prop · H9031d25 · 2021-09-20 00:00:00 — Antalet och andelen kvinnor som löst statligt jaktkort har ökat stadigt och uppgick under /2021 till 22 811 av totalt 286 628 jaktkortslösare, vilket motsvarar . Det ligger i linje med visionen i Strategin för svensk viltförvaltning, om en viltförvaltning i balans som gör att alla kan ta del av viltets värden. beslutade regeringen om vissa förändringar angående viltvårdsfonden. gavs bl.a. i uppdrag att med beaktande av upphandlingsreglerna ombesörja att vissa delar av Svenska Jägareförbundets s.k. Allmänna uppdrag utförs. Vidare beslutades om förordningen (2021:12) om vissa bidrag ur viltvårdsfonden samt att viltvårdsavgiften ska höjas inför det kommande jaktåret. har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med en samlad redovisning av regeringens arbete med jaktfrågor och vilka åtgärder som planeras för dessa frågor (bet. 1999/2000:MJU17 punkt 24, rskr. 1999/20:253). Tillkännagivandet innebär inte krav på specifika förändringar i sak utan motiverades med att det under allmänna motionstiden aktualiseras ett stort antal jakt- och viltvårdsfrågor av olika slag, även om beslutanderätten i dessa frågor i huvudsak delegerats till regeringen eller behörig myndighet. Regeringen har inte återkommit med en samlad redovisning men med såväl betydande reformer av stora delar inom jakt- och viltförvaltningen som med löpande redovisningar av utvecklingen. Ett betydande exempel på detta är regeringens proposition (prop. 2009/10:239) där organisationen av jakten efter älg ändrades med syfte att åstadkomma en ekosystembaserad lokal älgförvaltning som kompletteras med en övergripande samordning av älgjakten. Ett annat exempel är regeringens proposition En hållbar rovdjurspolitik (prop. 2012/13:191) där de nya målen bl.a. har en direkt koppling till Rådets direktiv /43/EEG av om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (art- och habitatdirektivet). Regeringen fattade beslut om ändringar i 3 § andra stycket rennäringsförordningen (1993:384) som avser rätt till småviltjakt på statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen. 2021/22:1 Utgiftsområde 23 utveckling har under varit en indikator i regeringens budgetproposition för att redovisa resultat och bedöma hur utvecklingen av jakt- och viltförvaltning bidrar till målet för utgiftsområdet. har regeringen fattat beslut om ändringar av de nuvarande jakttiderna genom ändring i jaktförordningen (1987:905). Vidare har regeringen tillsatt en parlamentarisk kommitté (dir. 2021:35) som har i uppdrag att föreslå en ny renskötsellagstiftning. Regeringen anser att tillkännagivandet med denna och tidigare lämnade redovisningar är slutbehandlat. Målet för livsmedelsstrategins strategiska område Konsument och marknad: –Att konsumenterna ska ha ett högt förtroende för livsmedlen och kunna göra medvetna och hållbara val, exempelvis av närproducerat och ekologiskt. Marknaden för livsmedel ska kännetecknas av en väl fungerande konkurrens. Den svenska livsmedelsexporten ska ges förutsättningar att öka för att möta efterfrågan på relevanta marknader. De kompletterande indikatorer som används för att redovisa resultat och bedöma hur utvecklingen på området bidrar till målet för utgiftsområdet och det strategiska området redovisas under respektive avsnitt. För att redovisa resultat och bedöma hur utvecklingen av konkurrenskraften och livsmedelsexporten bidrar till målet för utgiftsområdet och det strategiska området Konsument och marknad används följande kompletterande indikator: –exportandel i svensk livsmedelsindustri. Tabell 2.21 Exportandel i svensk livsmedelsindustri Källa: och Livsmedelsföretagen. ökade värdet av den totala exporten av livsmedels- och jordbruksprodukter, undantaget vidareexporten av norsk fisk, med och uppgick därmed till nästan . Ökningen har skett över ett antal produktkategorier. Pandemin påverkade arbetet för export- och investeringsråds livsmedelsexportprogram ! som drivs på uppdrag av regeringen. Av 11 planerade mässor ställdes 9 in. I stället genomfördes ett stort antal digitala främjandeaktiviteter. Digitala matchmaking-aktiviteter genomfördes i , , och . finns det e-handelssamarbeten där svenska företag kan sälja sina produkter bl.a. i , , och . 2021/22:1 Utgiftsområde 23 och har i uppdrag att fortsatt utveckla arbetet med exportgodkännanden för svenska livsmedel och jordbruksvaror i syfte att underlätta för ökad export. har arbetet för att öka den svenska exporten genom att få tillträde till nya marknader fortsatt. Team Livsmedel som leds av den nationella exportsamordnaren för livsmedelssektorn har fortsatt att vara ett aktivt forum för företag och intressenter att identifiera hur den svenska livsmedelsexporten ska öka, bl.a. arrangerades ett digitalt möte . Regeringen har lyft fram svenska exportintressen inom ramen för EU:s förhandlingar om bilaterala handelsavtal. har samarbetet för en ökad gemensam livsmedelsexport mellan och fortsatt med ett antal gemensamma aktiviteter på utlandsmarknaden liksom ett utbyte av information och erfarenheter på myndighetsnivå. Ett steg närmare möjligheten till medvetna och hållbara val har tillkännagett för regeringen att den bör göra det lättare för konsumenter att göra hållbara och medvetna val (bet. 2016/17:MJU23 punkt 26, rskr. 2016/17:338). Regeringen gav i uppdrag att 2020–2025 vidareutveckla Nyckelhålet som ger konsumenterna möjlighet att välja hälsosammare livsmedel. Inom ramen för Jord till bord-strategin har kommissionen påbörjat arbetet med att ta fram förslag på obligatorisk framsidesmärkning, se över en eventuell utökning av bestämmelserna om obligatorisk ursprungsmärkning samt revidering av bestämmelserna om datummärkning, vilket är i linje med tillkännagivandet. redovisade regeringsuppdraget att ta fram det underlag som krävs för att ska kunna göra en anmälan till kommissionen om nationella bestämmelser om obligatorisk ursprungsinformation för kött på restaurang och i storhushåll. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat. Fallen av salmonella, campylobacter och EHEC hos människor har minskat För att redovisa resultat och bedöma hur utvecklingen av livsmedelssäkerheten bidrar till målet för utgiftsområdet och det strategiska området Konsument och marknad används följande kompletterande indikator: –antalet utbrott av vissa zoonoser hos livsmedelsproducerande djur och vissa livsmedelsburna zoonoser hos människor. Zoonoser är sjukdomar som kan överföras mellan djur och människor. Indikatorn visar hur vanligt det är att människor blir sjuka av animaliska livsmedel. I , liksom i EU, är infektion med campylobacter den mest rapporterade zoonosen på människa. Konsumtion och hantering av kycklingkött anses som den viktigaste smittkällan. Förekomsten av campylobacter i svensk slaktkyckling ökade och ökade antalet rapporterade fall av campylobacter hos människor. Andelen smittade kycklingflockar var , vilket är lågt både i jämförelse och ur ett internationellt perspektiv. 2021/22:1 Utgiftsområde 23 Tabell 2.22 Antalet utbrott av vissa livsmedelsburna zoonoser hos människor Antal fall per 100 000 invånare, oavsett smittland 46,0/ 46,5/ 47,0/ 45,5/ 46,8/ 46,7/ 46,8/ 44,6/ 44,8/ 43,1/ 52,9/ 53,3/ 54,3/ 53,6/ 55,3/ 54,7/ 53,3/ 54,9/ 53,6/ 53,9/ 54,1/ 49,4/ 52,8/ 47,7/ 52,9/ 55,5/ 51,6/ 56,6/ 45,4/ /53,5 50,9/ 50,3/ 50,2/ 48,6/ 49,9/ 48,4/ 48,8/ 47,1/ 50,7/ 48,5/ Källa: statistik om anmälningspliktiga smittsamma sjukdomar. Statistiken hämtas från en föränderlig databas och antalet fall kan därför justeras både uppåt och nedåt. Antalet fall av salmonella, campylobacter, EHEC och listeria hos människor var lägre jämfört med (se tabell 2.22). En orsak skulle kunna vara att de rekommendationer och restriktioner som införts på grund av covid-19 även har haft en inverkan på antalet smittade av livsmedelsburna infektioner. Den ökning i antal fall av listeria hos människor som setts kunde inte noteras . Andelen fall som smittats i skiljer sig för de olika infektionerna. När det gäller salmonella är de endast cirka hälften av fallen som kan kopplas till inhemsk smitta. Motsvarande siffra för campylobacter, listeria och EHEC är 71, . Andelen män respektive kvinnor som smittas är förhållandevis jämn. Ytterligare medel för att öka den ekologiska produktionen och konsumtionen Den ekologiska odlingen och andelen ekologiska livsmedel i offentlig sektor har ökat kontinuerligt . minskade dock andelen ekologiskt odlad jordbruksmark till , vilket är en minskning jämfört med . Inköpen i offentlig sektor som bestod av ekologiska livsmedel fortsatte dock att öka något. Andelen inköp i offentlig sektor var , vilket är en ökning med Den ekologiska livsmedelsförsäljningen har avtagit , motsvarande en minskning med , till 2020 jämfört med . Av sålda livsmedel 2020 var ekologiska. Genom budgetpropositionen tillfördes ytterligare för 2021till fortsatt arbete med samordningsfunktionen för ekologiska livsmedel, som i större utsträckning ska bidra till utbyte av erfarenheter och dialog mellan berörda aktörer som verkar för ekologisk produktion, utreda marknadsutveckling och verka för kunskapsuppbyggnad, kunskapsförmedling, innovation och rådgivning inom området. beräknades samma belopp . bidrog i framtagandet 2021 inom ramen för livsmedelsförsörjning av de frivilliga riktlinjerna för livsmedelssystem och nutrition, som ett verktyg för att motverka felnäring som de lyfter fram ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Riktlinjerna utgör ett viktigt inspel till om livsmedelssystemens betydelse för möjligheterna att nå de globala målen för hållbar utveckling, bl.a. minskad hunger och förlust av biologisk mångfald. Som ett bidrag till toppmötet publicerade en skrift med några centrala element som på olika sätt kan bidra till en transformation till mer 2021/22:1 Utgiftsområde 23 Skriften lanserades som en del av nationella dialog inför toppmötet. I en sampublikation mellan svensk expertis och FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation sprids svenska erfarenheter, som lett till att svensk mjölkproduktion är i världsklass när det gäller låg antibiotikaanvändning kombinerat med friska och högproduktiva djur. Nyckelfaktorer som rapporten lyfter fram är förebyggande arbete för god djurhälsa och -välfärd och det nära samarbetet mellan djurbönder, veterinärer, universitet, myndigheter och departement. Genom FAO:s spridning av de svenska framgångsfaktorerna har därmed gjort en betydande internationell insats för att bekämpa antibiotikaresistensen bland djur och människor. På råvaruområdet fortsätter att aktivt arbeta för en fungerande världshandel och att genom projekt inom de internationella råvaruorganisationerna, stödja utvecklingen, reducera fattigdom och minska konsekvenserna av klimatförändringar för utvecklingsländerna på råvaruområdet. var ordförande i timmer rådet, ordförande för en kommitté inom Metallstudiegrupperna, vice ordförande för det Styrande Rådet inom Den Gemensamma Råvarufonden (CFC), ordförande för dess samt talesperson inom CFC för . har också aktivt medverkat vid omförhandlingar av de grundläggande avtalen för flera av de internationella råvaruorganisationerna. Regionalt har aktivt medverkat till utarbetande av ett nytt samarbetsprogram för för Fiske och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk. Vidare har , inom ramen för för , bidragit till utarbetande av en ny handlingsplan såvitt avser bioekonomi. är också prioritetsområdes koordinator inom Strategin för fiskefrågor. Målet för livsmedelsstrategins strategiska område Kunskap och innovation: –Att stödja kunskaps- och innovationssystemet för att bidra till ökad produktivitet och innovation i livsmedelskedjan samt hållbar produktion och konsumtion av livsmedel. För att redovisa resultat och bedöma hur utvecklingen av kunskap och innovation bidrar till målet för utgiftsområdet och det strategiska området Kunskap och innovation används följande kompletterande indikator: –livsmedelssektorns forsknings- och utvecklingskostnader i procent av livsmedelssektorns omsättning. Investeringar i forskning och utveckling är en indikator som belyser viljan och förutsättningarna att utveckla näringslivets innovationsförmåga. I arbetet för att nå målen i livsmedelsstrategin har Formas identifierat behov av samverkan mellan aktörer och sektorer samt mer kunskap och kompetens. Sådan samverkan har uppnåtts bl. a. genom att det etablerades fyra centrumbildningar för hållbarhet och konkurrenskraft i livsmedelssystemet inom ramen för forskningsprogrammet. Centrumbildningarna är samarbeten mellan flera universitet, företag, branschorganisationer och kommuner och regioner. Dessutom har utlysningar för kunskapssammanställningar och kunskapsspridning inom området hållbart och konkurrenskraftigt livsmedelssystem gjorts. Livsmedelssystemet har fungerat som pilotprojekt för utveckling av förbättrade metoder för hur ökat värdeskapande kan skapas i samverkan i ett av Verket för innovationssystems 2021/22:1 Utgiftsområde 23 () projekt för att främja innovation i livsmedelssektorn. Arena har medverkat i flera av aktiviteter. betalade Formas ut totalt i forskningsstöd till forskning inom de areella näringarna. SLU, som mottog av medlen, är den största bidragsmottagaren. Resultatredovisning för Formas verksamhet i övrigt lämnas i utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård avsnitt 4. För att redovisa resultat och bedöma hur utvecklingen av utbildning och forskning bidrar till målet för utgiftsområdet och det strategiska området Kunskap och innovation används följande kompletterande indikatorer och bedömningsgrunder: –antal sökande och antagna –prestationsgrad och examinationsfrekvens (antal examinerade individer) –andel disputerade lärare –externa medel. och högskolor får sitt kvalitetssäkringsarbete granskat –2022 av . Ett samlat mått på SLU:s kvalitet utgörs av att SLU blev det första lärosätet med omdömet ”godkänt kvalitetssäkringsarbete”. Antalet helårsstudenter uppgick till 4 216 (kvinnor och män) vilket innebär en ökning med ca 300 helårsstudenter jämfört med . Trenden med ökande antal helårsstudenter från föregående år fortsätter därmed. Antalet behöriga sökande till program som börjar på grundnivå ökar kraftigt, liksom antalet ansökningar och antagna studenter till program på avancerad nivå, se tabell 2.23. Tabell 2.23 Sökande och antagna till högskoleutbildning Källa: SLU, årsredovisning 2020. Prestationsgraden varierar något mellan åren, men ligger på en hög nivå nationellt sett, se tabell 2.24. 2021/22:1 Utgiftsområde 23 Tabell 2.24 Prestationsgrad läsåren 2016–2020 Anm.: Tabellen redovisar totalprestationsgraden, där utresande utbytesstudenter som inte får någon helårsprestation redovisad ingår. Källa: SLU. Antalet disputerade lärare har ökat något , till 1 010 (kvinnor och män). Andelen disputerade lärare är . SLU uppvisar fortsatt goda resultat när det gäller vetenskaplig publicering. Forskare vid SLU publicerade drygt 1 950 artiklar och kunskapsöversikter (reviews) vilket är en ökning jämfört med . Trenden med ökande publicering har funnits en rad år, jämförelsevis noterades drygt 1 100 publiceringar 2010. Ett mått på hög kvalitet är att i genomsnitt av alla artiklar som publiceras internationellt tillhör de mest citerade i världen inom sina respektive ämnesområden. SLU har tillhandahållit miljödata till ansvariga myndigheter till bl.a. uppföljning av de nationella miljömålen och klimatrapporteringen. Forskningsfartyget har genomfört sin datainsamling i stort sett som planerat trots pandemin. Förmågan att attrahera extern finansiering har ökat vilket bidrar till måluppfyllelsen. Den externa finansieringen utgjorde av de totala intäkterna till forskning och utbildning på forskarnivå 2020, en ökning jämfört med . För att redovisa resultat och bedöma hur utvecklingen i skogen bidrar till målet för utgiftsområdet och skogspolitikens två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet, används följande centrala indikatorer: –tillväxt, avverkning och skogsbruksåtgärder –skog och vilt i balans –skydd mot skadeinsekter m.m. –miljöhänsyn i skogsbruket –skydd och bevarande av skogsmark –skogsbrukets klimatnytta. Redovisning för miljökvalitetsmålet Levande skogar finns i utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Arbetet inom ramen för Skogsprogrammets strategi med dess vision och fem fokusområden har fortsatt . har flera regeringsuppdrag genomförts. Indikatorer, jämställdhet i skogsnäringen och rådgivning har stått i fokus. har fördelats till länsstyrelser och regioner 2020 och bidragit till utvecklingsarbetet av regionala skogsprogram. En majoritet av länen har beslut eller långt kommen process om regionala skogsprogram. Som en del i det nationella skogsprogrammet har regeringen även bedrivit ett aktivt internationellt arbete, inte minst inom EU kopplat till bl.a. den gröna given samt lagstiftningen om hållbara finanser. 2021/22:1 Utgiftsområde 23 Den fördjupade dialog om bevarande och hållbart nyttjande av skog i syfte att öka samstämmighet, stärka synergier och minska målkonflikter som inleddes har fortsatt. har fyra kunskapsseminarier under ledning av landsbygdsministern genomförts, med brett deltagande från organisationer, företag och offentlig sektor. De tre genomfördes digitalt på grund av den pågående pandemin. Antalet deltagande organisationer etc. var 38 och 77, 79 respektive 97 under höstens seminarier. Skogsprogrammets årskonferens genomfördes med temat Skogen . har publicerat bakgrund och motiv till val av scenarier för arbetet med nya skogliga konsekvensanalyser (rapport /6). lämnades betänkande Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73) med en rad förslag. Tillväxt, avverkning och skogsbruksåtgärder Den årliga tillväxten på produktiv skogsmark som inte är formellt skyddad var enligt SLU –2019 i genomsnitt (m3sk). Den årliga tillväxten som var tillgänglig för avverkning 2014–2018 uppskattas till ca 95 miljoner m3sk. Den tillväxt som är tillgänglig för avverkning beräknas som årlig tillväxt på virkesproduktionsmark med avdrag för naturlig avgång som inte har tillvaratagits, samt tillägg för tillväxt på andra ägoslag än skogsmark. Den totala tillväxten har ökat trendmässigt , medan tillväxten tillgänglig för avverkning legat relativt stabilt . Bruttoavverkningen uppgick enligt preliminära beräkning till ca 93 miljoner m3sk. Diagram 2.4 visar hur den årliga avverkningen och tillgänglig tillväxt utvecklats. har en allt större andel av den tillgängliga tillväxten avverkats. Värdemässigt står sågtimmer för av den avverkade volymen, massaved för medan energived och avverkningsrester (grot) står för . Restströmmar, ungefär halva volymen av avverkningen, utnyttjas som bioenergi framför allt i massa- och pappersindustrin samt i kraftvärmeverk. Diagram 2.4 Bruttoavverkning jämförd med årlig tillväxt tillgänglig för avverkning Anm. Bruttoavverkning inkluderar hela lämnade träd. Tillväxt tillgänglig för avverkning redovisas i löpande femårsmedelvärden. Tillväxt i alla åldersklasser ingår. Tillväxt och avverkning på andra ägoslag än skogsmark ingår. Källa: JO0312 samt SLU Skogsdata 2021. föryngras ca efter slutavverkning. Plantering är den vanligaste föryngringsformen , därefter följer naturlig föryngring , sådd samt ingen åtgärd . 2021/22:1 Utgiftsområde 23 inventerade 2019–2020 uppfyllde krav enligt föreskrifter meddelade av utan ytterligare åtgärd. Föryngring via plantering har högst andel godkända föryngringar. Leveransen av skogsplantor uppgick till 407 miljoner plantor, vilket är en ökning jämfört med . Gran- och tallplantor utgjorde av totalt antal levererade skogsplantor. Röjd areal har trendmässigt ökat , men har stabiliserat sig och ligger nu på ca enligt riksskogstaxeringen, som utförs av SLU. Arealen med bedömt röjningsbehov ligger på en fortsatt hög nivå, knappt , vilket motsvarar av den samlade arealen virkesproduktionsmark. Främjande och användning av digitala metoder, såsom laserskanning, har fortsatt varit centralt för skogsbrukets utveckling. Exempel på resultat kopplat till digitalisering är förbättrade markfuktighetskartor och kartor för att identifiera skogsskador, samt ökande intresse för externa digitala tjänster. Skog och vilt i balans Resultaten från älgskadeinventeringen visar på fortsatt omfattande skador, särskilt i . Årsskadorna på tall är i och i övriga landet , att jämföras med det av myndigheterna framtagna måltalet för tolerabel skadesituation. På av de inventerade ytorna har rönn, sälg, asp och ek svårt att växa upp till fullstora träd. Projektet har övergått till kontinuerlig verksamhet och är under uppbyggnad av . Skydd mot skadeinsekter m.m. Granbarkborreangrepp har fortsatt ligga på rekordhöga nivåer i södra och . Totalt uppskattas ca 8 miljoner m3sk angripet 2020, vilket är något mer än 2019 och ungefär en fördubbling jämfört med . Myndigheterna har tillsammans med berörda länsstyrelser genomfört en rad åtgärder, i enlighet med regeringens uppdrag att arbeta för att fortsätta bekämpa skadorna av granbarkborrar. Genom projekt borrarna samverkar näringsliv och myndigheter kring bland annat rådgivning och kommunikation. riskindexkartor underlättar lokalisering av skadad skog. Med hjälp av drönare och artificiell intelligens kan skador identifieras i ett tidigt stadium. Volymen död ved utgjorde ca 2,9 m3sk per hektar och 1993–1996 ca 1,6 m3sk per hektar. har korrigerat statistik för antal lämnade träd och död ved vid föryngringsavverkning. Istället för en stor ökning visar den korrigerade statistiken en liten ökning eller ingen förändring alls. Kvantitativ statistik över lämnad areal påverkas dock inte av korrigeringen. Den ökning som varit har skett i alla landsdelar utom i norra . Mängden död ved på all produktiv skogsmark, i hela landet utanför formellt skyddade områden, ligger 2020 på 8,4 m3sk per hektar i genomsnitt. Mängden död ved inom formellt skyddade områden, i hela landet, ligger på 20,4 m3sk per hektar. uppvisas en svag men positiv utveckling när det gäller hänsyn till skyddszoner. Antal överfarter över vattendrag i samband med avverkning med stor negativ påverkan har minskat. Uppföljningen visar att allvarliga skador på hänsynskrävande biotoper har ökat . Den positiva trenden för hänsyn till kulturlämningar bröts 2020. har blivit påverkade vid föryngringsavverkning. Av de som påverkats har drygt hälften () bedömts som skadade eller grovt skadade. Alltjämt sker de flesta skadorna vid markberedning. 2021/22:1 Utgiftsområde 23 av villkorsområdena (skyddat område kring fornlämning) har skada eller grov skada från skogsbruksåtgärder. Den ackumulerade arealen lämnad hänsynsyta som lämnas i samband med föryngringsavverkning ökar gradvis. har det årliga tillskottet av lämnad hänsynsareal varit ca produktiv skogsmark, vilket motsvarar ca av den årligt avverkade arealen. Den totala ackumulerade arealen hänsynsytor motsvarar ca på produktiv skogsmark. har inte underlag för att bedöma den biologiska funktionaliteten i den hänsyn som skogsbruket ska ta till bl.a. hänsynskrävande biotoper och kantzoner. Det saknas uppföljning av om lämnad hänsyn efter avverkning långsiktigt finns kvar. avser återkomma med en utvecklad hänsynsuppföljning som är statistiskt säkerställd. Skydd och bevarande av skogsmark fattade beslut om biotopskydd och naturvårdsavtal. Totalt har –2020 beslutat om ca biotopskyddsområden och naturvårdsavtal. Den genomsnittliga ersättningen till markägare för biotopskydd var per hektar och per hektar för naturvårdsavtal. Totalt har ca utgått till markägare från som ersättning för områdesskydd, varav för biotopskyddsområden och för naturvårdsavtal mellan åren 1993–2020. Av etappmålet om skydd (M2014/593/Nm) återstår bl.a. att formellt skydda ca . har redovisat statistik för formellt skyddad skogsmark, frivilliga avsättningar, hänsynsytor och improduktiv skogsmark (tabell 2.25). Av den produktiva skogsmarken är formellt skyddad, uppskattas vara frivilliga avsättningar och skattas som hänsynsytor.