prop · H80389 · 2021-02-18 00:00:00 — Kompetensbristen kan utgöra en patientsäkerhetsrisk eftersom yrkesgrupperna utför hälso- och sjukvård under en stor del av arbetstiden och dessutom arbetar mer självständigt än motsvarande personalgrupper i regionvården.49 Den låga grundkompetensen kombinerat med hög personalomsättning tycks försvåra den långsiktiga kompetensuppbyggnaden i äldreomsorgen. Dessa omständigheter gör det också svårt för förvaltningarna att föra ut ny kunskap i verksamheten.50 Bristen på personal inom äldreomsorgen omfattar också den legitimerade hälso- och sjukvårdspersonalen, vilket har uppmärksammats i olika utredningar.51 I en enkätundersökning som gjort 2020 (svarsfrekvens ) uppger mer än hälften av kommunerna att de har brist på sjuksköterskor och fysioterapeuter. av kommunerna uppger att de har brist på specialistsjuksköterskor.52 En annan av undersökningar, Enhetsundersökningen, visar på stora variationer i sjuksköterskebemanningen på särskilda boenden.53 I ljuset av den pågående strukturreformen, God och nära vård54 kommer primärvården och kommunerna troligtvis att behöva ta ett ökat ansvar i vårdsystemet,55 vilket i sin tur innebär att behoven av legitimerad personal kommer att öka ytterligare. 49SOU 2019:20, s. 70, 112, 127. 50SOU 2020:36, s. 242. 51Se till exempel slutbetänkande, Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget, där det påpekas att sjuksköterskor tillhör en yrkeskategori högutbildad arbetskraft som det finns brist på i alla typer av kommuner. SOU 2020:8, s. 259. 52Socialstyrelsen, Uppföljning av omställningen till en mer nära vård. Utvecklingen i regioner och kommuner och uppföljning av överenskommelsen En investering för utvecklade förutsättningar för vårdens medarbetare, 2020, s. 49 f. 53Enhetsundersökningen om äldreomsorg och hälso- och sjukvård, för åren 2014–2019, visar att bemanningen i särskilda boendeformer är i genomsnitt 25 patienter per sjuksköterska under vardagar och mer än 100 patienter per sjuksköterska under helgdagar. Variationen är cirka 25–33 patienter på vardagar och 100–150 patienter på helgdagar. Uppgifter lämnade av i samband med faktagranskningen . 54Målet med reformen är att få till stånd en förflyttning från dagens sjukhuscentrerade system till en hälso- och sjukvård där primärvården och den kommunala hälso- och sjukvården är utgångspunkten för en ökad närhet till patienten. Utvecklingen drivs framåt genom utredningen utveckling för god och nära vård, dir. 2017:24; dir. 2018:90; dir. 2019:49. 55SOU 2020:36, s. 303. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN 2.1.3 De äldre i vård och omsorg Gruppen eller äldre står för en stor del av konsumtionen av den kommunala vården och omsorgen. Denna åldersgrupp väntas växa från dagens 534 000 personer till cirka 806 000 personer 2030.56 Om behoven och tillgängligheten till insatser är kan efterfrågan på socialtjänstinsatser i åldersgruppen öka , enligt Socialstyrelsen.57 Utvecklingen inom hälso- och sjukvården bidrar i sig till ökade behov av vård. Enligt innebär nya läkemedel och behandlingsmetoder att 80-åringarna är friskare än tidigare, vilket gör att fler kan genomgå operationer och nödvändig rehabilitering.58 som behoven ökar visar att alla typer av socialtjänstinsatser till äldre minskar. Detta innebär att insatsen hemtjänst minskar trots att andelen personer , som tidigare bodde i särskilt boende men som bor i ordinärt boende, har ökat.59 Enligt kan minskningen av hemtjänst förklaras av att fler äldre använder sig av rut-tjänster, att hjälpen från anhöriga ökar, att färre ansöker om hjälp alternativt får avslag när det gäller små och tidiga insatser.60 var nästan 364 000 personer i mottagare av hälso- och sjukvård och av dessa var 300 000 personer eller äldre.61 hade drygt 329 000 äldre personer socialtjänstinsatser62, vilket motsvarar av befolkningen . 2.1.4 De största hälsoriskerna för sjuka äldre – om patientsäkerhet De mest framträdande riskerna för försämring av äldres livskvalitet är fallolyckor, trycksår, undernäring och nedsatt munhälsa, enligt . Alla dessa riskområden påverkar varandra och har betydelse för om någon eller några patientsäkerhetsrisker ska uppstå.63 Läkemedelsbiverkningar och undernäring ökar till exempel risken för fallskada, som ökar risken för trycksår, som ökar risken för ökad medicinering. Fallolyckor är enligt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) den skadetyp som leder till flest dödsfall, flest inläggningar på sjukhus och flest besök på akutmottagningar. I den äldsta åldersgruppen, eller äldre, orsakas nio av tio skador av ett fall. Antalet fallolyckor med svåra skador förväntas öka dramatiskt 56Socialstyrelsen, Vård och omsorg om äldre. Lägesrapport , 2020, s. 15. 57Ibid., s. 15. 58Ibid., s. 15 ff. 59Ibid., s. 102 ff. 60Ibid., s. 104. 61Socialstyrelsen, Statistik om kommunala hälso- och sjukvårdsinsatser 2019, 2020. 62De vanligaste insatserna är trygghetslarm, hemtjänst, särskilt boende och matdistribution. I den offentliga statistiken redovisas också socialtjänstinsatserna korttidsboende, ledsagning, dagverksamhet, kontaktperson eller familj, boendestöd, avlösning av anhörig och annat bistånd. , Statistik om socialtjänstinsatser till äldre 2019, 2020. 63Socialstyrelsen, Vård och omsorg om äldre. Lägesrapport, 2020, 2020, s. 61. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN de närmaste decennierna när befolkningen åldras. Förutom det mänskliga lidandet uppgick den samhällsekonomiska kostnaden för äldres fallolyckor till 2012.64 Fall har många orsaker, men en viktig orsak är läkemedelsbiverkningar som trötthet och yrsel. Den mest förhöjda risken är kopplad till lugnande läkemedel, sömnmedel och antidepressiva läkemedel, som är vanligt förekommande bland äldre. Studier visar också att polyfarmaci, det vill säga samtidig behandling med många läkemedel, ger en ökad risk för fall som leder till sjukhusbesök 2.2 Äldresatsningen – ny inriktning och organisering Regeringen och SKR ingick 2010 en fyraårig överenskommelse om ett riktat prestationsbaserat statsbidrag till insatser för äldre. utvidgades den till en mer omfattande överenskommelse som fick namnet Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre, även kallad Äldresatsningen. Överenskommelsen omfattade och avslutades vid utgången av 2014. 2015 lanserades en ny satsning genom riktat statsbidrag med inriktning mot ökad bemanning inom äldreomsorgen, den så kallade Bemanningssatsningen.66 Bemanningssatsningen pågick mellan 2015–2018 och omfattade totalt 2.2.1 Staten påverkade äldreomsorgens arbetssätt direkt Äldresatsningen innebar en ny inriktning för regeringens riktade statsbidrag till äldreomsorgen jämfört med föregående årtionden. Då hade statsbidragen ofta handlat om indirekta åtgärder som kompetenshöjande insatser för personalen och bättre samordning mellan kommuner och regioner.68 Med Äldresatsningen ville staten mer direkt påverka verksamheternas arbetssätt genom införande Av Äldresatsningens finansiering betalades som prestationsbaserad ersättning för att öka incitamenten för kommuner och regioner att förbättra sina resultat.69 Av dessa medel betalades för 64Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Fallolyckor – Statistik och analys, 2014. 65Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Medicinering och skador bland äldre – Studier om läkemedelsanvändning och fallskador, 2014, s. 6; , Vård och omsorg om äldre. Lägesrapport , 2020, s. 65 f. 66Regeringsbeslut S2015/3132/FST. 67Statskontoret, Ökad bemanning inom äldreomsorgen. En uppföljning av regeringens tillfälliga satsning 2015–2018, 2019:5; , Stimulansmedel för ökad bemanning inom äldreomsorgen. Uppföljning av 2015–medel, 2019. 68Jfr Wånell, Statliga stimulansåtgärder för att främja kvaliteten i äldreomsorg, 2015. 69Prestationsbaserad ersättning omfattade också ”god läkemedelsanvändning” och ”god och sammanhållen vård och omsorg”. Statskontoret, Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Utvärdering av överenskommelsen mellan regeringen och SKL. Slutrapport, 2015, s. 22. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN vårdgivarnas registrering i kvalitetsregister och utgick även ersättning för användning av kvalitetsregistren.70 Ersättningen för registrering betalades ut till huvudmännen vilket inte garanterade att vårdenheter som genererat prestationen fick ta del av den extra ersättningen. Äldresatsningen fokuserade på fem målområden:71 •God vård vid demenssjukdom •God vård i livets slutskede •God läkemedelsbehandling för äldre •Sammanhållen vård och omsorg. Äldresatsningen bestod av främst två insatser: •bidrag till lednings- och stödsystem på nationell och regional nivå •prestationsbaserad ersättning för utveckling av systematiskt kvalitetsutvecklingsarbete på verksamhetsnivå. 2.2.2 Nationell och regional lednings- och stödstruktur För att styra och följa upp arbetet inom Äldresatsningen hade parterna inom överenskommelsen skapat olika partssammansatta organ som kompletterades med separata projektorganisationer hos såväl som SKR. arbete leddes av en särskild äldresamordnare72 som bland annat ledde den projektgrupp som vidareutvecklade innehållet i överenskommelsen. fick flera uppdrag inom ramen för satsningen som bland annat att utveckla nya indikatorer för uppföljning på enhets- och verksamhetsnivå samt utveckling av verktyg för kommunerna och regionernas återrapportering.73 SKR ansvarade för den nationella samordningen av insatserna hos kommunerna och regionerna och för återrapportering av deras resultat till regeringen. SKR:s arbete finansierades genom satsningen och bedrevs i projektform med en projektledare som anställdes för att leda arbetet.74 70Utöver registrering i kvalitetsregister utgick tillexempel prestationsersättning i den palliativa vården för genomförda så kallat brytpunktssamtal och att man i det vårdpreventiva arbetet genomfört riskbedömningar med registrering i Senior alert. Protokoll vid regeringssammanträde S2011/11027/FST, bilaga 1, s. 9 f. 71Regeringskansliet, Äldresatsningen: med fokus på de mest sjuka äldre, 2014. 72Protokoll vid regeringssammanträde S2011/3242/FST. 73Statskontoret, Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Utvärdering av överenskommelsen mellan regeringen och SKL. Slutrapport, 2015, s. 34. 74Evidensbaserad praktik inom pågick mellan 2009–2016. Statskontoret, Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Utvärdering av överenskommelsen mellan regeringen och SKL. Slutrapport, 2015, s. 29 f. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Genom regeringens överenskommelse med SKR finansierades uppbyggnad av regionala stöd- och samverkansstrukturer (RSS) enligt modell från en annan överenskommelse75. En RSS kan se olika ut i olika län men består ofta av en organisatorisk kärna av personer kopplade till ett region- eller samverkansförbund i länet. Till denna kärna kopplas en styrgrupp som kan bestå av politiker och tjänstemän på både regional och nivå. Till den politiska styrgruppen hör en beredningsgrupp bestående av tjänstemän, ofta socialchefer ställdes krav i överenskommelsen om att varje län skulle ta fram en handlingsplan med gemensamma mål och strategier för förbättringar i vården och omsorgen om de mest sjuka äldre. Handlingsplanen skulle vara politiskt förankrad i regionen och i länets kommuner.77 Inom ramen för RSS-strukturen erbjöds chefer inom vård och omsorg att delta i ett ledningsprogram för att stärka sin kompetens i förbättringsarbetet och för att omsätta länens handlingsplaner För att den tänkta effektkedjan (se avsnitt 1.2) för kvalitetsregister skulle ha förutsättningar att fullbordas krävdes enligt regeringen och SKR stöd till äldreomsorgen från en funktion som kallades utvecklingsledare.79 Inom ramen för satsningen avsattes därför medel för att finansiera tre till fyra utvecklingsledare per län. Utvecklingsledarna hade i uppdrag att stödja registrering i kvalitetsregistren, för att sedan också stödja användning och analys av data för förbättringsarbete. Utvecklingsledarna hade visserligen sin hemvist i länen men styrdes och samordnades nationellt av . Även branschorganisationerna Famna och Vårdföretagarna fick bidrag för att anställa var sin utvecklingsledare för att stödja sina medlemmar.80 De kvalitetsregister som ingick i Äldresatsningen fick i stöd för bland annat administration av nya användare och kvalitetssäkring 75Protokoll vid regeringssammanträde, S2009/4028/FST; protokoll vid regeringssammanträde, S2015/317/FST. 76Statskontoret, Evidensbaserad praktik inom . utvärdering av överenskommelsen mellan regeringen och SKL. 2014, s. 36 f. 77Protokoll vid regeringssammanträde S2011/11027/FST, bilaga 1, s. 6. 78Ibid., s. 7. 79Jfr protokoll vid regeringssammanträde S2010/1130/FST; protokoll vid regeringssammanträde S2011/983/FST; protokoll vid regeringssammanträde S2011/11027/FST; protokoll vid regeringssammanträde S2012/8765/FST; protokoll vid regeringssammanträde S2013/8803/FST. 80Protokoll vid regeringssammanträde S2010/1130/FST, bilaga 1, s. 7. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN av data.81 Detta innebar att registerorganisationerna kunde anställa egna så kallade registercoacher som gav stöd till användarna i kommuner och regioner och till de länsgemensamma utvecklingsledarna. Ett exempel är Senior alerts cirka 25 coacher som besökte samtliga kommuner och regioner /2011.82 Detta kan jämföras med att Senior alert har en heltidsanställd coach.83 Regeringen följde Äldresatsningen genom att låta Statskontoret utvärdera den . Totalt publicerade Statskontoret fem delutvärderingar och en slutrapport (se vidare avsnitt 2.5). Även hade utvärderingsuppdrag och uppföljningsuppdrag. Bland annat skulle bedöma om kommuner och regioner uppnått de krav som regeringen beslutat lämna prestationsersättning för.84 2.3 Kvalitetsregister – en nyhet i äldreomsorg Inom ramen för Äldresatsningen främjade regeringen och SKR uppbyggnaden av fem inom områden i den kommunala äldreomsorgen, där kvalitetsregister inte hade använts tidigare. Inom regionvården har staten däremot satsat på , för att öka vårdens produktivitet och effektivitet. Totalt finns det cirka 100 i Sverige.85 Användningen av regleras i patientdatalagen (2008:355) som anger att kvalitetsregister avser en automatiserad och strukturerad samling av personuppgifter som inrättats särskilt för ändamålet att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra vårdens kvalitet.86 Till skillnad från journalföring är det frivilligt för patienten att registreras i ett nationellt kvalitetsregister. 81Enligt överenskommelse var fördelningen att Senior alert mottog , 6 miljoner, SveDem 4 miljoner, 4 miljoner och RiksSår . Detta kan jämföras med överenskommelse om till som innebar att Äldresatsningens kvalitetsregister tilldelades . Protokoll vid regeringssammanträde S2013/8803/FST, s. 9; protokoll vid regeringssammanträde S2019/02385/FS; Nationella samverkansgruppen för , Beslut om certifiering och medelstilldelning . Senior alert, , , SveDem respektive RiksSår. 82Senior alert, Årsrapport , 2011; , Årsrapport för , 2011. 83Mejl från registerhållaren för Senior alert, . 84Se exempelvis , Överenskommelse om sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. bedömning, 2014. 85Stödfunktionen för , ”Om ”, hämtad . 867 kap. 1 § patientdatalagen (2008:355). EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Till skillnad från såväl journalföring87 som registrering i är det frivilligt för vårdgivare att registrera i kvalitetsregister.88 Kvalitetsregistren innehåller en mängd indikatorer och variabler med syftet att följa upp behandling av individer och kvaliteten hos de vårdgivande verksamheterna.89 Variabler och indikatorer följer i huvudsak nationella riktlinjer för stöd vid prioriteringar och vägledning om behandlingar och metoder som olika verksamheter i vård och omsorg bör satsa resurser på.90 Till de nationella riktlinjerna har tagit fram målnivåer för olika indikatorer.91 ingår följande uppgifter: •patientdata: personnummer, ålder, kön, diagnos, symptom, indikationer för åtgärder, riskfaktorer, med mera •åtgärder: operationer, typ av implantat, med mera •effektdata: uppgifter som på något sätt mäter resultatet av insatsen, till exempel i form av ökad livslängd, funktionsförmåga, och uppföljning av bland annat vidare vårdbehov, dödlighet och dödsorsak •variabler som beskriver komplikationer •komplementär vård: vård vid andra enheter.92 2.3.2 Kvalitetsregister som beslutsstöd Utöver själva registret kan många också användas som ett beslutsstöd som syftar till att främja kvalitet i vården av individen. Baserat på information om den registrerade individen hjälper kvalitetsregistret personalen att göra prioriteringar i vården om denna individ. I satsningens två senaste överenskommelser understryker regeringen och SKR att registrering i kvalitetsregister inte får begränsa eller ersätta den ordinarie dokumentationen enligt gällande regelverk.93 Datainspektionen bedömer att användandet av som beslutsstöd strider mot patientdatalagen.94 Enligt Vårdanalys är registerhållarna generellt medvetna om den juridiska problematiken och har därför försökt att hitta tekniska lösningar för att kunna använda informationen från kvalitetsregistren på ett lagenligt sätt. En sådan lösning är att utveckla beslutsstöd i kvalitetsregistrets 877 kap. 2 § patientdatalagen (2008:355). 883 kap. 1 § patientdatalagen (2008:355); lagen (1998:543) om hälsodataregister. 89Riksrevisionen, Statens satsningar på kvalitetsregister – Leder de i rätt riktning? 90Socialstyrelsen, ”Nationella riktlinjer”, hämtad . 91Ett exempel på mål är att alla patienter inom den palliativa vården ska ha fått en smärtskattning under sista levnadsveckan. 93Protokoll vid regeringssammanträde S2013/8803/FST, bilaga 1, s. 9; protokoll vid regeringssammanträde S2012/8765/FST, bilaga 1, s. 9. 943 kap. 1 § patientdatalagen (2008:355). ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN IT-system men isolerat från själva registret.95 Kansliet för på SKR driver ett arbete för att utveckla bättre förutsättningar för överföring mellan journalsystemen och de nationella kvalitetsregistren. Syftet med detta arbete är att eliminera den så kallade dubbelregistreringen (se avsnitt 2.3.3). 2.3.3 Överenskommelser om samtliga slöts en överenskommelse om stöd till samtliga mellan regeringen och SKR. Satsningen innebar i statsbidrag 2012–2016.96 Denna femåriga överenskommelse, som löpte parallellt med Äldresatsningen och som även omfattade Äldresatsningens kvalitetsregister, reglerade bland annat styrform, organisation och finansiering av samtliga . har parterna slutit nya årliga överenskommelser.97 I dessa överenskommelser tilldelades Äldresatsningens kvalitetsregister vardera i bidrag 2019.98 Statens andel i överenskommelsernas finansiering minskade från 70 till Genom överenskommelsen –2016 ville parterna öka användningen av och hitta lösningar på de problem som hade identifierats.100 Bland annat ville man komma tillrätta med den så kallade dubbelregistreringen, det vill säga att samma uppgifter behöver registreras i både patientjournalen och de olika kvalitetsregistren. En uppskattning visade att registreringen i kvalitetsregistren kostade hälso- och sjukvården 2009. En kraftfull investering ansågs därför kunna spara mycket pengar. Behovet av en starkare nationell styrning av kvalitetsregistren hade också identifierats, bland annat vad gäller datatillgänglighet och datakvalitet. Den överenskommelse som slöts innebar bland annat inrättande av ett nationellt kansli för kvalitetsregister på SKR som samordnar det gemensamma arbetet på nationell nivå. Kansliet ansvarar för ansökning och uppföljning av 95Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Lapptäcke med otillräcklig täckning. Slututvärdering av satsningen på , 2017, s. 96 f. 96Protokoll vid regeringssammanträde S2011/8471/FS. 97Protokoll vid regeringssammanträde S2019/05298/FS, bilaga 1, s. 26; protokoll vid regeringssammanträde S2019/02385/FS; protokoll vid regeringssammanträde S2017/07320/FS. 98Enligt överenskommelse om till där Senior alert beviljades , , , RiksSår och SveDem . Protokoll vid regeringssammanträde S2013/8803/FST, s. 9; protokoll vid regeringssammanträde S2019/02385/FS; Nationella samverkansgruppen för , Beslut om certifiering och medelstilldelning . Senior alert, , , SveDem respektive RiksSår. 99Samtal med företrädare för , . 100Överenskommelsen kom till efter att en utredare fått i uppdrag av regeringen och SKR att göra en översyn av nationella kvalitetsregisters fortsatta utveckling. Översyn av de nationella kvalitetsregistren. Guldgruvan i hälso- och sjukvården. Förslag på en gemensam satsning 2011–2015, SKL, 2010. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN kvalitetsregistren och fördelar resurserna mellan registerorganisationerna.101 Den partsammansatta ledningsfunktionen är högsta beslutande organ. fick regeringens uppdrag att utveckla och driva en nationell registerservice.102 Registerservice ska bidra till att öka registrens datakvalitet och användbarhet för utvecklingsarbete, forskning och uppföljning. utökades uppdrag till att även erbjuda särskilt stöd till register som innehåller uppgifter om hälso- och sjukvård.103 års överenskommelse gick ut med en rekommendation till kommunerna: att tillsammans bidra med till finansieringen av de kvalitetsregister som ingick i Äldresatsningen . Kommunernas avgift baseras på invånarantal i kommunen och uppskattades innebära per invånare.104 hade 272 av 290 kommuner valt att följa rekommendationen om att betala en avgift för att få fortsätta använda kvalitetsregistren.105 2.3.4 Fem nya kvalitetsregister inom ramen för Äldresatsningen De kvalitetsregister som ingick i Äldresatsningen, och omfattades av den ovan beskrivna överenskommelsen om (avsnitt 2.3.3), var fem relativt nystartade register. I överenskommelsen om Äldresatsningen framgår vilken nytta de nationella kvalitetsregistren väntades ha: Genom att delta i registren måste personalen ändra arbetssätt. Det handlar om att på ett systematiskt och standardiserat sätt förebygga fallskador, undernäring, trycksår och vårdrelaterade infektioner. Via registren kommer kunskap om vårdens resultat bli synliga. Kvalitetsindikatorer som tagits fram av kommer att kunna följas. Möjligheter kommer också att finnas för att jämföra den egna verksamhetens resultat men också med andra verksamheter vilket kommer att bli ett stöd i det lokala förbättringsarbetet. Registren är moderna i tekniskt avseende och ger möjlighet att följa utvecklingen online.106 Variablerna i registren skulle främst återspegla hur väl verksamheten lyckades i omhändertagandet av de äldre och i arbetet med att förebygga patientsäkerhetsrisker (se avsnitt 2.1.4). Kvalitetsregistrens indikatorer bygger på nationella riktlinjer (se avsnitt 2.3.1). Följande register ingick: 101Protokoll vid regeringssammanträde S2011/8471/FS. 102Regeringsbeslut S2011/8994/FS (delvis). 103Regeringsbeslut S2015/08135/RS (delvis), anslag 1:6, ap. Meddelande från styrelsen – Rekommendation till kommunerna om gemensam finansiering av ett mer samlat system för kunskapsstyrning i verksamheter, nr 15/2018. 105Nationella kvalitetsregister, ”Kommunerna bidrar med finansiering”, hämtad . 106Protokoll vid regeringssammanträde S2010/1130/FST, bilaga I, s. 3. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN Syftet med Senior alert är att stödja ett systematiserat vårdpreventivt arbetssätt. Personal som registrerar i Senior alert ska identifiera och bedöma risker hos den äldre inom fem områden: risk för fall, trycksår, undernäring, munhälsa och urinblåsans funktion. Riskbedömningen ska ge underlag för personalen att planera och genomföra förebyggande åtgärder. Personalen ska sedan följa upp och utvärdera resultatet av de vidtagna åtgärderna.