prop · H803100 · 2021-04-15 00:00:00 — Diagram 7.2 Genomsnittlig förändring av utökad inkomst i olika inkomstgrupper till följd av regeringens reformer 2019–2021 Inkomstgrupp (ekonomisk standard) Bidrag från förändrad ekonomisk standard Anm.: Bidrag från förändrad ekonomisk standard och bidrag från välfärdssatsningar avser förändringen i ekonomisk standard respektive välfärdssatsningar som andel av den utökade inkomsten före reformerna. Att stapeln för ekonomisk standard är högre i diagram 7.1 än i diagram 7.2 beror på att förändringen i ekonomisk standard divideras med ett lägre belopp (ekonomisk standard före reformerna) i diagram 7.1. Källor: och egna beräkningar. 7.2Fördelningseffekter av de samlade reformerna 2019–2021 I detta avsnitt (7.2) redovisas fördelningseffekterna av de samlade reformerna 2019– 2021. Skillnaden jämfört med beräkningarna i avsnitt 7.1 är att även reformerna i den av beslutade budgeten (t.ex. utökat jobbskatteavdrag, höjd bryt- punkt för statlig inkomstskatt och höjt tak för rutavdraget) beaktas i detta avsnitt. Hushållens disponibla inkomster bedöms öka med till följd av de samlade reformerna i skatte- och transfereringssystemen 2019–2021. Fördelnings- profilen är något mindre utjämnande än den profil som visades för regeringens reformer i avsnitt 7.1 (se diagram 7.3). De samlade reformerna bedöms inte leda till någon nämnvärd förändring av den samlade inkomstspridningen mätt med Gini- koefficienten. De individuella välfärdstjänsternas omfattning beräknas öka med 2019–2021. Eftersom välfärdssatsningarna har en tydligt utjämnande profil har 64Värdet av välfärdstjänsterna räknas samman på hushållsnivå och fördelas lika på varje medlem i hushållet. mer utförlig beskrivning av beräkningsmetoden, se bilaga till Fördelningspolitisk redogörelse på . 2020/21:100 Bilaga 2 förändringen i utökad inkomst (dvs. summan av förändringar i ekonomisk standard och värdet av välfärdstjänster) en mer utjämnande profil än förändringen i ekonomisk standard (se diagram 7.4). Diagram 7.3 Genomsnittlig effekt på ekonomisk standard i olika inkomstgrupper till följd av de samlade reformerna 2019–2021 Inkomstgrupp (ekonomisk standard) Källor: och egna beräkningar. Diagram 7.4 Genomsnittlig förändring av utökad inkomst i olika inkomstgrupper till följd av de samlade reformerna 2019–2021 -1,0 Inkomstgrupp (ekonomisk standard) Källor: och egna beräkningar. 2020/21:100 Bilaga 2 Kvinnors individuella disponibla inkomst som andel av männens (procent)1,2 Inkomstandel för översta procenten (procent)2 Inkomstandel för översta tiondelen (procent)2 standard, relativ 60 (procent)2 standard, absolut 60 (procent)2 Mycket låg materiell standard (procent)3 Andel hushåll med ek. bistånd (procent)4 Marginaleffekt (procent)2,5 Ersättningsgrad (procent): 74,2(79,1) Sjukpenning2,6,8 Sjuk- och aktivitetsersättning2,6,8 Kvinnors individuella disponibla inkomst som andel av männens (procent)1,2 Inkomstandel för översta procenten (procent)2 Inkomstandel för översta tiondelen (procent)2 standard, relativ 60 (procent)2 standard, absolut 60 (procent)2 Mycket låg materiell standard (procent)3 Andel hushåll med ek. bistånd (procent)4 Marginaleffekt (procent)2,5 Ersättningsgrad (procent): 66,4(73,5) 65,7(72,7) 64,4(72,1) Sjukpenning2,6,8 80,0(86,0) 79,9(86,6) 79,9(86,6) 79,8(86,5) 79,4(86,3) Sjuk- och aktivitetsersättning2,6,8 71,3(82,2) 70,9(82,2) 70,8(82,3) 70,9(82,8) 70,0(82,0) 1Avser åldersgruppen 20–. Andelen avser kvoten mellan kvinnors medianinkomst och mäns medianinkomst. 2På grund av dataomläggning är serien inte helt jämförbar med serien 2013–2019 (HEK 2001–2012, 2013–2018). ingår inte längre introduktionsersättning i redovisningen av ekonomiskt bistånd, vilket skapar ett brott i serien för andel med ekonomiskt bistånd. 5Tidsseriebrott till följd av att fr.o.m. FASIT 2011 använder en ny metod för att beräkna skattefria transfereringar. 6På grund av ändrade beräkningskonventioner för ersättningsgrader är serierna före och efter 2006 inte helt jämförbara. 7Inför redogörelse reviderades metodiken för att beräkna ersättningsgrader vid arbetslöshet. Med den tidigare metoden antogs alla individer vara berättigade till inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet. En längre tidsserie baserad på den gamla metoden finns publicerad i tidigare fördelningspolitiska redogörelser, se t.ex. prop. 2018/2019:100 bilaga 2. Med den nya metoden görs separata beräkningar, som sedan vägs ihop, för olika grupper som skiljer sig åt med avseende på graden av arbetsmarknadsanknytning och typ av ersättning som kan förväntas utgå från det allmänna vid arbetslöshet. Se bilaga till Fördelningspolitisk redogörelse på för en beskrivning av hur ersättningsgraden beräknas. Inom parentes anges ersättningsgraden när hänsyn även tas till avtals- och inkomstersättning. 8Från och med 2015 kan ersättningsgraden beräknas när hänsyn även tas till avtalsersättningar. Ersättningsgraden beräknad på detta sätt anges inom parentes. Källor: , , och egna beräkningar. 2020/21:100 Bilaga 2 Tabell a.2 Reformer som beaktas vid beräkning av politikens effekter på ekonomisk standard 2021 Förlängning av tillfälliga höjningar av tak, grundnivå och lägstanivå i arbetslöshetsförsäkringen Förlängning av den tillfälliga karensersättningen i sjukförsäkringen Förlängning av det tillfälliga tilläggsbidraget i bostadsbidraget till barnfamiljer Bred skattereduktion på förvärvsinkomster Tillfällig skattereduktion på arbetsinkomster Sänkt inkomstskatt för pensionärer Avskaffad schablonintäkt på uppskovsränta Höjt tak för rutavdrag Tillfälliga höjningar av tak, grundnivå och lägstanivå i arbetslöshetsförsäkringen Tillfällig karensersättning i sjukförsäkringen Tillfälligt tilläggsbidrag i bostadsbidraget till barnfamiljer Sänkt inkomstskatt för pensionärer Stärkt grundskydd för äldre Skattereduktion i vissa glest befolkade områden Höjt tak för uppskov vid försäljning av bostad Sänkt inkomstskatt för pensionärer Höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt Höjt tak för rutavdrag Avskaffad skattereduktion för fackföreningsavgift Införande av skattereduktion för gåva till ideell verksamhet Källa: Egna beräkningar. Tabell a.3 Fördelning av reformer på välfärdstjänstområdet på olika verksamhets- områden Anm.: Värdena i tabellen är avrundade och summerar därför inte alltid till 100. Av de totala satsningarna på individuella välfärdstjänster på svarar höjningar av det generella bidraget till kommuner och regioner för Reformer som är av mer generell karaktär fördelas i enlighet med det konsumtionsmönster som gäller för välfärdstjänsterna totalt. Källa: Egna beräkningar. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2020/21:100 ekonomiska vårproposition