prop · H9031d6 · 2021-09-20 00:00:00 — Covid-19-pandemin innebar utmaningar för det nordiska samarbetet, framförallt vad gäller målsättningen att bli världens mest integrerade region 2030. har pandemin lett till en intensifierad dialog mellan länderna. har arbetat aktivt för ett stärkt samarbete i gränshinderfrågor inom . Regeringens bedömning är att deltagande i det nordiska samarbetet 2020 bidrog till att säkerställa intressen i förbindelserna med övriga nordiska länder. Enligt regeringens bedömning hade den Sverigefrämjande verksamheten god effekt . Detta trots de stora utmaningar som Sverigebilden ställdes inför med anledning av omvärldens intresse för hantering av covid-19-pandemin. Det samlade Sverigefrämjandet bidrog till att behålla det högt rankade förtroendet för . Främjandet av som studienation bidrog till att skapa relationer och nätverk inom nyckelområden, samt underlättade nya samarbeten och utbyten. Regeringens samlade bedömning är att de statliga insatserna för att främja utomlands har bidragit till målet för utgiftsområdet. Regeringens bedömning är att svenska medborgare och personer som har hemvist i fått adekvata råd och stöd av utrikesförvaltningen när de råkat i svårigheter utomlands eller befunnit sig i krisdrabbade områden. På detta sätt har verksamheten bidragit till målet för utgiftsområdet. Spridningen av covid-19 tydliggör omvärldsberoende. Diplomati och internationellt samarbete ökar i betydelse för att säkra intressen. Regeringens utrikespolitiska inriktning redovisas för i den årliga utrikesdeklarationen. Arbetet med den feministiska utrikespolitiken fortsätter. FN:s klimatpanels (IPCC) senaste rapport visar på vikten av fortsatt hög takt i det internationella klimatarbetet. medlemskap i internationella organisationer medlemskap i internationella organisationer möjliggör genomslag för utrikes- och säkerhetspolitik. Regeringen anser att ska fortsätta vara en ansvarsfull och engagerad medlem av dessa organisationer. FN är navet i det multilaterala systemet. Regeringen fortsätter att arbeta för ett mer effektivt, resultatorienterat, representativt och transparent FN, bl.a. för genomförandet av Agenda 2030 och . Prioriterade områden för regeringen i FN-arbetet är covid-19-responsen och en grön ekonomisk återhämtning. Miljö, biologisk mångfald och klimat ska genomsyra allt multilateralt arbete inom FN. Andra prioriterade områden för regeringen är fredsbyggande och förebyggande av väpnad konflikt, folkrätten och främjandet av de mänskliga rättigheterna, barnets rättigheter, humanitärt arbete, jämställdhet, kvinnors och flickors inflytande och meningsfulla deltagande, nolltolerans mot sexuella utnyttjanden, övergrepp och sexuella trakasserier. ska 2022 stå värd för Stockholm+50, som ska bidra till att accelerera genomförande av Agenda 2030 med fokus på tvärgående frågor som särskilt bidrar till globala miljömål och en hållbar återhämtning från covid-19- pandemin. Enligt deklarationen som antogs vid FN:s sjuttiofemårsjubileum ska FN stärkas för att bättre tackla dagens och morgondagens gränsöverskridande utmaningar. 2021/22:1 Utgiftsområde 5 driver därför på för att skapa ett effektivare och mer resultatorienterat FN, och fortsätter att arbeta för att motverka oegentligheter inom FN-systemet. EU är viktigaste utrikes- och säkerhetspolitiska arena och ska tillhöra kärnan i utformningen av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Regeringen ska verka för och bidra till genomförande av åtagandena i EU:s samarbete för civil och militär krishantering. Regeringen kommer att arbeta aktivt för att utveckla EU:s förmåga att bemöta hybridhot, inklusive cyberhot, desinformation och hot mot ekonomisk säkerhet. Inom EU kommer regeringen särskilt att verka för genomförande av unionens strategi för kvinnor, fred och säkerhet samt för att för jämställdhet genomförs i alla delar av EU:s utrikespolitik. Regeringen kommer att arbeta aktivt för att EU ska vara ledande i genomförandet av , exempelvis genom genomförandet av EU:s klimatlag. Klimatförändringarnas effekter har allt större påverkan på mänsklig säkerhet, såväl globalt som i EU och dess närområde. EU-ordförandeskap 2023, för vilket förberedelser pågår, blir ett viktigt tillfälle att fortsatt driva flera av dessa frågor. Regeringen kommer verka för en stärkt samverkan mellan och för integrering av FN:s säkerhetsrådsresolutioner om kvinnor, fred och säkerhet i EU:s insatser samt för att relevant policyutveckling i EU präglas av Agenda 2030. Regeringen ska betona vikten av samarbetet mellan EU och Nato och verka för att samarbetet är komplementärt och ömsesidigt förstärkande. Regeringen kommer att bygga vidare på den plattform och trovärdighet som ordförandeskapet i har inneburit för aktörskap till stöd för säkerheten i . kommer som avgående ordförande även fortsatt att vara en del av trojka med möjligheter att påverka organisationens verksamhet. Fokus kommer fortsatt att ligga på stärkt respekt för den europeiska säkerhetsordningen, att försvara den koppling som görs mellan säkerhet och respekt för demokrati och mänskliga rättigheter samt att bidra till konfliktlösning. Regeringen kommer fortsatt att verka för jämställdhet som en förutsättning för hållbar säkerhet, inte minst genom agendan för kvinnor, fred och säkerhet. viktiga roll för ansvarsutkrävande för överträdelser mot gemensamma åtaganden kommer fortsatt att värnas. Regeringen kommer fortsatt att prioritera kärnområden: mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i syfte att bidra till en gemensam värdegrund och till en stärkt europeisk säkerhetsordning. Inte minst växer arbetet för demokratifrågor i betydelse. Regeringen kommer också fortsätta att verka för att det unika övervakningssystemet enligt för mänskliga rättigheter och fortsatt fungerar väl. I enlighet med säkerhetspolitiska linje utvecklas partnerskapet med Nato, med fokus på politisk dialog, övnings- och utbildningssamarbete och informationsutbyte, framför allt kopplat till säkerhetsläget i närområde. Partnerskapet med Nato är även ett viktigt verktyg för att värna den transatlantiska länken. Regeringen ska bidra till att inom EU, med Nato och i andra sammanhang stärka samarbetet om hybridhot, inklusive cybersäkerhet och arbetet mot desinformation. Regeringen ska värna plats i en regelbaserad multilateral världsordning. Organisationens bidrag till framtidens utbildning, arbetsmarknad, effektivt utvecklingssamarbete, hållbart företagande och god offentlig förvaltning ska fortsätta att utvecklas. engagemang i kommer att präglas av den OECD- strategi som regeringen avser att besluta om , i vilken regeringen avser att ta ett samlat grepp om det svenska engagemanget. 2021/22:1 Utgiftsområde 5 Regeringen kommer aktivt arbeta för ökat internationellt samarbete mot organiserad brottslighet där FN, bl.a. genom UNODC, utgör en viktig del. Arbetet inom EU, genom bl.a. Europol och Eurojust, är avgörande för att stävja den organiserade brottslighetens fortsatta utbredning. I spåren av covid-19-pandemin är arbete inom dialog och medling, fredsfrämjande och fredsbyggande mer relevant än någonsin, liksom arbetet med främjande av demokrati, mänskliga rättigheter samt bekämpande av ojämlikhet och brist på jämställdhet. Ett regelbaserat internationellt samarbete och starka multilaterala organisationer är en förutsättning för att möta gemensamma utmaningar. Regeringen ska fortsatt arbeta för genomförandet av Agenda 2030 och principen om att ingen ska lämnas utanför samt , vilket även bidrar till konfliktförebyggande. Då pandemin drabbat kvinnor och flickor särskilt hårt behövs ledarskap som en tydlig röst för jämställdhet. Regeringen ska fortsatt arbeta för kvinnors meningsfulla och lika deltagande i konfliktförebyggande, krishantering, konfliktlösning och fredsbyggande, också för att säkerställa hållbara lösningar. För länder i konflikt krävs en samlad ansats där fredsbyggande insatser och stabilisering går hand i hand med ekonomisk utveckling. Klimatförändringarnas konsekvenser och degradering av ekosystem bidrar till risker för mänsklig säkerhet, försämrad samhällsstabilitet och kan förvärra befintliga konflikter och skapa nya. Regeringen ska arbeta för att länken mellan klimat och säkerhet ska uppmärksammas och beaktas i internationellt fredsfrämjande arbete. Internationell krishantering och fredsfrämjande insatser ska fortsätta att bidra till internationell civil och militär krishantering och fredsfrämjande insatser. ska vara en tydlig förespråkare för mänskliga rättigheter, demokratisk utveckling och rättsstatens principer samt jämställdhet och bidra till att dessa kärnvärden beaktas i det internationella fredsfrämjande arbetet. Regeringens arbete för en fredligare och säkrare värld ska bedrivas inom och i nära samarbete med organisationer som FN, EU, och samt inom ramen för partnerskapet med Nato. Regeringen anser att nedrustning och icke-spridning av kärnvapen fortsatt är en svensk utrikes- och säkerhetspolitisk prioritering, inte minst mot bakgrund av kärnvapnens ökade aktualitet. ska värna det internationella atomenergiorganet uppdrag att förhindra spridning av kärnvapen, liksom dess roll för strålsäkerhet och nukleärt säkerhetsskydd. Inför ickespridningsfördraget , som pga. covid-19-pandemin senarelagts till 2022, ska regeringen verka för ett resultat som slår vakt om fördragets grundläggande roll, bekräftar de åtaganden som gjorts samt flyttar fram positionerna för genomförandet av dessa åtaganden. En utgångspunkt för det svenska engagemanget inom fördragets nedrustningspelare är det initiativ som regeringen lanserade tillsammans med 15 andra icke-kärnvapenstater. Det syftar till att bygga politiskt stöd för att konkreta framsteg i genomförandet av nedrustningsåtaganden ska kunna göras i samband med översynskonferensen. avser delta som observatör när mötesverksamheten inom ramen för FN:s konvention mot kärnvapen (TPNW) inleds . 2021/22:1 Utgiftsområde 5 Det globala förbudet mot kemiska vapen står fortsatt inför stora utmaningar efter kemvapenanvändning i bl.a. . ska fortsatt arbeta för att främja kemvapenkonventionen och säkerställa ansvarsutkrävande. På området biologiska vapen ska fortsatt genomföra insatser för att värna förbudet mot biologiska vapen samt främja generalsekreterarmekanismen och andra insatser för hotreducering. kommer att fortsätta att arbeta för ett effektivt internationellt förbud mot dödliga autonoma vapensystem, som är oförenliga med folkrättens krav. ska bidra till genomförandet av den agenda för nedrustning som FN:s generalsekreterare har lanserat, bl.a. genom att verka för ett stärkt jämställdhetsperspektiv i nedrustningsfrågor. ska upprätthålla en strikt, effektiv och modern exportkontroll. Det fortsatta genomförandet av det skärpta svenska regelverket för export av krigsmateriel ska prioriteras. Regeringen ska verka för ökad anslutning till och ett effektivt genomförande av vapenhandelsfördraget ATT. ska inom EU verka för att nå ökad samstämmighet mellan medlemsländerna i tillämpningen av EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport. Utvecklingen inom framväxande känsliga teknologier påverkar exportkontrollen och ska fortsatt uppmärksammas. () har det huvudsakliga ansvaret för tillämpningen av exportkontrollregelverken. Forskning och kunskap om säkerhetspolitik, nedrustning och ickespridning Forskning om säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning ska bedrivas med statligt stöd av bl.a. (), internationella fredsforskningsinstitut () och (). Ett jämställdhetsperspektiv ska beaktas. Regeringens ambition är att UI ska vara en relevant och policyinriktad tankesmedja som bistår med kritiskt tänkande, expertanalyser samt Sverigeperspektiv. Expertstödet från FOI syftar till att stärka kompetens, vetenskapliga metoder och analys på nedrustnings- och ickespridningsområdet, inklusive inom rymd- och missilfrågor. Regeringens inriktning är att ska kunna bidra självständigt och konstruktivt till internationella samfundets nedrustnings- och ickespridningssträvanden. och utlandsmyndigheterna ska fortsätta sitt främjandearbete, bl.a. genom att förmedla riktad information och kunskap om samt bidra till samarbete och långsiktiga relationer med andra länder. Arbetet med att motverka desinformation är prioriterat. Utlandsmyndigheternas integrerade främjande fortsätter, där handels-, investerings-, värderings- och kulturfrämjande genomförs samfällt. Arbetet för jämställdhet ska fortsatt drivas aktivt. I syfte att bygga bredare ekonomiska relationer med partnerländer avser regeringen fortsätta att utveckla synergier mellan utvecklingssamarbete, omställningen till en klimatneutral och cirkulär ekonomi, handel och främjande. Marknadsföring av svensk högre utbildning i andra länder och på alumnnätverk är prioriterade. Behovet av stärkt samarbete i och ökade mellanfolkliga kontakter med är fortsatt stort. Regeringen avser att fortsätta att bredda insatserna för 2021/22:1 Utgiftsområde 5 stärkt demokrati och respekt för mänskliga rättigheter i . Detta gäller särskilt stärkandet av fria och oberoende medier samt insatser mot desinformation. Regeringen fortsätter därför satsningen på yttrandefrihet, cybersäkerhet, kontakter med det civila samhället och motverkan av desinformation. Regeringen kommer i fortsätta att verka för att stärka det mellanfolkliga samarbetet med särskild tonvikt på unga, samt bidra till en hållbar utveckling i enlighet med Agenda 2030 och de 17 globala målen för hållbar utveckling och , bl.a. genom implementering av den regionala klimathandlingsplan som uppdateras. I Östersjöstaternas råd ska regeringen arbeta för ökat samarbete inom civil krisberedskap, grön återhämtning, ett renare och mot gränsöverskridande organiserad brottslighet. Med utgångspunkt i Arktisstrategi kommer regeringen fortsätta att driva en aktiv Arktispolitik med människorna, freden och klimatet i centrum. är det främsta forumet för mellanstatligt samarbete i den Arktiska regionen. Regeringen ska, med fokus på klimat, miljö, forskning och hållbar utveckling verka för genomförandet av Reykjavikdeklarationen som antogs av 2021 och den av rådet antagna första strategiska planen. Fokus på ett hållbart och integrerat Regeringen ska fortsätta att prioritera det nordiska samarbetet högt. I fokus står arbetet med att förverkliga de nordiska ländernas vision om att ska vara världens mest hållbara och integrerade region . Covid-19-krisen har visat på behovet av ett starkare nordiskt samarbete. Regeringen ska därför fortsätta verka för ökad mobilitet i , inte minst i gränsregionerna. Regeringen ska också fortsätta att verka för en stärkt nordisk samverkan, med sikte på att stå bättre rustade inför nästa kris. Regeringen ska arbeta för att är ledande i den gröna återhämtningen efter krisen och fortsätta värna en genomgående integrering av jämställdhets-, hållbarhetssamt barnrätts- och ungdomsperspektivet. Den konsulära och civilrättsliga verksamheten har ökat och den konsulära förmågan har prövats i samband med flera kriser utomlands, inte minst i samband med utbrottet av covid-19 och krisen i . Arbetet fortsätter med att upprätthålla och utveckla en god konsulär beredskap samt att utveckla arbetsverktygen för stöd till enskilda med fokus på personer i särskilt utsatta grupper. 2.8Den årliga revisionens iakttagelser har i sin revisionsberättelse för Svenska institutets årsredovisning 2020 lämnat ett uttalande med reservation. anser att har ingått åtaganden som sträcker sig efter slutåret i beställningsbemyndigandet för utgiftsområde 7, anslag 1:1, anslagspost 11.7 Kompetensförsörjning genom högre utbildning, vilket inte är förenligt med 17 § anslagsförordningen (2011:223). Åtaganden efter uppgår till . Dessa åtaganden framgår inte av bemyndiganderedovisningen i årsredovisningen. har med anledning av iakttagelser vidtagit kompetenshöjande åtgärder vad avser beställningsbemyndiganden och anslag så att risken för liknande misstag minskar . Regeringen anser därmed att frågan hanterats av . 2.9.11:1 Avgifter till internationella organisationer Tabell 2.10 Anslagsutveckling 1:1 Avgifter till internationella organisationer 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för avgifterna avseende medlemskap i internationella organisationer, främst (), , (), och och utveckling (). Belastningen på anslaget påverkas såväl av valutafluktuationer som av antalet freds- och säkerhetsfrämjande insatser. Skälen för regeringens förslag Tabell 2.11 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:1 Avgifter till internationella organisationer Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Avgifter till internationella organisationer – Renovering av ECOSOC-salen i Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget föreslås ökas med 2022 för att täcka avgifterna till FN:s fredsbevarande operationer. Anslaget föreslås ökas med 2022 och beräknas öka med motsvarande nivå 2023 för att renovera inredningen i ECOSOC-salen på FN- högkvarteret i . Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer . 1 respektive 1 . 2.9.21:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Tabell 2.12 1:2 Anslagsutveckling 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 182 359 tkr prisnivå. 3Motsvarar 183 373 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för att främja fred och säkerhet, förebygga konflikter, genomföra sanktioner och humanitär verksamhet samt främja respekten för folkrätten och de mänskliga rättigheterna. Det får ske genom stöd till projekt, seminarier, konferenser, utbildnings- och forskningsinsatser och andra särskilda insatser, samt som statsbidrag till mellanstatliga eller enskilda organisationer och institutioner. Anslaget får även användas för utgifter för att ställa svensk personal till förfogande för fredsfrämjande-, säkerhetsfrämjande- och konfliktförebyggande verksamhet inom ramen för (), Europeiska unionen (EU), (), Nato/PFF eller andra mellanstatliga eller enskilda organisationer. Skälen för regeringens förslag Tabell 2.13 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Anslaget föreslås minska med 2022 för att finansiera kostnader för geologiska undersöknings arbete som behörig myndighet enligt EU:s konfliktmineralförordning. Anslag 1:8 geologiska undersökning utgiftsområde 24 ökas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet . beräknas anslaget till respektive . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för statsbidrag till mellanstatliga eller enskilda organisationer och institutioner. Regeringen behöver i vissa fall ingå fleråriga ekonomiska åtaganden i förhållande till organisationer som får återkommande strategiska stöd. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. Tabell 2.14 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 2.15 Anslagsutveckling 1:3 Nordiskt samarbete 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för nordiskt bilateralt och multilateralt samarbete. Anslaget får också användas för utgifter för statsbidrag till Svenska . Anslaget får även användas för utgifter för insatser för att främja samarbetsprojekt i , särskilt projekt med specifikt gränsregional prägel samt till samarbetsprojekt företrädesvis i närområdet. Skälen för regeringens förslag Tabell 2.16 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:3 Nordiskt samarbete Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Nordiskt samarbete . beräknas anslaget till respektive 2.9.41:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Tabell 2.17 Anslagsutveckling 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter –enligt lagen (2003:491) om konsulärt ekonomiskt bistånd –för konsulära insatser vid en kris eller en katastrof utomlands enligt lagen (2010:813) om konsulära katastrofinsatser eller liknande händelser –för höjd beredskap och initiala åtgärder vid en konsulär kris –för insatser för bortförda och kvarhållna barn i utlandet samt utgifter för resor och andra utgifter som har till syfte att främja rätten till umgänge mellan barn och föräldrar –i samband med rättegång inför internationell domstol eller liknande organ där svenska staten är part eller deltar på annat liknande sätt –för särskilda informationsinsatser riktade till utlandsresenärer –för ersättning enligt sjöförklarings-kungörelsen (1967:294) till person som enligt sjölagen (1994:1009) tillsammans med svensk utlandsmyndighet deltar vid sjöförklaring och enligt sjöförklarings-kungörelsen till annan än befälhavaren och medlem av besättningen för inställelse till förhör vid sjöförklaring inför svensk utlandsmyndighet –för informations- och utbildningsinsatser för myndigheter som verkar inom familjekonfliktområdet med fokus på frågor om barn- och tvångsäktenskap samt för statsbidrag till enskilda organisationer som är verksamma i dessa frågor –för specifika tidsbegränsade insatser i enskilda konsulära ärenden avseende barn- och tvångsäktenskap. Skälen för regeringens förslag Tabell 2.18 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet . beräknas anslaget till respektive . Tabell 2.19 Anslagsutveckling 1:5 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 52 040 tkr prisnivå. 3Motsvarar 52 040 tkr prisnivå. Anslaget får användas för () förvaltningsutgifter. Skälen för regeringens förslag Tabell 2.20 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:5 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Medel pga. ny PDA-förordning Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021.