prop · H9031d10 · 2021-09-20 00:00:00 — Det är fler kvinnor än män som drabbas av en fallolycka (se tabell 7.16). Tabell 7.16 Fallskador bland personer Antal personer per 1000 invånare Källa: , . 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Bättre kvalitet i läkemedelsbehandlingen av äldre Åldrandet leder till kroppsliga förändringar som kan öka känsligheten för läkemedel. En del läkemedel bör undvikas till äldre personer på grund av alltför hög risk för biverkningar. Kvaliteten på läkemedelsbehandlingen för äldre har förbättrats då färre i gruppen får läkemedel som bör undvikas (olämpliga läkemedel) (se tabell 7.17 och Tabell 7.18). Skillnaderna mellan kommunerna är dock fortsatt stora. I fråga om förskrivning av olämpliga läkemedel på särskilt boende varierar det mellan och (Öppna jämförelser 2020 – Vård och omsorg om äldre, 2020). Det finns också skillnader mellan könen, då fler kvinnor än män med hemtjänst förskrivs läkemedel som bör undvikas. I särskilt boende är läget det motsatta. Tabell 7.17 Läkemedel som bör undvikas i gruppen med hemtjänst 1Indikatorn redovisades uppdelat på ordinärt och särskilt boende i Öppna jämförelser- Vård och omsorg om äldre första gången . var resultat sammanslaget för boendeformerna. 2År 2018 reviderades indikatorn i Öppna jämförelser – Vård och omsorg om äldre, enligt revidering i Indikatorer för god läkemedelsterapi för äldre, där ett antal läkemedel tillkom till indikatorn. Indikatorn är därmed inte helt jämförbara . Källa: , , Registret över socialtjänstinsatser till äldre och personer med funktionsnedsättning. Tabell 7.18 Läkemedel som bör undvikas i gruppen i särskilt boende 1Indikatorn redovisades uppdelat på ordinärt och särskilt boende i Öppna jämförelser- Vård och omsorg om äldre första gången . var resultat sammanslaget för boendeformerna. 2År 2018 reviderades indikatorn i Öppna jämförelser – Vård och omsorg om äldre, enligt revidering i Indikatorer för god läkemedelsterapi för äldre, där ett antal läkemedel tillkom till indikatorn. Indikatorn är därmed inte helt jämförbara . Källa: , , Registret över socialtjänstinsatser till äldre och personer med funktionsnedsättning. Satsning på bemanning och kompetens Att stärka äldreomsorgen är en prioriterad fråga för regeringen. Satsningar på kompetensstärkande insatser ger personalen förutsättningar att ge äldre en god vård och omsorg. Äldreomsorgslyftet presenterades av regeringen och innebär att staten finansierar kostnaden för den tid en anställd är frånvarande på grund av studier till bl.a. vårdbiträde eller undersköterska. vidgas satsningen till att även omfatta andra kompetenshöjande utbildningar inom vård och omsorg om äldre samt möjlighet för första linjens chefer att utbilda sig på betald arbetstid. Satsningen omfattar sammanlagt och hade 250 kommuner rekvirerat medel . bereds ett betänkande om att införa en fast omsorgskontakt i (SOU 2020:70). En hållbar kompetensförsörjning bygger på att chefer och medarbetare har rätt kompetens för sina arbetsuppgifter så att arbetet organiseras på ett effektivt och säkert sätt. Den nationella samordnaren (2019:04) lämnade sitt betänkande med rekommendationer om att bl.a. upprätta ett för utveckling av äldreomsorgen. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Undersköterska blir skyddad yrkestitel Regeringen anser att kompetensen hos yrkesgruppen undersköterska behöver säkerställas och att det därför ska införas en skyddad yrkestitel för yrket. Det finns drygt 180 000 yrkesverksamma undersköterskor som tillhör en av de största yrkesgrupperna i och där kvinnor är i majoritet. En majoritet av undersköterskorna i kommunerna arbetar inom äldreomsorgen. Undersköterskors kompetens är viktig för att kvaliteten och säkerheten i vården och omsorgen ska kunna upprätthållas. I propositionen Stärkt kompetens i vård och omsorg – reglering av undersköterskeyrket (2020/21:175) föreslog regeringen att endast den som har ett bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska ska få använda titeln i yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, i verksamhet enligt social- tjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. De flesta av dem som arbetar som undersköterskor är kvinnor, och förslagen kan bidra till ökad ekonomisk jämställdhet eftersom antalet tillsvidareanställningar bedöms kunna öka som en konsekvens av regleringen. har antagit regeringens förslag. Lagändringarna träder i kraft . Återhämtningsbonus för personalen inom äldreomsorgen Ett statsbidrag har införts i syfte att förbättra arbetssituationen för anställda inom vård och äldreomsorg (återhämtningsbonus). Bidraget har sin grund i den satsning på ett hållbart arbetsliv för personal i vård och omsorg som regeringen meddelade i Budgetpropositionen . Bidraget möjliggör för regionerna och kommunerna att ansöka om finansiering för projekt som syftar till att utprova nya eller vidareutveckla befintliga arbetsmetoder, arbetssätt eller arbetstidsmodeller, inklusive arbetstids- förkortning. Även privata aktörer ska kunna ta del av bidraget. Kommunen respektive regionen samordnar ansökan. administrerar och fattar beslut om bidraget. är totalt avsatt, varav till omsorgen och till hälso- och sjukvården. och framåt beräknas totalt avsättas till satsningen, varav avsätts till omsorg och 350 miljoner till hälso- och sjukvård. En ny förordning som reglerar statsbidraget trädde i kraft . Majoriteten av äldre fortsatt nöjda med hemtjänst och särskilt boende Ett sätt att få en indikation på om vården och omsorgen om äldre är av god kvalitet samt jämställd och jämlik är att fråga äldre kvinnor och män om deras egna upplevelser. Detta görs i enkätundersökning ”Vad tycker de äldre om äldreomsorgen?” som riktar sig till alla personer som bor i ordinärt boende med stöd av hemtjänst i särskilt boende. Undersökningen 2020 visar att de allra flesta äldre är fortsatt nöjda med den vård och omsorg som ges i hemtjänst och särskilt boende (se tabell 7.19 och Tabell 7.20). Siffrorna har legat på ungefär samma nivå . Det finns inga signifikanta skillnader mellan kvinnor och män i huruvida de är nöjda med och särskilt boende. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Tabell 7.19 Andel äldre som uppger att de är ganska eller mycket nöjda med 1Enkäten Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? byggde på NKI (nöjd kund index) och blev det en totalundersökning. Resultat för åren 2010–2012 är därför inte helt jämförbar med senare år. Källa: , Enkätundersökningen Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? 2011–2020. Tabell 7.20 Andel äldre som uppger att de är ganska eller mycket nöjda med särskilt boende 1Enkäten Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? byggde på NKI (nöjd kund index) och blev det en totalundersökning. Resultat för åren 2010–2012 är därför inte helt jämförbara med senare år. Källa: , Enkätundersökningen Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? 2011–2020. Bättre samverkan bidrar till mer jämlik vård och omsorg om äldre En väl fungerande samverkan och samordning är angeläget för att kunna erbjuda en god vård och omsorg som är både jämställd och jämlik. Regeringen beviljade –2020 till Kommuner och Regioner (SKR) för att stödja samverkan och införande av nya rutiner och arbetssätt med anledning av den nya lagen (2017:612) om samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård. Enligt SKR:s redovisning av uppdraget har medelvårdtiden som utskrivningsklar minskat från 4,6 inom somatisk vård och från 6,1 inom psykiatrisk vård. Variationen mellan och inom länen har minskat vilket bidragit till mer jämlik vård (SKR 2021, Samverkan vid utskrivning från sjukhus införande av ny lagstiftning 2017–2020). Den sociala barn- och ungdomsvården hade 34 580 barn och unga minst en behovsprövad öppenvårdsinsats, vilket motsvarar av alla barn och unga 0–i befolkningen (se tabell 7.21). Även om antalet barn och unga som fick någon behovsprövad öppenvårdsinsats ökat med ungefär 800 jämfört med så var andelen densamma. Andelen barn och unga som fått insatser i form av personligt stöd alternativt strukturerade öppenvårdsprogram har i stället ökat (). 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Tabell 7.21 Antal barn med behovsprövade öppenvårdsinsatser Anm: Uppgifter saknas.Källa: ; Barn och unga registret, mängdstatistik, mätdag . Barn i heldygnsvård minskar Antalet barn som vårdas i heldygnsvård har minskat. fick 31 057 barn och unga vård i form av en heldygnsinsats enligt socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, eller insatser enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, förkortad LVU (se tabell 7.22). Detta är en minskning om drygt 7 000 individer jämfört med , vilket sannolikt till stor del beror på att allt färre ensamkommande barn har sökt asyl i och att de som sökte asyl som ensamkommande barn är placerade. Av dem som var placerade var ensamkommande barn, vilket kan jämföras med 2018 då andelen var . Det finns skillnader mellan andelarna pojkar och flickor vad gäller olika placeringsformer, där pojkar utgör en stor majoritet av dem som placerats på hem för vård och boende (HVB) och stödboende med en andel på . Skillnaden i placeringar i familjehem är mindre, där är pojkar och flickor. har genomfört en första brukarundersökning på nationell nivå med sammanlagt 341 barn som är placerade i familjehem fördelade på 57 kommuner runt om i landet. Undersökningen visar att de flesta barn uppger att de har det bra i sitt familjehem. Dock uppger nästan hälften av barnen att de inte fått möjlighet att påverka valet av familjehem medan knappt hälften uppger att de fått information om sina rättigheter. Av barnen uppger att de inte trivs i sitt familjehem som helhet och att de upplever att de bl.a. saknar det stöd och den trygghet och omsorg som de behöver. ansvar för placerade barn är omfattande och i detta ansvar ingår att fortlöpande följa upp hur de placerade barnen har det (). Tabell 7.22 Antal barn som blivit placerade (SoL eller LVU) i heldygnsvård Anm: Uppgifter saknas. Källa: ; Barn och unga registret. Placeringar inom den statligt bedrivna ungdomsvården beslutade (SiS) om totalt 743 platser vid 23 särskilda ungdomshem, vilket var en ökning med 12 platser jämfört med . Antalet platser för pojkar minskade dock med 26 platser och antalet platser avsedda för både pojkar och flickor med en plats. Platser för endast flickor ökade i stället , med 39 platser, då SiS sett att efterfrågan på flickplatser ökat. SiS har i hög grad anvisat plats , även om det varit kö för framför allt flickor. Inom den slutna ungdomsvården (LSU) var antalet vårddygn fortsatt högt och ökade 2021/22:1 Utgiftsområde 9 , från ca 21 300 till nästan 24 000. Orsaken till ökningen är den samhällsutveckling som varit med grövre brott längre ner i åldrarna. SiS hade ett flertal avvikningar och fritagningar och fick därför ett uppdrag från regeringen att förstärka säkerheten vid de särskilda ungdoms- hemmen. Tillsammans med ett egeninitierat säkerhetsprojekt har SiS investerat i flera säkerhetshöjande åtgärder. En ny säkerhetsavdelning har inrättats och beslut har fattats om att två ungdomshem ska få den högsta säkerhetsnivån. öppnade SiS flera nya avdelningar och skolor på de särskilda ungdomshemmen. tog SiS beslut om en tioårig lokalförsörjningsstrategi som ger dem ett långsiktigt stöd och bra planeringsförutsättningar. Utskrivning från SiS ungdomsvård SoL eller LVU beslutas efter att socialnämnden har begärt eller medgett utskrivning. En majoritet av ungdomarna () skrevs ut till HVB eller familjehem medan återvände till föräldrahemmet. Andelen flickor som skrevs ut till HVB eller familjehem var något högre i förhållande till andelen pojkar, vilket skulle kunna antyda ett större kvarstående vårdbehov hos flickorna. frigavs 67 ungdomar från sluten ungdomsvård. –ökade den genomsnittliga strafftiden (se tabell 7.23). Denna utveckling följer samhällsutvecklingen med allt grövre brott längre ner i åldrarna. Drygt hälften av de frigivna ungdomarna återvände till föräldrahemmet efter verkställigheten, fick fortsatt vård på HVB eller i familjehem och fick fortsatt vård inom SiS. Tabell 7.23 Avslutad vård vid SiS ungdomshem Antal utskrivningar efter vård enligt LVU Antal utskrivningar efter vård enligt SoL Genomsnittligt antal vårddygn vid utskrivning LVU och SoL Antal utskrivningar efter vård enligt LVU, SoL Genomsnittligt antal vårddygn vid utskrivning LVU Antal frigivningar efter vård enligt LSU Källa: , Klient- och institutionsadministrativa system, . Myndigheten hade en lägre efterfrågan inom ungdomsvården har det förekommit platsreduktioner och stängda avdelningar på flera institutioner bl.a. för att förhindra smittspridning av covid-19 och för renovering av lokaler. Den lägre efterfrågan har lett till att SiS i större utsträckning har kunnat anvisa både pojkar och flickor lämplig plats inom akutverksamheten jämfört . 2021/22:1 Utgiftsområde 9 beslutade om en tillfällig subvention av vårdavgifterna för ungdomar placerade enligt LVU till (prop. 2019/20:99 utg.omr. 9, bet. 2019/20:FiU21, rskr. 2019/20:340). Satsningen syftade till att minska avgifterna för kommunerna och öka placeringarna hos SiS. Subventionen innebar att vårdavgiften för vistelser både enligt LVU och SoL sänktes med Tidsramen för den tillfälliga subvention som infördes inom ungdomsvården är dock för kort för att kunna utvärdera en eventuell effekt. Placerade barns skolgång är en fortsatt utmaning En lyckad skolgång är en av de viktigaste faktorerna för barns utveckling och hur det går för dem senare i livet. Unga som är placerade i samhällsvård fullgör dock gymnasieutbildning i betydligt lägre utsträckning jämfört med andra unga. av unga kvinnor och av unga män som var placerade hela åk 9 hade avslutat treårigt program i gymnasieskolan 2019 (se tabell 7.24). Detta är en viss försämring jämfört med då av unga kvinnor och av unga män hade fullgjort gymnasieutbildning. Tabell 7.24 Andel som har treårig gymnasieutbildning bland personer som var placerade under hela årskurs nio Källor: , och . Registret över insatser för barn och unga. Kompetensförsörjningen i barn- och ungdomsvård har förbättrats något En sammantagen bedömning utifrån befintlig statistik och underlag från bl.a., , Arbetskraftsbarometern, Myndighetens för vård och omsorg- analys och andra källor visar att kompetensförsörjningen inom individ- och familje- omsorgen successivt förbättrades –2020. Bristen på både nyutexaminerade och yrkeserfarna socionomer har minskat . uppgav av arbetsgivarna att det var brist på nyutexaminerade arbetssökande med socionom- utbildning. hade andelen arbetsgivare som uppgav detta minskat till . Bristen på yrkeserfaren personal är dock större än bristen på nyutexamine- rade. svarade av arbetsgivarna att det var brist på arbets- sökande med yrkeserfarenhet. var andelen handläggare med socionomutbildning och erfarenhet av barnutredningar vilket är en ökning jämfört med , då andelen var (se tabell 7.25). Tabell 7.25 Andel handläggare med socionomutbildning och minst 3 eller erfarenhet av barnutredningar* Anm.1: Könsuppdelad statistik saknas. Anm.2: Uppgifter saknas. Källa: , Öppna jämförelser. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Insatser för att främja kompetens och stabilitet samt kvalitetsutveckling hade –2019 regeringens uppdrag att stödja huvudmän och yrkesverksamma inom den sociala barn- och ungdomsvården genom insatser för att främja kompetens och stabilitet samt kvalitetsutveckling inom området. Regeringen har gett ett fortsatt uppdrag att även stödja huvudmän och yrkesverksamma inom den sociala barn- och ungdomsvården. fördelades för ändamålet . får använda högst för uppdragets genomförande. Det nationella kunskapscentrumet Barnafrid, med uppdraget att samla och sprida kunskap om våld mot barn och andra övergrepp mot barn, har genomfört flera aktiviteter riktade mot yrkesverksamma inom bl.a. rättsväsende, skola, socialtjänst och hälso- och sjukvård. Centrumet har exempelvis tillhandahållit utbildningar om hedersrelaterat våld och förtryck samt traumafokuserad KBT. Stärkt bemanning inom den sociala barn- och ungdomsvården Regeringen avsatte –2020 medel för stärkt bemanning inom den sociala barn- och ungdomsvården (S2016/04469). Medelstilldelningen omfattar sammanlagt –2019, samt 2020. Medlen för att stärka bemanningen och till kompetens- och kvalitetsutveckling syftar till att stärka både verksamheten och förutsättningarna för de flickor och pojkar som befinner sig i den sociala barn- och ungdomsvården. Medlen förväntas också kunna bidra till en bättre arbetsmiljö för de kvinnor som är i majoritet bland personalen. Slutredovisningen lämnades till . Av slutredovisningen framgår att sammantaget har fördelat i stimulansbidrag till kommunerna för att stärka bemanningen inom den sociala barn- och ungdomsvården –2020. Av uppföljningar av medlen går det att konstatera att kommunerna i huvudsak har använt medlen enligt intentionen med statsbidraget dvs. till att anställa socialsekreterare, arbetsledare och administratörer för att stärka bemanningen inom den sociala barn- och ungdomsvården. –2020 använde de endast medlen till att finansiera tillsvidareanställningar eller visstidsanställningar då syftet med statsbidraget var att bygga upp stabilitet och kontinuitet i den ordinarie verksamheten. Ökad trygghet för placerade barn vidtogs flera åtgärder i syfte att stärka tryggheten och säkerheten för placerade barn. beslutades att ge en utredare i uppdrag att utreda hur principen om barnets bästa kan stärkas i samband med bedömningen av om vård enligt LVU ska upphöra. I departementspromemorian Barnets bästa när vård enligt LVU upphör presenterar utredaren lagförslag inom fyra områden som rör placerade barn. Samtliga lagförslag syftar till att stärka principen om barnets bästa och till att säkerställa trygghet, säkerhet och stabilitet för placerade barn. Departementsprome- har remitterats och förslagen bereds i . gäller att socialnämnden är skyldig att, när barnet har varit placerat i samma familjehem , överväga om det finns skäl att ansöka om vårdnads- överflyttning. I syfte att förbättra barns och ungas möjligheter att få sina rättigheter tillgodosedda har också särskilda lämplighetskrav för offentliga biträden i mål och ärenden enligt LVU införts. Insatser för barn och unga med psykisk ohälsa Regeringen har gett i uppdrag att fördela i statsbidrag till kommunerna –2020 för att stärka insatser för barn och unga med psykisk ohälsa (S2018/00368). Av slutredovisningen som lämnades framgår att i princip alla kommuner rekvirerade medel under 2021/22:1 Utgiftsområde 9 2019 och 2020 och att förbrukningen varit hög. Kommunerna har använt medlen inom samtliga fem verksamhetsområden, med betoning på att stärka insatser. Fokus har varit att utveckla den interna samverkan och öka kompetensen samt att ge insatser för barn och unga med psykisk ohälsa. fick även i uppdrag att förbereda och samordna ett utvecklingsarbete i form av ett pilotprojekt i psykiatrin och vid Statens institutions- styrelse (SiS). Syftet med uppdraget är att förbättra vården för vissa unga som vårdas vid SiS med stöd av lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) och som även har stora behov av psykiatrisk vård. Ungas psykiska hälsa beskrivs även i utgiftsområde 17, avsnitt 15 Ungdomspolitik och i utgiftsområde 9, avsnitt 5 Folkhälsopolitik. Insatser mot att unga och barn utsätts för och begår brott Regeringen beslutade att ge ett uppdrag om sociala insatser (A2020/02651), delvis kopplat till 34-punktsprogramet mot gängkriminalitet. Satsningen omfattar 2021–2023, och syftar till att komplettera och förstärka kommunens verksamheter inom det brottsförebyggande området. ska även i samråd med andra berörda aktörer stödja kommuner och andra huvudmän som utför insatser enligt SoL, samt samla och sprida kunskap och exempel på arbetssätt och metoder. (Se vidare utg.omr 13 avsnitt 2 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering, samt avsnitt 6 Segregation.) Regeringen har även gett i uppdrag att vidta åtgärder som riktar sig till huvudmän och yrkesverksamma inom den sociala barn- och ungdomsvården, samt att vidta åtgärder för att stärka samverkan mellan socialtjänst, polis och andra relevanta aktörer i det brottsförebyggande arbetet (S2020/09552). Öppna insatser utan samtycke kan vara ett redskap för att överbrygga det gap som kan uppstå mellan insatser som vårdnadshavare och unga samtycker till och omhänder- taganden enligt LVU. Möjligheterna att ge öppna insatser utan samtycke till barn och unga är dock begränsade. Regeringen har därför gett i uppdrag att lämna förslag på hur möjligheterna att ge öppna insatser utan samtycke till barn och unga kan öka. Regeringen har också gett myndigheten i uppdrag att göra en fördjupad analys av förslaget i betänkandet Barns och ungas rätt vid tvångsvård – Förslag till ny LVU (SOU 2015:71) om att socialnämnden ska kunna, utan vårdnadshavarnas samtycke, besluta om placering av barn som fyllt . Uppdragen redovisades och förslagen bereds nu i . Stöd i föräldraskapet är även en viktig del i det brottsförebyggande arbetet. fick MFoF i uppdrag att ta fram en handlingsplan för brottsföre- byggande föräldraskapsstöd. Genom tidiga och förebyggande insatser med stöd i föräldraskapet finns stora möjligheter att främja barns hälsa och utveckling samt motverka riskbeteenden som kan medföra att barn och unga dras in i kriminalitet. Uppdraget ska slutredovisas . infördes bestämmelser om utreseförbud för barn. Bestämmelserna ska skydda barn från att föras utomlands eller lämna i syfte att ingå barnäktenskap eller att könsstympas. Tvångsäktenskap, barnäktenskap, könsstympning och annan hedersrelaterad brottslighet drabbar framför allt flickor och unga kvinnor. Genom att bestämmelserna bör få goda effekter för dessa flickors och kvinnors situation, uppnås positiva jämställdhetseffekter. beslutades att ge en utredare i uppdrag att utreda frågan om ett utvidgat utreseförbud för barn. Uppdraget ska vara slutfört . 2021/22:1 Utgiftsområde 9 (Brå) har på uppdrag av regeringen undersökt förutsätt- ningarna att dela information mellan olika aktörer i arbetet med att förebygga brott (Ju2019/03304). Enligt Brå framstår orosanmälningar som en av de mest centrala kanalerna för informationsdelning i det brottsförebyggande arbetet. Brå har därför lämnat ett antal förslag som syftar till stärkt hantering av orosanmälningar. Tillkännagivande om åtgärder i enlighet med målsättningarna i det nationella brottsförebyggande programmet tillsammans mot brott har tillkännagett för regeringen att möjligheterna att inrätta ett nationellt för brottsförebyggande arbete samt ett no- entryprogram för unga bör ses över (bet. 2020/21:JuU1 punkt 11 och 13 rskr. har i samma betänkande tillkännagett för regeringen att fler socialsekreterare, fältassistenter och andra yrkeskategorier ska finnas tillgängliga utanför kontorstid och träffa unga. Ekonomiskt bistånd är det yttersta skyddsnätet inom det sociala trygghetssystemet och är avsett att vara ett tillfälligt stöd vid akuta försörjningskriser. Antalet bistånds- mottagare har minskat det men utbetalningarna har ökat i kronor räknat. betalade kommunerna ut i ekonomiskt bistånd, vilket är en ökning i fasta priser jämfört med . Antal personer (barn och vuxna) som tagit emot ekonomiskt bistånd uppgick till drygt 374 000 (3,av befolkningen). Fördelningen mellan män och kvinnor är relativt jämn (3,av samtliga män och av samtliga kvinnor). Antalet barn som lever i hushåll med ekonomiskt bistånd uppgick till 130 000, vilket motsvarade av samtliga barn (Ekonomiskt bistånd årsstatistik 2020). Av tabell 7.26 framgår att andelen biståndsmottagare är större bland utrikes födda, speciellt för unga utrikes födda män, där fick bistånd . Andelen biståndsmottagare i befolkningen varierade i kommunerna, mellan . Andelen mottagare av långvarigt bistånd (under ett kalenderår) av samtliga biståndsmottagare nådde en topp på . Därefter minskade andelen och uppgick . var andelen långvariga biståndsmottagare återigen och ökade andelen till . Två tredjedelar av de vuxna bistånds- mottagarna med långvarigt bistånd var utrikesfödda.