prop · H803101 · 2021-04-15 00:00:00 — Det finansiella sparandet och det bakåtblickande genomsnittet påverkas, utöver finanspolitiken, även av vilket konjunkturläge ekonomin befinner sig i. I det sammanhanget är det viktigt att komma ihåg att ett åtta- årssnitt inte behöver överensstämma med en konjunkturcykel. BNP-gapet, som är ett vanligt mått för att beskriva konjunkturläget, bedöms t.ex. vara i genomsnitt -0,av potentiell BNP. Detta betyder att resursutnyttjandet i ekonomin i genomsnitt bedöms ha varit lägre än en balanserad nivå och att de offentliga finanserna därmed automatiskt har försvagats av detta. Detta gör åttaårsgenomsnittet svårtolkat i förhållande till överskottsmålet, som är uttryckt som ett genomsnitt just över en konjunkturcykel. Ytterligare en faktor som försvårar tolkningen av det bakåtblickande genomsnittet är att den indikatorn innehåller en period då två olika målnivåer tillämpats, den tidigare målnivån på av BNP och nya målnivån som är bestämd till 1/av BNP. Det bakåtblickande genomsnittliga sparandet ligger dock under båda dessa nivåer. Tabell 1.3 Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot målet för den offentliga sektorns finansiella sparande Procent av BNP om annat ej anges -1,4 -1,5 -3,1 -1,2 -1,2 -3,2 -0,1 -0,2 -0,1 -0,4 -0,4 -0,6 -0,2 -0,7 -0,9 -0,4 -0,5 -0,2 -0,1 -0,3 -0,5 -0,7 -0,4 -1,3 -2,6 -1,7 -3,9 1Procent av potentiell BNP. Strukturellt sparande är justerat för BNP-gap, arbetslöshetsgap, skattebasernas sammansättning och för engångseffekter, se tabell 27 ekonomiska vårproposition. Engångseffekter , 2013 och 2015 rör återbetalningen av försäkringspremier från Försäkring. Engångseffekter 2014–2016 beror på periodiseringar av avgift till Europeiska unionen. inkluderar även en engångsvis skatteinbetalning från en internationell koncern. 2Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. Både det strukturella sparandet 2020 och det bakåtblickande genomsnittet av det finansiella sparandet –2020 bedöms ligga under målnivån (se tabell 1.3). anger dock uttryckligen att det kan vara motiverat att bedriva en aktiv finanspolitik som försvagar sparandet av stabiliseringspolitiska skäl. Det betyder att även om finanspolitiken leder till en avvikelse från överskottsmålet kan politiken vara förenlig med det finanspolitiska ramverket. Samlad bedömning av uppföljningen av målet för det finansiella sparandet Regeringen bedömer att det föreligger en avvikelse från överskottsmålet, men att denna avvikelse är motiverad av stabiliseringspolitiska skäl. Regeringen avser att återföra det strukturella sparandet till överskottsmålets nivå när de ekonomiska förhållandena medger det. Utgiftstaket, ursprungligt fastställd nivå Utgiftstak, slutligt fastställt Budgeteringsmarginal, procent av takbegränsade utgifter 1Utgiftstakets nivå , 2016 och 2017 höjdes med 33, 41 respektive efter förslag i propositionen Vårändringsbudget . Nivån sänktes med 51 respektive i beslut om statens budget . Nivån höjdes med efter förslag i Vårändringsbudget . Dessa ändringar av nivån är inte tekniska justeringar utan finanspolitiskt motiverade ändringar. Finanspolitiskt motiverade ändringar av utgiftstakets nivå medför en reell förändring av utgiftstakets begränsande effekt på de takbegränsade utgifterna. Anm.: –2007 se Årsredovisningen för staten 2009 och –2010 Årsredovisningen för staten 2017. Den statliga budgetprocessen kännetecknas av ett medelfristigt uppifrån och nedperspektiv. Utgiftstaket är den övergripande restriktionen som i termer av totala utgifter begränsar budgetprocessen från det att utgiftstaket fastställs till dess att budgetåret är slut. Därmed understryks behovet av prioriteringar mellan olika utgifter. Det medelfristiga perspektivet skapar dessutom förutsättningar för att undvika att tillfälligt höga inkomster, t.ex. på grund av en god konjunktur, används för att finansiera permanent högre utgifter. I och med detta begränsas också möjligheterna att bedriva en destabiliserande (procyklisk) finanspolitik på budgetens utgiftssida. Utgiftstaket infördes och fastställda utgiftstak har aldrig överskridits. Se tabell 1.4 för slutligt fastställda utgiftstak samt budgeteringsmarginaler . Utgiftstaket är ett viktigt budgetpolitiskt åtagande som främjar budgetdisciplinen och stärker trovärdigheten i den ekonomiska politiken. Utgiftstaket kan användas som ett verktyg för att uppnå överskottsmålet och långsiktigt hållbara offentliga finanser. Utgångspunkten är att de nivåer på utgiftstaket som har beslutat om inte ska ändras till följd av andra orsaker än s.k. tekniska justeringar (se vidare nedan) eller till följd av en ändrad inriktning på finanspolitiken efter att en ny regering tillträtt. Det finns dock inte några formella hinder för att besluta om att ändra en tidigare fastställd nivå på utgiftstaket. Nivån kan exempelvis ändras om finanspolitiken behöver anpassas till betydande nya yttre förutsättningar, men detta bör endast ske i väldigt speciella undantagssituationer. I propositionen Vårändringsbudget föreslog regeringen en höjning av utgiftstakets nivå med med anledning av det behov av åtgärder som spridningen av sjukdomen covid-19 fört med sig. De takbegränsade utgifterna är summan av utgifterna under utgiftsområdena 1–25 och 27 samt utgifterna i ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. De utgörs av faktiskt förbrukade anslagsmedel, vilket innebär att även myndigheternas utnyttjande av anslagssparande och anslagskredit ingår. De takbegränsade utgifterna omfattar därmed större delen av utgifterna i staten och ålderspensionssystemet. Utrymmet mellan utgiftstaket och de faktiska beräknade takbegränsade utgifterna kallas budgeteringsmarginalen. Utfallet för de takbegränsade utgifterna Enligt utfallet för statens budget uppgick de takbegränsade utgifterna till Därmed underskreds det slutligt fastställda utgiftstaket med en marginal på (tabell 1.5). Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 1Statens budget (bet. 2019/20:FiU1, dvs. exkl. beslut med anledning av förslag till ändringar i statens budget . 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 3Enligt beslut i Budgetpropositionen (bet. 2020/21:FiU1). De takbegränsade utgifterna blev högre än den av beslutade budgeten . Det är i första hand utgifterna på utgiftsområdena (exklusive statsskuldsräntorna) som blivit högre till följd av de åtgärder regeringen vidtagit med anledning av covid-19. Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget uppgick till , vilket var högre än enligt beräkningen i budgeten . I avsnitt 2 redovisas skillnader mellan utfall och budgeterade belopp för olika utgiftsområden och vissa anslag. Tekniska justeringar av utgiftstakets nivå Utgiftstakets ursprungliga nivå fastställdes av till . Därefter har utgiftstakets nivå justerats av tekniska skäl. Tekniska justeringar av utgiftstakets nivå Ursprungligt fastställd nivå på utgiftstaket i budgetpropositionen Tekniska justeringar i budgetpropositionen i den beslutade budgeten Reglering kommunalekonomisk utjämning: sänkt skatt för personer över 65 Utjämning LSS, ökad omslutning Finanspolitiskt motiverad ändring i den beslutade budgeten Ny inriktning på finanspolitiken Ny nivå i bet. Tekniska justeringar i budgetpropositionen Reglering kommunalekonomisk utjämning: sänkt skatt för personer över 65 Utjämning LSS, ökad omslutning Ny nivå i budgetpropositionen Finanspolitiskt motiverad ändring i Vårändringsbudget Åtgärder med anledning av covid-19 Ny nivå i Vårändringsbudget Tekniska justeringar i budgetpropositionen Reglering kommunalekonomisk utjämning: ökade möjligheter till avsättningar till Ny nivå i budgetpropositionen Tekniska justeringar syftar till att utgiftstaket ska utgöra en lika stram begränsning för de offentliga utgifterna efter justeringen som före de förändringar som föranleder justeringen. För att föranleda en teknisk justering av utgiftstaket ska den förändring som ger upphov till justeringen inte ha samma nettoeffekt på den konsoliderade offentliga sektorns utgifter eller det offentliga finansiella sparandet, som på de takbegränsade utgifterna. Sedan utgiftstaket infördes har nivåerna justerats regelbundet. Tekniska justeringar görs i budgetpropositionen och enligt praxis avrundas de årsvisa justeringarna till hela miljarder kronor. Sammantaget har nivån på utgiftstakets nivå höjts med till följd av tekniska justeringar (se tabell 1.6). Flera av dessa tekniska justeringar hänförs till budgetförändringar som föranlett justeringar av statsbidragen till kommuner och landsting. Till exempel har en höjning av det särskilda grundavdraget för pensionärer lett till att kommunernas och landstingens skatteintäkter försämrats, vilket föranlett en höjning av statsbidraget till kommunsektorn i motsvarande mån. Detta har motiverat en teknisk justering av utgiftstaket. Utöver de tekniska justeringarna har utgiftstakets nivå även ändrats av finanspolitiskt motiverade skäl. Detta skedde först med anledning av den förändring av finanspolitikens inriktning som angav när den beslutade om statens budget (bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62) baserat på en reservation från och och inte på den budget- proposition som lämnades av en övergångsregering (prop. 2018/19:1). Den andra ändringen skedde med anledning av de ekonomiska konsekvenserna till följd av spridningen av covid-19. Förslaget lämnades i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99 bet. 2019/20:FiU21). Finanspolitiskt motiverade ändringar av utgiftstakets nivå medför, till skillnad från tekniska justeringar, en reell förändring av utgiftstakets begränsande effekt på de takbegränsade utgifterna. De finanspolitiskt motiverade ändringarna innebar sammantaget en höjning av utgiftstakets nivå med . Budgeteringsmarginalens användning sedan utgiftstakets nivå fastställdes Utgiftstaket är en restriktion för hur mycket de statliga utgifterna som högst får uppgå till. Utgiftstakets nivå bör dock inte betraktas som ett mål för den faktiska utgiftsnivån eftersom denna behöver anpassas till bl.a. den makroekonomiska utvecklingen. 1.7redovisas hur förändringen av budgeteringsmarginalen , från det att fastställde nivån på utgiftstaket efter förslag från regeringen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1), fördelar sig på budget- effekter av förslag till ny politik, reviderad pris- och löneomräkning, reviderade makroekonomiska förutsättningar, förändrat antal personer som tar emot ersättning från olika transfereringssystem (volymförändringar) och övriga faktorer, samt de två finanspolitiskt motiverade ändringarna av utgiftstakets nivå. Uppdelningen av budgeteringsmarginalens samlade förändring enligt de olika kategorierna i tabell 1.7 är en bedömning som baseras på motsvarande redovisning i de budget- propositioner och ekonomiska vårpropositioner som regeringen lämnat till sedan nivån på utgiftstaket fastställdes. När ursprungligen fastställde utgiftstakets nivå uppgick budgeteringsmarginalen till . I utfallet uppgick marginalen till . Det betyder att budgeteringsmarginalen har blivit större sedan utgiftstaket fastställdes. Det inkluderar de två finanspolitiskt motiverade ändringarna av utgiftstakets nivå. Tabell 1.7 Förändring av budgeteringsmarginalen från fastställandet av utgiftstaket till utfallet Budgeteringsmarginal när utgiftstakets nivå fastställdes1 -182,8 Reviderad pris- och löneomräkning -0,7 -2,9 Finanspolitiskt motiverad ändring av utgiftstakets nivå -88,0 Finanspolitiskt motiverad ändring av utgiftstakets nivå Total förändring av budgeteringsmarginalen 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54. 2Inklusive förändring av anslagsbehållningar. Anm.: Negativt förändringstal innebär ianspråktagande av budgeteringsmarginalen, dvs. Källa: Egna beräkningar. Sammantaget har regeringen föreslagit och beslutat om nya reformer för sedan utgiftstaket ursprungligen fastställdes. Beloppet avser reformer på budgetens utgiftssida och är en nettoeffekt, där beslut om finansiering genom minskade utgifter ingår. I huvudsak består dessa av ändringar i statens budget som en följd av pandemin. Reviderade bedömningar av de makroekonomiska förutsättningarna har medfört att budgeteringsmarginalen blivit mindre. Det beror i huvudsak på att utfallet för arbetslösheten 2020 blev högre än bedömningen i budgetpropositionen som låg till grund för utgiftsberäkningen när utgiftstaket fastställdes, vilket medförde att utgifterna för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv sammantaget blev ca högre. Reviderade bedömningar av volymerna i de olika statliga transfereringssystemen har medfört att budgeteringsmarginalen blivit större. Begreppet volym innefattar utgiftsförändringar till följd av bl.a. antal personer i transfereringssystemen, längden som en person finns i ett system samt förändringar av nivån på styckkostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till den makro- ekonomiska utvecklingen. Utgifterna för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning blev sammantaget ca lägre än vad som bedömdes i budgetpropositionen till följd av volymrelaterade utgiftsförändringar. Det förklaras bland annat av att antalet ersättningstagare i sjukersättningen uppgick till ca 234 000, vilket är mindre än vad som bedömdes i av budgetpropositionen . Det har medfört att de volymrelaterade utgifterna för sjuk- och aktivitetsersättning blev lägre än vad som bedömdes när utgiftstaket fastställdes. Även antalet ersatta dagar i systemet för sjuk- och rehabiliteringspenning var mindre i utfallet än vad som bedömdes i budgetpropositionen . Vidare var antalet personer med assistansersättning mindre än vad som bedömdes i budgetpropositionen och antalet beviljade timmar assistans var på motsvarande sätt mindre. Det är den huvudsakliga orsaken till att utgifterna under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev ca lägre 2020 till följd av volymförändringar, än vad som bedömdes i budgetpropositionen . Inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering blev utgifterna sammantaget ca lägre till följd av volymrelaterade förändringar än vad som bedömdes i budgetpropositionen . Det beror bl.a. på att antalet deltagare i etablerings- insatser successivt bedömts vara färre jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Dessutom medförde längre handläggningstider inom asylprövningen att ersättningen till kommunerna för utgifter i samband med mottagandet av nyanlända invandrare sköts till senare år. Utgiftsförändringar till följd av övriga faktorer kan föranledas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens direkta kontroll, t.ex. ändringar i . Sammantaget har förändringar till följd av övriga faktorer medfört att budget- eringsmarginalen blivit större. Utfallet har på flera områden blivit lägre, till följd av övriga faktorer, än ursprungligt anvisade medel . Orsakerna till att medel inte utnyttjats som planerat beskrivs för respektive utgiftsområde i avsnitt 2. De utgiftsområden som uppvisar störst skillnad mellan anvisade medel och faktiskt utnyttjade medel, till följd av övriga faktorer, är utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, 16 Utbildning och universitetsforskning och 20 Allmän miljö- och naturvård. 2 Utfallet för statens budget I detta avsnitt redovisas utfallet för statens budget och övriga finansiella befogenheter som regeringen har fått från . Redovisningen av budgeten avser inkomster, utgifter och saldot i statens budget. Redovisningen av skatteinkomster består både av skatteinkomster och skatteintäkter. Skillnaden mellan skatteinkomster och skatteintäkter är att inkomsterna avser den skatt som betalats in , intäkterna avser skatterna det år de avser. Redovisningen av utgifter görs dels i sammandrag, dels per utgiftsområde. Dessutom ingår en redovisning av nettoutlåning, kassamässig korrigering samt förändringen av anslagsbehållningar. I avsnittet redovisas även saldot i statens budget, vilket är detsamma som statens lånebehov uttryckt med omvänt tecken. Ett positivt saldo innebär att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Ett negativt saldo innebär att staten behöver låna medel. Med statens budget menas den ursprungliga av beslutade budgeten (bet. 2019/2020:FiU10). Med totalt anvisade medel menas däremot summan av både statens ursprungliga budget och de beslut om ändringar i budgeten som har fattat . beslutade om ändringar i budgeten i enlighet med följande propositioner och betänkanden: –Ändringar i statens budget – Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden (bet. 2019/20:FiU49, rskr. 2019/20:163), –Extra ändringsbudget – Kreditgarantier till flygföretag med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:136, bet. 2019/20:FiU52, rskr. 2019/20:188), –Ändringar i statens budget – Anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall, med anledning av coronaviruset (bet. 2019/20:FiU53, rskr. 2019/20:194), –Extra ändringsbudget – Kreditgarantier för lån till företag (prop. 2019/20:142, bet. 2019/20:FiU54, rskr. 2019/20:195), –Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51, rskr.2019/20:199), –Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder på skatteområdet med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:151, bet. 2019/20:FiU55, rskr. 2019/20:204), –Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:146, bet. 2019/20:FiU56, rskr. 2019/20:207), –Extra ändringsbudget – Fler kraftfulla åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:166, bet. 2019/20:FiU59, rskr.2019/20:276), –Extra ändringsbudget – Stöd till hälso- och sjukvården, utbildningsinsatser och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:293), –Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99, bet. 2019/20:KU13, bet. 2019/20:FiU21, rskr. 2019/20:238, rskr. 2019/20:340), –Extra ändringsbudget – Förstärkt stöd till välfärd och företag, insatser mot smittspridning och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:181, bet. 2019/20:FiU61, rskr. 2019/20:351), –Extra ändringsbudget – Ersättning till riskgrupper, kapitalinsatser i statligt ägda företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:361), –Extra ändringsbudget – Förlängda och förstärkta stöd och ersättningar med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:4, bet. 2020/21:FiU32, 2020/21:7), –Extra ändringsbudget – Förlängd rätt till ersättning för riskgrupper (prop. 2020/21:46, bet. 2020/21:FiU36, rskr. 2020/21:41), –Extra ändringsbudget – Ytterligare medel till kommuner och regioner, ökad testning och andra merkostnader med anledning av coronaviruset samt ändrade regler för kostförmån i särskilda fall (prop. 2020/21:45, 2020/21:FiU11, rskr. 2020/21:64), och –Höständringsbudget (prop. 2020/21:2, bet. 2020/21:FiU11, rskr. 2020/21:64). En mer utförlig redovisning finns i bilaga 1 Specifikation av inkomster i statens budget och bilaga 2 Specifikation av utgifter i statens budget. I bilaga 3 specificeras samtliga ändringsbudgetar som påverkar anslagen i statens budget. 2.1Saldot i statens budget 2020 Saldot i statens budget blev -2020 (tabell 2.1) och statens låne- behov ökade därmed med motsvarande belopp. I budgeten beräknades saldot till . Saldot blev därmed lägre än beräknat. Inkomsterna blev lägre och utgifterna blev högre än vad som beräknades i statens budget. Utfallet för statens budget 2020 på- verkades i hög grad av åtgärder med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19. Tabell 2.1 Utfallet för statens budget 2020 Utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor m.m. Statens skatteinkomster blev lägre än beräknat Inkomsterna i statens budget beräknades uppgå till . Utfallet blev , vilket är lägre än beräknat. Skatte- inkomsterna för staten blev lägre än beräknat och övriga inkomster blev högre än beräknat. De lägre skatte- inkomsterna beror dels på de reformer och regeländringar som beslutat om för att mildra de negativa effekterna till följd av spridningen av covid-19. Regeländringarna har främst inneburit lägre intäkter från arbetsgivaravgifter, och att beviljade anstånd med att betala in skatt ökat . Dels beror det på förändrade makroekonomiska förutsättningar till följd av inbromsningen i ekonomin , och då främst i form av lägre intäkter från skatt på kapital. Övriga inkomster blev högre än den av beslutade budgeten för Det beror främst på högre inkomster från böter efter att två banker betalat ca i sanktionsavgifter . I tabell 2.2 redovisas de utgiftsområden m.m. som har mer än i skillnad mellan statens budget och utfallet. Tabell 2.2 Utgiftsområden som skiljer sig mer än en miljard mot statens budget 2020 Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid Allmän miljö- och naturvård Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter m.m. i statens budget Utgifterna blev högre än budgeterat Utgifterna i statens budget uppgick till . Det är (14,) högre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten, men (11,) lägre än totalt anvisat. För nio av de 27 utgifts- områdena blev utgifterna mer än högre än vad som anvisades i statens budget. För sex av utgiftsområdena blev utfallet mer än lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. Utfallet för statens budget 2020 jämfört med I tabell 2.3 redovisas utfallet för statens budget . Utfallet för statens budget visar ett underskott på , vilket kan jämföras med ett överskott på . Budgetsaldot var därmed lägre 2020 jämfört med . Utfallet för statens budget 2020–2019 Utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor m.m. Statens inkomster minskade med Statens skatteinkomster minskade med medan övriga inkomster ökade med . Liksom jämfört med budget så förklaras de lägre skatteinkomsterna dels av de reformer och regeländringar som beslutat om för att mildra de negativa effekterna till följd av spridningen av covid-19, dels av förändrade makroekonomiska förutsättningar till följd av inbromsningen i ekonomin . Ökningen av övriga inkomster beror främst på högre inkomster från böter och på högre inkomster av statens aktier. Utgifterna i statens budget ökade med (29,) . minskade valutareserven, vilket minskade nettoutlåning . gjordes inte motsvarande minskning av valutareserven, vilket innebär att nettoutlåningen blev högre än 2019. Ökningen uppgår till . En stor del av övriga utgiftsökningar beror på åtgärder med anledning av spridningen av covid-19. Olika stöd till näringslivet ökade med . De allmänna bidragen till kommunerna ökade med . Kommunsektorn har dessutom fått ökade riktade stöd som till stor del redovisas under utgiftsområdet för hälsovård, sjukvård och social omsorg. Dessa utgifter ökade med . Utgifterna för sjukdom och funktionsnedsättning ökade också med . Tabell 2.4 visar de utgiftsområden, inklusive posten nettoutlåning och kassamässig korrigering, som hade störst förändringar av utfallet . Tabell 2.4 Utgifter för statens budget 2020–2019 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter m.m. i statens budget 2.2Åtgärder med anledning av spridningen av covid-19 I detta avsnitt redovisas budget och utfall för de åtgärder som vidtagits med anledning av spridningen av covid-19. I vissa fall är det inte möjligt att med exakthet koppla utfallet till de vidtagna åtgärderna, men genom att jämföra utfallet mot ändringsbudget och föregående år kan man få en bra uppfattning om de vidtagna åtgärderna. upptäcktes ett nytt coronavirus som kan smitta människor.