prop · H80395 · 2021-03-30 00:00:00 — Regeringens bedömning: Samverkan mellan folkbibliotek, barnhälsovård och förskola bör öka i syfte att stärka små barns språkutveckling. Åtgärd: Regeringen har gett i uppdrag att vidareutveckla Bokstart. Regeringen har vidare gett i uppdrag att genomföra mer generella informationsinsatser riktade till föräldrar om vikten av tidig språkstimulans. tillförs 2021 och för en utbyggnad av Bokstart, en satsning på små barns språkutveckling. Utredningens bedömning: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: En stor majoritet av remissinstanser ser positivt på utredningens bedömning, t.ex. , , , , och Studieförbunden. Kommuner och Landsting (SKL) ser positivt på förslaget men vill poängtera att det är av vikt att berörda myndigheter för dialog med kommuner och regioner om vilka typer av stöd och insatser som de är i behov av. Myndigheten för kulturanalys instämmer inte i bedömningen om generella informationsinsatser till föräldrar då bedömningen anses vara otydligt och det är oklart om det finns ett behov av detta. Skälen för regeringens bedömning har i uppdrag av regeringen att initiera, samordna och följa upp läsfrämjande verksamhet utanför skolan. Ett initiativ inom ramen för detta uppdrag är Bokstart, en nationell satsning på små barns språk- och läsutveckling. I startades en försöksverksamhet med Bokstart med tre pilotprojekt i delar av , och . Satsningen har spridits till fler platser runt om i landet. Utöver och som redan arbetar med Bokstart, har bland annat , , och Skr. 2020/21:95 fått bidrag från för att starta Bokstartverksamhet. Bokstart riktar sig till familjer med barn och syftar bland annat till att stärka föräldrar i deras roll i att tidigt stimulera sina barns språk och kommunikation. Inom Bokstart arbetar man bland annat med gåvoböcker, hembesök och språkstimulerande aktiviteter på biblioteken. En framgångsfaktor är samverkan mellan folkbibliotek, barnhälsovård och förskola, där samtliga har i uppdrag att stödja barns språkutveckling men utifrån skilda kompetenser och infallsvinklar. Forskning visar att föräldrar som deltagit i bokstartsprogram läser mer med sina barn och går oftare till . De blir också mer medvetna om läsningens roll för språkutvecklingen. Det är även viktigt att föräldrar, och andra vuxna i barns närhet, med läsnedsättning kan ta del av Bokstart och på så vis sina barns språkutveckling. har bl.a. tagit fram material skrivet på lätt svenska och spelat in kortfilmer om att läsa för små barn med tydligt, enkelt tilltal. hade i uppdrag att –2020 utvidga Bokstart till fler regioner och till att även involvera förskolan. Som en del i utvidgningen har även erbjudit möjlighet för kommuner och regioner att söka bidrag för satsningar på små barns språkutveckling och för utveckling av regionala och kommunala språknätverk med bland andra folkbibliotek, regional biblioteksverksamhet, barnhälsovård, förskola och logopedi. Det kan ske genom exempelvis dialogmöten, workshops och fortbildning. Enligt bibliotekslagen (2013:801) ska folkbiblioteken ägna särskild uppmärksamhet åt barn och unga för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning. Till barnhälsovårdens uppdrag, som bl.a. framgår av vägledning för barnhälsovården, hör att kontrollera, stödja och följa upp barnets språkutveckling. De båda institutionerna bibliotek och barnhälsovård möts här i ett gemensamt uppdrag. En viktig samverkansform beträffande de yngsta barnens språkutveckling och intresse för läsning är också den mellan bibliotek och förskola. Folkbiblioteken spelar en viktig roll för barnens tillgång till litteratur och som kompletterande pedagogisk kompetens. Bokstart är ett viktigt exempel på samverkan, men det finns också flera exempel på samverkan mellan folkbibliotek och förskola runt om i landet. Det är viktigt att de insatser som görs får nationell spridning. Mot den bakgrunden bedömer regeringen, i likhet med utredningen och flertalet remissinstanser, bl.a. och Skolinspektionen, att samverkan mellan folkbibliotek, barnhälsovård och förskola bör öka i syfte att stärka små barns språkutveckling. har beslutat att avsätta 2021 och för en fortsatt utbyggnad av Bokstart (prop. 2020/21:1, utg. omr. 17, bet. 2020/21/KrU1, rskr. 2020/21:106). Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att fortsatt vidareutveckla och utvidga Bokstart till fler regioner och satsningen ska som vara kopplad till förskolan. 2020/21:95 Informationsinsatser riktade till föräldrar om vikten av tidig språkstimulans Enligt Läsdelegationen pekar forskning på ett starkt samband mellan tillgång till skriftspråk i hemmet och utvecklad läsförmåga. Att omges av läsande personer, att ha tillgång till böcker, tidskrifter och tidningar i hemmet, att överhuvudtaget vistas i en miljö där läsning värdesätts är väsentligt för barns läsutveckling. Särskilt viktigt för barns läsutveckling är föräldrarnas engagemang. Enligt Läsdelegationens bedömning är det viktigt med informationsinsatser riktade mot föräldrar om vikten av högläsning och tidig språkstimulans. Regeringen delar denna bedömning och anser därmed, till skillnad från Myndigheten för kulturanalys, att det finns ett behov av informationsinsatser av detta slag. har mot denna bakgrund fått i uppdrag i regleringsbrevet att genomföra mer generella informationsinsatser riktade till föräldrar om vikten av tidig språkstimulans. Uppdraget ska genomföras efter inhämtande av synpunkter från och . Som SKL påpekar är det viktigt att berörda myndigheter för dialog med kommuner och regioner om vilka typer av stöd och insatser som de är i behov av. 4.2Läsfrämjande insatser i förskolan Regeringens bedömning: Satsningarna på att stimulera barns språkutveckling inom förskolan bör fortsätta. Åtgärd: Regeringen har beslutat om en ändring i förskolans läroplan som innebär att barnen ska erbjudas en stimulerande miljö där de får förutsättningar att utveckla sitt språk genom att lyssna till högläsning och samtala om litteratur och andra texter. Ändringen trädde i kraft . Läslyftet – fortbildning i läs- och skrivutveckling för lärare, omfattar även förskolans personal. För att stärka barns språkutveckling i svenska i förskolan infördes ett nytt statsbidrag. Statsbidraget ska bl.a. gå till språkfrämjande insatser som ger barnen bättre möjligheter att utveckla sin svenska, och ge dem mer jämlika förutsättningar inför skolstarten. Det övergripande syftet är att stärka barns språkutveckling i svenska, särskilt utvecklingen hos barn som har ett annat dagligt umgängesspråk i hemmet än svenska. förstärks satsningen för att stärka barns språkutveckling i svenska med ytterligare , vilket innebär att bidraget uppgår till . Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Läsdelegationen föreslår att det ska framgå av läroplanen för förskolan att förskolan ska sträva efter att utveckla barnens intresse för litteratur samt att ska ges i uppdrag att ta fram stödmaterial om hur man kan arbeta med litteratur i förskolan. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inte några invändningar mot Läsdelegationens förslag. tillstyrker förslaget men anser att förskolans läroplan inte behöver förtydligas eller förändras. riksförbund instämmer i förslaget men vill poängtera vikten av att medie- försörjningen till förskolorna stärks. vill särskilt lyfta fram att tidig upptäckt och tidiga insatser är avgörande för barn i riskzonen för läs- och skrivsvårigheter. saknar en belysning av hur digitala hjälpmedel kan stimulera läsande även hos små barn. Nationellt centrum för svenska som andraspråk (NC) vill påpeka att förslagen inte tar i beaktande de behov och de förutsättningar som flerspråkiga barn i förskoleåldern har. Kommuner och Landsting (SKL) framhåller att regeringens beslut om en ny läroplan för förskolan , som SKL har ställt sig bakom, väl tillgodoser delegationens förslag. SKL vill dock på- peka att det är viktigt att ett arbete för att stärka förskolors arbete med böcker och läsning inte blir alltför styrande, utan sker med respekt för förskollärarnas professionella kunnande, för de olika behov som finns i olika förskolor och för lokala förutsättningar. Skälen för regeringens bedömning Förskolan har en viktig roll i att stimulera små barns språkutveckling Eftersom förskolan når de flesta barn spelar den en viktig roll när det gäller att uppmuntra barns nyfikenhet för skriftspråket och skapa intresse för De flesta barn är tidigt intresserade av böcker. bokval och de läser bilder innan de läser ord. Barn behöver många och regelbundna stunder med högläsning i förskolan tillsammans med en vuxen och andra barn, men också hemma. I likhet med vad Friskolornas riksförbund framhåller behöver inte text alltid bestå av text i en fysisk bok utan kan också handla om olika typer av digitala medier. boken har dock fortsatt en viktig roll för att stimulera till läslust hos barn. Barnens läsupplevelser fördjupas om de får möjlighet att samtala om innehållet och bilderna, ställa frågor, kommentera och ta del av andras uppfattningar om olika texter. Alla barn och unga oberoende av läs- förmåga har rätt att få uppleva och förstå texter (se vidare avsnitt 5.5 Till- gänglig läsning och flerspråkighet). Detta är en viktig del för att det ska ske en progression i läsutvecklingen. När det gäller flerspråkighet är det som Nationellt centrum för andraspråk (NC) påpekar och som vidare diskuteras i avsnitt 5.5 av vikt att barn med ett annat modersmål än svenska får möjlighet utveckla både sitt modersmål och det svenska språket. Det finns behov av fortsatta insatser inom förskolan Som Läsdelegationen framhåller är det viktigt att det framgår av läro- planen för förskolan att förskolan ska sträva efter att utveckla barnens intresse för litteratur. Av den anledningen har läsningen lyfts fram i den reviderade läroplanen för förskolan (Lpfö 2018) som regeringen fattade beslut om och som gäller från . läroplanen ska barnen erbjudas en stimulerande miljö där de får förut- sättningar att utveckla sitt språk genom att lyssna till högläsning och sam- tala om litteratur och andra texter. Regeringens beslut om denna ändring ägde rum efter att Läsdelegationen lämnat sitt betänkande men innan 2020/21:95 remisstiden avslutats. Det i sin tur innebär som , och också framhåller, att förskolans läroplan inte behöver förtydligas eller förändras ytterligare. Läsdelegationens förslag på det området ses som hanterat. fick regeringens uppdrag att genomföra en satsning på läsfrämjande insatser i förskolan. Syftet med satsningen var att stärka förskolornas läsfrämjande arbete och skapa intresse för läsning både hos barn och föräldrar (Ku2018/01213). Inom ramen för uppdraget fördelade till nästan 10 000 förskolor runt om i landet för inköp av litteratur. I linje med vad Läsdelegationen föreslår tog dessutom myndigheten fram en handledning om högläsning och annan läsfrämjande verksamhet i förskolan samt ett informationsmaterial till föräldrar om högläsningens betydelse. I detta arbete inhämtade kunskaper och erfarenheter från . hade även i uppdrag att främja samverkan mellan förskolor och folkbiblioteket när det gäller det läsfrämjande arbetet. En sådan ökad samverkan mellan bibliotek och förskolor kan leda till att barnens språkutveckling och läsmotivation stimuleras ytterligare. fick i uppdrag att svara för genomförandet av fortbildning av lärare i läs- och skrivutveckling – Läslyftet (U2013/07215). Personalen i förskolan blev dock en uttalad målgrupp först (U2016/05733/S). Inom satsningen tar bland annat fram specifikt material för läsfrämjande i förskolan. Genom Läslyftet finns det möjlighet att, i linje med vad SKL framhåller, stärka förskolors läsfrämjande arbete på ett sådant sätt att det sker med respekt för förskollärarnas professionella kunnande. Sedan satsningen påbörjades för förskolans del har över 28 000 deltagare från skolformen tagit del av satsningen. Läslyftet i förskolan har haft ett högt söktryck och personalen behöver, som Läsdelegationen föreslår, fortsatt få kompetensutveckling inom området. För att möta detta behov föreslog därför regeringen i budgetpropositionen att satsningen skulle förlängas till och med /21 och att medel om ytterligare tillförs satsningen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, bet. 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). antog regeringens förslag och fick i regleringsbrevet i uppdrag att fortsatt genomföra fortbildning för förskollärare, lärare och skolbibliotekarier, (U2019/04372), vilket innebär att personalen i förskolan i större utsträckning ges förutsättning att delta i Läslyftet, exempelvis genom att fler handledare med inriktning mot förskola utbildas. Mot ovanstående bakgrund anser regeringen att förslagen om att ska ges i uppdrag att ta fram stödmaterial om litteratur i förskolan och att personalen i förskolan i större utsträckning ska ges förutsättning att delta i Läslyftet är omhändertagna. har också beslutat att satsningen för att stärka språkutveckling i svenska, särskilt för barn som har ett annat dagligt umgängesspråk i hemmet än svenska, förstärks med ytterligare , vilket innebär att bidraget uppgår till . Regeringen bedömer att förskolan har en viktig roll i att stimulera barns språkutveckling. Fortsatta satsningar på området bör därför genomföras. 5Barns och ungas läsning I detta avsnitt görs bedömningar och redogörelser för vidtagna åtgärder när det gäller att främja barns och ungas läsning både i skolan och . Regeringens bedömning: Elevernas språk-, läs- och skrivutveckling bör fortsatt stärkas. Läslyftet som helhet bör fortsätta inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen i syfte att bidra till långsiktighet och ge huvudmännen stöd för att skapa hållbar kompetensutveckling. Läslyftets material bör som också fortsatt ge stöd för samverkan mellan olika pedagogiska yrkesgrupper. Åtgärd: Regeringen har genomfört och genomför en rad olika insatser för att stärka elevernas läsning. Läslyftet har utvidgats till fler målgrupper och förlängts i olika omgångar. fick i regleringsbrevet i uppdrag att –2023 fortsatt svara för fortbildning i läs- och skrivutveckling med inriktning mot förskoleklass och lågstadiet. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna instämmer i eller har inte något att invända mot bedömningen. Detta gäller bl.a. , , , Myndigheten för delaktighet, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, landsting, , , , och . Ett flertal remissinstanser, däribland Kungl. , Linnéu- niversitet, kommun, och vill betona att det är av vikt att det läsfrämjande arbetet inte bara är ett ansvarsområde för lärare utan även för skolbibliotekarier. instämmer i delegationens bedömning att Läslyftet kontinuerligt bör utvecklas och permanentas men ser att vissa punkter, till exempel skillnaden mellan pojkars och flickors läsförmåga, nyanlända elevers förmåga att utveckla sin läsning och den nya teknikens inverkan på elevers läsförmåga bör ligga till grund för kommande satsningar. Ett flertal remissinstanser, däribland Specialpedagogiska skolmyndigheten, , , kommun och Nationellt centrum för svenska som andra språk (NC), lyfter fram att de saknar förslag och diskussion om att stärka flerspråkiga barn och ungas läsande, även barn med någon typ av funktionsnedsättning. Skälen för regeringens bedömning Språket är grunden för lärandet i alla ämnen Språket är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Vid en mångsidig användning av språket kan man förvänta sig att ett barn vid skolstarten behärskar ungefär 8 000–10 000 ord. Här ingår viktiga delar av det centrala ordförrådet och det ordförråd som används i hemmet och i barnets liv i övrigt (Nya språket lyfter!, 2020). Läsdelegationen framhåller i sitt betänkande att flera av de faktorer som kan påverka barns och ungas läsfärdigheter är kopplade till skolan: den skola eleven går i, den klass eleven går i, den lärare som eleven har och de undervisningsmetoder som läraren använder. Att läsa och på olika sätt vidga sitt ordförråd samt tillgodogöra sig text, både i skolan och , är oerhört centralt för att gynna den fortsatta språk- och kunskapsutvecklingen och det fortsatta lärandet i alla ämnen. Att kunna läsa och förstå det man läser påverkar möjligheterna att utveckla kunskap genom hela skoltiden, och på så sätt förbereda sig för vidare studier och yrkesliv. Den elev som har svårigheter att läsa och förstå texter i olika ämnen löper en risk att inte bara få problem med själva läsningen utan också i flera skolämnen (, och 2015). Regeringen bedömer därför, i likhet med utredningen, att elevernas språk-, läs- och skrivutveckling bör fortsätta att stärkas. Det är av mycket stor vikt att det genomförs tidiga insatser i skolan för att komma till rätta med bristande resultat i svenska och svenska som andraspråk. På så sätt minskar dels andelen elever som inte når upp till de kunskapskrav som minst ska uppnås, dels andelen elever som lämnar och specialskolan utan behörighet till gymnasieskolans nationella program. framhåller behöver lärare ha tillräckliga kunskaper om specifika lässvårigheter för att snabbt kunna upptäcka och förstå när en elev är i behov av stöd. I detta ingår att ha insikt i att även föräldrar kan ha svårigheter med sin läsning och att de därför kan ha svårt att stötta sina barn Insatser redan i de första årskurserna stärker också skolans möjlighet att bryta kopplingen mellan elevernas resultat och föräldrarnas utbildningsnivå. Skolan ska ha undervisning av god kvalitet. Den ska ha beredskap att identifiera elever som har svårigheter i sin skolsituation och komplettera den vanliga undervisningen med olika extra anpassningar för elevens utveckling. För att kunna möta elevers olika förutsättningar krävs även kunskap om tillgänglig läsning, assisterande teknik och alternativa format. En skola som uppfyller de kraven förebygger skolmisslyckanden och det som kan ses som beteendeproblematik. Läslyftet och fortsatta satsningar för att stärka elevers läsförmåga Läslyftet är en kompetensutvecklingsinsats inom området läs- och skrivutveckling som initierades av regeringen och som sedan har utvidgats till fler målgrupper och förlängts i olika omgångar (U2013/07215, U2016/05733, U2019/04372). Som beskrivs i avsnitt 2.4 har satsningen haft stor genomslagskraft. , Linnéuniversitet, kommun, och fram- håller är skolbibliotekarier viktiga i det läsfrämjande arbetet. Uppdraget avseende Läslyftet omfattar därför sedan utvidgningen även denna yrkesgrupp. (För vidare satsningar på skolbibliotek se avsnitt 6.2.) Utöver de av landets lärare och förskolans personal samt de skolbibliotekarier som deltagit i satsningen inom ramen för statsbidrag tillkommer de som tagit del av satsningen utan statsbidrag. Av redovisning framgår att intresset för Läslyftet under läsåren 2015–2018 var större än statsbidragets omfattning vilket medförde att en del skolenheter valde att arbeta med Läslyftet utan statsbidrag. Vissa förskole- och skolenheter valde också att arbeta vidare med Läslyftet utan statsbidrag året efter deltagandet. Statsbidraget till Läslyftet för deltagare i förskolan pågår till och med efter en förlängning av satsningen genom budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16, bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120) och efterföljande uppdrag till i myndighetens regleringsbrev (U2019/04372). Även när möjligheten att söka statsbidrag för Läslyftet upphör bör, som Läsdelegationen framhåller, Läslyftet löpa och kontinuerligt uppdateras utifrån aktuell forskning och de behov som finns hos lärare och elever. Läsdelegationen anser att insatserna bör utformas så att lärare ges den kompetens och de verktyg som de behöver för att de ska kunna möta alla elevers olika förutsättningar och behov. , , , kommun och NC instämmer i detta. Läsdelegationen lyfter dock inte explicit fram alla de områden som remissinstanserna ser som väsentliga, t.ex. flerspråkighet och den digitala aspekten av läsning. Regeringen ser utifrån det positivt på att i sitt remissvar påpekar att det ingår i myndighetens rutiner att kontinuerligt uppdatera materialet utifrån aktuell forskning och de behov som finns bland lärare och elever. framhåller också att det inom Lärportalen och i Läslyftets moduler anges hur man kan samarbeta inom och även mellan olika yrkesgrupper vilket är viktigt och helt i linje med Läsdelegationens bedömning. Att det finns en kontinuitet i satsningen bidrar till långsiktighet och ger huvudmännen stöd för att skapa hållbara strukturer för kompetensutveckling för lärare inom allt från läsinlärning, till läsutveckling och litteraturundervisning, något som även Läsdelegationen framhåller som väsentligt. Huvudmän kommer även fortsatt att kunna söka statsbidrag för deltagare i förskoleklassen och lågstadiet Som tidigare angetts har Läslyftet fallit väl ut och regeringen ser positivt på att det finns en långsiktighet avseende det kompetensutvecklingsmaterial som tagits fram inom ramen för satsningen. Satsningar på att få eleverna att läsa men också i skolan är centrala för regeringen. Även om de senaste internationella mätningarna och PIRLS har visat en positiv trend behöver elevernas intresse för läsning öka. Dessutom behövs fortsatta satsningar för att alla elever ska nå en grundläggande läsförmåga. Att sakna grundläggande läsförmåga är förödande för individen eftersom det innebär begränsningar både för framtida studie- och yrkesval och för möjligheten att bli en del av det demokratiska samhället. 2020/21:95 Av den anledningen har beslutat, enligt regeringens förslag i budgetpropositionen , att avsätta för en särskild satsning för att ge bättre förutsättningar att främja elevers läsförmåga (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, bet. 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). fick i regleringsbrevet regeringens uppdrag att fortsatt genomföra fortbildning för förskollärare, lärare och skolbibliotekarier. Uppdraget ska genomföras så att fortbildningen kan pågå för deltagare i förskoleklass och lågstadiet samt vara tydligt kopplad till elevers tidiga läs- och skrivutveckling. Regeringens bedömning: Fritidshemmet bör fortsätta att verka för att stimulera elevers läsintresse. Åtgärd: har fritidshemmet ett eget avsnitt i läroplanen där det bl.a. framgår att eleverna ska ges möjlighet att sam- tala om olika typer av texter. I regleringsbrevet fick i uppdrag att kart- lägga och analysera behovet av fortbildning för personal i fritidshem med anledning av tilläggen i läroplanen. Med utgångspunkt i detta arbete har tagit fram stöd och webbkurser för personal i fritidshemmet som bl.a. syftar till att främja elevers språk- och läs- Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens Läsdelegationen föreslår att det ska framgå av läroplanerna att fritidshemmet ska stimulera elevernas läsning, att ska ges i uppdrag att ta fram stödmaterial om hur man kan arbeta med språk- och läsutveckling och generell läsning i fritidshemmet samt att personalen ska ges möjlighet till kompetensutveckling. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inte något att invända mot Läsdelegationens förslag. kommun, , , Lärarnas , , , , kommun, , Studieförbunden, Jiddisch- förbund, och . , Kommuner och Landsting (SKL) och Föräldraalliansen framhåller att fritidshemmen kan ha en särskilt betydelsefull roll att stimulera och uppmuntra det lustfyllda läsandet, som bör skiljas från den obligatoriska skolläsningen. läns landstings län, och ser ett behov av ett utvecklat samarbete mellan fritidshemmen och folk- och är positiva till utredningens förslag men vill framhålla att det är viktigt att läsningen på fritidshem är lustfylld och erbjuds på det sätt som barnet föredrar, då en känsla av tvång eller utsatthet kan få motsatt effekt för elever med lässvårigheter. vill understryka att skolbiblioteken bör få en stärkt roll och ges möjligheter att stödja fritidshemmens personal och elever med att arbeta med såväl språk- och läsutveckling som med läsning generellt