prop · H9031d19 · 2021-09-20 00:00:00 — –barn och unga har goda kunskaper om film och rörlig bild och ges möjligheter till eget skapande, –jämställdhet och mångfald präglar filmområdet, och –filmen bidrar till att stärka yttrandefriheten och det offentliga samtalet. Målen för mediepolitiken är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15: KrU6, rskr. 2014/15:96). har antagit mål för statens bidrag till trossamfund (prop. 1998/99:124, bet. 1999/2000:KU5, rskr. 1999/2000:45). Stödet ska bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Målet för alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar mellan är att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354). Politik för det civila samhället Målet för politiken för det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195) är att villkoren för det civila samhället som en central del av demo- kratin ska förbättras. Detta ska ske i dialog med det civila samhällets organisationer genom att –utveckla det civila samhällets möjligheter att göra människor delaktiga utifrån engagemanget och viljan att påverka den egna livssituationen eller samhället i stort, –stärka förutsättningarna för det civila samhället att bidra till samhällsutvecklingen –och välfärden både som röstbärare och opinionsbildare och med en mångfald verksamheter, och –fördjupa och sprida kunskapen om det civila samhället. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 har beslutat om målen för den statliga idrottspolitiken (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09: KrU8, rskr. 2008/09:243). Mål och syfte med statsbidraget till idrotten är att ge möjligheter för alla i att motionera och idrotta, att främja en god folk- hälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge alla i positiva upplevelser av idrott som underhållning. Stöd till barn och ungdomar ska lämnas till verksamhet som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv. Stöd kan även lämnas till sådan verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft. Målet för friluftslivspolitiken är att stödja människors möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet. Alla människor ska ha möjlighet till naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38). Tio mätbara mål har redovisats till (skr. 2012/13:51, bet. 2012/13:KrU4, rskr. 2012/13:278). Målen är följande: –tillgänglig natur för alla –starkt engagemang och samverkan –tillgång till natur för friluftsliv –attraktiv tätortsnära natur –hållbar regional tillväxt och landsbygdsutveckling –skyddade områden som resurs för friluftslivet –ett rikt friluftsliv i skolan –friluftsliv för god folkhälsa –god kunskap om friluftslivet. De tio målen har preciseringar som förtydligar innebörden av målen. Preciseringarna utgör ett stöd för att genomföra åtgärder. De är också underlag för att mäta och följa upp målen och för att fortsätta utveckla friluftslivspolitiken. Friluftsliv är ett allmänt intresse som spänner över flera politikområden och frilufts- livsmålen berör flera olika myndigheter. ansvarar för att utveckla förutsättningarna för friluftslivet och samordnar arbetet på nationell nivå. Länsstyrelserna samordnar och leder det regionala arbetet. Flera av de miljökvalitets- mål som har beslutat (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377) har även preciseringar och etappmål som rör friluftslivet. Dessa redovisas i utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Målet för folkbildningspolitiken fastställdes genom beslut i fråga om regeringens proposition Allas kunskap – allas bildning (prop. 2013/14:172, bet. 2013/14:KrU8, rskr. 2013/14:379). Målet är att folkbildningen ska ge alla möjlighet att tillsammans med andra öka sin kunskap och bildning för personlig utveckling och delaktighet i samhället. Målet avspeglar folkbildningens idémässiga grund, särskilda pedagogik och självständighet. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Målet för området är en sund och säker spelmarknad under offentlig kontroll som värnar intäkterna till det allmänna och som ger goda förutsättningar för allmännyttig ideell verksamhet att erhålla finansiering genom intäkter från spel. De negativa konsekvenserna av spelande ska minskas och det ska råda hög säkerhet i spelen. Spel om pengar ska omfattas av ett starkt konsumentskydd och inte kunna missbrukas för kriminell verksamhet (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:KrU1, rskr. 2018/19:94). 3.5Gemensamma bedömningsgrunder för kulturområdet Gemensamma bedömningsgrunder för kulturområdet är: –barns och ungas tillgång till kultur –tillgänglighet, och –konstnärlig förnyelse och utveckling av verksamheten. De gemensamma bedömningsgrunderna tillämpas för den sammanfattande resultat- bedömningen för kulturområdet. Tillämpningen för respektive delavsnitt för kulturområdet framgår under rubrikerna Resultatindikatorer och andra bedömnings- grunder. 3.6Sammanfattande resultatbedömning för kulturområdet Regeringen bedömer att pandemin har påverkat kultursektorn hårt och därmed även måluppfyllelsen inom området. Myndigheten för kulturanalys har på regeringens uppdrag genomfört en översyn av effekterna inom kulturområdet med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19 (Ku2021/01124) i vilken myndigheten har kartlagt regeringens olika insatser i form av krisstöd, stimulerande och vägledande åtgärder samt samverkan och smittsäkrande insatser. Pandemin har försvårat möjligheterna att uppfylla målet om barns och ungas tillgång till kultur och deltagande i kulturaktiviteter. Barns och ungas tillgång till scenkonst har kraftigt minskat under pandemin. Vidare har behövt anpassa sin verksamhet, framför allt genom att övergå till distansundervisning. Grupp- undervisning och uppsökande verksamhet har dock försvårats med anledning av pandemin. Utvecklingsarbetet inom ramen av Skapande skola har dock gett goda förutsättningar för att nå fler barn och unga över hela landet. Under pandemin har den fysiska tillgängligheten till museer, utställningar och annan programverksamhet inom museiområdet drastiskt minskat för barn och unga. Museers digitala tillgänglig- het och förmedling har dock ökat , vilket gör att målet om barns och ungas tillgång till kultur och deltagande i kulturaktiviteter i viss utsträckning har uppfyllts. Myndigheternas arbete att främja jämställdhetsfrågor inom kulturområdet fortsätter. Nationalscenerna Operan och samt har fortsatt sitt förebyggan- de arbete för att motverka sexuella trakasserier och andra former av diskriminering . Detta bl.a. genom ett systematiskt och medvetet jämställdhetsarbete på alla nivåer inom organisationerna där uppföljningar och löpande rutiner finns på plats. Kultursektorn har, trots omfattande utmaningar under pandemin, hittat nya kreativa lösningar och former för att möta sin publik, inte minst genom digitala plattformar. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Digitaliseringen har dock inte kunnat ersätta eller väga upp för det publik- och besökstapp som har skett i den övriga verksamheten. Många bibliotek har ökat sin digitala tillgänglighet och hittat nya sätt att nå besökare. De insatser som genomförts på biblioteksområdet bidrar till att främja tillgång till biblioteksverksamheten i hela landet. Regeringens satsningar på digitaliseringen inom arkiv, scenkonst, film och bibliotek skapar förutsättningar för såväl effektiviseringar som ökad service och tillgänglighet som främjar ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas. Arbetet med att främja ett ökat läsande och tillgängligheten till litteratur bidrar i hög grad till att uppfylla det nationella målet om att det utifrån vars och ens särskilda förutsättningar ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. De fördelade krisstöden bedöms ha varit av stor betydelse och har bidragit till att kulturverksamheter kunnat överleva, att konstnärer kunnat försörja sig och fortsätta att utveckla sitt konstnärskap. Därmed har stöden främjat möjligheter till kulturupplevelser och konstnärlig förnyelse, vilket bidragit till uppfyllelsen av målen att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konst- närlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Pandemin har tydliggjort att konstnärer arbetar under dåliga sociala och ekonomiska villkor, vilket riskerar att leda till att färre kan verka som konstnärer och att det därmed finns sämre förutsättningar för att uppnå de kulturpolitiska målen. 3.7Sammanfattning av reformer och finansiering inom kulturområdet Förlängning av Stärkta bibliotek Särskilda behov inom kulturområdet, kulturlivets Bidrag till regional kulturverksamhet Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer Nationellt arbete för pollenprognoser Digitalisering av kulturarvet och utveckling av digitala tjänster Statistik inom scenkonst och bild- och formområdet Genomförande av det globala kulturpolitiska mötet inom ramen för Arbetet med konvention om tryggande av det 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Finansiering från Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete -3,5 -2,0 -2,0 -1,5 Finansiering från Bidrag till regional kulturverksamhet -1,0 -1,0 -1,0 Finansiering från Bidrag till kulturmiljövård -1,5 -1,5 -1,5 Förslagen som lämnas i denna proposition, inklusive tidigare aviserade anslagsförän- dringar, innebär en ökning av kulturbudgeten med , varav pris- och löneomräkningen utgör , i jämförelse med den av beslutade budgeten (exklusive ändringsbudgetar). har budgeten ökat med . Till kulturbudgeten räknas områdena Kul- turområdesövergripande verksamhet, Teater, dans och musik, Litteraturen, läsandet och språket, Bildkonst, arkitektur, form och design, Konstnärernas villkor, Arkiv, Kulturmiljö, Museer och utställningar samt Film. 3.9Anslagsutveckling för medieområdet och medelstilldelning till radio och tv i allmänhetens tjänst Förslagen som lämnas i denna proposition, inklusive tidigare aviserade anslagsförän- dringar, innebär att anslagen inom medieområdet summerar till ca . Detta innebär en ökning av anslagen inom medieområdet med ca i jämförelse med budgeten . Pris- och löneomräkningen uppgår till ca . Till medieområdets anslag räknas 8:1 Presstöd och 8:2 Myndigheten för press, radio och tv (utg. omr. 1), 11:1 Sändningar av TV , 11:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen, 11:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet, 11:4 och 11:5 Stöd till taltidningar. Medelstilldelningen från public service-kontot till , och beräknas till ca , vilket innebär en ökning med ca jämfört med . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Tabell 3.7 Anslagsutveckling för medieområdet samt medelstilldelning till radio och tv i allmänhetens tjänst Anslag in om medieområdet Radio och tv i allmänhetens tjänst1 1Avser medelstilldelningen från rundradiorörelsen till , , och och tv. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 I avsnitt 3.4 anges de mål som beslutat för den nationella kulturpolitiken och för de statliga insatserna för stöd till den kommunala . 4.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatredovisningen inom kulturområdesövergripande verksamhet utgår från följande bedömningsgrunder: –kultur i hela landet, bl.a. hur bidrag inom kultursamverkansmodellen fördelas per län respektive konst- och kulturområde och regional fördelning av statliga kulturutgifter –kultur av och för fler, bl.a. insatser för att stärka och insatser för bättre möjligheter till kulturupplevelser och eget skapande för alla –kulturlivets internationalisering, bl.a. insatser för att främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan, inklusive de utsända kulturrådens arbete, samt svensk medverkan i EU-programmet . Av de gemensamma bedömningsgrunderna för kulturområdet (se avsnitt 3.5) är samtliga relevanta och ingår i resultatredovisningen för området. Kultur i hela landet Krisstöd till det fria kulturlivet med anledning av coronapandemin Restriktioner och deltagarbegränsningar med anledning av coronapandemin har slagit mycket hårt ekonomiskt mot kultursektorn, vilket bekräftas av Myndigheten för kulturanalys översyn av pandemins effekter inom kulturområdet. Samtliga nöjes-, fritids- och kulturbranscher i den kommersiella sektorn minskade sin omsättning 2020 jämfört med . Exempelvis minskade teater- och konserthus- företag i omsättning (Kulturanalys 2021, En översyn av pandemins effekter inom kulturområdet. Myndigheten för kulturanalys översyn visar på att kulturområdet kan ses som ett ekosystem, en större helhet som är beroende av alla sina mindre, sammanlänkande enheter. Många kulturaktörer är beroende av intäkter från såväl offentliga aktörer som av näringsverksamhet. Därför har regeringen sedan pandemins början vidtagit långtgående åtgärder för att skydda kulturen genom krisen och stötta kulturlivet för en kommande återstart. tillfördes kulturområdet i olika omgångar flera krisstöd, som totalt uppgick till . Sammanlagt fördelade i krisstöd till kulturlivet . Krisstöden som har betalats ut till organisationer har haft ett samlat syfte att lindra den akuta ekonomiska krisen, stimulera till återhämtning, säkerställa en 2021/22:1 Utgiftsområde 17 fortsatt bredd av kulturuttryck i hela landet och understödja verksamhet vars överlevnad är väsentlig för kulturens återhämtning. Avseende de stöd fördelat för inställda och uppskjutna evenemang samt för särskilda behov i kulturlivet fördelades sammantaget 1 vilket motsvarar en beviljandegrad på av det sökta beloppet. Sammanlagt 3 160 olika organisationer beviljades krisstöd. Den sammanlagda beviljandegraden var avseende antal ansökningar, 4 165 av 6 417 ansökningar. Majoriteten av ansök- ningarna och de beviljade stöden avsåg musik- och scenkonstområdena. Utöver att har fördelat stöd för förlorade intäkter till det fria kulturlivet och stöd till särskilda behov i kulturlivet, har myndigheten även beviljat krisstöd till regional kulturverksamhet, centrumbildningar och allianser, samt fördelat ordinarie bidrag till kulturområdet i sin helhet. De stora behoven inom kultursektorn har även lett till att ansökningar inom ordinarie bidragsgivning ökat markant. Sammantaget ökade antalet beslut (krisstöd och ordinarie bidragsgivning) . Den kulturpolitiska styrningens effekter på den konstnärliga friheten Regeringen gav 2019 Myndigheten för kulturanalys i uppdrag att genomföra en översyn av den kulturpolitiska styrningens effekter på den konstnärliga friheten. Uppdraget redovisades (Ku2021/01518). Myndigheten för kulturanalys identifierar ett antal brister och risker i hur kulturpolitiken är utformad i relation till idealet om konstnärlig frihet och principen om armlängds avstånd. bedömer myndigheten att inriktningen på mycket av den kulturpolitiska styrningen är rimlig i förhållande till såväl självständighetsmålet (att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund) som de kulturpolitiska målen som helhet. Myndigheten för kulturanalys ifrågasätter exempelvis inte behovet av kulturpolitisk styrning i syfte att skapa förutsättningar för breddad delaktighet, professionellt utövande av både kvinnor och män, kultur i hela landet eller utövande inom olika genrer. Däremot bör denna styrning utformas och genomföras så att negativ påverkan på den konstnärliga friheten undviks. Negativ påverkan inbegriper enligt Myndigheten för kulturanalys sådan styrning som styr, påverkar, eller riskerar att påverka dels vilka företeelser konstnärer och kulturskapare väljer att skildra, dels hur konstnärer och kulturskapare väljer att skildra dem. Det är i utformningen och genomförandet av denna styrning som myndigheten har identifierat brister som antingen påverkar, eller riskerar att påverka, den konstnärliga friheten negativt. Regionalt utfall av statens insatser redovisar det regionala utfallet av 28 statliga myndigheters och institutioners verksamheter och bidrag som kan härledas och fördelas per region. har av de statliga anslagen kunnat härledas till regionerna. Tabell 4.1 Utfall av statliga medel till kulturverksamheter, per region och per invånare 2018–2020 2018 (tkr) 2019 (tkr) 2020 (tkr) 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Fotnot: siffror ingår krismedel på ca . Av tabell 4.1 framgår att , och är de regioner som beloppsmässigt tilldelas de största statliga bidragen. Dessa regioner är även de befolkningsmässigt största regionerna. Utfallet blir däremot annorlunda om man ser till kronor per invånare. Då tilldelas mest statligt stöd till , och . Regional kultur och kultursamverkansmodellen En betydelsefull del av regeringens arbete för kultur i hela landet sker inom kultursamverkansmodellen som totalt omfattar ca i offentlig finansiering. Statens stöd uppgick till ca . Det är främst regioner och kommuner som är huvudmän för de ca 240 verksamheter som tilldelas stöd inom modellen. ansvarar för att fördela statens stöd till regionerna i kultursamverkansmodellen och regionerna har i sin tur frihet och ansvar att fördela dessa medel till de stödberättigade konst- och kulturområden som anges i bidragsförordningen. När det gäller stödberättigade verksamheter i , tilldelas dessa stöd direkt till institutionerna av eftersom Region inte ingår i kultursamverkansmodellen. Fördelningen av kultursamverkans- medlen i form av verksamhetsmedel per region och per konst- och kulturområde framgår av tabell 4.2. Beviljade verksamhetsbidrag per region och konst- och kulturområde 2021/22:1 Utgiftsområde 17 A:Redovisar tillsammans med region , B:Finansieras/ redovisas inte inom kultursamverkansmodellen, C: Redovisas inom museiverksamhet, D: Redovisas inom konst- och kulturområdesövergripande, E: Redovisas inom professionell teater, dans och musik, F: Bild och form redovisas tillsammans med annan verksamhet. förstärkte regeringen anslaget till regional kulturverksamhet med med anledning av pandemin. har redovisat en uppföljning av dessa medel (Ku2021/11545). fördelar även utvecklingsbidrag till projekt av nationellt kultur- politiskt intresse. Fördelningen av utvecklingsbidrag uppgick till totalt ca och fördelades till 88 projekt. Utifrån resultaten av den interna genomlysning som genomförde 2020, har ökat fokus lagts vid breddat deltagande vid myndighetens länsvisa bidrags- fördelning . Syftet med genomlysningen har varit att se över hur Kultur- rådets bidragsgivning och arbete med kultursamverkansmodellen kan utvecklas. Ett antal utvecklingsområden identifierades. Pandemin har dock medfört att dessa arbeten i vissa fall inte kunnat prioriteras enligt plan. I samverkan med Myndigheten för kulturanalys och regionerna har formerna för uppföljning av kultursamverkans- modellen förenklats. avser att närmare följa upp områdena arkiv och film inom kultursamverkansmodellen. Hyreskostnaderna har minskat för flertalet av kulturinstitutionerna –2020. Kostnadernas andel av de statliga förvaltningsanslagen och bidragen varierar mellan vid kulturinstitutionerna, vilket framgår av tabell 4.3 nedan. har hyreskostnaderna överlag minskat för institutionerna. Två undantag som kan noteras är , vars lokaler genomgått en betydande renovering, samt som flyttat till nya utökade lokaler vilket inneburit ökade hyreskostnader. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 har flertalet institutioner beviljats krismedel vilket påverkar såväl hyres- kostnaderna som dess andel av förvaltningsanslagen och bidragen. Regeringen beslutade (dir. 2018:98) att tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn av existerande hyresmodell för de fem kultur- institutioner vars huvudbyggnader har en kostnadsbaserad hyresmodell och lämna förslag till nya alternativa och hållbara hyresmodeller. Betänkandet Funktionalitet och enhetlighet – hyresmodell för fem kulturinstitutioners huvud- byggnader (SOU 2020:76) överlämnades till regeringen . Betänkandet har remitterats och bereds i . Tabell 4.3 Hyreskostnader för vissa kulturinstitutioner –2020 Hyreskostnad inkl. uppvärmning och el (tkr) och bidrag (tkr) och el, andel av och bidrag 2018– -4,4 -1,1 -1,3 -0,9 -0,6 -3,7 -5,4 -0,6 -17,5 -0,4 -6,3 -2,4 -7,1 -4,0 -2,0 -9,0 -1,3 -1,2 2021/22:1 Utgiftsområde 17 1Under 2018 gjordes en avräkning för åren 2017–2018 vilket innebär en reduktion om . 2Under 2019 fick en hyresnedsättning på ca p.g.a. renovering i Thaliahuset Källa: Uppgifter från respektive myndighet och institution. Stöd till icke-statliga kulturlokaler samlingslokaldelegation fördelar stöd till icke-statliga kulturlokaler. Söktrycket 2020 var mycket stort. Av de som fanns avsatta för bidraget söktes nära . Beviljat belopp uppgick till ca , se tabell 4.4 nedan. Tabell 4.4 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 2018–2020 Utbetalat belopp (tkr) Kultur av och för fler , som är den myndighet som fördelar bidraget till , har bedrivit ett förändringsarbete i enlighet med rekommendationerna i den översyn som myndigheten gjorde på uppdrag av regeringen (Ku2019/01974). Detta har innefattat förenkling av ansökningsprocessen och informationsinsatser riktade till skolhuvudmän. Insatserna har resulterat i fler ansökningar som tydligt riktade in sig på bidragets ändamål. Pandemin har påverkat och begränsat skolornas genomförande av Skapande skola- projekt. Många skolhuvudmän har, på grund av risk för smittspridning, inte tagit emot externa besökare i skolorna. har huvudmännen visat på stor uppfinnings- rikedom för att erbjuda aktiviteter på ett smittsäkert sätt, vilket innebär att syftet med bidraget ändå kunnat uppnås i viss utsträckning. Utifrån uppgifter om att barns och ungas deltagande i kulturlivet avtar med stigande ålder, gjorde regeringen en förändring i förutsättningarna för bidraget som innebär att målgruppen framöver ska vara elever i förskoleklass, grundskola och vissa särskilda utbildningsformer på grundskolenivå. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 varav ansökningar gällande förskola Antal kommunala huvudmän som beviljats Antal enskilda/statliga huvudmän som Andel beviljade kommuner i procent Beviljat belopp i tusental kronor varav beviljat belopp till förskola i tusental Antal elever och förskolebarn som planeras ta del av aktiviteterna I budgetpropositionen 2021 förstärktes det statliga bidraget till kommuner som bedriver kulturskola med och uppgår därmed till 2021. 253 kommuner sökte 2020 det statliga utvecklingsbidraget, varav 12 kommuner var nya sökande för året. Det är en ökning jämfört med då 232 kommuner sökte utvecklingsbidrag för kulturskoleverksamhet. har års bidragsomgång utvecklat bidraget i syfte att bl.a. förenkla ansöknings- och berednings- processen. Att stärka verksamhet i glesbygd eller i områden med socioekonomiska utmaningar har prioriterats i bidragsgivningen. Uppföljningar som har genomfört visar att bidraget har använts för att utveckla kulturskoleverksamheten. Kulturskolorna breddar sin verksamhet genom att t.ex. nyanställa pedagoger som startat uppsökande verksamhet och nya under- visningsformer för att nå barn och unga som vanligtvis inte söker sig till . gick många kulturskolor över till distansundervisning i större utsträckning. Undervisning som sker i grupp samt uppsökande verksamhet har försvårats med anledning av pandemin. De nationella minoriteternas kultur De nationella minoriteterna i är judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar. Statens kulturråds bidragsgivning till nationella minoriteters kultur bidrar till att stärka utveckla och synliggöra de nationella minoriteternas språk och kultur. Totalt fördelades ca till nationella minoriteters kultur såsom framgår av tabell 4.6 nedan. Detta är en viktig del i arbetet för att alla ska kunna utöva och ta del av kulturlivet.