prop · H9031d7 · 2021-09-20 00:00:00 — Samhällets förmåga att förebygga bränder har fortsatt utvecklats positivt, men det finns områden där det behövs en vidareutveckling. MSB:s stöd till ansvariga aktörer har bland annat bidragit till att stärka samhällets förmåga inom området. Ytterst har arbetet bidragit till att antalet omkomna och svårt skadade i bränder minskat som landet har haft en avsevärd befolkningsökning. och statlig räddningstjänst har bidragit till att såväl rädda liv som att begränsa skador på egendom och miljö. Regeringen bedömer att den samlade förmågan att genomföra räddningsinsatser i grunden är god, men några kommuner behöver utveckla sin förmåga att hantera komplexa och omfattande olyckor. Många kommuner har utvecklat sin förmåga till övergripande ledning och samverkan vid omfattande räddningsinsatser. Förmågan varierar dock över landet. Regeringen anser att MSB:s stöd till och samarbete med kommunala räddningstjänster har bidragit till bättre samordnade och effektivare räddningsinsatser, särskilt vid omfattande och komplexa olyckor. Regeringen bedömer att SOS Alarms verksamhet under pandemin visat att bolaget har en god förmåga att lösa sitt samhällsuppdrag under svåra förhållanden som varar . Den marginella försämringen av medelsvarstid för 112 kan förklaras med hänsyn till att det var med speciella förutsättningar. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 antalet samtal till 112 ökat allt mer . Ökningen av samtal till 112 har varit särskilt påtaglig vilket resulterade i kraftigt höjda svarstider . till sjöss och sjöövervakning har bidragit till att såväl rädda liv som att begränsa skador på maritim miljö. Över tid har dock beredskapen inte kunnat upprätthållas fullt ut i fråga om miljöräddningstjänst. Det är enligt regeringen angeläget att kan upprätthålla beredskap för en god förmåga till miljöräddningstjänst. I det ingår ett stärkt skydd av stora råvattentäkter (, och ). Vidare är det angeläget att myndigheten fortsatt har god förmåga att bedriva övervakning och brottsbekämpning till sjöss. Regeringen bedömer att har uppfyllt målen för verksamheten och kunnat slutföra ett flertal utredningar som kan leda till säkerhetshöjande åtgärder hos flera berörda aktörer. 4.4.2Krisberedskap och civilt försvar Regeringen konstaterar att övningsverksamhet i vissa fall har behövts prioriteras ner eller planerats om på grund av pandemin. Flera regioner, kommuner och statliga myndigheter har emellertid genomfört egna övningar och deltagit i den gemensamma totalförsvarsövningen, vilket kommer att kunna ge goda ingångsvärden för områden som behöver förbättras. När det gäller insatser för beredskap bedömer regeringen att genomförda åtgärder som finansierats med medel från anslag 2:4 Krisberedskap har stärkt samhällets samlade beredskap mot olyckor, kriser och krig. Myndigheternas utvecklingsprojekt har stärkt den tvärsektoriella samverkan inom flera samhällsviktiga områden och konkreta beredskapsåtgärder har ökat förmågan och kommit till användning vid inträffade händelser. Många myndigheter uppger att de omfattande förberedelserna inför Totalförsvarsövning 2020 bidragit till en mer effektiv hantering av pandemin. Länsstyrelserna har bidragit med kunskapsuppbyggnad i bl.a. kommuner och regioner. Regeringen anser att det är positivt att medel från anslag 2:4 Krisberedskap har bidragit till att de frivilla försvarsorganisationerna har kunnat utbilda och öva många frivilliga för att bidra till en robust personalförsörjning när kriser inträffar. Regeringen anser att det finns flera positiva exempel på åtgärder som utvecklar och stärker förmågan samt en sammanhängande planering för aktörerna inom det civila försvaret. Utvecklingen av civilt försvar går mot mer konkreta åtgärder som bidrar till ökad motståndskraft för individer och organisationer. Många aktörer uppger att pandemin har påverkat verksamheten och att omprioriteringar har krävts. Emellertid bedöms pandemin och erfarenheterna av pandemihanteringen bidra till en stärkt nationell krishanteringsförmåga. Vidare anser regeringen att den kommunikation till allmänheten som MSB m.fl. har genomfört på regeringens uppdrag har varit en viktig del i hanteringen av pandemin. Bevakningsansvariga myndigheters arbete inom civilt försvar fortsätter att utvecklas i enlighet med lämnade regeringsuppdrag och med stöd av MSB. Regeringen anser att myndigheters redovisningar liksom betänkanden från utredningar utgör viktiga underlag i den fortsatta inriktningen av det civila försvaret. Vad gäller MSB:s deltagande i humanitära och fredsfrämjande insatser bedömer regeringen att de inneburit att har bidragit till humanitär närvaro genom expertis, fysisk närvaro, materiellt bistånd och stöd till drabbade människor och samhällen i flera länder där denna typ av insatser är påkallade. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Regeringen anser att den fortsatta utvecklingen av har en avgörande betydelse såväl för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar som för samhällets krisberedskap i stort. Regeringen bedömer att MSB arbetat aktivt för en ökad informationssäkerhet i samhället. Det nya föreskriftspaketet, utbildningsinsatser och arbetet med uppföljningsstrukturen är alla åtgärder som bidrar till en ökad förmåga. Regeringen bedömer vidare att det inrättade cybersäkerhetscentret kommer att bidra till ökad samordning mellan myndigheterna på området. Det fortsatta arbetet inom ramen för den samlade informations- och cybersäkerhetshandlingsplanen är också viktigt för väl fungerande samordning och för att uppnå målsättningarna i den nationella strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet. Att statliga myndigheters rapportering av it-incidenter minskat är bekymmersamt. Rapporteringen är viktig både för att öka myndigheternas egen förmåga och för att kunna inrikta arbetet med att utveckla informationssäkerheten i stort. Den rapportering som inkommer från leverantörer av samhällsviktiga och digitala tjänster, inom ramen för NIS-lagstiftningen, utgör också en viktig komponent i detta. Det är av stor betydelse att samhället har god förmåga att förebygga bränder och andra olyckor samt genomföra säkra och effektiva räddningsinsatser. Regeringen ser därför att det är viktigt att MSB kan möta kommunernas kompetensbehov på området skydd mot olyckor. Myndighetens utbildningar är centrala för att säkerställa en likvärdig och grundläggande kompetens inom i hela landet. Medel till kommuner för att förebygga naturolyckor Risken för naturolyckor ökar i ett förändrat klimat. Det är angeläget att samhället har en god förmåga att förebygga och hantera sådana naturolyckor. Kommunerna har en central roll i det förebyggande arbetet mot naturolyckor. För att stärka detta arbete föreslår regeringen att medel tillförs för att finansiera ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor, vilket även kan bidra till att klimatanpassa samhället. Det är viktigt att SOS Alarm klarar av att hantera det ökande antalet inkommande samtal till 112 och kan säkerställa hög kvalitet i verksamheten. Regeringen föreslår därför att SOS Alarm tillförs medel i syfte att upprätthålla sin verksamhet och förmåga. Det är av vikt ur ett säkerhets- och miljöperspektiv att effektivt övervaka och skydda hav och större insjöar samt kustområden. är en central aktör på området. Det är av betydelse att myndigheten har god förmåga att utföra 2021/22:1 Utgiftsområde 6 miljöövervakning och miljöräddningstjänst till sjöss. I det ingår att skydda stora råvattentäkter (, och ), vilka förser en stor del av befolkning med dricksvatten. Myndigheten ska också ha en god förmåga att utföra fiskerikontroller för att bidra till att hindra illegalt fiske (se även UO 23). Det är också angeläget att kan bidra med bland annat personal till den nya europeiska gräns- och (Frontex). Regeringen föreslår därför att tillförs medel i syfte att upprätthålla och stärka sin verksamhet och förmåga. Statens arbete med olycksundersökningar Regeringen bedömer att det arbete som utför med anledning av de nya uppgifterna om passagerarfartyget är av stor vikt. Myndigheten har tillsammans med utredningsmyndigheterna i och kommit överens om att det finns anledning att genomföra utredningsåtgärder på plats. Regeringen föreslår att tillförs extra medel för att kunna genomföra de utredningsåtgärder som krävs. 4.5.2Krisberedskap och civilt försvar Utvecklingen av det civila försvaret Utvecklingen av samhällets krisberedskap och det civila försvaret intensifieras . Totalförsvarspropositionen ger den huvudsakliga inriktningen för det fortsatta arbetet med civilt försvar. Slutsatser och resultat från flera utredningar och uppdrag på området kommer därutöver att utgöra viktiga underlag för den fortsatta inriktningen och utvecklingen. Civilt försvar berör hela samhället och alla aktörer har ansvar för att stärka beredskapen och förmågan att genomföra verksamhet även under kris och ytterst i krig. Denna utveckling kan intensifieras genom att medel från anslaget 2:4 Krisberedskap även används för att stödja projekt som har betydelse för att det civila försvaret stärks. De principer som utgör utgångspunkt för fördelningen av anslaget bör därför avse åtgärder som stärker såväl krisberedskap som civilt försvar. Regeringen avser att inrätta Myndigheten för psykologiskt försvar från . Ett stärkt psykologiskt försvar skapar förutsättningar för att värna det öppna och demokratiska samhället och att säkerställa försvarsviljan. Myndigheten, ska enligt direktiven till den särskilda utredare som fått i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av myndigheten (dir. 2021:20), ha i uppgift att dels leda arbetet med att samordna och utveckla myndigheters och andra aktörers verksamhet inom psykologiska försvar, dels lämna stöd till sådan verksamhet. Myndigheten ska också bidra till att stärka befolkningens motståndskraft när det gäller det psykologiska försvaret. Myndigheten ska ha dessa uppgifter i fred, vid höjd beredskap och då ytterst i krig. Den svenska försörjningsberedskapen behöver utvecklas och det är angeläget att näringslivet i ökad utsträckning involveras i arbetet med att säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna. För att försörjningsberedskapen ska utvecklas ytterligare har regeringen tillsatt en utredning om nationell samordning av försörjningsberedskapen. En särskild utredare ska analysera och föreslå en funktion med ansvar för nationell samordning av försörjningsberedskapen samt utreda principer och former för finansiering av samhällets försörjningsberedskap. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 i att utveckla den privat–offentliga samverkan ska ett tvärsektoriellt näringslivsråd inrättas. Rådet ska bl.a. utgöra en plattform för informationsutbyte. Det är viktigt att få kännedom om var det kommer att behövas personalförstärkningar vid höjd beredskap och i krig, exempelvis för att numerären behöver utökas eller för att det behövs andra kompetenser än i vardagen. En fördjupad kunskap om personalbehovet inom det civila försvaret möjliggör en analys av vilka åtgärder som är bäst lämpade för att trygga personalförsörjningen. Resultatet av det uppdrag på området som MSB ska redovisa kommer att ligga till grund för regeringens fortsatta överväganden. Samarbete inom , EU och Nato Regeringen vill betona vikten av ett fortsatt aktivt samarbete inom civil krishantering och krisberedskap inom såväl som EU och Nato. Samarbetet mellan och Nato inom området civil beredskap syftar bl.a. till att stärka utvecklingen av det civila försvaret som en del av totalförsvaret. Frågor som rör civil beredskap och resiliens inom Nato kommer att vara i fokus i form av det bredare begreppet samhällets resiliens (societal resilience). Natos sju nyckelförmågor utgör fortsatt grunden och är centralt för det bredare resiliensbegreppet i enlighet med den av regeringen beslutade Raminstruktion för det svenska civila beredskapsarbetet inom ramen för Nato/PFF (dnr Ju2021/00361). och undertecknade en avsiktsförklaring rörande fördjupat samarbete inom krisberedskap, civilt försvar och räddningstjänst. Regeringen anser att avsiktsförklaringen är ett viktigt ramverk för kommande arbete som främst genomförs på myndighetsnivån. Arbetet inom EU med att stärka både den digitala och fysiska infrastrukturen i unionen är angeläget. Regeringen anser att målsättningar kring cybersäkerhet bör vara högt ställda samt att en grundläggande inriktning bör vara att medlemsstaterna ska arbeta utifrån sina förutsättningar. Regeringen anser att MSB även fortsättningsvis ska ha en aktiv roll i det internationella samarbetet inom civil krishantering. Det gäller främst samarbete och insatser till stöd för FN och EU. Vidare ska MSB för räkning medverka i utvecklingen av den operativa förmågan, det s.k. rescEU, i genomförandet av den beslutade revideringen av EU:s civilskyddsmekanism. Svenska resurser för skogsbrandsbekämpning från luften ingår redan i rescEU och har uttryckt intresse för att även bidra med resurser inom området CBRN. Regeringen anser även att ska fortsätta sin samverkan med och den Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) inom området. Vidare utveckling och etablering av 2 Tillgång till säkra och robusta mobila system för både tal- och datakommunikation är en förutsättning för att aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar ska kunna utföra sina samhällsviktiga uppdrag på ett effektivt sätt. Regeringen har inlett arbetet med att utveckla och etablera 2 (). Det stegvisa etablerandet av ska fortsätta. Regeringen avser därför att uppdra åt MSB och , med stöd av , att utifrån sina respektive ansvarsområden, planera och förbereda vidare utveckling och etablering av i syfte att kunna tillhandahålla nästa generations säkra, robusta 2021/22:1 Utgiftsområde 6 och tillgängliga kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar samt för att kunna ersätta det befintliga Rakelsystemet. Medel föreslås tillföras för detta ändamål. Planeringen ska utgå från det förslag som MSB har redovisat till regeringen (Ju2021/00632). Syftet med är att ge samhällsviktiga aktörer väsentligt förbättrade förutsättningar att leda och genomföra operativ verksamhet samt samverka med varandra för att minska förluster av liv och hälsa samt egendom. Utbyggnaden av ett dedikerat radioaccessnät för bedöms också kunna öka bredbandstäckningen i glesbygd och på så sätt bidra till att uppnå regeringens mål att hela bör ha tillgång till snabbt bredband . Den digitala omvandlingen av samhället medför nya utmaningar och ökar vår sårbarhet. Föråldrad teknik kan innebära tilltagande risker. Ny teknik och nya innovationer kan göra samhället bättre rustat mot it-incidenter, såväl handhavandefel som attacker. För att ytterligare främja forskning, innovation och tillämpning inom cybersäkerhet har regeringen för avsikt att etablera ett nationellt samordningscenter på MSB kopplat till det europeiska kompetenscentret för cybersäkerhet. Regeringen ser ett behov av att den säkra, robusta och offentligt reglerade GNSS- tjänsten blir tillgänglig i för myndigheter och andra aktörer som ansvarar för samhällsviktig verksamhet och kritisk infrastruktur. MSB ska som nationell behörig myndighet etablera en funktion för att möjliggöra detta. Sårbarheter i vårt digitaliserade samhälle kan få allvarliga konsekvenser. För att öka förmågan att förebygga, upptäcka och hantera cyberangrepp och andra it-incidenter kommer det nationella cybersäkerhetscentret att fortsätta utveckla sin verksamhet. 4.5.4Den årliga revisionens iakttagelser I revisionsberättelse för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 2020 lämnas ett uttalande med reservation om ledningens efterlevnad av de föreskrifter som är tillämpliga för användning av anslag och inkomster. Grunden för uttalandet med reservation är att MSB ackumulerat ett mindre underskott för avgiftsområdet Uppdragsutbildning, kost och logi m.m. som ökade väsentligt till följd av pandemin. Underskottet, vilket uppgick till drygt , är inte förenligt med det ekonomiska målet om full kostnadstäckning. MSB har vidtagit åtgärder för att framöver kunna driva verksamheten i balans och det pågår en dialog mellan myndigheten och regeringen om hur det ackumulerade underskottet ska hanteras. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Tabell 4.3 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 395 048 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 397 003 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.4 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:1 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. För att stärka verksamhet och förmåga, vilket bl.a. innefattar miljöövervakning och miljöräddningstjänst till sjöss, fiskerikontroller och förhindrande av avfallsbrottslighet samt deltagande i den nya europeiska gräns- och (Frontex) ökas anslaget med 2022. beräknas anslaget ökas med motsvarande belopp. 1 anvisas under anslaget 2:1 . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.5 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Resultat (intäkt - Intäkterna avser krav på ersättning enligt sjölagen (1994:1009) för kostnader för räddningstjänst och vattenföroreningsavgift enligt lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg. utför uppdrags- och serviceverksamhet åt samverkande myndigheter samt andra uppdragsgivare. Myndigheten får disponera intäkterna. 4.6.22:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Tabell 4.7 Anslagsutveckling 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för att finansiera ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Anslaget får även användas för finansiering av vissa åtgärder för att stärka samhällets förmåga att bedöma och hantera översvämningsrisker. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Skälen för regeringens förslag Tabell 4.8 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Åtgärder för att förebygga klimatrelaterade naturolyckor Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. För att stärka kommunernas förebyggande arbete mot naturolyckor ökas anslaget med 2022. och beräknas anslaget ökas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor . beräknas anslaget till respektive . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2028. Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet avser fleråriga beslut om bidrag till kommunernas verksamhet att förebygga jordskred och andra naturolyckor som förväntas öka i ett förändrat klimat och för att stimulera sådana förebyggande åtgärder. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2028. Tabell 4.9 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor 2021/22:1 Utgiftsområde 6 4.6.32:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. Tabell 4.10 Anslagsutveckling 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för att, i enlighet med lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, finansiera vissa ersättningar till följd av uppkomna kostnader vid genomförda räddningsinsatser och finansiera insatser för att bekämpa olja m.m. till sjöss. Anslaget får även användas för att finansiera vissa kostnader för stöd från andra länder till avseende räddningstjänst eller för beredskapsåtgärder för sådant stöd. Anslaget får också användas för bidrag för skogsbrandsbevakning. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.11 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Utfallet på anslaget varierar mellan åren eftersom det varken går att förutsäga antalet eller omfattningen av olyckor som kräver räddningsinsatser samt konsekvenserna av dessa. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Tabell 4.12 Anslagsutveckling 2:4 Krisberedskap 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 494 714 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 706 237 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera åtgärder som stärker samhällets samlade beredskap och förmåga att hantera allvarliga kriser och deras konsekvenser. Anslaget får också i viss utsträckning finansiera åtgärder för att kunna ge stöd till och ta emot stöd från andra länder vid en allvarlig kris eller inför en möjlig allvarlig kris. Anslaget får även i viss utsträckning finansiera åtgärder som syftar till att skapa eller vidmakthålla förmågan till höjd beredskap för det civila försvaret. Anslaget får även i viss utsträckning användas för att finansiera offentliga aktörers kostnader i samband med extraordinära händelser. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.13 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:4 Krisberedskap Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Myndigheten för psykologiskt försvar – Undersökningar av vrak – Totalförsvar it- och teletjänster Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. I budgetpropositionen reserverade regeringen medel på anslaget för kostnader för den nya myndigheten för psykologiskt försvar och för kostnader avseende de förslag som utredningen om civilt försvar skulle lämna kring nya uppgifter, roller och ansvar avseende sektorsmyndigheter, en högre regional ledning, kommuner och regioner m.m. samt ev. andra behov inom ledningen av totalförsvaret. För att finansiera Myndigheten för psykologiskt försvars verksamhet minskas anslaget med 2022. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 med och med och tillföras anslaget 2:8 Myndigheten för psykologiskt försvar. För att finansiera it- och teletjänster inom totalförsvaret minskas anslaget med 2022. beräknas anslaget minskas med och tillföras anslag 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar. För att stärka totalförsvarsuppbyggnaden på minskas anslaget med 2022. och beräknas anslaget minskas med motsvarande belopp. Medlen tillförs anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. under utgiftsområde 1.