prop · H9031 · 2021-09-20 00:00:00 — Det innebär att skatteintäkterna redovisas under det år som den skattepliktiga händelsen ägde rum. Från den offentliga sektorns skatteintäkter görs avdrag för de skatter som tillhör kommuner och regioner samt ålderspensionssystemet och då erhålls statens skatteintäkter. Skillnaden mellan skatteintäkter och skatteinkomster utgörs av periodiseringar. Periodiseringarna består i sin tur av uppbörds- och betalningsförskjutningar. Inkomsterna i statens budget, dvs. statens skatteinkomster och övriga inkomster, ska enligt budgetlagen, redovisas kassamässigt, dvs. när de faktiska in- och utbetalningarna sker. Skatteintäkter och skatteinkomster har olika påverkan på de offentliga finanserna. Skatteintäkterna påverkar det finansiella sparandet medan periodiseringsposter som kapitalplaceringar på skattekontot endast påverkar statens inkomster och budgetsaldo. Motsvarande skillnad finns för övriga inkomster. Vissa inkomster av statens verksamhet, såsom utdelningar från statens aktieinnehav, påverkar statens finansiella sparande medan försäljningsinkomster och återbetalningar av lån endast påverkar statens inkomster och budgetsaldo. De totala skatteintäkterna, dvs. den offentliga sektorns skatteintäkter och de skatteintäkter som tillfaller EU, väntas öka med lite 2022 (se diagram 5.1). Ökningstakten för totala skatteintäkterna 2022 bedöms bli högre än genomsnittet 2010–2020 men lägre än 2021, då återhämtningen bedöms vara som starkast. Det är intäkterna från skatt på arbete och konsumtion som bedöms öka snabbast 2022 till följd av att lönesumman och hushållens konsumtion, vilka utgör viktiga skattebaser, stiger i hög takt. Däremot väntas intäkterna från hushållens skatt på kapital minska från rekordhöga nivåer och successivt gå mot ett historiskt genomsnitt av BNP. bedöms de totala skatteintäkterna öka med . De flesta skatteintäkter väntas öka, men ökningen är särskilt stark för intäkterna från skatt på arbete och konsumtion. Utfall 2000–2020, prognos 2021–2024 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Utfall är enligt regeringens beräkningar och kan därmed skilja sig från nationalräkenskapernas publicerade utfall. Källor: , och egna beräkningar. I tabell 5.6 sammanställs de beräknade effekterna av regeländringar på skatteområdet 2019–2024. Tabellen visar både tidigare beslutade och i denna proposition föreslagna och aviserade regeländringar i förhållande till föregående år. Sammantaget bedöms regeländringar sänka skatteintäkterna med 2022 och höja dem med 2023. De regeländringar som aviseras i denna proposition sänker skatteintäkterna med 2022, se avsnitt 11. Regeringens förslag: Den beräkning av inkomster i statens budget som sammanställts i bilaga 1 avsnitt 2 godkänns. Den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget enligt tabell 5.1 godkänns som riktlinje för regeringens budgetarbete. Skälen för regeringens förslag: Enligt 9 kap. 5 § riksdagsordningen ska regeringen lämna ett förslag till statens inkomster för det kommande budgetåret. Regeringens förslag till inkomstberäkning redovisas i bilaga 1 avsnitt 2. Regeringen ska i budgetpropositionen också lämna förslag till preliminära inkomstberäkningar för det andra och tredje tillkommande budgetåret, se 2 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). Regeringens förslag till preliminära inkomstberäkningar redovisas i tabell 5.1. Tabell 5.1 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomsterna i statens budget Utfall 2019 och 2020, prognos 2021–2024 -126,8 -128,2 -131,6 -136,1 -139,5 -142,9 -15,3 -16,7 -19,0 -19,6 -20,1 -20,8 -1,6 -2,4 -15,6 -28,2 -30,4 -30,6 -3,7 -34,9 -18,1 -18,9 -8,6 -7,2 -41,1 -41,3 -42,7 -44,6 -46,2 -47,6 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -5,0 -10,0 -9,5 -6,0 -5,0 -5,0 Avgående poster, EU-skatter -6,9 -6,2 -6,5 -7,0 -7,2 -7,5 Avgående poster till andra sektorer -766,9 -785,1 -818,8 -849,6 -873,1 -898,3 varav avgifter till ålderspensionssystemet -266,5 -269,0 -280,8 -292,7 -302,4 -311,3 -14,3 -34,8 -8,1 -23,9 -17,6 -0,1 -24,3 -4,7 varav kommuner och landsting -3,4 -7,3 -15,5 -1,0 -1,1 -1,9 -18,9 -8,7 -4,7 -8,1 -8,9 -7,2 -0,7 -0,5 -0,1 -0,8 -29,7 -52,8 -38,8 -30,0 -30,8 -42,7 -52,4 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Avräkningar m.m. i anslutning till -115,8 -116,9 -122,8 -126,6 -128,7 -130,1 Utgifter som ges som krediteringar på Anm.: Samtliga år är redovisade enligt den struktur som gäller för statens budget och framåt. Utfall är enligt regeringens beräkningar och kan därmed skilja sig från nationalräkenskapernas publicerade utfall. Källor: , och egna beräkningar. Skattekvoten visar de totala skatteintäkterna som andel av BNP. väntas skattekvoten uppgå till av BNP, vilket är på samma nivå som 2020 trots vissa förändringar i skattesystemet som tillfälligt nedsatta socialavgifter för unga och en tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster. Det förklaras främst av att kapitalskatter från hushåll och företag utvecklas starkare än BNP . väntas skattekvoten sjunka till . Det förklaras delvis av reformer som föreslås och aviseras i denna proposition, främst tillfälligt nedsatta arbetsgivaravgifter för unga och en förstärkt skattereduktion för förvärvsinkomst som innebär sänkt skatt med tyngdpunkt mot låg- och medelinkomsttagare. Dessutom minskar skatt på hushållens kapitalinkomster från en mycket hög nivå som följd av att kapitalvinsterna successivt antas återgå mot ett historiskt genomsnitt som andel av BNP. förväntas skattekvoten vara i stort sett oförändrad under resten av prognosperioden (se tabell 5.2). Detta följer av att skatteintäkterna, med bibehållna regler, normalt följer BNP-utvecklingen väl. Procent av BNP. Utfall 2019 och 2020, prognos 2021–2024 varav skatt på arbete varav skatt på kapital varav skatt på konsumtion Anm.: Skattekvoten är regeringens beräknade kvot och kan skilja sig från det publicerade utfallet från nationalräkenskaperna. Källor: , och egna beräkningar. Skatterna på arbete kan delas in i direkta och indirekta skatter. De direkta skatterna på arbete består i huvudsak av och statlig inkomstskatt. De indirekta skatterna på arbete består huvudsakligen av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Skatteintäkterna minskas av ett antal skattereduktioner. Intäkterna från skatt på arbete beräknas uppgå till av de totala skatteintäkterna 2022 och till av BNP (se tabell 5.3). Tabell 5.3 Skatt på arbete Procent av BNP. Utfall 2019 och 2020, prognos 2021–2024 -5,4 -5,6 -5,7 -5,8 -5,8 -5,8 Anm.: Skattekvoten är regeringens beräknade kvot och kan skilja sig från det publicerade utfallet från nationalräkenskaperna. Reduktioner som andel av BNP är beräknade exklusive skattereduktionen för allmän pensionsavgift. Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från hushållens skatt på arbete fastställs i den årliga beskattningen som är klar i december året efter inkomståret. Det innebär att skatteintäkterna 2020 fortfarande baseras på en prognos. inkomstskatt som andel av BNP beräknas minska under hela prognosperioden, från 2024, med oförändrade kommunalskattesatser. Detta beror på att BNP utvecklas starkare än lönesumman. Det kommunala skatteunderlaget, som främst består av löner och pensioner, har återhämtat sig i takt med att lönesumman har haft en stark tillväxt och återhämtat sig sedan nedgången 2020. –2024 fortsätter det kommunala skatteunderlaget att växa, och det är framför allt lönesummans utveckling som driver tillväxten, se diagram 5.2. Diagram 5.2 Arbetade timmar, timlön och lönesumma Utfall 2000–2020, prognos 2021–2024 Anm.: Den redovisade timlönen är beräknad enligt nationalräkenskapernas principer. Källor: och egna beräkningar. Skatteunderlaget för inkomstbeskattning påverkas också av regeländringar. Den underliggande utvecklingen av skatteunderlaget visar utvecklingen justerad för regeländringar (se tabell 5.4.) Att den faktiska utvecklingen är svagare än den under- liggande utvecklingen –2021 beror till största delen på att skatten för personer har sänkts i flera steg. Skattesänkningen för personer har åstadkommits genom en ytterligare höjning av det förhöjda grundavdraget, vilket påverkar kommuners och regioners skatteunderlag. Kommunsektorns skattebortfall till följd av regeländringarna kompenseras via ett höjt generellt statsbidrag. är den faktiska och underliggande utvecklingen av skatteunderlaget densamma. Ändrade åldersgränser i skatte- och socialavgiftssystemet medför att den faktiska utvecklingen av kommunsektorns skatteunderlag 2023 ökar starkare än den underliggande utvecklingen. Tabell 5.4 Faktisk och underliggande utveckling av kommunsektorns skatteunderlag Årlig procentuell förändring. Utfall 2019 och 2020, prognos 2021–2024 Anm.: I den underliggande utvecklingen av skatteunderlaget är utvecklingen justerad för regeländringar. Utfall är enligt regeringens beräkningar och kan därmed skilja sig från nationalräkenskapernas publicerade utfall. Källor: och egna beräkningar. Eftersom BNP utvecklas starkare än lönerna så beräknas även intäkterna från statlig inkomstskatt sjunka något som andel av BNP under hela prognosperioden (se tabell 5.3). Minskningen 2020 förklaras av att den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt avskaffades. Skattereduktionerna bedöms totalt sett öka (se tabell 5.5), dels till följd av att skatteunderlaget ökar, dels till följd av aviseringar i denna proposition. Regeringen aviserar i denna proposition att en skattereduktion för avgift till För att avskaffa skatteklyftan för personer med sjuk- och aktivitetsersättning aviserar regeringen i denna proposition att skattereduktionen för sjuk- och aktivitetsersättning förstärks . Vidare aviserar regeringen i denna proposition att skattereduktionen för förvärvsinkomster förstärks utöver tidigare avisering. Denna skattereduktion innebär en sänkt skatt med tyngdpunkt mot låg- och medelinkomsttagare. Utfall 2019 och 2020, prognos 2021–2024 Skattereduktion för boende i vissa glest Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av Skattereduktion för sjuk- och aktivitetsersättning Anm.: I övriga skattereduktioner ingår skattereduktion för fackföreningsavgift med 2019. Aviseringarna i denna proposition som innebär sänkt skatt med tyngdpunkt mot låg- och medelinkomsttagare ligger på raden för skattereduktion för förvärvsinkomst, och aviseringen för att avskaffa skatteklyftan för personer med sjuk- och aktivitetsersättning ligger på raden för skattereduktion för sjuk- och aktivitetsersättning. Utfall är enligt regeringens beräkningar och kan därmed skilja sig från nationalräkenskapernas publicerade utfall. Källor: och egna beräkningar. Arbetsgivaravgifter och egenavgifter utgör merparten av de indirekta skatterna. Sammantaget beräknas de indirekta skatterna uppgå till av de totala skatteintäkterna , vilket motsvarar av BNP. beräknas de indirekta skatterna uppgå till , vilket motsvarar av BNP. Intäkterna från indirekt skatt på arbete bedöms öka . Ökningen beror framför allt på att lönesumman tilltar. I takt med att lönesumman antas öka bedöms de indirekta skatterna växa med . Intäkternas ökningstakt dämpas till följd av ett antal nedsättningar av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Som exempel på nedsättningar kan nämnas tillfälligt nedsatta arbetsgivaravgifter för 19–23- åringar och sänkt arbetsgivaravgift för personer som arbetar med forskning och utveckling. Skatt på kapital består främst av hushållens kapitalskatter och skatt på företagens vinster, men inkluderar även stämpelskatt, avkastningsskatt på pensioner samt fastighetsskatt och fastighetsavgift. Intäkterna från skatt på kapital beräknas 2022 uppgå till av de totala skatteintäkterna vilket motsvarar knappt av BNP (se tabell 5.2). Skatt på hushållens kapitalinkomster Underlaget för hushållens skatt på kapital utgörs av nettot av kapitalinkomster och kapitalutgifter. De största posterna utgörs av skatt på realiserade kapitalvinster, utdelningsinkomster, schablonintäkter och avdrag för hushållens ränteutgifter. Intäkterna från skatt på realiserade kapitalvinster beräknas vara på en betydligt högre nivå 2021 än 2020 (se diagram 5.3), och beräknas motsvara av BNP. Det kan jämföras med genomsnittet för perioden –2019 som är på har kapitalvinsterna som andel av BNP enbart varit högre , och . Utvecklingen av realiserade kapitalvinster påverkas i stor utsträckning av tillgångspriser på finansiella och reala tillgångar, samt på omsättningen av sålda hus och bostadsrätter. Tillgångspriserna har ökat kraftigt och omsättningen av småhus ser enligt preliminär statistik ut att ha utvecklats i ungefär samma takt som . beräknas intäkterna från realiserade kapitalvinster bli något lägre än 2021 men fortsatt på en mycket hög nivå till följd av fortsatt höga tillgångspriser. innebär regeringens prognosmetod att hushållens kapitalvinster antas motsvara genomsnittet för perioden –2019, alltså av BNP. Denna andel justeras för regeländringar. justeras kapitalvinsterna något till följd av avskaffad schablonintäkt på uppskovsbelopp vid bostadsförsäljning, höjt tak för uppskovsbelopp samt att allt fler väntas spara på investeringssparkonton. Andelen 2024 uppgår justerat för regeländringar till av BNP (se diagram 5.3). Utdelningsinkomsterna, som sjönk 2020, beräknas åter vara på samma nivå som 2019. Många företag reviderade sina utdelningsplaner och en del företag ställde in utdelningarna helt. En bidragande orsak till de inställda utdelningarna var de restriktioner som kopplades till statliga företagsstöd, där en förutsättning för att ta emot stöden var att avstå från att göra utdelningar till aktieägare. Utdelnings- inkomsterna förväntas återhämta sig till nivån före lågkonjunkturen och beräknas öka något 2022 när konjunkturen återhämtas. Utdelningsinkomsterna fortsätter därefter successivt öka något . Ränteinkomsterna och ränteutgifterna följer normalt prognosen över ränte- utvecklingen. Eftersom det allmänna ränteläget väntas stiga något från en låg nivå förväntas både ränteinkomsterna och ränteutgifterna öka . Schablonintäkten från investeringssparkonton och fondandelar baseras på ett kapita- lunderlag och statslåneräntan plus . Räntenivån stiger något , men den procentsats som avgör hur mycket av kapitalunderlaget som beskattas kan inte bli lägre än . Statslåneräntan plus beräknas i prognosen understiga . Sammantaget förväntas intäkterna från skatt på hushållens kapitalinkomster stiga kraftigt och nettot från kapitalinkomsterna är på rekordhöga nivåer både 2021 och 2022. minskar dessa successivt (se tabell 5.1). Utfall 1990–2020, prognos 2021–2024 Anm.: Utfall är enligt regeringens beräkningar och kan därmed skilja sig från nationalräkenskapernas publicerade utfall. Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från skatt på företagsvinster beräknas 2021 öka till Det motsvarar av BNP. Återhämtningen efter förra årets nedgång där företagens resultat påverkades av lågkonjunkturen är tydlig inom de flesta branscher, men framför allt inom tillverkningsindustrin. Återhämtningen inom tjänstebranscherna är mer splittrad. Nivån på företagens vinster väntas sammantaget vara något högre än 2019, dvs. styrs prognosen av resultat- och vinstutveckling enligt företagens delårs- rapporter, inbetald preliminärskatt samt driftsöverskottet i företagssektorn. Ökning- stakten dämpas av regeländringar som sammantaget minskar skatte-intäkterna. sänks bolagsskattesatsen till , vilket ingår i de nya skattereglerna för företagssektorn som började gälla 2019 (prop. 2017/18:245). breddades skattebasen, främst via en begränsning av företagens ränteavdrag. Regeringen har även infört en tillfällig skattereduktion för investeringar gjorda 2020/21:207). fortsätter skatteintäkterna på företagsvinster att öka starkt, till följd av ändrade skatteregler och en fortsatt återhämtning i ekonomin. Skattehöjningar, främst höjd skatt på finanssektorn och begränsade underskottsavdrag , antas sammantaget öka skatteintäkterna med 2022. väntas skatt på företagsvinster minska något som andel av BNP. Detta följer av att företagens vinster successivt antas återgå till ett historiskt genomsnitt, varvid skatt på företagsvinster uppgår till som andel av BNP. Utfall 1990–2020, prognos 2021–2024 Anm.: Utfall är enligt regeringens beräkningar och kan därmed skilja sig från nationalräkenskapernas publicerade utfall. Källor: och egna beräkningar. Intäkter från avkastningsskatt, som tas ut på sparande i pensions- och kapital- försäkringar, påverkas i hög grad av hur statslåneräntan utvecklas under kalenderåret närmast före beskattningsåret. Även utvecklingen av livbolagens tillgångar påverkar intäkterna. Den långa perioden med låga räntenivåer har medfört att avkastnings- skatten varit på en mycket låg nivå. Prognosen om en fortsatt låg statslåneränta medför att intäkterna från avkastningsskatt väntas vara på en låg nivå under hela prognosperioden och uppgå till i genomsnitt . Intäkterna från fastighetsskatt och fastighetsavgift väntas uppgå till 2021 och till 2022. För prognosåren därefter väntas de fortsätta stiga och uppgå till 2024. Som andel av BNP väntas de ligga stabilt på mellan . Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på konsumtion och insatsvaror består av mervärdesskatt och punktskatter och utgör av de totala skatteintäkterna. Intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror bedöms under hela prognosperioden ligga stabilt på ungefär Intäkterna från mervärdesskatt väntas öka med 2022, vilket är starkare än den genomsnittliga ökningstakten . Det förklaras framför allt av att hushållens konsumtion, som är den viktigaste skattebasen för mervärdesskatt, ökar snabbt. Ökningstakten för mervärdesskatteintäkterna 2022 bedöms dock inte bli lika hög som 2021 då återhämtningen i ekonomin förutspås bli som starkast. För prognosåren 2023 och 2024 väntas intäkterna från mervärdesskatt öka med , vilket är i linje med ökningstakten för hushållens konsumtion. Diagram 5.5 Hushållens konsumtion, fasta bruttoinvesteringar och intäkter från mervärdesskatt Utfall 2000–2020, prognos 2021–2024 Årlig procentuell förändring i löpande priser 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Utfall för mervärdesskatteintäkterna är enligt regeringens beräkningar och kan därmed skilja sig från nationalräkenskapernas publicerade utfall. Källor: , , och egna beräkningar. Intäkterna från punktskatterna väntas sammantaget öka med både 2021 och 2022 och med 2023 och 2024 för att uppgå till Det är en förhållandevis stark ökningstakt för samtliga prognosår och förklaras av en ökad användning av olika energislag inom industrin och transportsektorn. Dessutom föreslås höjd skatt på alkohol och tobak både 2023 och 2024, vilket också bidrar till att höja intäkterna från punktskatter. Restförda och övriga skatter Restförda och övriga skatter består främst av uppbördsförluster, omprövningar och anstånd från hushåll och företag, avgifter till public service samt intäkter som förs till fonder. Intäkterna från restförda och övriga skatter beräknas uppgå till 2021. Det förhållandevis låga beloppet förklaras främst av möjlig- heten att begära omprövning av beskattad kapitalvinst i samband med försäljning av bostad. Intäkterna från restförda och övriga skatter väntas uppgå till 2022 för att därefter stiga till nästan 2024 (se tabell 5.1). Tabell 5.6 Förändringar av totala skatteintäkter till följd av regeländringar Miljarder kronor, bruttoeffekt i förhållande till föregående år -18,1 -42,3 -12,9 -2,6 -1,3 -2,6 -0,1 -0,2 Vissa höjda åldersgränser i skatte- och socialavgiftssystemet -1,0 Sänkt skatt för personer , ändring av grundavdrag -4,8 -4,3 -2,4 -0,3 -0,1 -3,9 -6,2 Avskaffad övre skiktgräns för statlig inkomstskatt (s.k. värnskatt) -6,1 -3,9 -0,1 Övrigt, statlig skatt -9,9 -0,7 -13,9 -12,5 -1,2 -8,5 -2,1 -6,4 Förstärkt skattereduktion för förvärvsinkomster -7,0 Förstärkt skattereduktion för sjuk- och aktivitetsersättning -2,6 -0,8 -0,8 Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin -5,0 -0,3 -0,2 -0,3 -10,0 -0,5 -0,2 -1,6 -34,0 -0,6 Höjda åldersgränser i skattesystemet -0,2 -0,1 Tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter för 19–23-åringar -12,2 -0,1 Justerade förmånsvärden för personbilar Nedsättning för den först anställda -0,2 -0,3 Särskild löneskatt för äldre -1,4 -1,4 Förändringar i nedsättningen av socialavgifter för unga -0,5 -0,4 Tillfälligt nedsatta socialavgifter m.m. -0,2 -32,1 -0,3 -0,6 -13,3 -11,0 -0,1 -6,6 Övriga inkomstskatter, företag -4,4 -1,2 -1,0 Övriga skatter på kapital -0,1 -1,0 -2,3 Avskaffad schablonintäkt på uppskovsbelopp -1,7 Övrigt, övriga skatter på kapital -0,1 -1,0 -0,6 -0,2 -0,2 -0,1 -0,3 Skatt på alkohol och tobak -0,5 -0,7 -0,4 Skatt på vägtrafik, trängselskatt m.m. Restförda och övriga skatter -2,5 -4,6 -18,8 -42,9 -7,9 -0,7 Totala skatteintäkter, exkl. utdebitering -20,5 -45,1 -7,7 -0,7 Källa: Egna beräkningar. Inkomsterna i statens budget består av statens skatteinkomster och övriga inkomster. Statens skatteinkomster erhålls efter att avdrag gjorts från de totala skatteintäkterna för de skatter som tillhör Europeiska unionen, kommuner och regioner, ålders- pensionssystemet samt efter att hänsyn tagits till periodiseringar. Utfall och prognoser för de inkomster som redovisas under posten Övriga inkomster i statens budget framgår av tabell 5.1. Bland dessa inkomster ingår avräkningar, som främst avser kompensation för statlig och mervärdesskatt. Inkomster av statens verksamhet består främst av utdelningar från statens aktie- innehav, affärsverkens och inlevererade överskott, ränteinkomster samt inkomster från offentligrättsliga avgifter. beräknas inkomster av statens verksamhet sammantaget uppgå till , men bedöms därefter sjunka något . Inkomster av försåld egendom omfattar redovisade försäljningar av statlig egendom, varav försäljningar av aktier i statligt ägda bolag vanligtvis utgör den största delen. –2024 görs ett beräkningstekniskt antagande om försäljningsinkomster på Inkomsterna från återbetalning av lån omfattar återbetalning av studiemedel för lån upptagna samt av övriga lån. Under hela prognosperioden väntas de ligga stabilt på en nivå mellan 0,5 och . Kalkylmässiga inkomster omfattar vissa avskrivningar, amorteringar samt statliga pensionsavgifter. Pensionsavgifterna utgör merparten av dessa inkomster. beräknas de till , men bedöms därefter stiga under senare delen av prognosperioden. Posten Bidrag från EU omfattar bidrag från olika EU-fonder. De största bidragen kommer från faciliteten för återhämtning och resiliens och från jordbruksfonderna. Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag inom utgiftsområden. beräknas dessa inkomster till , för att därefter sjunka under prognosåren. Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet omfattar tillkommande skatter samt avräkningar. Tillkommande skatter avser främst skatter som tillfaller EU och kommunala utjämningsavgifter enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Avräkningar består till största delen av statliga och kommunala myndigheters kompensation för inbetald mervärdesskatt. m.m.i anslutning till skattesystemet uppgå till minus . Denna post bedöms bli alltmer negativ vilket är kopplat till allt större kompensation för mervärdesskatt. Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto budgeteras under anslag på budgetens utgiftssida. Kvar finns en inkomsttitel som avser de nedsättningar som kan ges som stöd till korttidsarbete. 5.4Jämförelse med ekonomiska vårproposition och uppföljning av inkomsterna i statens budget I detta avsnitt (5.4) jämförs prognosen för skatteintäkterna och övriga inkomster i denna proposition med prognosen ekonomiska vårproposition. Prognos- skillnaderna visas i den högra delen av tabell 5.7. Tabell 5.7 Utfall och aktuell prognos jämfört med statens budget samt en jämförelse med prognosen ekonomiska vårproposition -45,2 -6,1 -2,2 -6,8 -9,5 -5,8 -1,2 -128,2 -131,6 -2,0 -2,5 -1,3 -1,6 -1,6 -2,0 -16,7 -0,7 -19,0 -1,1 -0,9 -1,2 -1,2 -1,2 -1,3