prop · H80389 · 2021-02-18 00:00:00 — Koefficienternas storlek ska relateras till andelen som får olika vårdutfall, till exempel andelen som gjort besök i slutenvården som betecknas som undvikbar slutenvård, i tabell A1. Exempelvis går det att utläsa från tabell A21, tredje kolumnen, att en person som är registrerad i har 3,3 procentenheters lägre risk (koefficienten är –0,033) för undvikbar slutenvård, än en person som inte finns med i BPSD. Från tabell A1 går att utläsa att i BPSD-urvalet gjort besök i slutenvården som betecknas som undvikbar slutenvård. Det innebär att en person som är med i har 71 procents (–0,034/0,0723) lägre risk för undvikbar slutenvård än de som inte är med i . 313Beräknas utifrån tabell A1 och tabell A23. 314Intervju med registerhållaren för . 315Beräknas utifrån tabellerna A1, A24 respektive A25. 316Beräknas utifrån tabell A1 och tabellerna A24 respektive A25. 317Beräknas utifrån tabell A1 och tabell A24. 318Beräknas utifrån tabell A1 och tabellerna A14, A15 respektive A22. 319Beräknas utifrån tabell A1 och tabellerna A17, A18 respektive A20. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN lägre årsdos neuroleptika, lägre årsdos epilepsiläkemedel, lägre årsdos sömnmedel, lägre årsdos opioider, lägre årsdos lugnande läkemedel och lägre dos antidepressiva läkemedel än de som inte är med i BPSD-registret.320 De som är registrerade i Senior alert har däremot en något högre risk för polyfarmaci (3–) än de som inte är registrerade och de förskrivs i något större utsträckning antidepressiva läkemedel () och epilepsiläkemedel () än de som inte ingår i registret.321 Det är däremot ingen skillnad i risken att förskrivas läkemedel som bör undvikas, neuroleptika, opioider eller lugnande läkemedel mellan dem som är registrerade i Senior alert och dem som inte är det. Tabell A14 Registrering i kvalitetsregister och expediering av olämpliga läkemedel, 2016--2018. -0,044*** -0,044*** (0,003) (0,003) Individ i Senior alert -0,007 -0,001 (0,003) (0,004) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Tabell A15 Registrering i kvalitetsregister och polyfarmaci, 2016–2018. -0,082*** -0,085*** -0,046*** -0,049*** (0,004) (0,004) (0,005) (0,005) 0,014*** 0,023** 0,020*** 0,021*** (0,005) (0,005) (0,005) (0,006) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. 320Beräknas utifrån tabell A1 och tabellerna A17, A22, A19, A16, A18 respektive A20. 321Beräknas utifrån tabell A1 och tabellerna A20 respektive A25. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Tabell A16 Registrering i kvalitetsregister och sannolikheten att förskrivas opioider samt genomsnittlig årlig expedierad dygnsdos (FDDD) per individ som förskrivs läkemedlet, 2016–2018. -0,002 -0,004 -9,475*** -10,316*** (0,005) (0,006) (2,246) (2,266) 0,009** 6,390*** (0,004) (0,005) (1,859) (2,045) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Tabell A17 Registrering i kvalitetsregister och sannolikheten att förskrivas neuroleptika samt genomsnittlig årlig expedierad dygnsdos (FDDD) per individ som förskrivs läkemedlet, 2016–2018. 0,067*** 0,068*** -49,362*** -43,825*** (0,005) (0,005) (3,581) (3,696) -0,004 -11,414*** -7,752 (0,004) (0,004) (4,211) (4,684) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN Tabell A18 Registrering i kvalitetsregister och sannolikheten att förskrivas lugnande läkemedel samt genomsnittlig årlig expedierad dygnsdos (FDDD) per individ som förskrivs läkemedlen, 2016–2018. 0,072*** 0,072*** -9,108*** -8,797*** (0,006) (0,006) (1,929) (1,937) 0,010** -0,001 -3,305 -2,227 (0,004) (0,005) (1,874) (2,055) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Tabell A19 Registrering i kvalitetsregister och sannolikheten att förskrivas sömnläkemedel samt genomsnittlig årlig expedierad dygnsdos (FDDD) per individ som förskrivs läkemedlen, 2016–2018. -0,055*** -0,052*** -48,388*** -47,668*** (0,006) (0,006) (3,587) (3,591) -0,022*** -0,021*** -7,787*** -5,186 (0,004) (0,005) (2,850) (3,255) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Tabell A20 Tabell A20. Registrering i kvalitetsregister och sannolikheten att förskrivas antidepressiva läkemedel samt genomsnittlig årlig expedierad dygnsdos (FDDD) per individ som förskrivs läkemedlet, 2016–2018. 0,044*** 0,041*** -5,640 A -6,957A (0,006) (0,006) (3,640) (3,658) 0,032*** 0,027*** 13,512*** 10,468*** (0,005) (0,005) (3,016) (3,438) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. AKoefficienten är signifikant när vi kontrollerar för boendets kvalitet. Tabell A21 Registrering kvalitetsregister och sannolikheten att förskrivas demensläkemedel samt genomsnittlig årlig expedierad dygnsdos (FDDD) per individ som förskrivs läkemedlet, 2016–2018. 0,181*** 0,183*** 13,682*** 14,456*** (0,006) (0,006) (3,602) (3,638) Individ i Senior alert -0,012** -3,576 -5,357 (0,004) (0,005) (3,701) (3,841) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. AKoefficienten är signifikant när vi kontrollerar för boendets kvalitet. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN Tabell A22 Registrering i kvalitetsregister och sannolikheten att förskrivas epilepsiläkemedel samt genomsnittlig årlig expedierad dygnsdos (FDDD) per individ som förskrivs läkemedlet, 2016–2018. -0,029*** -0,030*** -28,359*** -27,886*** (0,003) (0,003) (5,857) (5,796) 0,008*** -5,157 (0,002) (0,003) (5,123) (5,840) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Tabell A23 Registrering i kvalitetsregister och risken för att drabbas av undvikbar slutenvård eller återinskrivningar i slutenvården , 2016–2018. -0,034*** -0,033*** -0,005*** -0,005*** (0,002) (0,002) (0,001) (0,001) -0,013*** -0,008*** -0,003*** -0,003*** (0,002) (0,003) (0,001) (0,001) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Tabell A24 Registrering i kvalitetsregister och risken för höft- och lårfraktur eller trycksår, 2016–2018. 0,008*** 0,008*** -0,000 -0,001 (0,002) (0,002) (0,000) -0,004*** -0,005*** 0,001*** 0,001** (0,001) (0,002) (0,000) (0,000) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Tabell A25 Registrering i kvalitetsregister och risken för fallolyckor som kräver vård, 2016--2018. Fallolycka som leder till vård Fallolycka som leder till akut vård 0,011*** 0,012*** 0,008*** 0,008*** (0,003) (0,002) (0,002) (0,002) -0,005*** -0,007*** -0,004** -0,005** (0,002) (0,002) (0,002) (0,002) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. A3.4 Är det bättre att vara med i fler register? Vi undersöker även om det är bättre att vara med i två register jämfört med ett register. Vi använder oss av det urval som vi använde när vi analyserade BPSD- registret, det vill säga personer som är och antingen bor på ett uttalat demensboende eller bor på ett annat särskilt boende men använder demensläkemedel eller har en demensdiagnos från specialist- eller slutenvården. Med hjälp av detta urval undersöker vi om det finns skillnad i vårdkvalitet mellan de som är registrerade i både och Senior alert: •jämfört med dem som endast är med i •jämfört med dem som endast är med Senior alert. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN I vårt urval är endast med i , är endast med i Senior alert, är med i båda registren och är varken med i eller Senior alert. För dem som är med i estimerar vi: (4a) Mått på vårdkvaliteti, k, t = a + b×Även registrerad i Senior alerti, t-1 + ∑Tt=1 ct×Årt +∑ Dd=1 fd×Demografiska variableri + ∑Kk=1 gk×Kommunk + ei, k, t För dem som är med i Senior alert estimerar vi (4b) Mått på vårdkvaliteti, k, t = a + b×Även registrerad i BPSD-registreti, t-1 + ∑Tt=1 ct×Årt + ∑ Dd=1 fd×Demografiska variableri + ∑Kk=1 gk×Kommunk + ei, k, t Generellt finner vi att för de som är med i så spelar det ingen större roll om de även är med i Senior alert. Däremot så spelar det stor roll för de som är med i Senior alert om de även är med i . Är de som är med i Senior alert även med i så är det generellt så att resultaten från tar över. Det är till exempel bättre att vara med i båda registren än enbart Senior alert när det gäller risken för läkemedel som ska undvikas, polyfarmaci, undvikbar slutenvård och återinskrivningar . Däremot har man högre risk att drabbas av fallskador och höft- och lårbensbrott om man är med i båda registren jämfört med enbart i Senior alert. Vår tolkning är att detta beror på att de sköraste med högst risk för fallskador selekteras in i . Koefficientstorlekarna i tabellerna A27a–A30b relateras till andelen som får olika vårdutfall i tabell A26. Till exempel drabbas av dem som är med i Senior alert av en fallolycka som föranleder vård (tabell A26). De i Senior alert som även är med i har (koefficienten är 0,011) lägre risk att drabbas av en fallolycka som leder till vård än dem som endast är med i Senior alert (tabell A31b). Det innebär att risken är större (0,011/0,0695) att drabbas av en fallolycka som leder till vård om man är med i båda registren jämfört med endast i Senior alert. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Tabell A26 Andel med olika vårdkvalitetsutfall bland dem som är registrerade i respektive Senior alert samt dygnsdos per individ (FDDD) som förskrivs olika läkemedel, 2016–2018. De som är med De som är med Läkemedel som bör undvikas Fallolycka som leder till vård Fallolycka som leder till akut vård Årlig genomsnittlig dos opioider Årlig genomsnittlig dos neuroleptika Årlig genomsnittlig dos lugnande läkemedel Årlig genomsnittlig dos sömnläkemedel Årlig genomsnittlig dos antidepressiva läkemedel Årlig genomsnittlig dos demensläkemedel Årlig genomsnittlig dos epilepsiläkemedel ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN Tabell A27a Har registrerade i som även är registrerade i Senior alert lägre risk för expediering av olämpliga läkemedel och polyfarmaci än dem som endast är registrerade i ? 2016–2018. 0,024** (0,007) (0,010) (0,012) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Tabell A27b Har registrerade i Senior alert som även är registrerade i lägre risk för expediering av olämpliga läkemedel och polyfarmaci än dem som endast är registrerade i Senior alert? 2016–2018. Individ i Senior alert -0,43*** -0,085*** -0,050*** (0,003) (0,005) (0,005) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Tabell A28a Har registrerade i som även är registrerade i Senior alert lägre risk att förskrivas opioider eller neuroleptika än dem som endast är registrerade Skiljer sig genomsnittligt årlig expedierad dygnsdos (FDDD) per individ som förskrivs läkemedlet mellan dem? 2016–2018. -0,021 -3,920 även registrerats i Senior alert (0,012) (4,499) (0,012) (5,932) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Tabell A28b Har registrerade i Senior alert som även är registrerade i lägre risk att förskrivas opioider eller neuroleptika än dem som endast är registrerade i Senior alert? Skiljer sig genomsnittligt årlig expedierad dygnsdos (FDDD) per individ som förskrivs läkemedlet mellan dem? 2016–2018. Individ i Senior alert som även -0,000 -12,850*** 0,070*** -48,071*** (0,006) (2,453) (0,006) (4,204) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN Tabell 29a Har registrerade i som även är registrerade i Senior alert lägre risk att förskrivas lugnande läkemedel och sömnläkemedel än dem som endast är registrerade i ? Skiljer sig genomsnittligt årlig expedierad dygnsdos (FDDD) per individ som förskrivs läkemedlet mellan dem? 2016–2018. Individ i som även -0,013 -0,015 -2,524 registrerats i Senior alert (0,012) (7,813) (0,013) (3,795) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Tabell 29b Har registrerade i Senior alert som även är registrerade i lägre risk att förskrivas lugnande läkemedel eller sömnläkemedel än dem som endast är registrerade i Senior alert? Skiljer sig genomsnittligt årlig expedierad dygnsdos (FDDD) per individ som förskrivs läkemedlet mellan dem? 2016–2018. Individ i Senior alert som även -0,051*** -55,109*** 0,075*** -11,683*** (0,006) (3,714) (0,006) (2,099) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Tabell A30a Har registrerade i som även är registrerade i Senior alert lägre risk att förskrivas antidepressiva läkemedel, demensläkemedel respektive epilepsiläkemedel än dem som endast är registrerade i ? Skiljer sig genomsnittligt årlig expedierad dygnsdos per individ som förskrivs läkemedlet mellan dem? 2016–2018. -0,020 -2,072 -0,001 (0,013) (6,975) (0,013) (7,319) (0,005) (10,066) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Tabell A30b Har registrerade i Senior alert som även är registrerade i lägre risk att förskrivas antidepressiva läkemedel, demensläkemedel respektive epilepsiläkemedel än dem som endast är registrerade i Senior alert? Skiljer sig genomsnittligt årlig expedierad dygnsdos (FDDD) per individ som förskrivs läkemedlet mellan dem? 2016–2018. Individ i Senior alert 0,035*** -8,053** 0,181*** 14,415*** -0,033*** -25,972*** (0,007) (3,802) (0,006) (4,152) (0,003) (5,870) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN Tabell A31a Har registrerade i som även är registrerade i Senior alert lägre risk för undvikbar slutenvård, återinskrivningar i slutenvården eller höft- och lårfraktur, fallolyckor som kräver vård eller trycksår än dem som endast är registrerade 2016–2018. -0,002 -0,003 -0,008 -0,010 -0,009 0,001*** (0,005) (0,002) (0,005) (0,007) (0,006) (0,000) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Tabell A31b Har registrerade i Senior alert som även är registrerade i lägre risk för undvikbar slutenvård, återinskrivningar i slutenvården eller höft- och lårfraktur, fallolyckor som kräver vård eller trycksår än dem som endast är registrerade i Senior alert? 2016–2018. -0,033*** -0,006*** 0,008*** 0,011*** 0,008*** -0,000 (0,003) (0,001) (0,002) (0,003) (0,002) (0,000) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Enkätundersökning, intervjuer med kommuner och RSS Enkätundersökningen syftar till att ge en bild av hur data från kvalitetsregister används i kommunernas särskilda boenden, hemsjukvårdsområden och ansvarig förvaltning. Enkätsvaren har också utgjort ett underlag för urval för kommunintervjuer. Intervjuer har också gjorts med företrädare för regionala stöd- och samverkansstrukturer (RSS). Syftet med enkäten har varit att få en bild av hur data från kvalitetsregister används vid kommunernas särskilda boenden och hemsjukvårdsområden. I enkäten ställdes frågor om hur kommunernas medicinskt ansvariga sjuksköterskor, , bedömer att verksamheterna i den egna kommunen använder kvalitetsregister för verksamhetsutveckling. Enkäten avgränsas till tre av de register som ingick i Äldresatsningen: Senior alert, och . Inför analysen har enkäten kompletterats med uppgifter från årliga Enhetsundersökning322. Enkätfrågorna omfattar endast de kommunala förvaltningarna vilket innebär att av äldreomsorgen inte omfattas av enkäten.323 Skälet till denna avgränsning är att vår pilotstudie visade att kommunernas i flera fall hade svårt att svara på frågor om förhållandena i privata äldreomsorgsenheter. Att inkludera privata enheter skulle därför riskera att dra ner svarsfrekvensen och ge svar med låg tillförlitlighet. Utkast på enkäten har bland annat prövats och kommenterats av förvaltningschefer i tre kommuner, representanter från styrelsen för /, representant för samverkans- och stödstrukturen i , , forskare vid , och Kommuner och Regioner. Enkäten skickades som en webenkät till kommunernas via kommunens registratur . Enkäten var möjlig att besvara fram till . Två påminnelser skickades ut. 322Enhetsundersökningen om äldreomsorg och hälso- och sjukvård är en enkätbaserad undersökning där hemtjänstverksamheter och särskilda boenden besvarar frågor om sin verksamhet inom vård och omsorg om äldre. Resultaten utgör en nationell datakälla med rikstäckande uppgifter. Statistik om socialtjänstinsatser till äldre 2018, 2019; . Statistik om äldre och personer med funktionsnedsättning efter regiform 2018, 2019. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN Svarsfrekvensen är räknat i antal svar från de 290 kommunerna eller räknat i antalet besvarade enkätformulär. Totalt skickades 324 webbenkäter ut, 288 kommuner fick ett formulär att besvara medan och 26 stads respektive 10 stadsdelar fick separata utskick. i enkäten uppfattades av en del respondenter som svåra att besvara vilket kan förklara ett visst internt svarsbortfall. Skälet till att enkäten skickades till är att det enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) ska finnas en i varje kommun och enkäten har på så sätt kunnat adresseras till ”ansvarig för äldreomsorg”. har visserligen inget direkt ansvar för vården av enskilda patienter men ansvarar för att planera och följa upp att patienterna får en säker och ändamålsenlig vård. Enkäten baseras således inte på uppgifter om enheternas faktiska arbete utan på uppskattning om hur enheterna och ansvarig förvaltning arbetar med kvalitetsregister. har i flera fall skickat enkäten vidare till kommunens äldreomsorgschef, utvecklingsstrateg, uppföljningsansvarig eller motsvarande. I vissa fall har bett chefer vid vård- och omsorgsenheterna att själva ange hur man arbetar med kvalitetsregistren. Dessa omständigheter påverkar sannolikt de svar som lämnats. I enkäten ställde vi frågor om hur bedömer att verksamheterna i den egna kommunen använder kvalitetsregister i förbättringsarbetet. Frågorna bygger delvis på en modell som Äldrecentrum använde sig av i en intervjustudie i stad.324 Enkäten omfattar också frågor om respondentens uppfattning om enheternas generella förutsättningar att arbeta systematiskt och var enheterna kan söka stöd för arbetet med kvalitetsregister. Enkäten innehåller också frågor om den ansvariga förvaltningens användning av kvalitetsregistren samt kvalitetsregister i riktlinjer och avtal. 324Sonde, L. Nyttan med kvalitetsregister? och påverkan på arbetet vid vård- och omsorgsboenden i , 2015. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN önskar ta del av dina erfarenheter av förebyggande arbete och statens styrning av äldreomsorgen genom riktade statsbidrag. Vi är därför mycket tacksamma om du vill besvara denna webbenkät, som går ut till samtliga i landet. Vi behöver ditt svar . För att svara på enkäten, klicka på länken längst ner i meddelandet. Vi rekommenderar att besvara enkäten på dator eftersom formuläret är mer svårläst på en mobilskärm. Enkäten tar 20–att besvara.