prop · H90339 · 2021-10-26 00:00:00 — Ambitionen har inte varit att ge en exakt och helt representativ bild. Vi bedömer det senare som ogörligt eftersom det hade krävt för mycket resurser att intervjua samtliga skolsamordnare. Därutöver har vi inte heller fått tag på alla skolsamordnare vi sökt och vissa har inte bedömt att de kommer ihåg tillräckligt för att vilja prata med oss. Vi har även intervjuat tidigare nationellt projektansvariga vid för att få en bild av hur man i tidigare provomgångar arbetat med att informera och följa upp exkluderingar och bortfall och vad som varit framgångsfaktorer i det arbetet. De dokument som vi har samlat in har huvudsakligen varit material från och om hur deltagandet i Pisa-undersökningen ska hanteras, manualer och information till nationella projektsamordnare. Vi har vidare tagit del av den information som skickat till deltagande skolor och skolsamordnare. Vi har också tagit del av uppföljningsrapporter och beskrivningar av arbetet med genomförandet från . Slutligen har vi ställt skriftliga frågor till nationellt projektansvariga i samtliga nordiska länder samt . 23Sammanlagt deltog 223 skolor i Pisa-undersökningen 2018. 248 av de skolor vi intervjuat har inte haft några exkluderingar och 3 skolor har inte haft något bortfall. 5 skolor har haft 10 eller fler exkluderingar, 3 skolor har haft 10 eller fler elever som bortfall. Skolorna hade i genomsnitt 5,4 exkluderade elever och 4,5 elever som bortfall. R I K S R E V I S I O N E N PISA-UNDERSÖKNINGEN 2018 – ARBETET MED ATT SÄKERSTÄLLA ETT TILLFÖRLITLIGT ELEVDELTAGANDE Delfråga 4: Utredning av tveksamheter kring deltagandet i För att besvara den fjärde delfrågan, om regeringen och säkerställt att tveksamheterna kring deltagandet i PISA-undersökningen utretts, har vi gjort följande: Vi har fått underlag från angående uppdraget till och hur de hanterat uppdraget. Vi har fått ta del av kommunikation mellan och i frågan, mellan kontraktorn och samt kommunikationen mellan och . Vi har även haft kontakt med och fått läsa underlag på plats. Därutöver har vi inhämtat information från via mejl. Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av revisionsdirektör (projektledare), revisionsdirektör samt revisor . En referensperson har lämnat synpunkter på granskningsupplägg och på ett utkast till granskningsrapport: , postdoc-forskare vid i . Företrädare för () och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapport. Även har fått möjlighet att faktagranska de delar av rapporten som rör . I kapitel 2 och 3 ger vi bakgrundsinformation som vi bedömer är nödvändig för att förstå de analyskapitel som följer därefter. I kapitel 4 besvarar vi delfråga 1, i kapitel 5 besvarar vi delfråga 2 och 3, och i kapitel 6 besvarar vi delfråga 4. I ett avslutande kapitel ger vi slutsatser och rekommendationer. Rapporten innehåller även några bilagor. I bilaga 1 ges en beskrivning av Pisa-undersökningens historia och hur den är organiserad I bilaga 2 undersöker vi hur de svenska resultaten i Pisa-undersökningen 2018 potentiellt påverkades av exkluderingar och bortfall. Bilaga 3 består av en genomgång av forskning kring exkluderingar och bortfall i Pisa-undersökningen. 16R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I detta kapitel ger vi en kortfattad beskrivning av Pisa-undersökningen. Dels deltagande i Pisa-undersökningen, dels hur genomförandet är tänkt att gå till. Vi redogör också kort för exkluderingar, bortfall och täckningsgrad. Pisa-undersökningen är initierad och organiserad av . För att genomföra undersökningen upphandlar en kontraktor som under ledning av kansliet för Pisa-undersökningen ska utforma och genomföra den. I praktiken är det kontraktorn som har dialogen med respektive land och förser de nationella projektledarna med instruktioner för genomförandet. har deltagit i Pisa-undersökningen sedan starten . I den senaste undersökningen 2018 deltog 79 länder och regioner, däribland samtliga I skrev ett urval av drygt 5 500 15-åriga elever från 207 grundskolor och 16 gymnasieskolor provet och besvarade tillhörande enkät. I har regeringen delegerat ansvaret för deltagande i Pisa-undersökningen till Skolverket.25 Myndigheten ska redogöra i årsredovisningen för arbetet med Pisa-undersökningen och publicera en rapport efter varje genomförd studie. Vid både den årliga myndighetsdialogen och vid löpande dialog med myndigheten ska följa upp de resultat som har uppnått utifrån myndighetens instruktion och regleringsbrev.26 är även nationellt projektcenter för Pisa-undersökningen vilket innebär att myndigheten har ett nationellt projektledaransvar för att undersökningen genomförs enligt de regler som beslutat. upphandlade denna funktion. Inför den första Pisa-undersökningen ställdes en intresseförfrågan till olika lärosäten och myndigheter.27 fick uppdraget.28 flyttades Pisa-undersökningens nationella center till (). I samband med undersökningen 2015 tog över projektledaransvaret från . Anledningen till detta var främst en ambition att samla alla stora internationella kunskapsundersökningar på en och samma avdelning på samt att samordningsmöjligheter rimligen skulle leda till 254 § förordning om instruktion för (2015:1047). 26Skriftligt svar från , . 27Skolverket, Anbudsförfrågan Nationell projektledare för ”A strategy for Students Achievement Outcomes”, 1997. 28För mer detaljer kring projektledare osv. se , och , under 15 år – resultat och trender, 2018. R I K S R E V I S I O N E N PISA-UNDERSÖKNINGEN 2018 – ARBETET MED ATT SÄKERSTÄLLA ETT TILLFÖRLITLIGT ELEVDELTAGANDE Ett ytterligare motiv var det ökande fokuset på , vilket medför höga krav på god kunskap om genomförandet. menade att den kunskapen bäst kunde erhållas om studien genomfördes av myndigheten.29 ansvarade för genomförandet 2015, men skrev slutrapporten och tog därefter över allt ansvar. Projektledaransvaret ligger nu på enheten för internationella studier, där ansvaret för övriga internationella studier också ligger. 2.1.1 resultat i Pisa-undersökningen 2000–2018 resultat var som bäst vid första tillfället och sjönk sedan successivt fram . Därefter har resultaten återigen förbättrats, framför allt var det en statistiskt signifikant förbättring . 2018 visade att de svenska resultaten i läsförståelse, matematik och naturvetenskap var tillbaka på samma nivåer som 2006, då den kraftiga nedgången i resultat började. Figur 1 visar resultatutvecklingen i de tre ämnesområdena. Figur 1 resultatutveckling i Pisa-undersökningen jämfört med OECD-snittet, 2000–2018 Källa: resultatrapporter. I 2018 presterade svenska elever på en nivå som var högre än OECD-genomsnittet inom samtliga tre ämnesområden. Jämfört med ökade den uppmätta poängen i samtliga ämnesområden, men förbättringen var inte statistiskt säkerställd.30 29Skolverket, Förslag angående kommande PISA-cykler, dnr 1.1.2-2015-0180, 2014. 30Skolverket, 2018 Huvudstudie – manual till skolsamordnare, 2018. 18R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.2.1 Skolsamordnare – en viktig funktion För att säkerställa att de regler som beslutat efterlevs ute på skolorna ska varje deltagande skola välja en så kallad skolsamordnare. Skolsamordnarna ska fungera som kontaktperson mellan skolan och den nationella projektledaren.31 Det är rektorn på respektive skola som bestämmer vem som ska vara skolsamordnare; vanligtvis är det en biträdande rektor eller en lärare som utses. Eftersom eleverna () gör provet och enkäterna på datorer ska skolorna även utse en IT-ansvarig som bland annat ska stödja skolsamordnarna vid provtillfället.32 Skolsamordnarna har en viktig roll då de ska förse med listor över vilka elever som finns på skolan och därmed ingår i målgruppen för att göra provet. Det är även skolsamordnarna som sedan ska identifiera vilka elever som möter för exkludering och därmed ska undantas från att göra proven. Skolsamordnaren ska även informera övrig personal och elever om undersökningen.33 Även om det finns utförliga regler från för mycket av arbetet med skolsamordnarna så har en viktig roll när det gäller att säkra kvaliteten i deltagandet. I roll ingår bland annat att utbilda och ge stöd till skolsamordnarna i vilka regler som gäller för urval, exkludering och bortfall. ska också säkerställa att reglerna tillämpas, samt förse skolsamordnarna med relevanta manualer för hur proven ska genomföras. I arbetet ingår även att översätta och anpassa de manualer som beslutat om så att de blir användbara i den svenska kontexten samt informera vårdnadshavare om Pisa-undersökningen. Översättningen ska ske genom en av bestämd översättningsprocess för att undvika eventuella avvikelser från standarderna.34 I den manual som beslutat för nationella projektledare framgår även att ska säkerställa att de elevlistor som samlas in från varje deltagande skola håller hög kvalitet.35 2.2.2 Hur går urvalet till? Urvalet av elever som ska göra proven sker i flera steg. Inledningsvis listas alla skolor som året innan genomförandet har elever i rätt ålder i årskurs 7 eller högre. I är det en hel årskohort som ingår i målpopulationen, det vill säga elever födda mellan och det aktuella året – för Pisa-undersökningen 2018 var det elever födda år 2002.36 Special- och särskolor är markerade och 31Skolverket, 2018 Huvudstudie – manual till skolsamordnare, 2018. 32Skolverket, Så här går till – en sammanfattande beskrivning, 2017. 33Skolverket, 2018 Huvudstudie – manual till skolsamordnare, 2018. 36Länder som skriver Pisa-undersökningen har delade årskohorter, det vill säga de ska vara födda mellan exempelvis första mars och sista februari. R I K S R E V I S I O N E N PISA-UNDERSÖKNINGEN 2018 – ARBETET MED ATT SÄKERSTÄLLA ETT TILLFÖRLITLIGT ELEVDELTAGANDE exkluderas innan urvalet görs, men räknas med i exkluderingsgraden. gör sedan ett stratifierat slumpmässigt urval av skolenheter som ska delta. Skolsamordnarna ombeds fylla i en elevlista med alla elever i skolan födda det aktuella året och då även ange vilka elever som behöver någon form av extra stöd i sin undervisning. Det finns olika koder beroende på vilken form av stöd eleven har, till exempel för fysiska eller psykiska funktionsnedsättningar, eller extra språkundervisning. I kodas alla elever med någon form av extra stöd med samma kod. När elevlistorna kommit in till görs ett slumpmässigt urval av elever, enligt ett program som tillhandahålls av den internationella kontraktorn. I varje land ska urvalet omfatta ett visst antal skolor och elever per skola. I var det 2018 minst 150 skolor och 37 elever från respektive skola. Om en skola inte har 37 elever väljs alla elever på skolan ut. I skolor där det går fler än 37 elever i korrekt årskurs och åldersgrupp görs ett slumpmässigt urval av elever. Efter att skolsamordnarna fått veta vilka elever som valts ut till proven ska de fylla i ett elevprotokoll och där ange vilka elever som ska exkluderas. Urvalsprocessen illustreras i figur 2. Figur 2 Urvalsprocessen för Pisa-undersökningen och gör slumpmässigt urval Anm.: Figuren är något förenklad. 2.2.3 Varför och när kan elever exkluderas? För att en internationell undersökning ska vara jämförbar mellan länder och måste så många som möjligt av de utvalda eleverna delta. Det måste dock finnas en möjlighet för länderna att undanta vissa elever från proven, huvudsakligen för att de elevernas provresultat inte skulle säga något om landets skolsystem. Det kan vara elever med grava funktionsnedsättningar. Det kan också vara elever 20R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N som anlänt till landet och vars kunskapsnivå därför inte kan anses vara resultatet av landets utbildningssystem. För att upprätthålla jämförbarheten mellan deltagande länder måste de exkluderingar som tillåts definieras centralt, men också vara begränsade. Om för många elever exkluderas kan inte undersökningens resultat anses vara representativt för landets skolsystem.37 Kriterierna för exkludering har varit oförändrade sedan Pisa-undersökningens start 2000.38 Som nämnts ovan görs de första exkluderingarna redan innan skolorna valts ut i och med att sär- och specialskolor exkluderas. När urvalet av elever sedan gjorts får skolsamordnarna tillbaka listorna och ska då avgöra om det är vissa av de elever som har särskilt stöd som inte kan delta i proven. Bara för att en elev har någon form av särskilt stöd är det inte säkert att hen ska exkluderas. Sammanlagt får exkluderingarna inte överstiga av målpopulationen, det vill säga inklusive de exkluderade skolorna.39 har följande riktlinjer för att en exkludering ska få göras, med avsikten att exkluderingarna ska minimeras:40 •Eleven har en måttlig till svår permanent fysisk funktionsnedsättning (till exempel synnedsättning) som gör att han eller hon inte kan delta vid provet. •Eleven har en kognitiv, beteendemässig eller emotionell funktionsnedsättning som, enligt en person som är professionellt sakkunnig på området, gör att han eller hon inte kan delta i Pisa-undersökningen. Funktionsnedsättningen ska vara så allvarlig att eleven inte kan tillgodogöra sig de allmänna instruktionerna till provet. •Eleven uppfyller samtliga tre nedanstående kriterier41 −har inte svenska som modersmål −har begränsade kunskaper i svenska −har fått mindre än undervisning i svenska. Till provtillfället förväntas alltså 37 elever från respektive skola, minus de som blivit exkluderade, dyka upp. Ett visst antal elever tillåts inte delta av sina vårdnadshavare. Därutöver är det ett visst antal elever som av andra anledningar inte dyker upp på provdagen. Båda dessa grupper kodas som bortfall i statistiken. Dessutom klarar inte alla elever som deltar att fullfölja provet. Om de inte svarat på ett tillräckligt antal av frågorna räknas inte provet utan även dessa prov räknas som bortfall. Det är dock en mycket liten andel elever som får bortfall av denna anledning (knappt en procent).42 37I bilaga 2 görs hypotetiska beräkningar av hur resultat potentiellt skulle förändras i Pisa-undersökningen 2018 om de elever som inte deltog i provet hade varit med. 38OECD, 2003 Technical Report, 2005, s. 3; , 2018 Technical Standards, 2015. 39Exkluderingsgraden räknas ut som antalet exkluderade elever delat med det antal elever som skulle deltagit om varken skolor eller elever exkluderats. 40OECD, 2003 Technical Report, 2005, s. 3; , 2018 Technical Standards, 2015. 41I andra länder är det självfallet det aktuella språket det gäller. 42Mejl från , . R I K S R E V I S I O N E N PISA-UNDERSÖKNINGEN 2018 – ARBETET MED ATT SÄKERSTÄLLA ETT TILLFÖRLITLIGT ELEVDELTAGANDE 2.3 Exkluderingar, bortfall och täckning över tid 2.3.1 Exkluderingar i och andra länder Efter att jurister gjorde en ny tolkning av den numera upphävda personuppgiftslagen får de individuella exkluderingskategorierna inte redovisas separat, utan endast det sammanlagda antalet exkluderade elever redovisas.43 exkluderades 681 elever, vilket är av de elever som valts ut att skriva proven. Av dessa var elevexkluderingar och resterande exkluderingar av skolor – särskolor och specialskolor. exkluderades sammanlagt 275 elever, varav 154 för funktionsnedsättningar och 121 med anledning av bristande språkkunskaper. Sammanlagt exkluderades 2015, varav var elevexkluderingar. har redovisat en gradvis ökning av andelen exkluderingar . steg dock exkluderingsgraden , se figur 3. var det 25 skolor som exkluderade 8 eller fler elever, det vill säga av de utvalda eleverna. Figur 3 exkluderingar i Pisa-undersökningen 2000–2018, procent Källa: Statistik från bearbetad av . 43Skolverket, Hantering av exkluderingskoderna i de internationella studierna, 2016. 22R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Om vi tittar på de olika exkluderingsorsakerna var för sig kan vi se att andelen skolor och andelen exkluderade med anledning av funktionsnedsättningar har utvecklats i motsatt riktning som orsakerna särredovisats. Andelen skolor som exkluderats har minskat och andelen elever som exkluderats har ökat. Detta beror på att det blir allt vanligare att elever med funktionsnedsättningar integreras i ordinarie skolor. Den sammanlagda andelen elever som exkluderats antingen via sär- och specialskolor eller via funktionsnedsättningar har legat relativt på strax . Enligt finns det skäl att tro att det uppstod en viss dubbelexkludering av elever inskrivna i särskolan, vilket innebär att elever exkluderats både på skol- och elevnivå. Enligt preliminära beräkningar kan det röra sig om en överskattning av den svenska exkluderingsgraden på 0,5 procentenheter.44 Enligt data från på ungdomar med neuropsykiatriska diagnoser kan vi se att antalet ungdomar med diagnoser ökat med sedan 2015.45 Alla ungdomar med diagnoser ska inte exkluderas, utan endast de med så allvarliga problem att de inte kan tillgodogöra sig de allmänna instruktionerna till proven. En ökning av totalen ger dock en indikation på att andelen exkluderingar med anledning av neuropsykiatriska funktionsnedsättningar kan ha ökat. Under antagandet att exkluderingar på grund av fysiska eller kognitiva funktionsnedsättningar inte förändrats, men att beteendemässiga och emotionella funktionsnedsättningar kan ha ökat med ger det en exkluderingsgrad för funktionsnedsättningar om knappt 3 procent.46 Eftersom hade elevexkluderingar 2018 återstår nästan hade 2018 den högsta exkluderingsgraden av samtliga deltagande länder, inklusive partners.47 Ett antal länder hade en total exkluderingsgrad över , som är den på förhand accepterade gränsen av . ligger även högst av samtliga länder när det gäller elevexkluderingar där har satt en gräns på maximalt 2,5 procents exkluderingar. Detta illustreras i figur 4. 44Skolverket, 2018 15-åringars kunskaper i läsförståelse, matematik och naturvetenskap, 2019, s. 62, fotnot 108. 45Data från , levererade . 46Vid jämförelse var det i kohorten födda fler ungdomar som hade någon form av neuropsykiatrisk funktionsnedsättning än i kohorten född . exkluderades av eleverna med anledning av funktionsnedsättning. Vi antar att av dem exkluderades med anledning av kognitiv funktionsnedsättning (det vill säga integrerade särskoleelever), vilket ger kvar för övriga funktionsnedsättningar. 2,33 * 1,18 = 2,75. Till denna siffra adderas de integrerade särskoleeleverna 2018 (0,17) igen och ger då en exkludering av elever med funktionsnedsättning om 2,92. Sammanlagt exkluderades av eleverna 2018, vilket ger kvar att förklara. Källa: Statistik från och . 47Partners är deltagande länder som inte är medlemmar i . R I K S R E V I S I O N E N PISA-UNDERSÖKNINGEN 2018 – ARBETET MED ATT SÄKERSTÄLLA ETT TILLFÖRLITLIGT ELEVDELTAGANDE Figur 4 Totala exkluderingar (x-axeln) samt elevexkluderingar (y-axeln) för olika länder i Pisa-undersökningen 2018, procent Källa: Statistik från bearbetad av . När exkluderingsgraden överstiger granskas data och skeenden av en adjudiceringsnämnd (adjudication board) vid som oftast godkänner data.48 I tabell 1 redovisas de orsaker som givits för respektive lands höga exkluderingsgrad i samband med 2018 (). För de länder som ligger nära 5-procentgränsen ges inga förklaringar. 48Adjudiceringsnämnden består av representanter från , kontraktorn, den tekniska rådgivningsgruppen och urvalsreferee. 24R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 1 Länder med hög exkluderingsgrad 2018 och motivering till att acceptera dem höga tal förklaras som en konsekvens av en stor och temporär ökning av invandringen. höga tal förklaras av att en sorts pojkskolor som tidigare var bortfall nu exkluderas. Skolorna vägrar delta. Eftersom har konsistent höga exkluderingstal över cykler godkänns landets data (2015 – ). Eftersom andel och typ av exkluderingar var liknande 2015 godkänns data (2015 – ). Eftersom andel och typ av exkluderingar var liknande 2015 finns ett resonemang kring varför det stora bortfallet är ok, dock inget om exkluderingar. Eftersom andel och typ av exkluderingar var liknande 2015 ansågs den höga exkluderingsgraden (6,) bero på nyanlända elever med otillräckliga språkkunskaper och godkändes därför. En ny typ av icke-formell skolform har inkluderats i urvalsramen. Finns förklaring om bortfallet, inget om Oklart, ganska . Oklart, ganska . Oklart, ganska . Källa: Technical Report, kapitel 14. I figur 5 kan vi se att våra grannländer och har haft ganska små förändringar i exkluderingsgrader. inkluderas eftersom det är det europeiska land efter som tog emot flest flyktingar per capita mellan de senaste Pisa-undersökningarna.49 I har exkluderingarna inom samtliga grupper gått ned förutom den som heter Övrigt.50 I de andra länderna har det varit mindre ökningar inom varje grupp, men ingen som sticker ut. 49Enligt statistik på asylsökande och beviljade uppehållstillstånd hade mellan av antal per capita för åren 2015–2017. 50Det är lite oklart vad Övrigt består av men ibland kan grav dyslexi eller dyskalkyli kodas däri då inte de andra exkluderingskoderna innefattar sådana svårigheter, se , 2018 Technical Report, 2018. R I K S R E V I S I O N E N PISA-UNDERSÖKNINGEN 2018 – ARBETET MED ATT SÄKERSTÄLLA ETT TILLFÖRLITLIGT ELEVDELTAGANDE Figur 5 Exkluderingsgrad i ett urval av länder för Pisa-undersökningarna 2009–2018, procent Källa: Statistik från bearbetad av . var bortfallet 869 elever () varav 161 gällde elever vars vårdnadshavare meddelat att eleven inte fick skriva provet. var bortfallet 555 elever (), varav 28 gällde elever som inte fick skriva provet för sina vårdnadshavare. Det har alltså skett en markant ökning i antalet elever som inte får skriva provet för sina vårdnadshavare mellan de två senaste undersökningarna. I övrigt är det troligen en blandning av anledningar, vilket vi återkommer till i kapitel 5. har det sjunde högsta bortfallet bland och det åttonde högsta bortfallet bland samtliga 79 deltagande länder och regioner. För varje deltagande land räknas flera täckningsgrader ut för att beskriva hur stor andel av målpopulationen som urvalet representerar. Den oftast använda täckningsgraden (index 3) baseras på hur många 15-åringar i landet som befinner sig i skolsystemet, samt exkluderingar. Den beaktar alltså inte hur stort bortfallet är vid provtillfället. hade 2018 en täckningsgrad på . Eftersom i princip alla 15-åringar i finns inskrivna i skolsystemet är den förhållandevis låga täckningsgraden ett resultat av det höga antalet exkluderade, samt det faktum att några större skolor som ursprungligen var utvalda lades ned innan studiens genomförande. och är två länder med låg täckningsgrad, , på grund av att de har många 15-åringar som inte längre går i skolan. har den sjunde lägsta täckningsgraden av 26R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N OECD-länderna.51 Vid alla tidigare undersökningar har täckningsgrad legat mellan . Ett alternativt täckningsindex är det som tagits fram av en engelsk forskargrupp.52 Deras täckningsindex baseras på hur många 15-åringar som befinner sig i skolsystemet, hur många skolor som avstod från att delta53, hur många exkluderingar som gjorts samt bortfallet vid provtillfället. Med detta sätt att räkna har en täckningsgrad på , att jämföra med , och som har 88, . 51Följande länder har lägre täckningsgrad: , , , , och . 52Anders m.fl., “Is really an education superpower? The impact of non-participation on results from 2015”, 2021. 53Olika länder har olika regler om huruvida det är obligatoriskt eller inte för skolor att delta. R I K S R E V I S I O N E N PISA-UNDERSÖKNINGEN 2018 – ARBETET MED ATT SÄKERSTÄLLA ETT TILLFÖRLITLIGT ELEVDELTAGANDE 3Migrationen inför Pisa-undersökningarna 2015 och 2018 samt beskrivning av utbildning för nyanlända