prop · H80397 · 2021-03-16 00:00:00 — Nedsättningen för vattenbruksverksamhet ges i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 1388/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd till företag som är verksamma inom produktion, beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, kallad FIBER. Av ovanstående bestämmelser följer bl.a. att regeringen lämnar viss sammanfattande information om stöden till kommissionen. 5Slopad nedsättning av energiskatt på bränslen i vissa sektorer Regeringens förslag: Energiskatt ska tas ut av den generella nivån för bränslen som förbrukas för annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet samt i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet, dock inte för förbrukning i skepp eller båt. Återbetalning av energiskatt ska inte medges för bränslen som förbrukas för framställning av värme eller kyla som levererats för sådana ändamål. Ändringarna ska genomföras i två steg med en sänkning av skattenedsättningen från till och ett helt slopande av skattenedsättningen . Om råtallolja förbrukas för framställning av värme i annan kraftvärmeproduktion än den som sker i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet ska energiskatt tas ut med ett belopp som motsvarar av den energiskatt och av den koldioxidskatt som tas ut på fossil eldningsolja för uppvärmningsändamål. Ändringarna ska träda i kraft och . Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. Remissinstanserna: , , , och tillstyrker förslagen i promemorian. Det anses positivt att olika former av skattereduktioner för fossila bränslen fasas ut. (Svebio) stödjer förslaget att avskaffa nedsättningen av energiskatt i de berörda sektorerna. Svebio menar att åtgärden kommer att leda till energieffektivisering och till påskyndad fortsatt konvertering från fossila bränslen till förnybara bränslen, med positiva effekter för klimatet och försörjningstryggheten. Energigas instämmer i att det är viktigt att styra mot utfasning av fossila bränslen till 2045, men avstyrker tidsplanen för förslagets genomförande. , , och har inte några synpunkter på eller invändningar emot förslagen. Energiföretagen , IKEM – Innovations- och kemiindustrierna i , , (), Lantmännen och avstyrker förslaget att slopa nedsättningen av energiskatt på bränslen i de aktuella sektorerna. Skogsindustrierna och Svemin avstyrker förslaget att slopa nedsättningen av energiskatt inom Flera näringslivsorganisationer, bl.a. , IKEM och Svemin påtalar att förslaget försämrar konkurrenskraften för svenska företag. menar att höga nominella skatter med nedsättningar för konkurrensutsatt industri har varit en fungerande princip som regeringen tenderar att lämna. och Energiföretagen noterar att energiskatten i första hand är fiskal och inte miljöstyrande. IKEM konstaterar att kommer att nå sin nationella målsättning 2030 utan att förslagen införs. Skogsindustrierna och Svemin m.fl. för fram att när utsläppen ingår i utsläppshandelsystemet, EU ETS, så minskas inte de reella utsläppen i av den föreslagna åtgärden. Energigas menar att koldioxidskatten och EU ETS innebär mycket hårda krav på låga utsläpp av klimatpåverkande gaser i ett internationellt perspektiv. IKEM och Skogsindustrierna påtalar att vissa industriella processanläggningar är komplicerade och högteknologiska, där en övergång till el eller förnybara bränslen är svår och kostsam. De kan endast bytas ut efter hand som lämpliga tekniska lösningar blir tillgängliga och återinvestering eller nyinvestering sker. Varken effektiviseringsåtgärder eller byten av bränslen kan kompensera för den ökade skattekostnaden som förslaget leder till. Svebio, Energiföretagen , kritiska till att förslaget även omfattar vissa biooljor. , Skogsindustrierna och för fram att råtallolja inte bör beskattas på samma nivåer som fossila bränslen eftersom förslaget frångår principen om att inte beskatta biobränslen. bedömer att den nu föreslagna förändringen endast i liten utsträckning påverkar lönsamhet och konkurrenskraften för jordbruket och vattenbruket. LRF anser att aktuell skattehöjning riskerar att leda till minskad svensk produktion vilket i sin tur riskerar att leda till ökad import av varor med sämre miljö- och klimatprestanda. menar att skatteförändringen är så pass begränsad att den borde kunna genomföras i ett enda steg, med fullt borttagandet av skattenedsättningarna , vilket Svebio Många andra instanser, bl.a. Svenskt Skogsindustrierna och LRF menar att om förslaget ska genomföras så måste näringslivet ges mer tid till anpassning. menar att det kan övervägas om övergångstiden ska Flera remissinstanser har även synpunkter på konsekvensanalysen. Skälen för regeringens förslag: Energiskatten på bränslen har, vilket bl.a. och Energiföretagen noterar, historiskt sett varit fiskal, dvs. haft med statens ekonomiska intressen att göra. har dock gradvis fått en alltmer resursstyrande karaktär. togs inte någon energiskatt ut på bränslen som förbrukades för uppvärmning eller drift av stationära motorer vid tillverknings- processen i industriell verksamhet samt i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet. Därefter har skatt tagits ut med av den generella nivån för samtliga dessa ändamål. Regeringen anser att det är önskvärt att energiskatten får en mer nedsättningen för bränslen som förbrukas för framställning av värme i annan kraftvärmeproduktion än den som sker i tillverkningsprocessen i I princip bör energiskatt tas ut på all energi på ett har antagit målet att ska ha effektivare energianvändning jämfört med , uttryckt i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten (prop. 2017/18:228, 2017/18:NU22, rskr. 2018/19:411). För att uppnå målet krävs att samtliga sektorer i samhället fortsätter att genomföra en omställning av sin I syfte att öka incitamenten för detta föreslår regeringen att dagens nedsättning av energiskatten på bränsle som förbrukas för uppvärmning eller drift av stationära motorer i vissa sektorer fasas ut. Åtgärden bidrar även till att minska användningen av fossila bränslen och styr mot våra klimatmål. Förslaget avser samtliga skattepliktiga bränslen, dvs. biobränslen, vilket bl.a. Svebio och LRF är kritiska till. Svebio har även i en skrivelse (Fi2020/04304) begärt att beskattning inte skulle införas för samtliga skattepliktiga biooljor för uppvärmning. avskaffades skattebefrielsen för andra skattepliktiga biobränslen för uppvärmning än biogas och biogasol (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, 2020/21:63). Skälet till förändringen som gjordes är att inte har något förnyat statsstödsgodkännande från Europeiska kommissionen för att skattebefria de aktuella bränslena. Regeringens ambition är att i det kommande arbetet med nya statsstödsriktlinjer, och exempelvis ett reviderat energiskattedirektiv, uppnå bättre skattemässiga förutsättningar för samtliga biobränslen. Flertalet biobränslen är dock inte skattepliktiga, och därmed helt skattebefriade. Användningen av skattepliktiga biobränslen för uppvärmningsändamål är mycket låg. Förslaget träffar därför i praktiken nästan enbart fossila bränslen. I fråga om tillverkningsindustrin avser förslaget bränslen som förbrukas för annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet. Full energiskatt bör tas ut oavsett om förbrukningen sker inom eller utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter, EU ETS. Skälet till detta är att uppdelningen i handlande respektive icke handlande sektor endast är av betydelse avseende styrningen mot minskade utsläpp av växthusgaser. I likhet med vad bl.a. Skogsindustrierna och Energigas för fram styrs koldioxidutsläppen i första hand av EU ETS respektive koldioxidskatten. Förbrukningen av bränsle vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet inom EU ETS kommer därmed fortsatt vara befriad från koldioxidskatt. Sådan bränsleförbrukning som sker i metallurgiska processer, mineralogiska processer och för framställning av energiprodukter har fullständig befrielse från energi- och koldioxidskatt. Bränsleförbrukning för sådana processer berörs inte av förslaget. Ifråga om yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks-, och vattenbruksverksamhet avser förslaget förbrukning av bränslen för annat ändamål än drift av motordrivna fordon, dock inte förbrukning i skepp eller båtar. Det är angeläget att det i möjligaste mån inte ska spela någon roll om värme eller kyla produceras i egen regi eller om den tillhandahålls av en extern leverantör. Därför föreslår regeringen även att möjligheten till återbetalning av energiskatt på bränslen som förbrukats för framställning av värme eller kyla som levererats för de ovan aktuella ändamålen fasas ut. I syfte att beskatta råtallolja på motsvarande sätt som övriga skattepliktiga bränslen föreslår regeringen att även skattenivåerna för råtallolja justeras i enlighet med ovanstående. Skogsindustrierna och m.fl. för fram att råtallolja inte bör beskattas som ett fossilt bränsle. Regeringen menar att principen att beskatta råtallolja på en nivå som motsvarar andra skattepliktiga bränslen har upprätthållits . Ett undantag var dock att det inte gjordes någon justering avseende råtallolja när beskattningen ändrades för kraftvärmen (prop. 2018/19:99, bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288). Regeringen föreslår därför även att en sådan justering görs . Regeringen anser, liksom och Svebio, att befrielsen från energiskatt bör avskaffas . Många andra instanser för fram att näringslivet behöver mer tid för anpassning till eldrift eller användning av andra bränslen. Regeringen menar dock att förslaget ger ett extra incitament att påskynda denna omställning. I syfte att skapa förutsebarhet och ge aktörerna möjlighet att anpassa sig bör dock utfasningen av skattenedsättningarna genomföras i två steg med en 2020/21:97 sänkning av skattenedsättningen från till samt ett helt slopande av skattenedsättningen . Förslaget medför ändringar i 1 kap. 11 a och 11 b §§, 6 a kap. 1, 2 och 3 a §§, 7 kap 1 §, 8 kap. 1 § samt 9 kap. 2, 5, 7 och 8 §§ LSE. I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. De offentligfinansiella effekterna till följd av ändrade skatte- och avgiftsregler beräknas i enlighet med beräkningskonventioner. Beräkningarna görs i ikraftträdandeårets priser och volymer och utgår vanligtvis från att beteendet hos individer och företag inte ändras till följd av förändringarna i skattereglerna. Antagandet om oförändrat beteende ger en god uppskattning av åtgärdernas effekt på kort och medellång sikt. På , och för att bedöma andra effekter än de offentligfinansiella effekterna kan ett mer dynamiskt synsätt behöva användas, där skattebaser tillåts påverkas av regeländringen. finner att konsekvensutredningen i promemorian inte uppfyller kraven om konsekvensutredning vid regelgivning. Man efterfrågar tydligare beskrivningar av berörda företag utifrån storlek, samt förslagets effekter på berörda företags andra kostnader och verksamhet. Dessutom anser att effekterna av förslagets påverkan på konkurrensförhållanden samt om särskild hänsyn behöver tas till små företag vid förslagets utformning brister. I den mån det är möjligt, givet tillgång på data, har konsekvensanalysen kompletterats i linje med synpunkter. 6.1Syfte och alternativa lösningar Syftet med förslaget är att skapa en mer enhetlig energibeskattning av bränslen samt att skapa incitament för de berörda sektorerna att genomföra en omställning av sin energianvändning för att nå målet om energieffektivisering. Några alternativa sätt att uppnå syftet att skapa en enhetlig energibeskattning har inte identifierats. Energiskatten är ett viktigt styrmedel för att kostnadseffektivt uppnå målet för effektivare Alternativet att behålla de nuvarande skattenedsättningarna bedöms inte bidra till något av syftena. Förslaget medför att skatteutgiften upphör för nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom industrin och för nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna. Skatteintäkterna bedöms 2021 öka med avseende förslaget om höjd energiskatt för industriell verksamhet och för jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet. ökar skatteintäkterna med för industriell verksamhet och med för jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet. För leveranser av värme och kyla till industrin ökar skatteintäkterna med 2021 och 2022. Avseende förslaget om justerade skattenivåer för råtallolja bedöms den offentligfinansiella effekten bli noll. Industrier inom EU:s system för handel med utsläppsrätter, EU ETS är oftast energiintensiva och ca 100 företag tar del av nedsättningen. Det gäller industriföretag inom stål, glas, cement, massa och papper. Även större förbränningsanläggningar inom flera industrisektorer, t.ex. gruvor, kemi, livsmedel och verkstad, ingår. Företag inom stål, cement, glas och raffinaderi berörs dock i begränsad omfattning av åtgärden då bränsleanvändning i metallurgiska processer, mineralogiska processer och framställning av energiprodukter har fullständig befrielse från energi- och koldioxidskatt. Nästan 1 500 företag utanför EU ETS får nedsatt nivå av energiskatten för uppvärmningsbränslen (allra största delen genom återbetalningsansökan). Företagen som får denna nedsättning återfinns framför allt i olika delar av tillverkningsindustrin men också i livsmedelstillverkning samt handel och reparation. Det rör sig främst om medelstora och stora företag. Fossilbränslekostnadens andel av förädlingsvärdet är generellt låg i dessa branscher. Värdet av skattenedsättningen per företag varierar från . För över hälften av företagen innebär nedsättningen en skattelättnad på . Drygt 4 000 företag tar del av skattenedsättningen av uppvärmningsbränslen för jord- och skogsbruk. Den absoluta majoriteten av dessa har färre än fem anställda. Värdet av nedsättningen, per företag, varierar mellan mycket låga belopp upp till , men medianbeloppet är ca . För de flesta företag som tar del av nedsättningen bedöms detta därför inte utgöra ett stort ekonomiskt stöd. Av fossila bränslen använder jordbruket främst s.k. jordbruksdiesel som inte omfattas av detta förslag då det är ett drivmedel som beskattas på annat sätt. Ett undantag rör växthusnäringen (omfattar ca 700 företag) som har en högre användning av uppvärmningsbränsle. Trädgårdsnäringen som bedriver odling i växthus behöver en värmekälla för att kunna bedriva produktion under de kallare månaderna . En majoritet av företagen har redan ställt om till fossilfri värmekälla, men det finns ett antal bolag som är beroende av fossil energi Dessa bolag riskerar att drabbas av omfattande kostnadsökningar till följd av förändringen utan investeringar i ny värmekälla. Företagen har möjlighet att söka investeringsstöd för investeringar i fossilfri värmekälla, bl.a. genom klimatklivet eller det EU finansierade stödet till producentorganisationer för frukt och grönsaker. Övergången till förnybara bränslen har medfört att växthusbranschen blivit mindre sårbar vid fossilskattehöjningar men för ett företag som odlar tomater och enbart värmer upp sitt växthus med naturgas (naturgas per kvadratmeter växthusyta) kan skattehöjningen motsvara av omsättningen (vid en omsättning om per kvadratmeter växthusyta och år). Energiföretagen saknar beskrivningar av tekniska förutsättningar att ställa om från fossila bränslen till alternativa Det är inte möjligt att i denna proposition bedöma möjligheterna till konvertering i alla berörda branscher. Om möjligheterna för vissa branscher på kort sikt är begränsade ger skatten incitament att utveckla alternativa lösningar på . Flera remissinstanser, bl.a. , Energiföretagen , , IKEM och Drivkraft efterfrågar en analys av förslagets påverkan på företagens konkurrensförutsättningar. nedsättningen påverkar konkurrenssituationen varierar mellan branscher Det påverkas av möjligheterna till omställning, hur stor del uppvärmningskostnaderna är av de totala produktionskostnaderna och huruvida kostnadsökningar kan överföras på slutkund eller inte. finner att beskrivningen av berörda företag utifrån storlek är Förslaget berör en mängd olika typer av företag och branscher och analysen går därför inte på djupet med alla branscher utan beskriver övergripande de kategorier företag som tar del av nedsättningen. Beskrivningen utgår från EU:s definitioner av företagsstorlek (2003/361/EG). De ca 100 företag med anläggningar som omfattas av EU ETS är i regel stora. De nästan 1 500 företag utanför EU ETS som i dag får nedsatt nivå av energiskatten för uppvärmningsbränslen är i regel medelstora och stora men även mindre företag tar del av nedsättningen. Av de drygt 4 000 företag som tar del av skattenedsättningen av uppvärmningsbränslen för jord- och skogsbruk är den absoluta majoriteten finner att beskrivningen av förslagets effekter på berörda företags andra kostnader och verksamhet är bristfällig. också att beskrivningen av om särskilda hänsyn behöver tas till små företag vid reglernas utformning är bristfällig. företagens administrativa kostnader relaterat till statligt stöd och Utöver skattekostnaden och administrativa lättnaden bedöms förslaget inte påverka företagens kostnader. behöver inte särskild hänsyn tas till små företag. saknar en analys av hur företag påverkas i olika delar av Det har inom ramen för det aktuella lagstiftningsförslaget inte varit möjligt att närmare belysa hur effekterna av förslaget varierar i olika delar finner att beskrivningen av om särskilda hänsyn behöver tas till tidpunkten för ikraftträdande är bristfällig. avtal som ligger till grund för leverans av bl.a. gas vanligen tecknas för en period på 2–. I syfte att skapa förutsebarhet och ge aktörerna möjlighet att anpassa sig föreslår regeringen att utfasningen av skattenedsättningarna genomförs i två steg med en sänkning av skattenedsättningen från till samt ett helt slopande av Prop. 2020/21:97 skattenedsättningen . Regeringen anser att detta är väl Utsläppen av växthusgaser bedöms minska med då fossila bränslen som gasol, naturgas, eldningsolja och (en liten del) kol i berörda verksamheter beskattas högre. Förslaget bidrar därmed även till klimatmål om nettonollutsläpp av växthusgaser till atmosfären . Svemin menar i sitt remissvar att förslaget inte minskar de reella utsläppen i med lika mycket eftersom en stor del av utsläppen omfattas av EU ETS. I och med revideringen av EU ETS 2017, bl.a. införande av marknadsstabilitetsreserven och automatiska annulleringar av överskott, bedöms dock nationell styrning av utsläpp som omfattas av handelssystemet ha effekt på de totala utsläppen. Utsläpp av övriga luftföroreningar, såsom partiklar och kväveoxider, förväntas inte minska i någon betydande omfattning till följd av förslaget. 6.5Effekter för myndigheter och domstolar Förslaget bedöms medföra minskade kostnader för avseende hantering av skattenedsättningarna då antalet återbetalningsansökningar minskar men även kostnader av engångskaraktär för att tillgodose företagens informationsbehov. Förslaget bedöms inte leda till några behov av informationsinsatser som går utöver de som normalt sker vid regelförändringar. Förslaget bedöms inte påverka antalet mål eller på annat sätt påverka arbetsbelastningen i de allmänna förvaltningsdomstolarna och inte heller medföra några ökade kostnader för andra myndigheter. Förslaget bedöms vara förenligt med , dvs. med energiskattedirektivet och om statligt stöd. De branscher som påverkas av förslaget sysselsätter i högre utsträckning män än kvinnor. Män är även i majoritet bland företagsägare. Det bedöms trots detta ha liten påverkan på den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män då förslaget leder till små kostnadshöjningar i förhållande till verksamheten för de flesta företag. 7.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi I paragrafen anges vilka ändamål som ger skattebefrielse, vilket bränsle som kan komma i fråga för skattebefrielse och hur stor skattebefrielsen är. Ändringarna i punkterna 9–11 innebär att energiskattenedsättningen ändras från till för den i respektive punkt angivna förbrukningen av bränslen vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet, i yrkesmässig vattenbruksverksamhet och i yrkesmässig jordbruks- eller skogsbruksverksamhet. I punkterna 1 c och 11 görs mindre redaktionella ändringar. I paragrafen regleras beskattningen av råtallolja. Ändringarna i första och andra styckena innebär att skattebefrielsens omfattning ändras på motsvarande sätt som ändringarna i 1 §. Ändringarna i tredje och fjärde styckena innebär en anpassning till en tidigare ändring avseende förbrukning för sådan värmeproduktion som omfattas av 1 § 17 a och b. Tredje stycket tas bort eftersom förbrukningen i punkterna 17 a och b ska beskattas på samma sätt. I det nya tredje stycket görs en ändring med innebörden att för råtallolja som förbrukas för båda de ändamål som anges i 1 § 17 medges befrielse från energiskatten med ett belopp som motsvarar av den koldioxidskatt som tas ut på bränsle enligt 2 kap. 1 § första stycket 3 a. I paragrafen regleras möjligheten till återbetalning av skatt för den som förbrukar el och bränslen för framställning av värme och kyla som levereras till vissa nedsättningsberättigade näringar. Ändringarna i andra och tredje styckena innebär att skattebefrielsens procentuella omfattning vid bränsleförbrukning ändras på motsvarande sätt som ändringarna i 1 §. Av den första punkten i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna framgår att ändringarna träder i kraft . Av den andra punkten framgår att äldre bestämmelser ska fortsätta att gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Detta innebär att förbrukningen av ett bränsle ska ha skett före ikraftträdandet för att äldre bestämmelser ska vara tillämpliga. 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi I paragrafen anges vad som avses med begreppet stödordning. Ändringarna är följdändringar med anledning av ändringarna i 6 a kap. Ändringarna medför en omnumrering av punktuppställningen. I paragrafen anges vem som är stödmottagare för olika skattebefrielser. Ändringarna är följdändringar med anledning av ändringarna i 11 a §. I paragrafen anges vilka ändamål som ger skattebefrielse, vilket bränsle som kan komma i fråga för skattebefrielse och hur stor skattebefrielsen är. Ändringarna innebär att nedsättningen av energiskatt avskaffas för viss förbrukning vid tillverkningsprocessen vid industriell verksamhet samt i yrkesmässig vattenbruksverksamhet, jordbruks- och skogsbruksverksamhet. Därmed tas punkterna 9 b, 10 och 11 bort. Även andra punkter som efter tidigare ändringar saknar innehåll tas bort, vilket medför en omnumrering av kvarvarande punkter. Punkt 9 a ändras redaktionellt till punkt 8 och nuvarande punkterna 12, 16 och 17 numreras om till 9–11. I paragrafen regleras beskattningen av råtallolja. Första stycket tas bort vilket innebär att skattebefrielsen för sådana ändamål som avses i nuvarande 1 § 9 b–11 tas bort. I andra stycket ändras hänvisningen till 1 § 9 a till 1 § 8. Därutöver ändras skattebefrielsens omfattning så att den motsvarar vad som gäller för andra bränslen enligt samma punkt. Ändringen i tredje stycket är en följdändring med anledning av omnumreringen av punkterna i 1 §. I paragrafen behandlas viss beskattning vid kraftvärmeproduktion. Ändringen är en följdändring med anledning av omnumreringen av punkterna i 1 §. I paragrafen regleras vissa avdrag som får göras av skattskyldiga. Ändringarna i andra stycket är följdändringar med anledning av att punkterna 6 a kap. 1 § 10 och 11 tas bort samt att vissa punkter i samma paragraf omnumreras.