger den högsta ekonomiska ersättning lärosätet kan erhålla för utbildningen på grundnivå och avancerad nivå under ett kalenderår. Den faktiska ekonomiska ersättningen till lärosätet beräknas efter avslutat kalenderår utifrån antalet registrerade studenter (som räknas om till helårsstudenter) och deras avklarade poäng (som räknas om till helårsprestationer) inom de olika utbildningsområdena. Statens ersättning per helårsstudent och helårsprestation varierar för de olika utbildningsområdena – lägst är ersättningen för utbildning inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi och högst är den för utbildning inom de konstnärliga områdena, till exempel opera och teater. Lärosätena bestämmer själva hur den interna fördelningen av anslaget ska ske. För utbildning inom de konstnärliga utbildningsområdena och delvis även för läkar- och tandläkarutbildningen är dock antalet helårsstudenter och helårsprestationer som får avräknas begränsat.