prop · H80375 · 2021-03-16 00:00:00 — Transportstyrelsen redovisade uppdraget i rapporten till utbildning och ett obligatoriskt förarbevis för att få framföra vattenskoter (I2020/02471). Efter att rapporten i en promemoria kompletterats i delar som rör sekretess, registerföring och dataskydd samt med ett förslag till tidigare ikraftträdande remitterades promemorian . Remiss- tiden gick ut . Regeringen avser att med den remitterade promemorian som grund lämna en proposition till . Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2014/15:83, mot. 2014/15:3045 yrkande 1, 2014/15:3049, 2014/15:1593, 2014/15:1791, 2014/15:2317 yrkande 11, 2014/15:2318 yrkande 6, 2014/15:2427 yrkande 6, 2014/15:2003 och 2014/15:2318 yrkande 7, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 54), 2016/17:75 (N 42), 2017/18:75 (N 37), 2018/19:75 (N 31) och 2019/20:75 (I 14). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 7 om lastbilars och bussars längd och vikt*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om dels behovet av att skyndsamt utarbeta erforderliga regeländringar så att lastbilar med en bruttovikt på upp till tillåts att trafikera de delar av det allmänna vägnätet som har tillräcklig bärighet, dels behovet av en generösare dispensgivning och fortsatt utredning när det gäller frågan om att tillåta fordonsekipage på (bet. 2014/15:TU12 s. 29 f.) och därmed bifallit motionerna 2014/15:1791, 2014/15:2317 yrkande 11, 2014/15:2318 yrkande 6 och 2014/15:2427 yrkande 6 samt delvis bifallit motionerna 2014/15:2003 och 2014/15:2318 yrkande 7. Regeringen beslutade propositionen Godstrafikfrågor (prop. 2016/17:112) där det föreslås en ny bärighetsklass, BK4, som gör det möjligt med tyngre fordon och fordonskombinationer än vad som är möjligt . har i enlighet med regeringens förslag fattat beslut om att det ska införas en ny bärighetsklass i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. Regeringen beslutade om nödvändiga ändringar i trafikförordningen (1998:1276) och vägmärkes- förordningen (2007:90). Ändringarna trädde i kraft . första statliga BK4-vägarna öppnades för trafik . ambition är att den successiva utbyggnadsplanen för BK4-vägar ska bidra till att det statliga vägnätet som har bärighetsklass BK4 utvecklas från nuvarande till att upp emot av vägnätet är upplåtet för BK4 vid slutet av 2025. Finansiering genom den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden 2018–2029 gör det möjligt att öppna 70–av de viktigaste beslut om ändringar i trafikförordningen för att möjliggöra färd med längre och tyngre fordon eller fordonståg under en Ändringarna, som trädde i kraft , bedöms ge bättre förutsättningar för att utveckla nya tekniker och konstruktioner. Därutöver har regeringen uppdragit åt att analysera om och var längre lastbilar bör tillåtas på det svenska vägnätet (N2018/04593). Uppdraget redovisades till (Närings- Efter avslutad remiss har en remissammanställning gjorts. Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2015/16:1328 yrkande 7, 2015/16:3058 yrkande 8, 2015/16:3147 yrkande 6, 2015/16:3148 yrkande 32, 2015/16:949 yrkande 1, 2015/16:1328 yrkande 6 och 2015/16:2112, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (N 60), 2017/18:75 (N 46), 2018/19:75 (N 37) och 2019/20:75 (I 15). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om *: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör verka för en fortsatt utveckling av (bet. 2015/16:TU14 s. 29 f.) och därmed bifallit motionerna 2015/16:1328 yrkande 7, 2015/16:3058 yrkande 8, 2015/16:3147 yrkande 6 och 2015/16:3148 yrkande 32 samt delvis bifallit motionerna 2015/16:949 yrkande 1, 2015/16:1328 yrkande 6 och 2015/16:2112. Med ändring av regeringens beslut om uppdrag till en statlig samordnare för (S2014/08973), (N2015/09059) att samordnarens uppdrag skulle begränsas till att pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapacitet och öka möjligheterna till Övriga delar av uppdraget Den statliga samordnaren redovisade rapporten flyg och bostäder. Rapporten har remissbehandlats och om en nationell flygstrategi, En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem (N2017/00590). beslutade om att inrätta ett Arlandaråd för att bidra till regeringens arbete med att långsiktigt utveckla ur ett helhetsperspektiv som omfattar flygplatsen, luftrummet samt anslutande 2020/21:75 Infrastruktur- departementet transporter och infrastruktur på marken men också tillgången till andra flygplatser i . var ett rådgivande organ för utbyte av erfarenheter mellan regeringen och företrädare för myndig- heter, statligt ägda bolag och offentlig sektor, näringslivet, intresse- organisationer, forskning och akademi m.fl. arbete är avslutat . Förutsättningarna för flyget har därefter förändrats påtagligt, framför allt med anledning av den pågående pandemin, men även genom att flygandet minskade även före pandemin. har konstaterat att det inte finns behov av ytterligare kapacitetsutbyggnad i form av en rullbana på . arbete har varit värdefullt och kommer fortsatt kunna vara en del av regeringens arbete, som detta arbete behöver utgå från den förändrade situationen på flygmarknaden. har redovisat en konsekvensanalys avseende den fortsatta driften av . Swedavia AB:s bedömning är att det under rådande marknadsförutsättningar inte är affärsmässigt motiverat att driva vidare. Konsekvenserna av Swedavia AB:s bedömning analyseras inom . Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2016/17:21, skr. 2016/17:20, 2016/17:1763, 2016/17:2531 yrkande 1, 4 och 13, 2016/17:3509 yrkande 7 och 19, 2016/17:3510 yrkande 5 och 13, 2015/16:2778 yrkande 1, 2016/17:3507 yrkande 4 och 8, 2016/17:3510 yrkande 8, 2016/17:3512 yrkande 31 och 34, 2016/17:3513 yrkande 6 och 13, 2016/17:1621, 2016/17:3391 yrkande 37, 2016/17:2530 yrkande 2 samt 2016/17:3524 yrkande 4, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (N 83), 2017/18:75 (N 54), 2018/19:75 (N 43) och 2019/20:75 (I 16). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 14 om regionala flygplatser*: har tillkännagett för rege- ringen det som utskottet anför om att regeringen i sin aviserade flygstrategi bör värna de regionala flygplatserna (bet. 2016/17:TU4 s. 62) och därmed bifallit motionerna 2016/17:3507 yrkande 4, 2016/17:3510 yrkande 8, 2016/17:3512 yrkande 34 och 2016/17:3513 yrkande 13 samt delvis bifallit motionerna 2016/17:1621, 2016/17:3391 yrkande 37 och 2016/17:3509 yrkande 19. Regeringen beslutade om en nationell flygstrategi, En svensk flygstrategi för flygets roll i framtidens transportsystem (N2017/00590). I flygstrategin understryker regeringen de icke-statliga flygplatsernas betydelse i transportsystemet för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet. De statliga bidragen till de icke-statliga flygplatserna är därför betydelsefulla för finansieringen av driften av dessa flygplatser, men bör ses ur ett trafikslagsövergripande perspektiv vilket innebär att stöd ska kunna lämnas till en flygplats om det saknas tillfredsställande kollektiva transportalternativ. Stödet ska ses som ett komplement till flygplatsernas egen finansiering genom rörelseintäkter. Långsiktigt hållbara förutsättningar för statligt stöd till icke-statliga flygplatser ska eftersträvas som ökade möjligheter till effektivisering och användande av ny teknik bör kunna minska behoven av offentliga stöd till flygplatser. Europeiska kommissionen antog inom ramen för det allmänna gruppundantaget (GBER – general block exemption regulation) reviderade regler för stöd till flygplatser. De nya reglerna är i linje med det förslag som lämnade till kommissionen och innebär exempelvis att driftstöd kan ges till flygplatser med färre än 200 000 resenärer . I budget- propositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22 s. 49) konstaterade regeringen att det aktuella tillkännagivandet med detta är slutbehandlat. Vid behandlingen av budgetpropositionen konstaterade trafikutskottet att utskottet inte delade regeringens bedömning att tillkännagivandet är slutbehandlat (bet. 2017/18:TU1). I enlighet med utskottets förslag riktade ett nytt tillkännagivande till regeringen om behovet av en nationell flygstrategi som värnar de regionala flygplatserna, se I 15. interna arbete med en översyn av de svenska icke statliga flygplatserna påbörjades, i enlighet med den nationella flygstrategin, 2018. har arbetet tillfälligt getts lägre prioritet på grund av behovet av akuta åtgärder för flygplatserna till följd av den pågående pandemin. Efter regeringens förslag inrättades ett tillfälligt driftstöd om till regionala flygplatser (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). Med anledning av den pågående pandemin fanns behov av att komplettera det nationella nätet av beredskapsflygplatser med ytterligare ett antal temporära beredskapsflygplatser för att tillgodose behov av tillgänglighet för samhällsviktiga luftfartstransporter för hälso- och sjukvård, t.ex. ambulansflyg. uppdrog regeringen därför åt att förhandla och ingå överenskommelser om temporära beredskapsflygpatser t.o.m. (I2020/03383 och I2020/03417). Översynen kommer fortsatt att ligga till grund för att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser med utgångspunkt i de transportpolitiska målen. Översynen omfattar de stöd som staten bidrar med till icke statliga flygplatser och den statligt upphandlade flygtrafiken. Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2016/17:2530 yrkande 18, 2016/17:3374 yrkande 15, 2016/17:2530 yrkande 21, 2016/17:2103 och 2016/17:3391 yrkande 16, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (N 58), 2018/19:75 (N 46) och 2019/20:75 (I 18). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om en strategi för luftfarten*: har tillkännagett för regeringen att den bör utforma en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft. har vidare ansett det otillfredsställande att regeringen har valt att redovisa ett föregående 2020/21:75 Infrastruktur- departementet tillkännagivande om en strategi för luftfarten som slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:295). I det tillkännagivandet har tillkännagett för regeringen att en luftfartsstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget bör tas fram (bet. 2014/15:TU7, rskr. 2014/15:144). regeringen om en nationell flygstrategi, En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem (N2017/00590). i samråd med såväl bransch som myndigheter. fokusområden som adresserar de möjligheter och utmaningar som följer av samhälls- och omvärldsutvecklingen. Förutsättningarna för flyget i ska förbättras som flygets miljö- och klimatpåverkan ska Flygstrategin tar upp bl.a. betydelsen av ett hållbart flygresande, rättvisa villkor och sund konkurrens, betydelsen av att utveckla flygplats som nav och storflygplats samt ökad export av svenska varor och bör flygstrategin ses i ett bredare perspektiv eftersom ambitionen är att den ska ge synergier tillsammans med strategier och initiativ på andra politikområden. Flygstrategin vägleder det fortsatta arbetet inom luftfartsområdet. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22 s. 27 f.) konstaterade regeringen att det aktuella tillkännagivandet med detta är slutbehandlat. budgetpropositionen konstaterade trafikutskottet att det inte delar regeringens uppfattning att tillkännagivandet är slutbehandlat utan ser behov av att återigen tillkännager för regeringen att det behövs en flygstrategi med syftet att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt inom flygbranschen och att säkra näringslivets och privatpersoners behov av transporter i hela landet (bet. 2016/17:TU1). enlighet med utskottets förslag om ett nytt tillkännagivande (rskr. 2017/18:104), se I 15. höll infrastrukturministern ett uppföljningsmöte med de aktörer som varit med i framtagandet av regeringens flygstrategi. Exempelvis presenterades arbete och aktuellt förhandlingsarbete i EU om en ny förordning om skydd av konkurrens Regeringen har också tillsatt en utredning om styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget (dir. 2018:10) samt internt inom påbörjat den flygplatsöversyn som aviserades i flygstrategin. Regeringen uppdrog åt att genomföra en fördjupad studie avseende utformning av det svenska luftrummet (N2018/02937). Studien ska resultera i en luftrumsstrategi, Luftrum 2040, som kan utgöra underlag för uppdrag att genomföra en översyn av Vidare uppdrog regeringen åt att främja hållbara biobränslen för flyg (N2018/02705). I uppdraget ingår att ska verka för att inrikesflyget ställer om till fossilfria drivmedel och för att även internationell bunkring vid svenska flygplatser så långt det är möjligt sker med förnybara drivmedel. regleringsbrevet för uppdrog regeringen åt Statens energimyndighet att förlänga satsningen på att främja hållbara biobränslen Uppdraget vidgades till att också omfatta satsningar på forskning och utveckling av dels elflyg, dels vätgasdrift, inklusive tanknings- och ska högst användas och för 2022 beräknas högst användas för uppdraget, varav för den del av uppdraget som avser elflyg. Regeringen uppdrog även åt Transportstyrelsen att ta fram underlag om obemannade luftfartyg s.k. drönare (N2018/03935, N2017/02238/ [delvis]). Regeringen fortsatte att bedriva arbetet med luftfarts- politiken inom ramen för de fokusområden och prioriteringar som beslutades i flygstrategin 2017. Nedan listas några exempel på detta. arbete är avslutat . För ytterligare information om hanteringen av arbete hänvisas till redogörelsen under punkten I 8 i denna skrivelse. Beträffande interna arbete med en översyn av de svenska icke statliga flygplatserna hänvisas till redogörelserna under punkterna I 9 och I 15 i denna skrivelse. genomfördes generalförsamlingen för den Internationella civila luftfartsorganisationen (). var mycket aktivt såväl i förberedelserna och EU-koordineringen inför och under generalförsamlingen och agerade i enlighet med flygstrategins priorite- ringar. ägde förhandlingar rum i syfte att liberalisera bilaterala luftfartsavtal med tredjeland. Exempelvis har ändringar i luftfartsavtalet med nu möjliggjort tillträde för skandinaviska flygbolag till den japanska flygplatsen . har arbetet präglats av den dramatiska påverkan som covid- 19-pandemin har haft på luftfarten. Efter förslag från regeringen har det vidtagits en rad stödåtgärder för flygbranschen. Dessa inkluderar statliga kreditgarantier om för svenska flygföretag, varav högst till (prop. 2019/20:136, bet. 2019/20:FiU52, rskr. 2019/20:188), kapitaltillskott till om (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:364), kapitaltillskott till om (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:364), tillskott till om (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366), extra driftsbidrag till icke-statliga flygplatser med (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20: FiU62, rskr. 2019/20:366) samt införande av temporär allmän trafikplikt för flyglinjer mellan och vissa flygplatser i och med uppdrag till att upphandla flygtrafik på linjerna för en kostnad om högst (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). har vidare efter regeringens förslag avsatt i syfte att förstärka ambulansflygets kapacitet och tillgänglighet under den pågående pandemin (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). Därtill har regeringen uppdragit åt att förhandla och ingå överenskommelser om temporära beredskapsflygplatser t.o.m. (dnr I2020/03383 och I2020/03417). Åtgärder har också beslutats på EU-nivå, exempelvis tillfälliga ändringar i Europarlamentets och rådets förordning (EU) 2020/459 av om ändring av förordning (EEG) nr 95/93 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens 2020/21:75 Infrastruktur- departementet flygplatser, som innebär att flygbolag inte förlorar oanvända start- och Utöver pandemiåtgärder för luftfarten har EU-arbetet präglats av förhandlingar om den fortsatta relationen mellan Stor- och EU efter övergångsperiodens slut samt behandling i ministerrådet om kommissionens förslag om det gemensamma europeiska luftrummet (SES2+) som presenterades . (Infrastrukturdepartementet) har mottagit redovisningar av tre olika regeringsuppdrag inom luftfartsområdet. Transportstyrelsen redovisade uppdraget om miljöstyrande start- och landningsavgifter (I2019/02304). remitterades 2020 och förslagen bereds för 2020 uppdraget att samordna ett myndighetsgemensamt arbete med Transportstyrelsen om obligatoriska klimatdeklarationer i samband med marknadsföring och försäljning av långväga resor med buss, tåg, flyg eller färja (I2019/02595). kunskapsunderlag om eldrivna flygplan (I2020/00185). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 10 om drönare*: har tillkännagett för regeringen att den bör ta fram en nationell strategi och moderniserad lagstiftning för drönare som både bejakar möjligheterna med ny teknik och värnar flygsäkerheten (bet. 2016/17:TU10 punkt 10, rskr. 2016/17:185). beslutade tillkännagivandet redovisade Transportstyrelsen på uppdrag av regeringen underlag om obemannade luftfartyg som bl.a. innehåller en beskrivning av användningen av drönare i och en analys kring utvecklingsområden och utmaningar i förhållande till användningen av drönare . inrättades 2018 ramar för nya EU-gemensamma regler för drönare, varefter mer detaljerade regler beslutades (kommissionens delegerade förordning [EU] 2019/945 av 2019 om obemannade luftfartygssystem och om tredjelandsoperatörer av obemannade luftfartygssystem och kommissionens genomförandeförord- ning [EU] 2019/947 om regler och förfaranden för drift av obemannade Utifrån dessa EU-rättsakter som beslutades har nationella bestämmelser som kompletterar de två rättsakterna beretts en ändring i luftfartsförordningen (2010:770), som innebär att Transportstyrelsen ges bemyndigas att ta ut avgifter för sin hantering enligt Vidare beslutade regeringen om en ändring i förordningen (1994:1808) om behöriga myndigheter på den civila luftfartens område (SFS 998), genom vilken behöriga svenska myndigheter pekas ut avseende de två EU-rättsakterna. genomförandeförordning (EU) 2019/947 finns vidare bestämmelser om att medlemsstaterna ska föra register över operatörer av drönare. beslutade därför om nödvändiga kompletteringar i förordningen (1986:172) om luftfartygsregistret m.m. avseende detta (SFS har också en promemoria utarbetats med förslag på ändring av de ålderskrav som följer av de två EU-rättsakterna. Promemorian har remissbehandlats t.o.m. . EU-reglerna för drönare började att gälla inom EU . Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att tillkänna- givandet med detta är slutbehandlat (prop. 2020/21:1 utg.omr. 22 s. 24 f.). Punkten är slutbehandlad. Följande punkt är inte slutbehandlad: 1. 2016/17:1429, 2016/17:2388 yrkande 1, 2016/17:2530 yrkande 17 och 2016/17:3391 yrkande 32, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (N 67), 2018/19:75 (N 48) och 2019/20:75 (I 19). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om villkoren inom åkerinäringen*: har tillkännagett för regeringen att det behövs en utredning för att skyndsamt stärka den svenska åkerinäringens konkurrenskraft. Regeringen beslutade två propositioner med relevans för tillkännagivandet. I propo- sitionen Beställaransvar för ordning och reda på vägarna (prop. 2017/18:209) föreslog regeringen ändringar i de straffrättsliga reglerna om beställaransvar i yrkestrafiklagen (2012:210) och taxitrafiklagen (2012:211). Förslagen innebär att beställaransvaret skärps. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:TU14, rskr. 2017/18:314). I propositionen Förlängd klampning (prop. 2017/18:198) konstaterar regeringen att dagens tidsgräns är alltför begränsad för att i tillräckligt stor utsträckning uppnå det som var regeringens målsättning vid införandet av lagen om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd. Regeringen konstaterar vidare i propositionen att det dessutom har framkommit att det kan finnas problem för myndigheterna att t.ex. praktiskt hantera att en åtgärd ska upphöra inom den angivna tiden. Mot denna bakgrund föreslog regeringen att tidsgränsen för åtgärder bör förlängas från 24 . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:TU14, rskr. 2017/18:314). Vidare har det pågått ett arbete inom EU med omförhandlingar av flera av EU:s rättsakter om yrkestrafik inom det s.k. mobilitetspaketet. Regeringen har i förhandlingarna agerat för att det ska bli schysstare arbetsvillkor för yrkesförare och sund konkurrens inom transportnäringen. antogs tre rättsakter som omfattar bl.a. tillträdet till godstransportmarknaden, inkluderat reglerna om cabotage och bestämmelserna om kör- och vilotider samt färdskrivare. Därtill införs specialutformade regler för utstationering av yrkesförare inom väg- transportområdet. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att se över hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder, inklusive organisatoriska åtgärder, för att flera ska följa reglerna på området (dir. 2019:51). I uppdraget ingår också att utredaren ska analysera i vilka fall det är lämpligt att genomföra sanktionsväxlingar på området utöver de som redan är genomförda och ta fram förslag till hur detta i så fall kan ske samt analysera om det finns skäl för ett system med trafiksäkerhetskontrollanter och, oavsett ställningstagande, lämna förslag till hur ett sådant system kan 2020/21:75 Infrastruktur- departementet 2020/21:75 införas. Det övergripande syftet med översynen är att skapa en ordning för Infrastruktur- att genom effektivare kontroller och sanktionssystem främja brotts- departementet bekämpningen och trafiksäkerheten samt åstadkomma en god social situation för förarna och en sund konkurrens inom yrkestrafiken. Uppdraget ska redovisas . presenterade regeringen därutöver en nationell gods- transportstrategi. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att tillkänna- givandet med detta är slutbehandlat (prop. 2020/21:1 utg.omr. 21.). Punkten är slutbehandlad. 2016/17:21, prop. 2016/17:112, mot. 2016/17:821 yrkande 31.2, 2016/17:1235, 2016/17:2531 yrkande 35, 2016/17:3374 yrkande 14.1 och 2016/17:3391 yrkande 38, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (N 68), 2018/19:75 (N 49) och 2019/20:75 (I 20). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om luftfart*: har tillkännagett för regeringen att den bör främja användningen av biodrivmedel i luftfarten genom lämpliga styrmedel och åtgärder som bl.a. att undersöka möjligheten att diffe- rentiera start- och landningsavgifter baserat på bränsle. Efter regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24 s. 67) görs en satsning på utveckling och forskning av biobränsle för flyg. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ökades med 2018, och för att stödja utveckling av biobränsle till flyg. uppdrog regeringen åt en särskild utredare att analysera hur flygets användning av hållbara biobränslen med hög klimatprestanda kan främjas för att bidra till övergången till ett fossilfritt energisystem och minskad klimatpåverkan samt att vid behov föreslå hur det eller de styrmedel som är lämpligast för att minska flygets utsläpp genom användning av hållbara biobränslen bör utformas (dir. 2018:10). Utredaren skulle vidare bedöma, dels vilken inblandning av biobränsle som är rimlig att uppnå när styrmedel som utredningen föreslår ska träda i kraft med hänsyn till tillgång och pris på sådana bränslen samt efterfrågan i andra sektorer, dels förutsättningarna för att öka inblandningen av hållbara biobränslen utifrån samma faktorer. Utredaren överlämnade betänkandet Biojet för flyget (SOU 2019:11). I betänkandet, som har remissbehandlats, föreslår utredaren att en reduktionsplikt införs för flygfotogen . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över en lagändring med ett förslag om en reduktionsplikt för flygfotogen. Regeringen planerar att överlämna en proposition med lagförslag till .