prop · H9031d10 · 2021-09-20 00:00:00 — prop 2021/22 1 d10 Hälsovård, sjukvård och social 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Utgiftsområde 9 – Hälsovård, sjukvård och social omsorg Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................................. Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453)................................ 3 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ......................................................................... Mål för utgiftsområdet........................................................................................ Hälso- och sjukvårdspolitik ........................................................................................... Mål för området ................................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... 1:2 social utvärdering .......... 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna ................................................ 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård.................................................. 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden........................................ 1:8 Bidrag till psykiatri .......................................................................... 1:11 Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna .............. 1:12 Inspektionen för vård och omsorg ............................................ Mål för området ................................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... 2:2 Insatser för vaccinberedskap....................................................... 2:3 Bidrag till WHO ............................................................................ 2:4 Insatser för hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar ........ 5.6.52:5 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel Mål för området ................................................................................................. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder..................................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 6.6.1 3:1 Myndigheten för delaktighet ....................................................... 6.6.2 3:2 Bidrag till funktionshindersorganisationer ................................ 7 Politik för sociala tjänster ............................................................................................ Mål för området ................................................................................................. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder..................................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................. 7.6Förslag om höjt minimibelopp vid fastställande av avgifter enligt 7.6.1 Ärendet och dess beredning .............................................................. 7.6.2Höjt minimibelopp till följd av förslag om höjt bostadstillägg till Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser .................................. Den årliga revisionens iakttagelser.................................................................. 7.8.1 4:1 Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd ................ 7.8.2 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet.................... 7.8.3 4:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning ....................... 7.8.4 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning ................................... 7.8.5 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet................... 7.8.7 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. ............................. 7.8.8 4:8 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys............................... Mål för området ................................................................................................. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder..................................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................. 5:2 Barnets rättigheter......................................................................... Mål för området ................................................................................................. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder..................................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................. 9.6.16:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning 197 9.6.26:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning ..198 2021/22:1 Utgiftsområde 9 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) (avsnitt 2 och 7.6). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att som beredskapsinvestering ingå avtal om vaccin mot sjukdomen covid-19 (avsnitt 4.6.6). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 21 (avsnitt 4.6.6). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 2 (avsnitt 4.6.6). 5.Riksdagen godkänner investeringsplanen för beredskapsinvesteringar – 2024 som en riktlinje för investeringar (avsnitt 4.6.6). 6.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att till andra stater, den globala vaccinupphandlingsmekanismen Covax eller andra jämförbara organisationer sälja vaccin mot sjukdomen covid-19 som inte längre behövs för att säkerställa det nationella behovet till ett pris som inte uppfyller kravet på affärsmässighet (avsnitt 4.6.6). 7.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt tabell 1.1. 8.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden 1:8 Bidrag till psykiatri 1:11 Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna 1:12 Inspektionen för vård och omsorg 2:2 Insatser för vaccinberedskap 2:3 Bidrag till WHO 2:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar 2:5 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel 3:1 Myndigheten för delaktighet 3:2 Bidrag till funktionshindersorganisationer 4:1 Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd 2021/22:1 Utgiftsområde 9 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet 4:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 4:8 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys 6:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning 6:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Summa anslag inom utgiftsområdet 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet 6:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Summa beställningsbemyndiganden inom utgiftsområdet 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att 8 kap. 7 § socialtjänstlagen (2001:453) ska ha följande lydelse. Kommunen ska bestämma den enskildes förbehållsbelopp genom att beräkna den enskildes levnadskostnader, utom boendekostnaden, med ledning av ett minimibelopp. Boendekostnaden ska beräknas för sig och läggas till minimibeloppet. För sådan boendekostnad som anges i 5 § ska dock inget förbehåll göras. Minimibeloppet ska, om inte annat föl- Minimibeloppet ska, om inte annat föl- jer av 8 §, alltid utgöra lägst en jer av 8 §, alltid utgöra lägst en 1,3546 prisbasbelopp för ensam- 1,4044 prisbasbelopp för ensam- 1,1446 prisbasbelopp för var och en 1,1694 prisbasbelopp för var och en av sammanlevande makar och sambor. av sammanlevande makar och sambor. Minimibeloppet enligt första stycket ska täcka normalkostnader för livsmedel, klä- der, skor, fritid, hygien, dagstidning, telefon, hemförsäkring, öppen hälso- och sjukvård, tandvård, hushållsel, förbrukningsvaror, resor, möbler, husgeråd och läkemedel. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2018:1894. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 3Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar områdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Funktionshinderspolitik, Politik för sociala tjänster, Barnrättspolitik samt verksamhet inom utbildning och universitetsforskning. Myndigheter som verkar inom utgiftsområdet är , social utvärdering, , , , Inspektionen för vård och omsorg, , Myndigheten för delaktighet, Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd, , Myndigheten för vård- och omsorgs- analys, och för hälsa, arbetsliv och välfärd. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden 1:8 Bidrag till psykiatri 1:11 Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna 1:12 Inspektionen för vård och omsorg 2:2 Insatser för vaccinberedskap 2:3 Bidrag till WHO 2:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma 2:5 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, 3:1 Myndigheten för delaktighet 3:2 Bidrag till funktionshindersorganisationer Politik för sociala tjänster 4:1 Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet 4:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning 2021/22:1 Utgiftsområde 9 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 4:8 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys 6:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: 6:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Totalt för utgiftsområde 09 Hälsovård, sjukvård och 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 3.2 Förändringar av utgiftsramen –2024 för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra utgiftsområden 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Tabell 3.3 Utgiftsram 2022 realekonomiskt fördelad för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Vid sidan av stöd till företag och hushåll på budgetens utgiftssida finns det stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. Innebörden av en skatteutgift beskrivs i Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnittet om skattefrågor. Den samlade redovisningen finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2020/21:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är att hänföra till utgiftsområde 9. Förmån av hälso- och sjukvård Totalt för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ett ”-” innebär att skatteutgiften inte kan beräknas. Källa: Regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2020/21:98). I det följande redovisas de mål som gäller för utgiftsområdet Hälsovård, sjukvård och social omsorg och underliggande områden. Hälso- och sjukvårdspolitik (avsnitt 4) –Befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. En sådan vård ska vara jämlik, jämställd och tillgänglig (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:SoU1, rskr. 2015/16:102). Folkhälsopolitik (avsnitt 5) –Det övergripande målet för folkhälsopolitiken är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation (prop. 2017/18:249, bet. 2017/18:SoU26, rskr. 2017/18:406). –Målet för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken är ett samhälle fritt från narkotika och dopning, minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och ett minskat tobaksbruk (prop. 2010/11:47, bet. 2010/11:SoU8, rskr. 2010/11:203). –Målet för samhällets insatser mot spelberoende är att minska skadeverkningarna av överdrivet spelande (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). Funktionshinderspolitik (avsnitt 6 och 7) –Det nationella målet för funktionshinderspolitiken är att, med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund. Målet ska bidra till ökad jämställdhet och till att barnrättsperspektivet ska beaktas (prop. 2016/17:188, bet. 2017/18:SoU5, rskr. 2017/18:86). 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Politiken för sociala tjänster (avsnitt 7) –kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, –kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, –bemötas med respekt, –ha tillgång till god vård och omsorg (prop. 2008/09:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.4, bet. 2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127) och –erbjudas en jämställd och jämlik vård och omsorg (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9 avsnitt 6.4, bet. 2019/20:SoU1, rskr. 2019/20:135). –att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer, och –att stärka skyddet för utsatta barn (prop. 2008/09:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.4, bet. 2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127). –Målet är att med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund. Målet ska bidra till ökad jämställdhet och till att barnrättsperspektivet ska beaktas (prop. 2016/17:188, bet. 2017/18:SoU5, rskr. 2017/18:86). Barnrättspolitik (avsnitt 8) –Barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande (prop. 2008/09:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.4, bet. 2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127). Forskningspolitik (avsnitt 9) Målet redovisas inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning avsnitt 7.2 Mål för området. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 4 Hälso- och sjukvårdspolitik Målet för hälso- och sjukvårdspolitiken är att befolkningen ska erbjudas en behovs- anpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. En sådan vård ska vara jämlik, jämställd och tillgänglig (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:SoU1, rskr. 2015/16:102). En behovsanpassad hälso- och sjukvård innebär att vården ska ges med hänsyn till den enskilda patientens behov. Vården ska vara samordnad och tillgodose patientens behov av kontinuitet. Behovens storlek ska styra vårdens prioriteringar. Hälso- och sjukvården ska så långt som möjligt utformas och genomföras i samråd med patienten. Detta är grunden för en patientcentrerad vård. En samhällsekonomiskt effektiv hälso- och sjukvård innebär att tillgängliga resurser används på bästa sätt för att kunna erbjuda bästa möjliga hälso- och sjukvård till befolkningen. Att en hälso- och sjukvård är av god kvalitet innebär bl.a. att den ska baseras på bästa tillgängliga kunskap. En jämlik vård innebär att alla ska erbjudas vård utifrån behov, på lika villkor och med ett gott bemötande – oavsett kön, könsidentitet, könsuttryck, sexuell läggning, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, ålder, bostads- ort, utbildning och ekonomi. Att kvinnor, män, flickor och pojkar ska ha samma för- utsättningar för en god hälsa och erbjudas vård och omsorg på lika villkor är ett av de jämställdhetspolitiska delmålen. Att en vård är tillgänglig i alla delar av landet innebär bland annat att den är lätt att komma i kontakt med och att vården ges i rimlig tid. Den pågående covid-19-pandemin har inneburit en historiskt svår påfrestning för hälso- och sjukvården och dess personal. Verksamheter har behövt ställa om för att kunna omhänderta svårt sjuka virussmittade och patienter med andra akuta, allvarliga sjukdomstillstånd. står vårt samhälle inför uppgiften att ge människor, som har fått sin vård uppskjuten, den vård de behöver. En stor satsning genomförs för att möta de uppdämda vårdbehoven. Staten kommer att stödja regionerna och kommunerna i deras arbete för att säkerställa tillgängligheten i hälso- och sjukvården. 4.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Måluppfyllelsen inom hälso- och sjukvårdspolitiken bedöms bl.a. utifrån följande indikatorer: –påverkbar slutenvård och sjukvårdsrelaterade åtgärdbara dödsfall, –dödlighet efter diagnos i några av de stora sjukdomsgrupperna, –omdömen avseende centrala aspekter inom hälso- och sjukvården, –väntetider inom hälso- och sjukvården och besöksfrekvens inom tandvården. Indikatorn påverkbar slutenvård mäts som vårdtillfällen inom slutenvården som orsakats av utvalda sjukdomstillstånd och som enligt bedömningen hade kunnat undvikas. Med sjukvårdsrelaterade åtgärdbara dödsfall avses dödsfall som orsakats av sjukdomar vilka bedöms kunna påverkas genom medicinska insatser, tidig upptäckt 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Vad gäller indikatorn omdömen avseende centrala aspekter inom hälso- och sjukvården avses t.ex. patientupplevd kvalitet i primärvården och upplevd tillgång till sjukvård. Där det är möjligt redovisas resultaten uppdelat på kön, ålder och socioekonomi. Indikatorer och bedömningsgrunder som används för att följa upp måluppfyllelsen bygger framför allt på statistik och rapporter från myndigheter och andra organisationer. Statens ansvar för hälso- och sjukvården innebär att främja goda förutsättningar för hälso- och sjukvårdssystemet. Regionerna och kommunerna har ett primärt ansvar för hälso- och sjukvårdens planering, drift och finansiering. Utgifterna för hälso- och sjukvården redovisas i tabell 4.1. De totala utgifterna för hälso- och sjukvården som andel av BNP har legat relativt omkring 11 pro- cent 2013–2019, se tabellen nedan. Tabell 4.1 Hälso- och sjukvårdsutgifter –2019 Miljarder kronor, löpande priser (andel i procent av utgifterna för offentlig sektor och totala hälso- och sjukvårdsutgifter) 7 (2) 7 (2) 8 (2) 8 (2) 8 (2) 8 (2) 8 (2) 9 (2) 9 (2) 2 (0) 2 (0) 2 (1) 2 (1) 3 (1) 3 (1) 3 (1) 3 (1) 4 (1) 0 (0) 0 (0) 0 (0) 0 (0) 0 (0) 0 (0) 0 (0) 0 (0) 0 (0) 2 (0) 2 (0) 2 (0) 2 (0) 2 (0) 3 (1) 2 (0) 3 (1) 3 (1) Hushållens utgifter ur egen ficka Totala hälso- och sjukvårdsutgifter 1Uppgifterna är baserade på preliminära årsberäkningar av nationalräkenskaperna. 2Offentlig sektor är en delsumma baserad på uppgifterna för stat, kommun och region. Andelen för stat, kommun och region baseras följaktligen på delsumman för offentlig sektor som nämnare. Källa: (Hälsoräkenskaperna). Kommunsektorn (kommuner och regioner sammanräknat) redovisade ett verksam- hetsresultat på . Det innebar en förbättring med Den kraftiga ökningen för verksamhets- resultatet förklaras främst av tillskotten från de riktade och generella statsbidrag som betalats ut på grund av covid-19-pandemin. Verksamhetens resultat för regionerna uppgick till , vilket var högre än 2019 (SCB, Kommunernas och regionernas preliminära bokslut ). Omställning av hälso- och sjukvården Det övergripande målet för hantering av det nya coronaviruset och dess effekter är att begränsa smittspridningen för att skydda människors liv och hälsa och säkra sjukvårdens kapacitet. Att säkerställa resurser till hälso- och sjukvård, begränsa inverkan på annan samhällsviktig verksamhet, lindra konsekvenser för medborgare och företag samt dämpa oro är också del av målen. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 har utvecklingen av pandemin inneburit att hälso- och sjukvården fortsatt behövt en omställd verksamhet för att bibehålla en utökad kapacitet för intensivvård och annan akut sjukvård. Med anledning av utbrottet av covid-19 har regeringen gett (S2020/05028) i uppdrag att stödja samordningen av regionernas hälso- och sjukvårdsresurser däribland koordinering av lediga intensivvårdsplatser. Syftet är att stärka hälso- och sjukvårdens kapacitet i hela landet, exempelvis genom nationella förstärkningsresurser. arbete med bland annat koordinering har bidragit till regionernas ökade kapacitet att transportera patienter mellan olika regioner. har också löpande tagit fram förslag på ändamålsenliga och kostnadseffektiva insatser för olika smittspridningsscenarier, för att regionerna ska kunna förbereda och vidta åtgärder vid hanteringen av covid-19-pandemin. Utmaning i fråga om tillgång till sjukvårdsmaterial och skyddsutrustning Under inledningen av pandemin var det brist på skyddsutrustning och annat material som behövdes vid vård av covid-19-patienter. Regeringen beslutade därför om två regeringsuppdrag (S2020/01558 och S2020/02443) till den 16 respek- tive för att på nationell nivå säkra skyddsutrustning, medicinteknisk utrustning samt annan utrustning som behövs i vården till följd av spridningen av covid-19. Regeringen gav även länsstyrelserna i uppdrag (S2020/02676) att bistå i arbetet med att samordna kommunernas lägesbilder och behov av skyddsutrustning och sjukvårdsmaterial, inom ramen för det uppdrag som Social- styrelsen fått. Vid sidan av att köpa in och distribuera sjukvårdsmaterial och skydds- utrustning till landets regioner och kommuner har på nationell nivå ansvarat för fördelning och vid behov en omfördelning av utrustning mellan huvud- männen. Som en följd av detta köpte skyddsutrustning för 1 260 miljo- ner kronor 2020. Inköpen innefattar bland annat medicinteknisk utrustning, skydds- utrustning och provtagningsutrustning. Inom ramen för ovan nämnda uppdrag har januari – köpt in material för ett värde av ca . Detta innefattar även kringmaterial som behövs vid genom- förandet av vaccinationerna mot covid-19 såsom sprutor och kanyler. fick i uppdrag (S2020/05931) att löpande göra bedöm- ningar av det kort- och långsiktiga nationella behovet av skyddsutrustning och annat material som behövs vid intensivvård, omsorg eller annan vård till följd av spridningen av covid-19. Vid ett eventuellt identifierat nationellt överskott får undersöka behovet av skyddsutrustning och annat material hos stater inom Euro- peiska unionen (EU) och Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES/EEA) samt . kunde, inom ramen för uppdraget, konstatera att det fanns ett disponibelt överskott i och ett behov i . Efter samråd med beslutades därmed om att sälja 100 000 ansiktsmasker av typen FFP3 till full kostnadstäckning till . fick i uppdrag (S2021/02372) att tillsammans med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bedöma om stöd, på begäran, kan ges ifrån av skyddsutrustning, medicinteknisk utrustning och annat sjukvårds- material som behövs vid vård av sjukdomen covid-19.