prop · H80383 · 2021-01-19 00:00:00 — Det nu aktuella förslaget medför att en rad bestämmelser i lagen om stöd vid korttidsarbete kommer att behöva anpassas för att systemet ska fungera. Eftersom det är fråga om relativt många tillfälliga ändringar anser regeringen, i likhet med , att en egen lag är att föredra. Den tillfälliga lagen innebär att vid tillämpning av lagen om stöd vid korttidsarbete kommer, för stöd som lämnas efter godkännande av under den nu aktuella perioden, vissa bestämmelser inte att tillämpas eller att ha ett annat innehåll. Vid tillämpning av lagen om stöd vid korttidsarbete finns det alltså avvikande bestämmelser i den tillfälliga lagen som ska gälla i stället. Arbetsförmedlingen, och LO har synpunkter på konsekvensanalysen. Synpunkterna behandlas i avsnitt 5.15. Förslaget medför införandet av 1, 4 och 6 §§ lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. 5.3Staten tar en större andel av kostnaden för korttidsarbete –får en arbetstagares arbetstidsminskning uppgå till av ordinarie arbetstid. Löneminskningen ska uppgå till 4, 6, av ordinarie lön om arbetstidsminsk- ningen är 20, 40, . Preliminärt stöd ska för stödmånader som infaller lämnas med ett belopp som motsvarar av underlaget. För stödmånader –ska löne- minskningen uppgå till 8, av ordinarie lön om arbetstidsminskningen är 20, . ska för stödmånader som infaller lämnas med ett belopp som motsvarar av underlaget. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. promemorian lämnades inget förslag om en ny nivå för arbetstids- Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget, däribland Unionen, , Teknikföretagen, , och . företagen anser att stödnivån inte bör trappas ned stegvis , utan att staten bör stå för tre fjärdedelar av kostnaden . i (LO) anser att detta i vart fall bör gälla för arbetsgivare i särskilt drabbade branscher. Hotell- och restaurangfacket, Föreningen , och anser att det bör vara möjligt att minska arbetstiden ytterligare. förordar en lägre ersättningsnivå för permitterade Den ekonomiska risken vid utebliven permittering tas till stor del av arbetstagaren. Om arbetsgivarens ersättning till arbetstagarna min- skar skulle det sannolikt öka viljan att permittera fler anställda som relativt sett är enklare att ersätta. politisk utvärdering (IFAU) anser att den föreslagna fördelningen av kostnaderna april–juni lägger en alltför stor börda på arbetstagarna i förhållande till arbetsgivarna. och anser att löneavdraget bör sänkas. Skälen för regeringens förslag: Kostnaderna för korttidsarbete utgörs av den lön inklusive arbetsgivaravgifter som motsvarar arbetstidsminsk- Det statliga stödet lämnas med en tredjedel av detta underlag. Underlaget för stöd beräknas genom att arbetstagarens ordinarie lön multipliceras med den avtalade arbetstidsminskningen enligt någon av de tre nivåerna för arbetstids- och löneminskning som följer av lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete samt med en individuell närvaro- Preliminärt stöd bestäms därefter genom att underlaget multipliceras (17 § lagen om stöd vid korttidsarbete). fördelas mellan arbetsgivare och arbetstagare enligt de nivåer som framgår av 13 § lagen om stöd vid korttidsarbete. För att möta arbetsgivarnas behov med anledning av pandemin har stödet vid korttidsarbete som lämnas efter godkännande av varit förstärkt (prop. 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51, rskr. 2019/20:199). Förstärkningen innebär att staten som står för tre fjärdedelar av den totala kostnaden i stället för en tredjedel. Det finns med hänsyn till effekterna av den pågående smittspridningen skäl att även låta staten ta en större andel av kostnaden av stödet vid korttidsarbete för att ge arbetsgivarna bättre förutsättningar att klara de tillfälliga ekonomiska svårigheter som uppstår i pandemins spår. Därigenom kan stödet även fortsättningsvis förhindra att personal blir uppsagd och möjliggöra att företag snabbt kan komma igång igen när läget vänder. 2021 ta en lika stor andel av kostnaden som . Transportföretagen och LO anser regeringen att statens andel av kost- naden därefter bör minska stegvis från tre fjärdedelar till hälften under Hotell- och restaurangfacket, Föreningen , och anser att det bör vara möjligt att minska arbetstiden ytterligare. tillfällig pandemilag för att förhindra spridningen av covid-19 trätt i kraft. Lagen ger regeringen nya befogenheter att vidta åtgärder för att motverka trängsel eller på andra sätt förhindra smittspridning. även en förordning om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19 i kraft. Förordningen innehåller bl.a. bestämmelser om begränsning av antal besökare och andra nödvändiga åtgärder för att förhindra att trängsel uppstår. Regeringen anser att det mot denna bak- grund finns skäl att tillfälligt införa en ny nivå för arbetstidsminskning på En sådan nivå gällde tillfälligt maj–(prop. 2019/20:166, bet. 2019/20:FiU59, rskr. 2019/20:276). Den tillfälliga nivån på bör gälla januari–. Regeringen anser vidare att utgångspunkten bör vara att förhållandet mellan arbetsgivarens och arbetstagarens andel av kostnaden ska vara densamma som enligt gällande regler. förespråkar att arbetstagaren ska bära en större andel av kostnaden för den nedsatta arbetstiden relativt arbetsgivaren. Detta för att öka incitamenten för arbetsgivare att välja korttidsarbete framför uppsägningar. IFAU anser i stället att arbetstagarens del av kostnaden bör sänkas när subventionsgraden sänks till . Detta för att ge arbetsgivaren starkare incitament att återgå till normal arbetstid utan stöd vid korttidsarbete. Regeringen bedömer att den föreslagna fördelningen av kostnader är väl avvägd. Detta innebär att arbetstagare kommer att drabbas av mindre omfattande löneminskningar än vad som annars varit fallet. Fördelningen harmoniserar även med den fördelning som har gällt , vilket bedöms underlätta för både och parterna på arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att preliminärt stöd –ska bestämmas genom att underlaget multipliceras . Löneminskningen ska uppgå till 4, 6, om arbetstidsminskningen är 20, 40, . –föreslås preliminärt stöd bestämmas genom att underlaget multipliceras . Löneminskningen ska uppgå till 8, om arbetstidsminskningen är 20, . En förstärkt stödnivå kan medföra ökade risker för missbruk och överutnyttjande av stödet. Det är angeläget att stödet endast går till de arbetsgivare som uppfyller förutsättningarna för stöd och att alla ansökningar om stöd kontrolleras noggrant. Regeringen beslutade om ändringar av förordningen (2020:208) om stöd vid korttidsarbete som bl.a. syftar till att förstärka kontrollen vid hanteringen av ansökningar om godkännande och preliminärt stöd. Ändringarna som trädde i kraft innebär bl.a. att arbetsgivaren tillsammans med ansökan ska lämna ekonomiska underlag och avtal om korttidsarbete. I denna proposition föreslås ytterligare skärpningar av kraven för att förhindra missbruk och överutnyttjande av stödet (se bl.a. avsnitt 5.9 och 5.11). Förslaget medför införandet av 9–11 §§ lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. 5.4Arbetsgivare vars verksamhet i huvudsak är finansierad av allmänna medel Regeringens förslag: Stödåtgärden omfattar även arbetsgivare vars verksamhet i huvudsak är finansierad av allmänna medel och där det allmänna enligt en offentligrättslig reglering har till uppgift att tillhandahålla verksamheten. Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens. I promemorian föreslogs dock en permanent reglering av förslaget i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete i stället för en tillfällig reglering i lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Utgångspunkten för stöd vid korttidsarbete är att stödåtgärden ska omfatta alla juridiska personer och fysiska personer som bedriver näringsverksamhet. Vid införandet av stödet ansågs det emellertid inte rimligt att offentligt finansierad verksamhet skulle omfattas av en statlig subvention i form av stöd vid korttidsarbete. Dessutom gjordes bedömningen att detta slag av verksamhet som regel inte kan anses bli påverkad av konjunkturen på ett sådant sätt att syftet med åtgärden kan antas bli uppnått (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 6.17.4.3). Från tillämpningsområdet för lagen om stöd vid korttidsarbete undantogs därför staten, regioner, kommuner, kommunalförbund och samverkansorgan (3 § andra stycket 1), juridiska personer över vilka staten, regioner, kommuner, kommunalförbund och samverkansorgan, var för sig eller tillsammans, har ett direkt eller indirekt rättsligt bestämmande inflytande, såvida inte verksamheten avser affärsverksamhet (3 § andra stycket 2), samt arbetsgivare i fråga om verksamhet som huvudsakligen är finansierad av allmänna medel och där det allmänna enligt en offentligrättslig reglering har till uppgift att tillhandahålla verksamheten (3 § andra stycket 3). Undantaget i 3 § andra stycket 3 lagen om stöd vid korttidsarbete tar inte sikte på arbetsgivarna som sådana utan på den verksamhet som de bedriver. Om en arbetsgivare bedriver flera verksamheter kan det således t.ex. inträffa att en viss verksamhet omfattas av undantaget medan stöd kan lämnas för en annan verksamhet som bedrivs av samma arbetsgivare. Av förarbetena framgår det att undantaget i 3 § andra stycket 3 inte är avsett att träffa verksamhet inom ramen för vanliga affärsmässiga transaktioner mellan privata leverantörer och det allmänna även om den ersättning som utges av det allmänna i sådana avtalsförhållanden utgör en leverantörs hela omsättning (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.17.4.3). framgår det av lagtexten att undantaget träffar verksamhet där det allmänna enligt en offentligrättslig reglering har till uppgift att tillhandahålla verksamheten, detta trots att i vart fall delar av sådan verksamhet som på detta sätt ska tillhandahållas av det allmänna i och för sig kan utföras av privata leverantörer på helt affärsmässiga villkor. konstaterade vid införandet av det nya och öppna systemet för stöd vid korttidsarbete att spridningen av det nya coronaviruset riskerar att drabba samhällsekonomin och företag på sätt som inte kunde förutses vid införandet av regelverket om statligt stöd vid korttidsarbete. Det kan leda till att verksamheter och branscher påverkas på ett sätt som inte har kunnat förutses. I det sammanhanget skulle det kunna uppstå en osäkerhet kring vilka verksamheter som omfattas av undantaget i 3 § andra stycket 3 lagen om stöd vid korttidsarbete. Exempelvis skulle kollektivtrafik som bedrivs i privat regi, men finansieras av det allmänna inte ha rätt till stöd vid korttidsarbete. konstaterade att det är av stor vikt att reglerna om korttidsarbete är förutsägbara och enkla att tillämpa. Det är också viktigt att upplevda otydligheter i regelverket inte i onödan hindrar att stöd lämnas eller medför att handläggningstider för ansökningar om godkännande blir längre än nödvändigt. Mot denna bakgrund fanns det enligt skäl att för stödmånader som infaller fr.o.m. t.o.m. tillfälligt slopa det undantag som avses i 3 § andra stycket 3 (bet. 2019/20:FiU51, rskr. 2019/20:199). Det är enligt regeringens mening även fortsättningsvis angeläget att reglerna om korttidsarbete är förutsägbara och enkla att tillämpa. Verksamhet där det allmänna enligt en offentligrättslig reglering har till uppgift att tillhandahålla verksamheten, men som utförs av privata leverantörer på helt affärsmässiga villkor bör inte undantas från lagens tillämpningsområde. Undantaget i 3 § andra stycket 3 lagen om stöd vid korttidsarbete framstår mot denna bakgrund inte som ändamålsenligt. I lagrådsremissen föreslogs därför att undantaget bör slopas. Lagrådet ifrågasätter inte att det finns skäl att införa förslaget i det läge som råder. Det kan enligt Lagrådet emellertid ifrågasättas varför den föreslagna ändringen inte endast blir tillfällig och varför den ska gälla även vid andra ansökningar om stöd än de som föranleds av pandemin. Det finns enligt Lagrådet i och för sig inte anledning att betvivla att denna typ av reglering kommer att behövas även vid andra stöd. Hur reglerna ska utformas bör dock vara föremål för noggranna överväganden inom ramen för en beredningsprocess som uppfyller sedvanliga krav på en sådan process. Det är enligt Lagrådet därför inte lämpligt att – i ett ärende där processen har förkortats på grund av den krissituation som råder – vidta lagstiftningsåtgärder som blir bestående och som gäller andra stöd än de som motiveras av pandemin. Eftersom det föreslås en ny lag för det nya utvidgade stödet finns det inte heller av praktiska skäl anledning att ändra i lagen om stöd vid korttidsarbete. En bättre ordning är att i den nya lagen ta in alla de regler som ska gälla för det utvidgade stödet och låta hela regleringen omfattas av tidsbegränsningen. När tiden för det nu aktuella stödet löpt ut kan en utvärdering av åtgärderna genomföras. Därefter kan – om det skulle visa sig finnas ett behov av det – regleringen göras permanent. Lagrådet föreslår mot denna bakgrund att ändringarna i lagen om stöd vid korttidsarbete inte läggs till grund för lagstiftning utan att de reglerna i stället tas in i den nya tillfälliga lagen. Regeringen delar denna bedömning och föreslår därför att undantaget i 3 § andra stycket 3 endast bör slopas för stödmånader –enligt den tillfälliga lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. I övrigt bör inga förändringar avseende vilka företag och verksamheter som omfattas göras. Förslaget medför införandet av 2 § lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa Regeringens förslag: Jämförelsemånaden ska vara den jämförelsemånad som legat till grund för beräkning av stöd vid korttidsarbete som lämnats eller, om arbetsgivaren inte har fått stöd tidigare, . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget, däribland , och . anser att det är angeläget att förslaget genomförs ur ett brottsförebyggande perspektiv. , , , , Teknikföretagen, Industriarbetsgivarna och Innovations- och kemiindustrierna i (IKEM) tillstyrker förslaget att tillfälligt ändra definitionen av jämförelsemånad för de arbetsgivare som har fått stöd. De påtalar dock i likhet med , akademikers centralorganisation () och Transportföretagen att en negativ konsekvens av förslaget är att kollektivavtalade löneökningar inte kommer att beaktas, vilket skapar ökade kostnader för företagen. Föreningen och Visita ser med hänsyn till den stora personalrörligheten som råder inom deras branscher problem med att använda samma jämförelsemånad som legat till grund för tidigare stöd. De föreslår att det i stället för samma arbetstagare bör krävas att det ska vara samma antal arbetstagare alternativt samma sysselsättningsgrad under jämförelsemånaden respektive . Unionen och anser att det inte har redovisats skäl att frångå det ordinarie regelverket i övrigt. , Industriarbetsgivarna, och anser att bestämmelserna för de arbetsgivare som inte har ansökt om stöd tidigare bör utformas på ett sådant sätt att stöd kan lämnas för personer som anställts och löneökningar som skett mer än före det att arbetsgivaren godkänts för stöd. utvärdering (IFAU) anser att september månad bör kompletteras med ytterligare en jämförelsemånad under inledningen av pandemin, förslagsvis . Detta för att inte missgynna företag som har försökt klara av pandemin utan stöd. För dessa företag kommer inte att avspegla verksamhetens normalsituation före pandemin. Företagarna och anser att jämförelsemånaden bör vara flexibel. Enligt Srf konsulterna missgynnar systemet med en enskild jämförelsemånad fåmansföretagare som ofta inte tar ut regelmässig lön alternativt tar ut en kombination av lön och utdelning. Skälen för regeringens förslag: Syftet med stöd vid korttidsarbete är att bevara arbetstillfällen genom att redan anställda tillfälligt går ned i arbetstid och lön. Stöd bör därför inte lämnas för arbetstagare som anställs 2013/14:1 avsnitt 6.17.5.1.2). För att säkerställa att stöd inte lämnas för arbetstagare som anställs eller att stödet missbrukas genom att arbetstagaren ges en högre sysselsättningsgrad eller löneökning innan stödmånaden finns i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete bestämmelser om jämförelsemånad. Jämförelsemånaden är, när stöd lämnas efter godkännande av , den kalendermånad som infaller före den månad då beslutet om godkännande fattades (4 § 6). Preliminärt stöd får endast lämnas för arbetstagare som även var anställda hos arbetsgivaren under hela eller någon del av jämförelsemånaden med samma eller högre sysselsättningsgrad än under stödmånaden (11 § 1). I bestämmelserna om ordinarie lön anges vidare att löneökningar som avser tid efter jämförelsemånaden inte ingår i den ordinarie lönen (4 § 2). Förslaget innebär en möjlighet att få stöd vid korttidsarbete utöver den maximala stödperioden om nio kalendermånader. För att preliminärt stöd ska kunna betalas ut –krävs ett nytt beslut om godkännande av . För en arbetsgivare som har fått stöd innebär den nuvarande regleringen om jämförelsemånad att jämförelsemånaden kan infalla . Även det förhållandet att reglerna kommer att tillämpas för tid före ikraftträdandet (se avsnitt 5.14 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser) medför att jämförelsemånaden kan infalla . Regeringen anser i likhet med majoriteten av remissinstanserna att det är angeläget att upprätthålla det ursprungliga syftet med regleringen, dvs. att säkerställa att stöd inte lämnas för arbetstagare som anställs . Bestämmelserna om jämförelsemånad behöver därför justeras för stödmånader –. Att införa flexiblare regler för jämförelsemånad som bl.a. , Företagarna, konsulterna och föreslår är inte förenligt med det ursprungliga syftet och är inte heller lämpligt ur ett brottsförebyggande perspektiv. Detta är något som även framhåller. Flertalet av de arbetsgivare som kommer att ansöka om stöd för den nu aktuella perioden bedöms ha ansökt om stöd tidigare. Dessa arbetsgivare har en jämförelsemånad som infaller före stödperioden. För att dels förhindra att jämförelsemånaden infaller under en stödmånad, dels underlätta tillämpningen föreslås i promemorian att jämförelsemånaden ska vara den jämförelsemånad som legat till grund för beräkning av stöd vid korttidsarbete som lämnats . Föreningen och Visita ser med hänsyn till den stora personalrörligheten som råder inom deras branscher problem med att använda samma jämförelsemånad som legat till grund för tidigare stöd. De föreslår att det i stället för samma arbetstagare bör krävas att det ska vara samma antal arbetstagare alternativt samma sysselsättningsgrad under jämförelsemånaden respektive . Det är riktigt att den arbetsgivare som har en personalstyrka som delvis bytts ut under tidigare stödperioder med förslaget får mer begränsade möjligheter att nyttja stödet än den arbetsgivare som har en mer beständig personalstyrka. Detta förhållande måste dock enligt regeringen vägas mot det ursprungliga syftet att undvika att jämförelsemånaden infaller under en stödmånad och behovet av regler som är enkla att tillämpa och som inte 2020/21:83 mer än nödvändigt utökar kontrollerna och därmed också handläggningen. Sammanfattningsvis anser regeringen att övervägande skäl talar för att för den arbetsgivare som har fått stöd ska jämförelsemånaden för stödmånader som infaller – vara den jämförelsemånad som tidigare legat till grund för beräkning av stöd vid korttidsarbete. Förslaget innebär, som bl.a. Unionen, och framhåller, att efterkommande löneökningar, även sådana som följer av kollektivavtalsförhandlingar, inte kommer att ingå i beräkningarna av stödet. Att löneökningar som avser tid efter jämförelsemånaden inte ingår i den ordinarie lönen följer av de ordinarie reglerna, jfr 4 § 2 lagen om stöd vid korttidsarbete. Det förhållandet att lönehöjningarna grundar sig i kollektivavtal utgör därför enligt regeringen inte i sig skäl för att göra avsteg från att det är den ordinarie lönen under jämförelsemånaden som ska läggas till grund för beräkningen av stödet. Det bör även beaktas att stödet är förstärkt och att staten tar en större andel av kostnaderna. När det därefter gäller jämförelsemånaden för de arbetsgivare som inte har ansökt om stöd tidigare föreslås i promemorian att jämförelsemånaden ska vara . Unionen och anser att det inte har redovisats skäl att frångå det ordinarie regelverket i denna del och bl.a. Industriarbetsgivarna, och anser att bestämmelserna för de arbetsgivare som inte har ansökt om stöd tidigare bör utformas på ett sådant sätt att stöd kan lämnas för personer som anställts och löneökningar som skett mer än före det att arbetsgivaren godkänts för stöd. Enligt regeringen måste dock vad som framförts vägas mot fördelarna med att bestämma även denna jämförelsemånad i förväg. De tillfälliga reglerna som möjliggör fortsatt stöd föreslås träda i kraft och tillämpas fr.o.m. . Det går inte att veta när kommer att fatta beslut om godkännande med anledning av de nya ansökningarna. De arbetsgivare som träffar avtal om korttidsarbete fr.o.m. skulle vid tillämpning av de ordinarie reglerna således inte veta vilken månad som är jämförelsemånad. Behovet av förutsägbara regler utgör enligt regeringen bärande skäl för att bestämma en jämförelsemånad. bör infalla före stödperioden inleds. är en månad som ligger nära en tillämpning av de ordinarie reglerna för arbetsgivare som ansöker om stöd fr.o.m. respektive . Sammantaget gör regeringen bedömningen att fördelarna med en förutsebar tillämpning överväger de nackdelar som kan följa av en sådan ordning. Regeringen föreslår därför att för de arbetsgivaren som inte har fått stöd tidigare ska jämförelsemånaden vara . IFAU anser att september månad bör kompletteras med ytterligare en jämförelsemånad under inledningen av pandemin, förslagsvis . Detta för att inte missgynna företag som har försökt klara av pandemin utan stöd. Regeringen ser inget sådant behov. Förslaget medför införandet av 3 § lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. Ingen rätt till stöd vid vinstutdelning och andra Prop. Regeringens förslag: Arbetsgivaren har inte rätt till stöd vid korttidsarbete, om arbetsgivaren , de två kalendermånaderna närmast före den första stödmånaden eller de sex kalendermånaderna närmast efter den sista stödmånaden verkställer ett beslut om vinstutdelning, gottgörelse, förvärv av egna aktier eller minskning av aktiekapitalet eller reservfonden för återbetalning till aktieägarna eller medlemmarna. Detsamma gäller om ett beslut om en sådan värdeöverföring fattas av stämman, styrelsen eller motsvarande organ . Om arbetsgivaren ingår i en koncern av sådant slag som anges i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen, gäller vad som anges om värdeöverföringar i första stycket även det eller de moderföretag till företaget som ingår i koncernen. Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens. I promemorian förslogs dock en permanent reglering av förslaget i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete i stället för en tillfällig reglering i lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget, däribland , , , i (LO), och Föreningen . , , Srf konsulterna, välkomnar ett förtydligande av lagstiftningen. Teknikföretagen, Industriarbetsgivarna, kemiindustrierna i (IKEM), Transportföretagen, Unionen, och avstyrker förslaget och hänvisar bl.a. till vikten av att reglerna är konkurrenskraftiga. Teknikföretagen, Industriarbetsgivarna och IKEM förordar i stället en regel som anger att värdeöverföringar inte påverkar rätten till stöd vid korttidsarbete. De och välkomnar förtydligandet avseende möjligheten att lämna koncernbidrag.