prop · H803119 · 2021-03-16 00:00:00 — Det gäller riskbedömning och rutiner, kundkännedom, övervakning och rapportering samt intern kontroll och anmälningar om misstänkta överträ- delser. Kompletterande bestämmelser till lagen finns i förordningen (2009:92) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism samt i Fastighetsmäklarinspektionens föreskrifter och allmänna råd om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (KAMFS 2019:1). Penningtvättslagen gäller fastighetsmäklare som bedriver verksamhet med fullständig registrering. Fastighetsmäklare med registrering som hy- resförmedlare och fastighetsmäklare som inte är skyldiga att vara registrerade enligt fastighetsmäklarlag är inte – i sin egenskap av fastighetsmäklare – verksamhetsutövare enligt penningtvättslagen. som är juridiska personer är inte heller verksamhets- utövare enligt penningtvättslagen. Företagen har ändå vissa skyldigheter som behandlas nedan. Enligt penningtvättslagen ska en verksamhetsutövare göra en allmän riskbedömning av hur de produkter och tjänster som tillhandahålls i verk- samheten kan utnyttjas för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Hur omfattande bedömningen ska vara avgörs med hänsyn till verksamhets- utövarens storlek och art, och de risker för penningtvätt eller finansiering av terrorism som kan antas finnas. Riskbedömningen ska ligga till grund för verksamhetsutövarens rutiner, riktlinjer och övriga åtgärder mot pen- ningtvätt och finansiering av terrorism. Med utgångspunkt i den allmänna riskbedömningen och fastighetsmäk- kännedom om kunden ska mäklaren bedöma den risk för penning- tvätt eller finansiering av terrorism som kan förknippas med kundrela- tionen (kundens riskprofil). Det ställs i lagen krav på tillräcklig kundkän- nedom. En mäklare som har otillräcklig kundkännedom får inte etablera eller upprätthålla en affärsförbindelse eller utföra en enstaka transaktion. Det uppställs vidare förbud mot att etablera en affärsförbindelse, om det finns misstanke om att verksamhetsutövarens tjänster kommer att använ- das för penningtvätt eller finansiering av terrorism. På samma sätt finns ett förbud mot utförande av transaktioner om det på skälig grund kan miss- tänkas att de utgör ett led i penningtvätt eller finansiering av terrorism. Beträffande enstaka transaktioner när verksamhetsutövaren inte har en affärsförbindelse med kunden behöver dock åtgärder för kundkännedom normalt bara vidtas om transaktionen motsvarar ett belopp om eller mer. Som exempel på åtgärder för kundkännedom kan nämnas att fastighetsmäklaren ska kontrollera kundens identitet. Vilka åtgärder som behöver utföras beror på hur hög risk som är förknippad med kunden. Penningtvättslagen ställer också krav på att verksamhetsutövarna ska ha interna rutiner och riktlinjer avseende t.ex. åtgärder för kundkännedom, övervakning och rapportering samt vissa gemensamma rutiner för koncer- ner och filialiserade verksamheter. Lagen kräver vidare att anställda och 2020/21:119 andra som deltar i verksamheten fortlöpande får utbildning och informa- tion för att kunna fullgöra verksamhetsutövarens skyldigheter enligt lagen. Som utgångspunkt gäller penningtvättslagen alltså för den som är verk- samhetsutövare enligt lagen, dvs. fastighetsmäklare med fullständig re- gistrering. Om fastighetsmäklaren bedriver sin verksamhet som anställd i en juridisk person, gäller dock vissa av lagens krav i stället för den juri- diska personen (t.ex. krav på att genomföra riskbedömning, att ha interna rutiner och riktlinjer, att ha gemensamma rutiner för koncerner och filia- liserade verksamheter samt att tillhandahålla utbildning för de anställda). Vissa av kraven gäller även fastighetsmäklaren. Av penningtvättslagen framgår också att en fastighetsmäklare ska över- vaka sina affärsförbindelser och bedöma enstaka transaktioner. Mäklaren ska under vissa förutsättningar vidta skärpta åtgärder för kundkännedom och andra nödvändiga åtgärder och rapportera till polisen när det finns skälig grund att misstänka penningtvätt eller finansiering av terrorism eller att egendom annars härrör från brottslig handling. Fastighetsmäklarinspektionen utövar tillsyn över att fastighetsmäklarna följer penningtvättslagen. Regler om tillsyn och ingripanden vid överträ- delser av den lagen finns fastighetsmäklarlag. Utöver de tillsyns- och ingripandebefogenheter för Fastighetsmäklarinspektionen som annars gäller vid tillsyn lag, har inspektionen vid sin tillsyn i penningtvättsfrågor möjlighet att genomföra platsundersökning hos en registrerad fastighetsmäklare och besluta om rättelse och sanktionsavgift. Regeringens förslag: En ny lag ska ersätta fastighetsmäklar- lag. Den nya lagen ska benämnas fastighetsmäklarlag och innehålla reg- ler om fastighetsmäklare och fastighetsmäklarföretag. Fastighetsmäklarföretag ska på motsvarande sätt som fastighetsmäk- lare stå under tillsyn. Frånsett de ändringar som framgår av följande avsnitt ska regleringen lag föras över till den nya lagen. Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser – bl.a. Fastighetsmäklar- inspektionen, och Förvaltningsrätten i – tillstyrker förslaget eller har ingen invändning mot det. I ett par re- missyttranden – bl.a. från – ifrågasätts om det krävs så omfattande ändringar av lagstiftningen som utredningen föreslår. pekar på vikten av att det personliga ansvaret för fastighets- mäklarna inte urholkas. Flera remissinstanser tar upp frågor som inte har samband med utred- ningens förslag eller som avser frågor som kommer att övervägas i förord- ningsform. Skälen för regeringens förslag En förstärkt tillsyn över fastighetsmäklarbranschen såldes det enligt preliminär statistik från Statistiska central- byrån (SCB) 106 600 bostadsrätter i till ett sammanlagt värde av . beviljades enligt SCB – om man undantar byten, gåvor och fusioner – nästan 105 000 lagfarter med en redovisad köpeskilling. Den totala köpeskillingen för fastigheterna som lagfarterna avsåg uppgick till . Köp och försäljning av bostad är för de flesta människor de största affärerna i livet. Konsekvenserna för privatekonomin och livssituationen kan bli stora. De frågor som uppkommer vid överlåtelse av en fastighet eller en bostadsrätt kan vara komplicerade och kräva särskild sakkunskap. För den som säljer sin fastighet eller bostadsrätt privat kan det också vara svårt att nå ut till spekulanter. I de flesta försäljningar anlitas därför en fastighetsmäklare. Till exempel anlitades 2018 en mäklare vid av alla småhusförsäljningar. Det vanligaste är att fastighetsmäklare anlitas av den som har för avsikt att sälja en fastighet, men det händer också att mäklare anlitas av en kö- pare. Mellan uppdragsgivaren och mäklaren ingås ett uppdragsavtal. Cent- ralt i mäklarens uppdrag är att anvisa någon som uppdragsgivaren kan ingå ett överlåtelse- eller upplåtelseavtal med. Fastighetsmäklarna och Fastig- hetsmäklarinspektionen har en viktig roll att fylla i detta sammanhang. Fastighetsmäklarna ska se till att både säljare och spekulanter får råd och upplysningar. Fastighetsmäklarinspektionens tillsyn ska bidra till att ge reglerna i fastighetsmäklarlagen genomslag och upprätthålla en sund fastighetsmäklarbransch. Huvudsyftet med fastighetsmäklarlagstiftningen är att både köpare och säljare ska få ett tillfredsställande skydd och känna trygghet när en fastig- hetsmäklare förmedlar affären. fastighetsmäklarlag har varit i kraft . Lagen har i en uppföljning och utvärdering som civilutskott lät göra 2016 konstaterats fungera i huvudsak väl (2016/17:RFR2). tillhör marknaden för fastighetsmäklartjänster en av de marknader som konsumenter upplever som mest problematiska (se Konsumentrapporten , 2017:3). Sveri- ges Konsumenter lyfter också i sitt remissvar fram att många konsumenter uppfattar bostadsmarknaden som mycket komplicerad. Antalet anmälnin- gar mot fastighetsmäklare har också sett ökat påtagligt. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att trygga en effektiv tillsyn över fastighetsmäklarbranschen. En satsning gjordes 2017 för att Fastighetsmäklarinspektionen ska kunna bedriva en mer aktiv, om- fattande och underbyggd tillsyn (se vidare avsnitt 10.1). trädde dessutom nya regler i kraft. De innebar att Fastighetsmäklar- inspektionen gavs rätt att vid penningtvättstillsynen genomföra plats- undersökningar hos fastighetsmäklare, utfärda förelägganden om rättelse och besluta om sanktionsavgifter (se prop. 2016/17:173). infördes regler om påminnelse vid utebliven betalning av årlig avgift som syftar till att effektivisera tillsynen och förbättra disciplinen bland mäklarna (se prop. 2017/18:11). De vidtagna åtgärderna har i huvudsak inriktats på fastighetsmäk- larna. var drygt 7 200 fastighetsmäklare registrerade hos Fas- 2020/21:119 tighetsmäklarinspektionen. Fastighetsmäklarverksamhet bedrivs normalt i företag. Fastighetsmäklarinspektionen bedömer att det finns ca 4 000 företag i fastighetsmäklarbranschen. Frågan om att ställa även fastighetsmäklarföretagen under tillsyn har diskuterats ett antal gånger . Så skedde bl.a. när vissa inter- nationella standarder infördes i penningtvättslagen (se prop. 2014/15:80 s. 48–51). föreslog Konsumentrapport att Fas- tighetsmäklarinspektionen ska ges rätt att utöva tillsyn även över mäklar- Verket ansåg att det skulle kunna bidra till en effektivare tillsyn. civilutskottets uppföljning av fastighetsmäklarlag framfördes att en utökad tillsyn som omfattar även fastighetsmäklarföretagen sannolikt skulle kunna bidra till att minska de problem som konsumenter upplever (se Rapport från 2016/17:RFR2). Det finns flera skäl som talar för att fastighetsmäklarföretagen bör om- fattas av fastighetsmäklarlagen. I Konsumentrapporten framhölls att med en sådan ordning kan Fastighetsmäklarinspektionen granska styrande do- kument och gemensamma mallar, it-system och interna rutiner för mäklar- Ett ingripande mot företaget skulle påverka alla mäklare som är verksamma i företaget. Fastighetsmäklarinspektionens tillsyn blir därmed effektivare, vilket också konstateras i . gånger fastighetsmäklarföretagen som kan styra vilken inriktning mäklar- verksamheten ska ha och hur resurserna ska fördelas. malt sett bättre möjligheter än den enskilda fastighetsmäklaren att be- stämma hur arbetet ska organiseras. En tillsyn över fastighetsmäklarföre- tagen ger Fastighetsmäklarinspektionen möjlighet att ingripa mot den ak- tör som har bäst förutsättningar att komma till rätta med problem och bris- Det leder – som tar upp – till att fastighetsmäklar- lagen får ett bättre genomslag, vilket i förlängningen inte bara bidrar till en sund fastighetsmäklarbransch utan även minskar de problem som kon- sumenterna upplever på området. mänhetens förtroende för regelverket om de aktörer som i praktiken har stort inflytande också kan hållas ansvariga. I avsnitt 5.3 föreslås att fastighetsmäklarföretagen ska omfattas av pen- ningtvättslagen och stå under tillsyn. Som regeringen tidigare bedömt bör det dock inte – vilket förordar – komma i fråga att sätta företagen under tillsyn endast i fråga om penningtvättsreglerna (se prop. 2016/17:173 s. 201 och 203). Det finns inte minst av tydlighetsskäl starka skäl att ha ett enhetligt synsätt i lagstiftningen. alltså i den bedömning som utredningen gör och som får ett överväldi- gande stöd av remissinstanserna. Det innebär att fastighetsmäklarföre- tagen bör omfattas av fastighetsmäklarlagen och stå under tillsyn på motsvarande sätt som fastighetsmäklarna. Därigenom uppnås en heltäc- kande och förstärkt tillsyn över fastighetsmäklarbranschen, vilket i sin tur stärker skyddet för enskilda vid fastighetsförmedling. punkt för att uppnå detta är – som betonar – att det per- sonliga ansvaret för fastighetsmäklarna inte urholkas. lämnas förslag till ett regelverk som syftar till att åstadkomma en ända- målsenlig funktionsfördelning mellan fastighetsmäklare och fastighets- Förslagen handlar om vilka skyldigheter som ska gälla för företagen när de bedriver sin verksamhet. Förslagen handlar också om företagens registreringsskyldighet samt om tillsyn över företagen. föreslås att Fastighetsmäklarinspektionen ska kunna ingripa mot företagen Prop. 2020/21:119 och deras ägare och ledning. I propositionen föreslås även ändringar i reglerna om fastighetsmäklare. Bland annat föreslås en anpassning av reg- lerna till det fjärde penningtvättsdirektivet, i lydelsen enligt änd- ringsdirektiv. Reglerna innebär att fler fastighetsmäklare ställs under till- syn och att en ny registreringskategori införs (se avsnitt 7). Förslagens förhållande till enskildas rättigheter och friheter I propositionen föreslås att fastighetsmäklarföretag och fler fastighets- mäklare ska vara registrerade för att ha rätt att bedriva verksamhet (avsnitt 7 och 10.1). När registrering skett ställs de under tillsyn och kan därmed bli föremål för disciplinpåföljd. Den strängaste påföljden är återkallelse av registreringen (se avsnitt 10.4). Det föreslås dessutom att om ett fastighets- mäklarföretag åsidosätter någon bestämmelse i penningtvättsregleringen ska Fastighetsmäklarinspektionen få besluta om sanktionsföreläggande mot en person som ingår i mäklarföretagets ledning. Ett sådant sanktions- föreläggande kan avse bl.a. att ledningspersonen inte får inneha en befatt- ning i ett registrerat fastighetsmäklarföretag under lägst och högst (se avsnitt 10.8). Vidare föreslås att Fastighetsmäklarinspektionen ska få förelägga ett fastighetsmäklarföretag som är skyldigt att vara regi- strerat, men inte är det, att ansöka om registrering, eller när det finns särskilda skäl för det, att upphöra med verksamheten (se avsnitt 10.9). Den gällande ordningen med registreringsplikt för fastighetsmäklare och tillsyn över dem infördes ursprungligen 1984. Förslagen i propositio- nen innebär vissa ytterligare begränsningar av rätten att bedriva näring eller utöva yrke. Enligt 2 kap. 17 § första stycket regeringsformen får be- gränsningar av den rätten införas endast för att skydda angelägna allmänna intressen och aldrig i syfte att enbart ekonomiskt gynna vissa personer eller företag. De ovan angivna förslagen kan även aktualisera frågor om enskildas rätt att utnyttja sin egendom. Enligt artikel 1 i det första tilläggsprotokollet till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () ska envar ha rätt till respekt för sin egendom. Ingen får berövas sin egendom annat än i det allmännas intresse och under de förutsättningar som anges i lag och i folk- rättens allmänna grundsatser. En stat har dock rätt att införa lagstiftning som den finner nödvändig för att reglera bl.a. nyttjandet av egendom i öve- rensstämmelse med det allmännas intresse. gäller som lag i (lagen [1994:1219] om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande fri- heterna). Enligt 2 kap. 19 § regeringsformen får inte lag eller annan före- skrift meddelas i strid mot åtaganden på grund av Europakonven- tionen. Huvudsyftet med fastighetsmäklarregleringen är att både köpare och säl- jare ska få ett tillfredsställande skydd och kunna känna trygghet när fastighetsmäklare förmedlar överlåtelser av egendom som ofta har ett be- tydande värde. De föreslagna reglerna om tillsyn och ingripanden syftar till att ge reglerna i fastighetsmäklarlagen bättre genomslag och upprätt- hålla en sund fastighetsmäklarbransch. De har ett konsumentskyddande syfte och svarar mot flera krav som ställs i EU:s penningtvättsreglering. 2020/21:119 Förslagen innebär alltså ett skydd för angelägna allmänna intressen. Det bedöms inte att det finns andra likvärdiga, mindre ingripande, alternativ till den föreslagna regleringen. I avsnitt 10.2 föreslås att möjligheten för Fastighetsmäklarinspektionen att genomföra platsundersökning utvidgas i förhållande till vad som gäller Förslagen innebär att inspektionen ska kunna genomföra platsundersökning dels hos fler fastighetsmäklare, dels Möjligheten att genomföra platsundersök- ning föreslås också utvidgas så att den inte bara ska gälla vid tillsyn av efterlevnaden av penningtvättsregleringen utan också vid tillsyn av efter- levnaden av den nya fastighetsmäklarlagen. Enligt 2 kap. 6 § regeringsfor- men är var och en skyddad mot husrannsakan och liknande intrång. närmare definition av begreppet husrannsakan ges inte i regeringsformen, men enligt lagmotiven används uttrycket för att beteckna varje av myndig- het företagen undersökning av hus, rum eller slutet förvaringsställe oavsett syftet med undersökningen (jfr prop. 1973:90 s. 246 och 1975/76:209 s. Skyddet mot husrannsakan kan enligt 2 kap. 20 § regeringsformen begränsas genom lag, men för sådan lagstiftning gäller de särskilda regler- na i 2 kap. 21 § regeringsformen. Detta innebär bl.a. att begränsningen får göras endast för att tillgodose ändamål som är godtagbart i ett demokra- tiskt samhälle och aldrig får gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den. Ett liknande skydd som det som föreskrivs i 2 kap. 6 § regeringsformen ställs upp i artikel 8 i . Enligt artikeln har var och en rätt till skydd för sitt privat- och familjeliv, sitt hem och sin korrespondens. Inskränkningar i skyddet kan godtas, under förutsättning att de är lagliga och ägnade att tillgodose något av de i bestämmelsen uppräknade intres- sena, däribland landets ekonomiska välstånd och förebyggande av oord- ning eller brott. Inskränkningen måste vara nödvändig i ett demokratiskt samhälle för att tillgodose ett sådant intresse. Att inskränkningen ska anses vara nödvändig i ett demokratiskt samhälle har ansett innebära att det måste finnas ett angeläget samhälleligt behov och att in- skränkningen måste stå i rimlig proportion till det syfte som ska tillgodoses Varje konventionsstat har dock viss frihet att av- göra om en inskränkning är nödvändig och det krävs inte att inskränk- ningen är oundgänglig. Förslaget om möjlighet för Fastighetmäklarinspektionen att genomföra platsundersökning innebär att svensk rätt kommer att stå i överensstäm- melse med , som föreskriver att tillsynsmyndigheten ska ha befo- genheter att genomföra platsundersökning (artikel 48.1 a tredje stycket i det fjärde penningtvättsdirektivet). En motsvarande möjlighet till plats- undersökning finns när det gäller fastighetsmäklares efterlev- nad av penningtvättsregleringen och förekommer i ett stort antal andra la- Rätten att göra platsundersökning är begränsad till att gälla för en av- gränsad krets, nämligen registrerade fastighetsmäklare och fastighetsmäk- Förslagen underlättar och effektiviserar Fastighetsmäklarin- spektionens arbete, bl.a. genom att åskådliggöra undersökningsmaterialet. Det blir också svårare för den som undersökningen avser att undanhålla Den utvidgade möjlighet att göra en platsundersökning som förslaget innebär bedöms utgöra en godtagbar inskränkning av enskildas rättigheter och friheter. Det ankommer dock alltid på de rättstillämpande myndigheterna att göra en bedömning av om de vidtagna undersöknings- Prop. 2020/21:119 åtgärderna är proportionerliga i det enskilda fallet (jfr även 5 § tredje styc- ket förvaltningslagen [2017:900]). Det som sagts ovan innebär att kraven i regeringsformen och Europa- konventionen är uppfyllda. En ny gemensam lag för fastighetsmäklare och fastighetsmäklarföretag Med hänsyn till att de ändringar som föreslås i propositionen är omfattande bör fastighetsmäklarlag ersättas av en ny lag, som är gemensam för fastighetsmäklare och fastighetsmäklarföretag. Det saknas dock anled- ning att för fastighetsmäklarnas del ändra lagstiftningens grundläggande innehåll. Frånsett de ändringar som framgår av följande avsnitt bör den nuvarande regleringen alltså föras över i sak oförändrad till en ny fastig- hetsmäklarlag. För att åstadkomma en tydligare struktur och disposition, bör den nya lagen delas upp i kapitel. En annan nyhet i förhållande till fastighetsmäklarlag är att den nya lagens paragrafer förses med fler rubriker. I den nya lagen moderniseras vidare regleringen i åtskilliga avseenden både språkligt och redaktionellt. Den nya lagen bör – liksom sina föregångare – benämnas fastighetsmäklarlag. Flera remissinstanser efterfrågar lagändringar eller ställningstaganden i frågor som inte omfattas av utredningens förslag. Det finns inte förutsätt- ningar att överväga eller lämna förslag om dessa frågor inom ramen för detta lagstiftningsprojekt. Vissa remissinstanser har synpunkter i frågor som regeringen avser att överväga i samband med de förordningsändringar som krävs med anledning av den nya lagen. I avsnitt 8 föreslås att det ska finnas en upplysning om att bestämmelser om tillämplig lag i internationella situationer finns i I-förordningen och i och rådets förordning (EG) nr 864/2007 av om tillämplig lag för utomobligatoriska förpliktelser (II- förordningen). Eftersom bestämmelsen endast upplyser om att det finns regler i unionsrätten, bör hänvisningen till förordningarna vara dynamisk (se t.ex. prop. 2017/18:105 s. 24 och 25). Hänvisningen kommer alltså att omfatta eventuella ändringar i förordningarna. Det föreslås vidare en paragraf som föreskriver att uppdragsavtal och depositionsavtal får undertecknas med en sådan avancerad elektronisk underskrift som avses i artikel 3 i och rådets för- ordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG (se avsnitt 9.2). Liknande hänvisningar till denna unionsrättsakt finns i 11 § andra stycket skuldsane- ringslagen (2016:675) och 12 § andra stycket lagen (2016:676) om skuld- sanering för företagare. I de lagarna har – liksom i ett antal bestämmelser i om elektronisk underskrift – en statisk hänvisnings- teknik valts. Även hänvisningen i den nya fastighetsmäklarlagen bör där- för vara statisk. Hänvisningen kommer alltså inte att omfatta eventuella ändringar i EU-förordningen. Vad är ett fastighetsmäklarföretag? Regeringens förslag: Med ett fastighetsmäklarföretag ska avses en juridisk person i vilken en eller flera fastighetsmäklare bedriver yrkes- mässig förmedling av fastigheter, delar av fastigheter, bostadsrätter, byggnader på annans mark, tomträtter, andelsrätter avseende lägenhet, arrenderätter eller hyresrätter. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser – bl.a. Förvaltningsrätten i , och – tillstyrker utrednin- gens förslag eller har ingen invändning mot det. – bl.a. , Fastighetsmäklarinspektionen och – vill att det förtydligas vad som avses med fastighets- och undrar om företag där fastighetsmäklarna bedriver verksamhet som de är anställda i an- dra företag omfattas av definitionen. Flera remissinstanser – bl.a. Fastig- hetsmäklarförbundet och Fastighetsmäklarinspektionen – anser att defini- tionen av fastighetsmäklarföretag ska omfatta även företag som tillhanda- håller ett varumärke och en affärsmodell men som inte sysslar med för- medlingsverksamhet, som i stället bedrivs av mäklare som är anställda i De befarar att utredningens förslag kan styra branschen mot upplägg med underkontrakterade företag. Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 5.1 konstateras att fastighets- mäklarföretag ska omfattas av fastighetsmäklarlagen och stå under tillsyn. En fråga blir då vad som ska anses vara ett fastighetsmäklarföretag i lagens Verksamheten i företagen i fastighetsmäklarbranschen bedrivs i olika associationsformer och verksamhetsstrukturerna varierar i stor utsträck- ning mellan olika aktörer. Det är därför – som flera remissinstanser påpe- kar – viktigt att det tydligt framgår vilka företag som omfattas av lagen. Det är också angeläget att definitionen utformas neutralt när det gäller af- färsupplägg i den meningen att olika verksamhetsstrukturer så långt möj- ligt behandlas lika. Det minskar också möjligheterna att kringgå lagen. Det är naturligt att definitionen av ett fastighetsmäklarföretag utgår från