prop · H803132 · 2021-03-22 00:00:00 — Även om det finns negativa aspekter vid användning av beroendeframkallande läkemedel, såväl för den enskilda som för samhället, är risken liten att utveckla ett läkemedelsberoende så länge som läkemedlet används i rekommenderade doser och . 14.2Nuvarande styrdokument från , EU och internationella organ beslutade riksdag om den första nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador för åren 2001–2005 (prop. 2000/01:20, bet. 2000/01:SoU8, rskr 2000/01:14), som följdes av en nationell alkoholhandlingsplan för åren 2006–2010 (prop. 2005/06:30, bet. 2005/06:SoU12, rskr. 2005/06:157). riksdag godkände regeringens förslag om modernisering av alkohollagstiftningen (prop. 2009/10:125). De nya bestämmelserna rör bl.a. försäljning, serveringstillstånd, marknadsföring och tillsyn. Den nya alkohollagen (2010:1622) trädde i kraft . omfattas även alkoholdrycksliknande preparat av reglerna i alkohollagen. Bestämmelser om beskattning av alkoholvaror finns i lagen (1994:1564) om alkoholskatt. I lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m.av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter finns bestämmelser om flyttning och kontroll av punktskattepliktiga varor vid vägtransporter och vid försändelser med post. Bestämmelserna har sin grund i rådets direktiv /118/EG om allmänna regler för punktskatt. Med punktskattepliktiga varor avses i den lagen alkoholvaror samt vissa tobaksvaror och energiprodukter. På medieområdet gäller och rådets direktiv /13/EU av om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster), i lydelsen enligt och rådets direktiv (EU) 2018/1808. Direktivet är till största delen genomfört genom Radio- och tv-lagen (2010:696), se prop. 2019/20:168. När det gäller alkohol är direktivet också genomfört genom alkohollagen. antog EU:s institutioner en EU-strategi för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna – 2010 [KOM (2006) 625 slutlig]. Strategin lyfter fram prioriterade områden för gemensamma åtgärder som komplement till nationella politiska åtgärder. Under det svenska ordförandeskapet antogs rådslut- satser som uppmanar Kommissionen att 2012 lämna en slutrapport om Prop. 2020/21:132 måluppfyllelsen till och att fortsatt prioritera arbetet med att minska alkoholskadorna inom EU även efter 2012. I EU pågår förhandlingar om gemensamma regler gällande märkning av innehåll för vin samt om förändrade regler för privat införsel av alkohol mellan medlemsländerna. antog Världshälsoförsamlingen inom WHO en global strategi för att minska alkoholens skade-verkningar. beslutade att organisationen medlemsstater och berörda intressenter bl.a. ska ta fram en global handlingsplan för att genomföra strategin. är också medlem i den internationella vinorganisationen (OIV), en mellanstatlig organisation vars verksamhet täcker vinets och dess biprodukters vetenskapliga, tekniska, legala, ekonomiska och kulturella aspekter. I regleras hanteringen av narkotika i huvudsak genom narkotikastrafflagen (1968:64), läkemedelslagen (1992:859), lagen om kontroll av narkotika (1992:860) samt lagen (2000:1225) om straff för smuggling. överlämnade regeringen propositionen 2017/18:221 Klassificering av nya psykoaktiva substanser till . I denna proposition föreslog regeringen lagändringar i syfte att effektivisera klassificeringsprocessen för nya psykoaktiva substanser. har förbundit sig till tre om narkotika: allmänna narkotikakonvention som kontrollerar främst traditionella växtbaserade, narkotiska medel som t.ex. heroin och kokain, konvention om psykotropa ämnen som kontrollerar huvudsakligen syntetiska substanser, t.ex. amfetamin samt konvention om olaglig hantering av narkotika. Syftet med dessa är att förstärka det internationella samarbetet ytterligare och effektivisera insatserna mot den internationella narkotikabrottsligheten. I regleras syntetiska anabola steroider, testosteron och dess derivat samt tillväxthormon i lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel (dopningslagen). Översynen av narkotika- och dopningslagstiftningen innebar att lagens tillämpningsområde ändrades på så sätt att regleringen gäller kemiska substanser som ökar produktion eller frigörelse av testosteron och dess derivat eller av tillväxthormon. Ändringarna trädde i kraft . Det övergripande målet för den svenska dopningspolitiken är ett samhälle fritt från dopning, vilket slogs fast genom beslut i 2003 (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). Av handlingsplanen mot dopning inom idrotten (Ds 2002:4) framgår att det övergripande målet är att all idrottsverksamhet, såväl den som organiseras av som övrig verksamhet, ska vara dopningsfri. 2020/21:132 har ratificerat antidopningskonvention, som syftar till att skapa förutsättningar för antidopningsarbetet i partländerna, liksom konvention mot dopning inom idrotten inom the United Nations Educational, Scientific and (). är också anslutet till det mellanstatliga avtalet International (IADA). Samarbetet, som bl.a. inkluderar , , , , och verkar för att främja ett kvalitativt antidopningsarbete inom idrotten internationellt samt att utbyta erfarenheter för att stärka det nationella arbetet mot dopning inom idrotten. riksdag beslutade om ett övergripande mål för tobakspolitiken att minska tobaksbruket (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). I är lagen (2018:2088) om tobak och liknande produkter den centrala regleringen på tobaksområdet. Den innehåller bl.a. regler om rökförbud i vissa lokaler och miljöer såväl inomhus som utomhus, rökfri arbetsmiljö och regleringar av tillsatser och förpackningar. Den nya lagen infördes . Med den nya lagen utvidgades rökförbudet till att omfatta fler miljöer och produkter. Dessutom infördes tillståndsplikt för att sälja tobak, liksom regler för det EU-gemensamma systemet för spårbarhet och säkerhetsmärkning av tobaksvaror. antogs WHO:s ramkonvention om tobakskontroll, innehållande bl.a. artiklar om metoder och strategier med vetenskapligt stöd för att både minska efterfrågan på och tillgången till tobak. Konventionen ger stöd till enskilda länder att utveckla sin nationella lagstiftning och politik och utgör regelsamling för områden som påverkar tobakskonsumtionen. anslöt sig till ramkonventionen och har därmed förbundit sig att genomföra överenskommelserna i konventionen. anslöt sig även till WHO:s protokoll för att eliminera olaglig handel med tobaksvaror. Tobaksområdet är till stor del harmoniserat inom EU. och rådets direktiv /40/EU av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillverkning, presentation och försäljning av tobaksvaror och relaterade produkter och om upphävande av direktiv /37/EG (tobaksproduktdirektivet) antogs 2014. I direktivet regleras även utsläppandet på marknaden och märkning av e-cigaretter och påfyllningsbehållare. har implementerat tobaksproduktsdirektivet. Genom och rådets direktiv /33/EG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om reklam för och sponsring till förmån för tobaksvaror (tobaksreklamdirektivet) harmoniseras bestämmelser om reklam för tobaksvaror och främjandet av dessa varor i tidningar och andra tryckta publikationer, i radiosändningar och i informationssamhällets tjänster. I princip motsvarande bestämmelser om marknadsföring och sponsring vad gäller e-cigaretter och påfyllningsbehållare finns i tobaksproduktdirektivet. Därutöver innehåller och rådets direktiv /13/EU av om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (AV-direktivet) bestämmelser om förbud mot Prop. 2020/21:132 produktplacering, sponsring och reklam för cigaretter och andra tobaks- varor i tv-sändningar och beställ-tv. Genom ett ändringsdirektiv som ska vara genomfört utökas förbudet till att omfatta också e- cigaretter och påfyllningsbehållare. Ändringsdirektivet utökar även direktivets tillämpningsområde till att omfatta s.k. videodelningsplattformar. Även reglerna om beskattning av tobaksprodukter är till stor del harmoniserad inom EU genom det s.k. tobaksskattedirektivet (rådets direktiv /64/EU). I svensk rätt finns reglerna om beskattning av tobaksprodukter i lagen (1994:1563) om tobaksskatt. Förutom de harmoniserade tobaksprodukterna finns även nationella regler om skatt på snus och tuggtobak. Även vätskor till e-cigaretter och nikotinhaltiga produkter för användning i mun eller näsa förutom tobaksvaror, till exempel tobaksfritt nikotinsnus, beskattas med nationell skatt. Reglerna om detta finns i lagen (2018:696) om skatt på vissa nikotinhaltiga produkter. Regleringen av spelsektorn är komplex då den omfattar och påverkas av en rad skilda företeelser och aktörer som agerar på marknaden med skiftande verksamheter. Den centrala regleringen för spelmarknaden uppställs i spellagen (2018:1138). beslutade om en omreglering av spelmarknaden som innebär att stora delar av spelmarknaden konkurrensutsätts genom införandet av ett licenssystem med ett högt spelarskydd. Spellagen (2018:1138) trädde i kraft (prop. 2017/18:220, bet 2017/18:KrU8, rskr. 2017/18:363). Spelinspektionen har på regeringens uppdrag anpassat sin organisation och genomför numera licensprövningar och tillsynar spelmarknaden. En översyn av automatspelslagen (1982:636) har genomförts med anledning av spelreformen och ändring infördes . Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. utreda om fristående finansieringsmodeller för spel på hästrespektive idrottstävlingar bör införas och i så fall hur de bör utformas, samt överväga behovet av ytterligare åtgärder för att minska skadeverkningarna av de spel som sker online och på värdeautomater (dir. 2018:47). gav regeringen utredaren i uppdrag att lämna förslag till ändringar i spellagen som ytterligare begränsar marknadsföringen av spel (dir. 2019:18). lämnade delbetänkandet (SOU 2020:64) gällande hästnäringens finansiering på spelmarknaden. Slutbetänkandet Ökat skydd och stärkt reglering på den omreglerade spelmarknaden (SOU 2020:77) överlämnades till regeringen . Marknadsföringen av spel ska vara måttfull och har delat tillsynsansvar tillsammans med Spelinspektionen över reglerna gällande marknadsföring av spel om pengar. Lotterier och annat spel om pengar är inte harmoniserat inom EU. Enligt rättspraxis från utgör spel om pengar en tjänst i mening. Lotter och spelautomater m.m., utgör när de säljs fristående från tjänsten, 2020/21:132 varor. grundläggande principer om bl.a. fri rörlighet för tjänster och varor gäller således för spelmarknaden. Den grundläggande svenska regleringen av läkemedel finns i läkemedelslagen (2015:315). I lagen finns bl.a. bestämmelser om krav på läkemedel, läkemedelstillverkning och under vilka förutsättningar ett läkemedel får säljas. Närmare bestämmelser finns i läkemedelsförordningen (2015:458) och i föreskrifter. Regler om handel med läkemedel finns främst i lagen (2009:366) om handel med läkemedel och förordningen (2009:659) om handel med läkemedel. Narkotiska läkemedel samt receptbelagda och särskilda läkemedel är reglerade i särskilda författningar, se föreskrifter (LVFS 2011:10) om förteckningar över narkotika och (HSLF-FS 2016:34) om förordnande och utlämnande av läkemedel och teknisk sprit. Läkemedelsområdet är till stor del harmoniserat inom EU genom bl.a. och rådets direktiv /83/EG av om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel och och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet. Bestämmelser om vilka läkemedel som får säljas och om hur handeln med läkemedel ska bedrivas finns bl.a. i läkemedelslagen, lagen om handel med läkemedel och lagen (2009:730) om handel med vissa receptfria läkemedel. I princip all handel med läkemedel, oavsett om försäljningen sker till privatpersoner eller juridiska personer, kräver tillstånd. För receptfria läkemedel är handeln i vissa fall enbart anmälningspliktig. Prissättning av läkemedel regleras i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. och förordningen (2002:687) om läkemedelsförmåner m.m. som innehåller bestämmelser om läkemedelsförmåner, prisreglering av varor som ingår i förmånerna och andra därmed sammanhängande frågor. För att kunna infria ANDTS-politikens intentioner och uppnå den inrikt- ning som regeringen anger i strategin krävs insatser från myndigheter, från kommuner och regioner samt från civilsamhällets organisationer. positionen föreslås inte några förändringar när det gäller rådande ansvars- fördelning och inga nya åligganden på kommuner eller regioner. naderna för genomförandet av strategin bedöms därmed inte påverka de totala kostnaderna eller intäkterna för staten, regioner, kommuner, företag eller andra enskilda. De insatser som övervägs för att nå de uppsatta målen i strategin bedöms kunna medföra begränsade kostnadsökningar för Folk- hälsomyndigheten och samt för ett antal i övrigt berörda Eventuella kostnader ska hanteras inom myndigheternas befintliga ekonomiska ramar samt inom ramen för de medel som finns avsatta i statens budget på anslag 2:5 Åtgärder avseende alkohol, narko- tika, dopning och tobak samt spel som regeringen föreslagit i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, avsnitt 4 Folkhälsopolitik) och som antagits av (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:SoU1, rskr. 2020/21:156). avsätter regeringen för genomförandet av strategin. För att fortsätta arbetet med att bedriva en systematisk och effektiv ANDTS-politik beräknar regeringen, som framgår av budgetpropositionen , att avsätta motsvarande belopp respektive 2023. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition En förnyad strategi för politiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel om pengar 2021- 2025