prop · H803109 · 2021-03-23 00:00:00 — verka i frihet måste principen om armlängds avstånd vara vägledande. Det finns flera hot mot den konstnärliga friheten. att många konstnärer utsätts för hot och hat. När hoten leder till självcensur drabbas inte bara konstnären själv, utan hela det demokratiska samhället och den konstnärliga utvecklingen. Ett annat exempel är de osäkra ekonomiska och sociala villkor som konstnärer ofta arbetar under. Dessa villkor riskerar att skapa en anpasslighet gentemot de intressen konstnären är beroende av, vilket i sig påverkar den konstnärliga friheten. Det kan t.ex. vara politiska eller ekonomiska intressen, som konstnärer upplever att de behöver anpassa sig efter för att få finansiering. Ytterligare ett exempel på hot mot den konstnärliga friheten är när politiska makthavare tar sig friheten att på ett otillbörligt sätt kritisera och bestämma över specifika fria konstnärliga yttringar. Detta är något som Skr. 2020/21:109 sker på många platser i världen. Även i finns det flera exempel på politiker som har lagt sig i utformning av konst eller kulturella evenemang som de ansett vara stötande eller moraliskt tvivelaktiga. Ett allt för ensidigt beroende av en enskild finansieringskälla kan skapa anpasslighet, vilket inte främjar den konstnärliga friheten. En mångfald av finansieringskällor för konsten och kulturen är därför eftersträvansvärd. Den statliga kulturpolitiken, och den offentliga finansieringen i allmänhet, är en viktig del av finansieringen av kulturen, men även andra aktörer har en roll att spela. Frågan om konstnärlig frihet bör också sättas i ett globalt perspektiv. Konstnärer är viktiga aktörer i en demokrati. Internationellt sker en utveckling mot att dessa drabbas av ett allt mer krympande utrymme. Detta gäller även i . släppte den internationella organisationen , med stöd av (Sida), rapporten of Artistic Freedom 2019 som beskriver övergrepp på den konstnärliga friheten i europeiska länder. De främsta hoten utgörs enligt Freemuse av hädelse-, förolämpnings- och antiterrorlagstiftning, otillbörligt politiskt inflytande över museer och konstinstitutioner samt särskilda hot riktade mot hbtqkonstnärer och konst som tematiserar hbtq-frågor. bör vara ett föredöme i relation till andra länder, och i synnerhet till dem där man ser en utveckling mot att det fria ordet och den konstnärliga friheten begränsas. Här bör genom biståndspolitiken fortsätta verka för att stödja instanser och aktörer som verkar för att trygga konstnärers frihet och förutsättningar. Regeringen bedömer att insatser kopplade till att stärka konstnärernas ekonomiska och sociala villkor i stort bidrar till att främja den konstnärliga friheten, men att det också krävs särskilda insatser inom området. Regeringens bedömning: bör ta ett globalt ansvar för frågor om konstnärlig frihet och yttrandefrihet genom att fortsätta att verka för en utveckling av fristadssystemet. Åtgärd: Regeringen har genom uppdrag till säkerställt finansiering av en nationell samordnare för fristadssystemet. Utredningens bedömning: Utredningen har inte gjort någon bedömning i den här delen. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen bedömer att måste bidra till att värna yttrandefriheten globalt och ta ett internationellt ansvar för den konstnärliga friheten. Att stödja konstnärer och kulturaktörer är en viktig del i regeringens arbete för att främja, förankra och försvara demokratin. Regeringen ser att ett sätt att verka för den konstnärliga friheten och den demokratiska utvecklingen är att stödja fristadssystemet i . 2020/21:109 International Cities of () är en internationell självständig medlemsorganisation för städer, kommuner eller regioner som arbetar för yttrandefrihet. Varje medlem i ICORN är en som ger temporärt residens för förföljda författare, journalister, musiker, filmare, fotografer, curators, bildkonstnärer, dramatiker, skådespelare, regissörer osv. Fristadssystemet för författare, journalister och konstnärer har varit etablerat i . är det land i världen med flest antal fristäder, totalt 29. Fristadssystemet innebär att en kommun eller region ger en konstnär, som i sitt hemland utsätts för hot och hat på grund av sin konstnärliga gärning och därmed lever under begränsad yttrandefrihet, en . Kommunen står för boende och uppehälle och det finns inga krav på konstnären att vara verksam. i har etablerat sig och vuxit på . har regeringens uppdrag att verka för fler fristäder för förföljda konstnärer och för en utveckling av fristadssystemet i . Myndigheten ska även främja uppmärksamheten kring fristadsfrågor och verka för att de fristadskonstnärer som finns i ska få ökad möjlighet att bli en del av offentligheten. ska också finansiera en nationell samordning av fristadsnätverket. Regeringen ser att den nationella samordningen har stor betydelse för nätverket och är av vikt för utveckling och främjande av systemet och bedömer därför att det är prioriterat att fortsatt stödja en nationell samordning av fristadssystemet. Konstnärers utsatthet för hot, våld och Regeringens bedömning: Konstnärers utsatthet för hot, våld och trakasserier i relation till sin yrkesutövning bör motverkas. Åtgärd: har i regleringsbrevet fått i uppdrag att uppmärksamma konstnärers utsatthet för hot, våld och trakasserier i relation till deras yrkesutövning. Utredningens bedömning: Utredningen har inte gjort någon bedömning i den här delen. Skälen för regeringens bedömning: Det krävs ett systematiskt arbete för att motverka hot och hat i det demokratiska samtalet. Hot, våld och trakasserier kan leda till självcensur och riskerar att hota den konstnärliga Sådan självcensur drabbar inte bara konstnären själv, utan även den konstnärliga utvecklingen och det demokratiska samtalet. presenterade Myndigheten för kulturanalys rapporten (2016:3). Rapporten är inriktad på bildkonstnärer, författare och journalister som är medlemmar i . uppgav att de har utsatts för hot, trakasserier, stöld, våld eller skadegörelse som varit kopplad till deras yrkesutövning. bildkonstnär och författare hade utsatts vid minst ett tillfälle under de Författare utsätts oftare för någon typ av personligt riktat hot, medan bildkonstnärer i högre grad drabbas av stöld skadegörelse eftersom de ofta arbetar med fysiska konstverk i Sociala medier var den vanligast förekommande Skr. 2020/21:109 kanalen för hot och trakasserier bland författarna. I arbetsmiljö undersöktes arbetsmiljön för konstnärer inom konstområdena bild och form, dans, film, musik, ord och teater. Av rapporten framgår att av konstnärerna rapporterade att de utsatts för diskriminering . Den vanligaste grunden för diskriminering är kön, följt av ålder och etnisk tillhörighet. utsattes för trakasserier och mobbning. Av de utsatta hade över en tredjedel med anledning av det inträffade avstått från konstnärlig verksamhet som till exempel framträdanden, publicering och medverkan. Enligt rapporten är konstnärer med utländsk bakgrund mer utsatta, i synnerhet för våld. Regeringens arbete mot hot och hat utgår från handlingsplanen Till det fria ordets försvar – åtgärder mot utsatthet för hot och hat bland journalister, förtroendevalda och konstnärer (/01675). Handlingsplanen omfattar tre åtgärdsområden: ökad kunskap om hot och hat, stöd till dem som utsätts och ett stärkt rättsväsende. har haft i uppdrag att utveckla former för att vägleda konstnärer som utsätts för hot, hat och trakasserier (Ku2017/01673). Myndigheten lanserade inom ramen för detta uppdrag webbguiden Motverka hot och hat – en vägledning. I vägledningen framgår vart den som utsätts för hot, våld och trakasserier av olika slag i sin verksamhet som konstnär kan vända sig. I samband med lanseringen av webbguiden lämnade också rapporten till konstnärer som utsätts för hot och hat (Ku2018/00643). beskriver i rapporten att uppdraget är komplext och att det kräver samordning av myndigheter och organisationer inom olika politik- och kunskapsområden för att åstadkomma ett reellt stöd till konstnärer. Det krävs också ett långsiktigt och strategiskt arbete. Regeringen har vidare tillsatt en utredning om ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner, där journalister ingår (dir. 2020:54). Uppdraget ska redovisas . har fått i uppdrag att uppmärksamma konstnärers utsatthet för hot, våld och trakasserier i relation till yrkesutövningen. I uppdraget ingår att samråda med relevanta aktörer samt informera om konstnärers situation och behov. Uppdraget lämnades i regleringsbrevet och resultatet lämnades i årsredovisningen . Ytterligare en viktig del av detta arbete är det kontinuerliga kunskapsinhämtandet kring dessa frågor som genomför, se avsnitt 10.1. 5.3Styrningens effekter på den konstnärliga friheten Åtgärd: Regeringen har gett Myndigheten för kulturanalys i uppdrag att göra en översyn av den kulturpolitiska styrningens effekter på den konstnärliga friheten. 2020/21:109 Det är av stort vikt att den styrningen av kulturområdet främjar konstnärlig frihet. Myndigheten för kulturanalys har i rapporten 2019 (2019:1) bedömt att den politiska styrningens effekter på den konstnärliga friheten behöver utredas. Regeringen har därför 2019 beslutat om ett uppdrag till myndigheten för att se över detta (Ku2019/01972). I uppdraget ingår att analysera hur kulturpolitiska insatser kan påverka den konstnärliga friheten inom bidragsgivningen och i styrningen av kulturverksamheter. Översynen av bidragsgivningen ska avgränsas till kulturpolitiska insatser på statlig nivå. När det gäller verksamhetsstyrningen ska fokus vara på lokal och regional nivå. Tillämpningen av principen om armlängds avstånd i verksamhetsstyrningen bör särskilt belysas. Myndigheten ska till exempel titta på frågor om beslut fattas av sakkunniga eller av politiker och hur kulturinstitutionernas relation till den politiska beslutsnivån ser ut. Uppdraget delredovisades och slutredovisas . 6 Rekryteringen till konstnärsyrket En av de viktigaste utmaningarna inom konstnärspolitiken är den snedrekrytering vad gäller bl.a. föräldrarnas utbildningsnivå och utländsk bakgrund till konstnärsyrket, som enligt den konstnärspolitiska utredningen grundläggs tidigt i livet. För att den statligt stödda kulturen ska ha kvar sin legitimitet, men också attrahera nya talanger, krävs att konstnärspolitiken har förmågan att vara relevant för alla i . nationella kulturpolitiska målen slår fast att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet samt att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Det kräver att frågan om breddad rekrytering tas på allvar. En utgångspunkt för regeringens konstnärspolitik är att de ekonomiska och sociala villkoren påverkar bredden i rekryteringen till yrket. En förstärkning av de ekonomiska och sociala villkoren i stort för konstnärer skapar bättre förutsättningar för att minska snedrekryteringen, då det blir möjligt också för dem utan en säkrad ekonomisk trygghet på annat håll att bli verksamma. regeringen att det krävs systematiska insatser mot snedrekryteringen genom hela vägen till ett framtida konstnärskap. Alla barn och unga ska ges möjligheten att utveckla sina skapande Mötet med konsten och kulturen samt tilltron till den egna förmågan spelar stor roll för benägenheten att kunna – och våga – se sig själv som en framtida professionell konstnär. De allra flesta kommer inte att gå den vägen, men utfallet ska inte bero på bakgrund, uppväxtvillkor, diskriminering eller andra hinder. Det är ett politiskt misslyckande om något barn eller ungdom slutar, eller inte ens börjar, drömma om att i framtiden kunna uttrycka sig konstnärligt på grund av att hon eller han inte upplever att den konstnärliga banan står öppen för henne eller honom. är också avgörande att barn och unga uppfattar det kulturella utbudet som mångsidigt och möjligt att relatera till. Skolan spelar en avgörande roll för att kultur och uttryckandet av den egna kreativiteten ska vara en del av varje elevs liv och vardag. är konvention om barnets rättigheter () svensk lag. är ett av de viktigaste verktygen för att ta tillvara barns och ungas rättigheter och intressen i samhället. Av konventionen framgår exempelvis att barn har rätt till vila, fritid och lek. Barn har även rätt att fritt delta i det kulturella och konstnärliga livet. Barn ska uppmuntras till lika möjligheter till kulturell och konstnärlig verksamhet. Regeringens insatser för att stärka den kommunala har som fokus att bredda utbudet inom kulturskolorna och att nå nya grupper. Både det statliga bidraget till den kommunala som infördes och det nationella kulturskolecentret som inrättades vid 2018 bidrar till att fler barn nås av den kulturella infrastrukturen och ges möjligheten att se sig själva som framtida professionella konstnärer. Skapande skola-bidraget syftar till att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet och på så sätt främja alla elevers rätt till kultur och eget skapande. Regeringen gav i uppdrag att analysera hur statsbidraget till kan utvecklas i syfte att bl.a. nå fler barn och unga (Ku2019/00624). Översynen, som redovisades , visar att bidraget når många och skapar goda möjligheter för barn och elever att möta konst och kultur samt erfara eget skapande under ledning av professionellt verksamma. pekar översynen på en rad olika utvecklingsområden (Ku2019/01974). Trots många insatser för att nå det nationella kulturpolitiska målet att kulturpolitiken särskilt ska uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur finns fortfarande skillnader inom gruppen barn och unga vad gäller kulturkonsumtion och eget utövande. I Myndigheten för kulturanalys rapport och ungas kulturaktiviteter (Kulturfakta 2017:5) framgår att föräldrarnas utbildningslängd hade en genomgående påverkan på barns och ungas kultur- och fritidsaktiviteter, där de med föräldrar med eftergymnasial utbildning är mer aktiva eller lika aktiva som de med föräldrar med förgymnasial eller gymnasial utbildning, beroende på aktivitet. Vad gäller exempelvis läsande, deltagande i kulturskola och att spela instrument ägnar sig barn till högutbildade föräldrar åt detta i högre grad. Vidare fastslås att det förvisso är få skillnader i kulturaktiviteter mellan barn och unga med utländsk bakgrund och dem med svensk bakgrund, men att ungdomar med utländsk bakgrund i högre grad uppger att de inte kan ägna sig åt kulturaktiviteter så ofta som de vill jämfört med ungdomar med svensk bakgrund. Flickor deltar i högre utsträckning i de flesta kulturaktiviteter jämfört med pojkar. Skillnader i kulturkonsumtion och eget utövande och de hinder som finns för jämlikt deltagande återspeglas senare i livet. Enligt hade av eleverna på gymnasieskolan estetiska program /2020 högutbildade föräldrar, vilket är en större andel än i gymnasieskolan i stort, men i linje med hur det ser ut för de andra högskoleförberedande programmen. Inom folkhögskolans estetiska kurser är merparten av deltagarna kvinnor med föräldrar med relativt hög utbildningsnivå. Detta konstaterade i rapporten bildning i folkhögskolans regi . Den sociala snedrekryteringen till vissa högskoleprogram är omfattande, t.ex. har flera 2020/21:109 av de konstnärliga högskoleprogrammen en ansenlig överrepresentationen av studenter med högutbildade föräldrar /2020 hade i genomsnitt av eleverna på gymnasieskolans estetiska program utländsk bakgrund (att jämföra med för samtliga nationella program i gymnasieskolan). rapporterar att var av deltagarna i folkhögskolans estetiska kurser födda i . Vidare framgår av den konstnärspolitiska utredningen att 2014 hade av konstnärsgruppen utländsk bakgrund, att jämföra i befolkningen i stort. Kulturanalys analyserar i sin studie Kultur med olika bakgrund (Nordisk kulturfakta 1) hur representationen av anställda med utländsk bakgrund ser ut vid statligt finansierade kulturinstitutioner i . Här framgår att andelen anställda med utländsk bakgrund inte har ökat i samma takt som i befolkningen i stort – i praktiken har representationen alltså blivit sämre . beviljades , som första folkhögskola i , tillstånd att utfärda akademisk examen – i detta fall konstnärlig högskoleexamen i musik med inriktning mot musikskapande (U2016/05065). Regeringen motiverade tillståndsgivningen med att konstnärliga högskoleutbildningar har stora svårigheter att bryta den sociala snedrekryteringen och genom att lokalisera en konstnärlig högskoleutbildning till en folkhögskola kan nya grupper av studenter få upp ögonen för högre utbildning. Regeringen bedömer att snedrekryteringen till konstnärsyrket gällande föräldrarnas utbildningsnivå och utländsk bakgrund tyder på att det finns strukturer som påverkar individens möjligheter eller intresse för att bli konstnär. Detta återspeglas såväl i de lägre åldrarnas skillnader i kulturellt deltagande som i snedrekryteringen till gymnasieskolans estetiska program, folkhögskolans estetiska utbildningar och de konstnärliga högskoleutbildningarna. Sådana strukturer utgör hinder för att nå det kulturpolitiska målet om att främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor. Snedrekryteringen till konstnärsyrket kan därtill göra att kulturlivet går miste om kompetens, perspektiv och berättelser. Det i sig kan påverka återväxten till konstnärsyrket. Statens stöd till den kommunala Åtgärder: Statens stöd till den kommunala har förstärkts med 2021–2023. Satsningen Kulturskoleklivet har tillförts för att förbättra förutsättningarna för att rekrytera lärare till Den kommunala är viktig ur ett kulturpolitiskt och utbildningspolitiskt perspektiv och spelar en viktig roll för konstnärernas ekosystem och återväxt. bidrar till att lägga grunden för barn och ungas kreativa utveckling genom att de får ta del av och utöva en rad Den har betydelse inte bara för enskilda barn och unga, utan för samhället som helhet, vilket gör den till en nationell angelägenhet. 2020/21:109 erbjuder en kvalificerad undervisning inom olika kulturformer och ger möjlighet till bredd och fördjupning. Statsbidrag får lämnas till en kommun som bedriver kulturskoleverksamhet enligt förordningen (2019:470) om statsbidrag till kommuner som bedriver kulturskoleverksamhet. prövar frågor om stöd enligt förordningen. Stödet till syftar till att stimulera utveckling genom att bl.a. bredda och fördjupa utbud och undervisning, genomföra särskilda insatser för att nå nya målgrupper samt genomföra satsningar för att stärka verksamheten i områden med socioekonomiska utmaningar eller i glesbygd. Barn och unga ska, oavsett bakgrund och färdigheter, erbjudas en verksamhet och utbildning av hög kvalitet där deras behov står i centrum. Stödet syftar även till att ge specialintresserade ungdomar ökade möjligheter att på en avancerad nivå möta professionellt verksamma konstnärer samt erbjuda undervisning till barn och unga som visat ett särskilt intresse för att fördjupa sig inom ett visst konstnärligt uttryck. har historiskt haft stor betydelse för att barn och unga fått både en grundläggande och fördjupad undervisning som gett en god grund för vidare studier och även ett professionellt yrkesliv med konstnärlig inriktning. För att säkerställa återväxten av konstnärer har stödet till den kommunala stärkts –2023. Regeringens satsning Kulturskoleklivet syftar till att förbättra förutsättningarna för att rekrytera lärare till och en förbättrad kompetensförsörjning. Satsningen ska bidra till att erbjuda barn och unga undervisning av hög kvalitet i olika uttryckssätt oavsett förutsättningar. Satsningen är permanent och uppgår till fr.o.m. Behovet av förbättrad kompetensförsörjning hör bland annat ihop med att står inför omfattande pensionsavgångar. Vidare finns det behov av att utveckla undervisningen för att kunna bredda utbudet av ämneskurser och locka fler barn och unga till undervisningen. Personal med kompetens för undervisning av barn och unga med särskilda behov eller funktionsnedsättning är också nödvändigt för att ska kunna möta fler personer. Åtgärder: Statens stöd till har förstärkts med 25 2021–2023. Förordningen om statsbidrag till kulturell verksamhet i skolan har ändrats i syfte att rikta bidraget till elever i förskoleklass, grundskola och motsvarande skolformer. Statsbidrag för får lämnas med stöd av förordningen (2007:1436) om statsbidrag till kulturell verksamhet i skolan. kulturråd prövar frågor om stöd enligt förordningen. för elever att möta konst och kultur och prova olika konstformer under Bidraget syftar till att öka den professionella kulturverksamheten samt långsiktigt integrera kulturella och konstnärliga 2020/21:109 uttryck i skolan. Barns och ungas kulturutövande följer samma mönster som rekryteringen till konstnärsyrket och påverkas av bl.a. föräldrarnas utbildningsnivå. Skolan är den arena där man kan nå många elever. Bidraget skapar nya möjligheter för elever som annars inte tar del av kulturaktiviteter. Statens kulturråds uppföljning bekräftar att bidraget når många elever och uppskattas av dem som tar del av projekten (Ku2019/01974). Barns aktiva skapande utanför skoltid tenderar att minska ju äldre de blir. Regeringen gör därför bedömningen att behovet av bidraget är större i skolan än i förskolan, där det egna skapandet redan ges stort utrymme. Regeringen har därför, i syfte att rikta bidraget till elever i förskoleklass, grundskola och motsvarande skolformer, ändrat förordningen om statsbidrag till kulturell verksamhet i skolan så att bidrag inte längre får lämnas till huvudmän för förskolan. Ändringen trädde i kraft . Skapande skola innebär även viktiga arbetstillfällen för konstnärer. Huvuddelen av bidraget går till arvoden och löner för professionella kulturaktörer. Det är därför en satsning som både ger fler elever möjlighet att ta del av professionell kultur och som ger utövande konstnärer bättre möjlighet till försörjning. Stödet till har därför stärkts –2023. 6.3Arbetet för breddad rekrytering till konstnärlig universitets- och högskoleutbildning Åtgärd: har fått i uppdrag av regeringen att genomföra en tematisk utvärdering av högskolornas och universitetens arbete med breddad rekrytering. Regeringen delar såväl utredningens som remissinstansernas bedömning att snedrekryteringen till konstnärliga högskoleutbildningar är en central fråga för konstnärspolitiken. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, bet. 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141) konstaterar regeringen vidare att det krävs ett fortsatt arbete för att motverka den sociala snedrekryteringen till högskolan. Som nämns nedan hör de konstnärliga högskoleutbildningarna till de mest snedrykterande när det gäller social bakgrund, dvs. snedrekrytering avseende föräldrarnas utbildningsnivå. En breddad rekrytering skulle bl.a. komma till rätta med de problem som finns med att barn till föräldrar som saknar högskolebakgrund är underrepresenterade. finns i högskolelagen (1992:1434) ett krav på att universitet och högskolor aktivt ska främja och bredda rekryteringen. Som exempel på insatser som högskolorna själva genomför kan nämnas att konstnärliga högskola arrangerat en introduktionskurs i film och media i och att har producerat informationsmaterial om högskolan på arabiska, dari, pashto, farsi och tigrinja. och högskolor med konstnärliga utbildningar gör viktiga insatser för att bredda sin rekrytering, men det finns ett behov av en genomlysning av området för att identifiera problem och lyfta goda Vidare ska Universitets- och högskolerådet (UHR) enligt sin instruktion Skr. 2020/21:109 (förordningen 2012:811 med instruktion för Universitets- och högskolerådet) främja breddad rekrytering till universitet och högskolor. Till exempel redovisade UHR rapporten ”Kan excellens uppnås i homogena studentgrupper?” i enlighet med ett regeringsuppdrag (U2016/01636). Rapporten var en kartläggning och analys av breddad rekrytering och breddat deltagande på landets lärosäten och det redovisades även goda exempel.