prop · H9031d18 · 2021-09-20 00:00:00 — Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Ett avtal om samarbete om utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården, det s.k. , slöts mellan staten och före- trädare för de sju berörda landstingen , läns lands- ting, , läns landsting, läns lands- ting, läns landsting och . Ett avtal om samarbete om grundutbildning av tandläkare, odontologisk forskning och utveckling av tandvår- den slöts 2004 mellan staten, Västra och (). ersattes beteckningen landsting med 2021/22:1 Utgiftsområde 16 regioner, men eftersom och slöts 2014 respektive 2004 och alltjämt gäller används ordet landsting i enlighet med det som anges i avtalet. beslutade och aviserade anslagsförändringar För att genomföra utbyggnaden av läkarutbildningen som inleddes beräknas anslaget öka med 2022 och med ytterligare 2023. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning . 2 respektive 2 . Enligt ersätter staten berörda landsting för medverkan i verksamhetsinte- grerad utbildning av läkare per helårsstudent och för klinisk forskning. Fördelning enligt 2021 framgår av tabell 6.201. Tabell 6.201 Fördelning av anslagsmedel 2021 för utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården () 1Ersättning per helårsstudent på läkarutbildning som omfattas av anslaget 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning beräknas till . Regeringen har vid beräkningen utgått från följande antal helårsstudenter på läkarut- bildningen. Tabell 6.202 Läkarutbildning som omfattas av anslaget 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Enligt ersätter staten berörda landsting för medverkan i grundutbildning av tandläkare per helårsstudent, basorganisation och kliniskt inriktad odontologisk forskning. Fördelning enligt framgår av tabell 6.203. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Tabell 6.203 Fördelning av anslagsmedel 2022 för grundutbildning av tandläkare, odontologisk forskning och utveckling av tandvården () Ersättning för forskning och Ersättning för antal HST1 1Ersättning per helårsstudent på tandläkarutbildningen som omfattas av anslaget 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning beräknas till . Regeringen har vid beräkningen utgått från följande antal helårsstudenter på tandläkar- utbildningen. Tabell 6.204 Tandläkarutbildning som omfattas av anslaget 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Anslaget omfattar även ca för utveckling av klinisk utbildning och forskning. 6.6.672:67 Särskilda bidrag inom högskoleområdet Tabell 6.205 Anslagsutveckling 2:67 Särskilda bidrag inom högskoleområdet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter i fråga om bidrag till statliga universitet och hög- skolor, enskilda utbildningsanordnare av högskoleutbildning, samt statliga myndig- heter och andra organisationer med anknytning till högskoleområdet. Skälen för regeringens förslag Tabell 6.206 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:67 Särskilda bidrag inom högskoleområdet Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 2021/22:1 Utgiftsområde 16 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. För att stärka studentinflytandet genom ökade bidrag till studentkårerna beräknades anslaget öka med 2021 i budgetpropositionen . beräknas ökningen uppgå till vilket innebär att anslaget beräknas minska med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:67 Särskilda bidrag inom högskoleområdet . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Området forskning inom utgiftsområde 16 omfattar anslag till forskning, forskningens infrastruktur, nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap och forskningsinformation samt forskningsetik. Anslagen avser , Rymdstyrelsen, Kungl. , , , för etikprövning, , oredlighet i forskning, samt Särskilda utgifter för forsknings- ändamål. I den forsknings- och innovationspolitiska propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60) presenterades mål och delmål för forskningspolitiken. Målet för forskningspolitiken är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Regeringen pekade ut följande uppföljningsbara delmål för tioårsperioden –2026: –ska vara ett internationellt attraktivt land för investeringar i forskning och utveckling. De offentliga och privata investeringarna i forskning och utveckling bör även i fortsättningen överskrida EU:s mål. –En övergripande kvalitetsförstärkning av forskningen ska ske och jämställdheten ska öka. –Samverkan och samhällspåverkan ska öka. Ovanstående mål inbegriper bl.a. forskningspolitik inom utgiftsområdena 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 20 Allmän miljö- och naturvård, 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt 24 Näringsliv. 7.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer för forskning som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet är följande: –Finansiering av forskning och utveckling (källa: ). –Antal vetenskapliga artiklar per miljon invånare, som ett mått på vetenskaplig produktivitet i och vissa mindre och medelstora europeiska länder (källa: Web of Science). –Antal vetenskapliga artiklar per miljon invånare, som ett mått på vetenskaplig produktivitet i , , , och vissa större europeiska länder (källa: Web of Science). –Andel artiklar som tillhör de högst citerade inom sina respektive områden för de högst citerade länderna (källa: Web of Science). 2021/22:1 Utgiftsområde 16 –Andel artiklar med svenska författare som tillhör de högst citerade inom sina respektive områden (källa: Web of Science). –Könsfördelning för professorer, lektorer och meriteringsanställda (källa: ). Finansiering av forskning och utveckling ökar i Ett av de uppföljningsbara målen är att ska vara ett internationellt attraktivt land för investeringar i forskning och utveckling (FoU). Detta kan bl.a. mätas genom storleken på finansiering av FoU. Vidare bör de offentliga och privata investeringarna i forskning och utveckling överskrida EU:s mål på av BNP. () publicerar årliga beräkningar av de statliga anslagen för FoU och beräkningar för avsättningar vid universitet och högskolor, inom näringslivet och offentlig sektor samt översiktliga prognoser åren däremellan. Nedan anges senast tillgängliga data. De statliga anslagen uppgår 2021 till enligt SCB:s statsbudget- analys. Det är en ökning med jämfört med räknat prisnivå. FoU-medlen i statens budget beräknas därmed uppgå till av BNP, vilket är en svag ökning jämfört med då FoU-medlen uppgick till av BNP. Vidare fördelas 2021 från de forskningsstiftelser som bildades med löntagarfondsmedel, vilket är en ökning med jämfört med . Det svenska näringslivet tillhör de mest FoU-intensiva i världen. SCB uppskattar att företagens investeringar i FoU uppgick till 2019, vilket är senast rapporterade data. Det motsvarar en ökning med . Företagens investeringar i FoU motsvarade 2019 en andel på av BNP. Av bidragen från EU:s forskningsmedel har enligt Europeiska kommissionens datarapportering , vilket motsvarar av ramprogram- mets medel, fördelats till –2020 (Verket för innovation- ssystem, Horisont 2020 – årsbok 2020). Detta motsvarar ca utifrån valutakursen , vilket ger en andel på av BNP. Senast tillgängliga data för att mäta den totala finansieringen för forskning och utveckling i är . Inom kommuner och regioner avsattes , vilket motsvarade av BNP. Tillsammans med statens avsätt- ningar om av BNP, forskningsstiftelsernas om , medel från EU om och näringslivets avsättningar om avsattes därmed sammantaget av BNP till FoU 2019. finansiering av forskning och utveckling översteg därmed EU:s mål på av BNP. Fördelning av statliga medel till forskning Av de totala statliga FoU-medlen 2021 om tilldelas universitet och högskolor som direkta forskningsanslag. Forsknings- finansiärerna tilldelas sammantaget 2021. Under övriga myndig- heter i tabell 7.1 ingår bl.a. Försvarsmakten, och . 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Tabell 7.1 Medel för forskning från statsbudgeten efter mottagare Miljarder kronor i löpande priser Källor: och regleringsbrev. Svensk forskning i internationell jämförelse Övriga uppföljningsbara delmål är att en övergripande kvalitetsförstärkning av forskningen ska ske och att jämställdheten ska öka. Nedan redovisas utvecklingen avseende kvalitetsförstärkning genom hur många vetenskapliga artiklar som publiceras med författare verksamma i och hur andelen av vetenskapliga artiklar från forskare i som är bland de högst citerade inom sina respektive områden förändrats. Jämställdheten mäts genom hur andelen professorer, lektorer och personer med meriteringsanställning som är kvinnor respektive män i har utvecklats. Hur dessa mål har uppfyllts redovisas nedan. Antal artiklar som publiceras , och är jämförbara länder i befolkning och avsättningar till FoU och hör till de länder i världen som producerar flest artiklar per miljon invånare. Svenska forskare publicerade ca 1 573 (1 620) artiklar (2019 inom parentes) fraktionerat (dvs. en artikel med två författare räknas som en halv för vardera förfat- taren). Med samma mått mätt publicerade forskare i respektive i nästan 2 000 artiklar . Även publicerade 2020 fler artiklar än räknat per miljon invånare. Andra jämförbara länder är och som publicerar knappt 1 500 artiklar per miljon invånare, se diagram 7.1 nedan. Diagram 7.1 Antal vetenskapliga artiklar per miljon invånare, som ett mått på vetenskaplig produktivitet i och vissa mindre och medelstora europeiska länder Antal artiklar per miljon invånare Källa: Web of Science. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Totalt sett publiceras flest antal fraktionerade artiklar i , 432 000 artiklar , vilket fördelat per miljon invånare är ca 310 artiklar. Det land som publicerar näst flest är , 314 000 artiklar, knappt 1 000 artiklar per miljon invånare. Andra länder som särskilt kan nämnas är med 76 500 artiklar och med 72 500 artiklar. Det land bland dessa som har flest antal artiklar per miljon invånare är med ca 1 200 artiklar per miljon invånare. I en sådan jämförelse hamnar längre ned, se diagram 7.2. Diagram 7.2 Antal vetenskapliga artiklar per miljon invånare, som ett mått på vetenskaplig produktivitet i , , , och vissa större europeiska länder Antal artiklar per miljon invånare Källa: Web of Science. Störst antal fraktionerade artiklar från finns inom medicin, där antalet uppgick till drygt 600 artiklar per miljon invånare. Därefter följer naturvetenskap och teknik med vardera 345 respektive 209 artiklar per miljon invånare. Inom samhällsvetenskaperna och humaniora publicerades 170 respektive 39 artiklar per miljon invånare 2020. Andelen vetenskapliga artiklar som är bland de högst citerade Ett vanligt mått på vetenskapligt genomslag är andelen av ett lands artiklar som är bland de högst citerade i världen. Andelen från uppgick , vilket är en svag minskning från genomsnittet för de föregående tio åren då den legat på . Detta är i nivå med , och , men lägre än för (), (), (), Neder- länderna (), () och (). De områden där har högst andel publikationer bland de högst citerade är agronomi följt av medicin . Jämställdhet inom forskningen vid universitet och högskolor kan bl.a. mätas genom andelen kvinnor och män som är anställda som professorer, lektorer och i meriterings- anställningar, dvs. forskarassistenter, biträdande lektorer och postdoktorer. –2020 har den forskande och undervisande personalen ökat . Andelen kvinnor har ökat inom i stort sett alla anställningskategorier och forskningsämnesområden. Av professorerna var kvinnor och män 2020. Professorer är den anställningskategori där könsfördelningen har ändrats mest , då andelen kvinnliga professorer var . Även om könsfördelningen har blivit 2021/22:1 Utgiftsområde 16 bättre är den ändå fortfarande ojämn. var av alla lektorer kvinnor och män, vilket är en högre andel kvinnliga lektorer än 2010 då andelen var . I kategorin meriteringsanställningar är andelen kvinnor och andelen män 2020, vilket är oförändrat jämfört med . En analys gjord 2020 av (Uppföljning av rekryteringsmål för professorer 2017–2019) visar att det trots rekryteringsmålen för perioden –2019 inte hade skett någon ökning av andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer. I alla ämnen förutom medicin och hälsovetenskap hade andelen i stället minskat. Regeringen har satt upp nya särskilda rekryteringsmål för professorer för perioden –2023. Målet är att hälften av de nyrekryterade professorerna vid universitet och högskolor ska vara kvinnor 2030. Forskning för att möta samhällets utmaningar var fjärde året för de satsningar som presenterades i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2016, Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2016/17:50). Då prioriterade regeringen forskning inom samhällsutmaningarna klimat och miljö, hälsa, ökad digitalisering, ett säkert, inkluderande och hållbart samhälle samt att förbättra kunskapsresultaten i det svenska skolväsendet. I forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020, som beslutade om , presenterade regeringen satsningar på totalt . Regeringen prioriterade där forskning inom vissa nationella och globala samhällsutmaningar. De prioriterade samhällsutmaningarna är klimat och miljö, hälsa och välfärd, digitalisering, kompetensförsörjning och arbetsliv samt ett demokratiskt och starkt samhälle. Vad gäller samhällsutmaningen klimat och miljö redovisas den inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, avsnitt 5 och utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, avsnitt 2.6. fördelade medel inom ramen för flera av de satsningar inom hälsoutmaningen som presenterades i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2016. De medel som avsatts för samverkansnätverk för klinisk forskning omdisponerades med anledning av covid-19-pandemin och fördelades till kliniska studier som berörde covid-19 patienter. Vidare för- delades inom ramen för det nationella forskningsprogrammet inom antibiotikaresistens och till biobanker och register. har regeringen gett flera nya uppdrag med anledning av de satsningar som presenterades i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 (U2021/01515). Dessa inkluderar bl.a. en satsning på till det nationella forskningsprogrammet om virus och pandemier, till precisionsmedicin och till forskningskompetens i primärvården. En rådgivande funktion, dit aktörer kan vända sig med frågor kring nyttjande av hälsodata för forskning, är också under uppbyggnad. Satsningarna kopplar även till målsättningarna i regeringens nationella strategi för life science. Se även vidare under utgiftsområde 24 Näringsliv, avsnitt 3.6. Satsningar med anledning av covid-19-pandemin genomförde tre regeringsuppdrag som alla hade till syfte att bidra till att möta de utmaningar som orsakats av den pågående pandemin. finansierade tillsammans med Verket för innovationssystem () forsknings- och innovationsinsatser med koppling till pandemin med och stärkte tillfälligt verksamheten inom Kliniska studier (U2020/03942) samt samordnade det svenska deltagandet i Europeiska kommis- 2021/22:1 Utgiftsområde 16 sionens covid-19-dataplattform inom ramen för det europeiska öppna forsknings- molnet (EOSC) (U2020/02776). har fått ytterligare tre uppdrag med syfte att bidra till att möta de utmaningar som orsakas av den pågående pandemin. Myndigheten ska dels finansiera uppföljningsstudier av covid-19-vacciner med (U2021/00807), dels finansiera forskning om långvariga symptom till följd av genom- gången covid-19-sjukdom med (U2021/01335), dels bedriva kommunikationsinsatser avseende vaccination mot sjukdomen covid-19 i samverkan med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt (U2021/01335). I den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 presenterade regeringen ett antal forskningssatsningar för att stärka datadriven och digital innova- tion och forskning samt för att öka fokus på säker och etisk tillämpning av data och ny digital teknik inom både näringsliv och offentlig verksamhet. Regeringen har gett i uppdrag att inrätta ett nytt nationellt forskningsprogram om digitaliseringens samhälleliga konsekvenser och förbereda finansiering samt att finansiera forskning om cyber- och informationssäkerhet med (U2021/01515). Se vidare under utgiftsområde 24 Näringsliv, avsnitt 3.6. forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 presenterade regerin- gen flera satsningar på forskarskolor. Bland annat har fått i uppdrag att förbereda finansiering av forskarskolor riktade mot lärare på hälso- och sjukvårds- utbildningar samt för forskarskolor inom humaniora och samhällsvetenskap till 2022 (U2021/01515). Se vidare under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, avsnitt 9. Ett demokratiskt och starkt samhälle I den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 presenterade regeringen ett antal satsningar för att möta utmaningen om ett demokratiskt och starkt samhälle. har fått i uppdrag att inrätta två nya nationella forsknings- program, ett om brottslighet och ett om segregation med en finansiering på vardera (U2021/01515). Vidare har fått i uppdrag att finansiera forskning om säkra samhällen med och konstnärlig forskning med (U2021/01515). var en av de första myndigheterna som ingick i regeringens satsning på jämställdhetsintegrering i myndigheter () och har myndigheten haft ett pågående uppdrag för jämställdhetsintegrering. Även för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), och ingår i satsningen. genomför en rad olika åtgärder och aktiviteter inom detta område, bl.a. ingår en jämställdhetsutbildning för ledamöterna i de beredningsgrupper som bedömer ansökningar om forskningsmedel som en integrerad del av beredningsprocess. Inom områden där fördelningen av forskningsmedel tidigare inte har varit jämställd har myndigheten en aktiv bevakning. Det gäller bl.a. bidrags- formerna internationell postdok, miljöstöd och excellenssatsningar. Myndigheten arbetar också med en jämställdhetsanalys av sin bild utåt och i sin externa kommuni- kation. Dessutom driver ett nätverk för JIM-myndigheter med ansvar 2021/22:1 Utgiftsområde 16 genomför regelbundet jämställdhets- observationer i beredningsgruppers möten. har publicerat en rapport om jämställdhetsobservationerna där resultaten analyseras och ett antal rekommenda- tioner ges. genomförande av uppdraget att verka för köns- och genus- perspektiv i forskningens innehåll har följts upp. Ett antal rekommendationer har publicerats för hur organisationen kan fortsätta att utveckla de interna processerna för att verka för att köns- och genusperspektiv inkluderas i den forskning som myndig- heten finansierar, när det är tillämpligt. Beviljandegraden för forskningsmedel inom olika ämnesområden är fortsatt tämligen jämn mellan könen och har varit stabilt jämn . För det totala antalet ansökningar är beviljandegraden för kvinnor och för män. Inom humaniora och samhällsvetenskap ligger beviljande- graden på för kvinnor och för män. Inom medicin och hälsa ligger beviljandegraden på för kvinnor och för män, inom naturvetenskap och teknikvetenskap på för kvinnor och för män och inom klinisk behandlingsforskning på för kvinnor och för män. För vissa områden, såsom utbildningsvetenskap, utvecklingsforskning och konstnärlig forskning, fluktuerar siffrorna mer från till ett annat, framför allt på grund av förhållandevis få ansökningar. samlar enligt särskilda nyckeltal även in könsuppdelad statistik över användare av forskningsinfrastruktur. Svensk rymdforskning bidrar med en ovärderlig kunskap inom ett flertal samhälls-och forskningsområden, som t.ex. klimat- och miljöforskning samt digitalisering. Av regeringens mål framgår att högkvalitativ forskning och innovation ska leda till samhällets utveckling och välfärd samt näringslivets konkurrenskraft. En stor del av de svenska statliga satsningarna på rymdverksamhet läggs på projekt som genomförs i internationella samarbeten. Rymdprojekt är tekniskt avancerade, långsiktiga och kostsamma och därför måste kompetens och resurser från flera länder i många fall användas. Dessutom är forskningsresultat och dess tillämpningar ofta av globalt intresse. är en mycket kompetent rymdnation i hård konkurrens och det svenska deltagandet är högt eftertraktat av internationella partners. har dock tappat i konkurrenskraft inom rymdsektorn, bl.a. genom att det svenska bidraget till europeiska rymdorganisationen () har minskat i relation till andra länder. Strategi för svensk rymdverksamhet Den av regeringen beslutade nationella strategin för svensk rymdverksamhet (skr. 2017/18:259) innehåller långsiktiga strategiska mål för att stärka svensk rymd- verksamhet. Rymdverksamhet bör enligt strategin bedrivas utifrån ett helhets- perspektiv där nyttan för samhället står i centrum som säkerhet säkerställs. Regeringen har fortsatt med rymdstrategins genomförande. I fråga om flera av de rekommenderade insatserna i strategin pågår arbete på myndighetsnivå, t.ex. när det gäller informationsspridning om rymddata och innovationsfrämjande insatser för användning av sådana data. Rymdstyrelsen har fått i uppdrag att stärka analys- och metodutveckling för exploatering av rymddata i syfte att öka förut- 2021/22:1 Utgiftsområde 16 sättningarna för klimat- och miljöforskning samt innovation som bygger på rymddata (U2020/06670). Vidare har Rymdstyrelsen fått i uppdrag att inkomma med förslag om hur en förmåga till operationell rymdlägesbild ska kunna etableras och tillgodose det samlade nationella behovet (U2020/06627). Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av lagen (1982:963) om rymdverksamhet och vid behov den anslutande förordningen (1982:1069) om rymdverksamhet (dir. 2020:34). Upp- draget ska redovisas till regeringen . Regeringen har förtydligat Rymdstyrelsens instruktion så att det nu uttryckligen framgår att myndigheten ska beakta utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska intressen i sin verksamhet. Utveckling av för rymdverksamhet –2021 har och bidragit med totalt vardera till () för utveckling av en testbädd vid för rymdverksamhet. Testbädden invigdes och den har från start haft flera internationella företagskunder. Testbädden ger en förmåga att genomföra test- och utvecklingsverksamhet vid inom återanvändningsbar uppskjutningsteknik. Testbädden möjliggör också teknikdemonstrationer och tester av teknik för exploatering av andra planeter. Investeringen omfattar t.ex. etablering av instrumentering och infrastruktur samt teknik för tester. bidrog och Rymdstyrelsen med vardera för fortsatt utveckling av forsk- ningsinfrastrukturen vid . Vidare har Rymdstyrelsen och fått i uppdrag att bidra med ytterligare vardera för fortsatt utveckling av forskningsinfrastrukturen (U2020/06670 respektive N2020/03087). Totalt har därmed utbetalats till SSC –2021 för utveckling av . Med forskningens infrastruktur avses verktyg eller resurser som är nödvändiga för att bedriva forskning, t.ex. forskningsanläggningar, forskningsbibliotek, laboratorier, beräkningsresurser och databaser.