prop · H803208 · 2021-06-10 00:00:00 — finner att redovisningen i den remitterade promemorian av förslagets påverkan på berörda företags kostnader, tidsåtgång och verksamhet är bristfällig. Allmänt om företagens administrativa börda i samband med korttidsarbete kan nämnas följande. Företag som söker stöd 2020/21:208 ska, genom en välmotiverad ansökan och underlag, visa att förutsättningarna för stöd är uppfyllda. Vid behov ska företaget kunna redovisa ytterligare underlag som efterfrågas vid prövningen av ansökan. Förfarandet innebär också att företagen i ansökan ska redovisa förhållandevis detaljerade uppgifter om arbetstagare, anställningar och arbetade timmar m.m. I samband med avstämning ska den faktiska tillämpningen av arbetstids- och löneminskningar redovisas på samma detaljnivå. Detta innebär i sig en viss administrativ börda för företagen. är det rimligt att anta att ett företag som ställs inför en oväntad situation med ett kraftigt fall i efterfrågan för sin egen del arbetar aktivt med ekonomiska analyser av företagets situation, vilket kan bidra till att begränsa den tillkommande administrativa bördan. Någon kvantitativ bedömning av företags tidsåtgång eller administrativa kostnader för att ansöka om stöd vid korttidsarbete har inte genomförts under beredningen av detta förslag. Det beror i första hand på att förslaget som sådant inte bedöms påverka företagens arbetsinsats eller administrativa börda av att ansöka om stödet i någon väsentlig grad. Vid oförändrade regler skulle ett företag som är berättigat att söka stödet behöva genomgå ungefär motsvarande ansökningsprocess, men stödet för den aktuella perioden skulle då vara väsentligt mindre och kostnadsbesparingen för företagen skulle som mest uppgå till (se tabell 4.1). Vid oförändrade regler skulle dessutom många av de företag som har fått stöd tidigare vara förhindrade av karensregler att söka ytterligare stöd för juli månad och tid därefter. Förutom att förslaget bedöms innebära liten förändring av företags administrativa börda i samband med ansökningsförfarandet, bedöms nivån på dessa kostnader vara små i förhållande till den kostnadsbesparing för företag som stödet kan innebära. Som nämns ovan, innebär föreslaget en förlängd möjlighet för företag att minska sina lönekostnader juli–. Ett företag som korttidspermitterar tio anställda med en månadslön på kan minska sina lönekostnader med . Om ett företag permitterar 100 anställda med samma månadslön blir kostnadsminskningen upp till ca under de tre månaderna. Arbetsinsatsen som föranleds av en ansökan om stöd kan också ställas mot den arbetsinsats som kan förväntas uppkomma vid rimliga alternativ till korttidsarbete, främst varsel om uppsägning. Förslaget innebär ingen administrativ börda för företag som inte avser ansöka om stöd vid korttidsarbete. Små företag kan i genomsnitt tänkas uppleva ansökningsförfarandet som mer betungande än större företag. Enligt befintliga regler behöver företag med en lönesumma som understiger under jämförelsemånaden inte bifoga revisorsyttrande med ansökan. Någon ytterligare lättnad för små företag i kraven på vad en ansökan ska innehålla bedöms dock inte lämplig. Effekter för arbetsgivaren vid olika nivåer av arbetstids- Effekter (vid månadslön ) Statligt stöd till arbets- Anm.: Förslaget innebär att subventionsgraden i stödet uppgår till och att arbetstidsförkortningen kan vara 20, 40, (de fyra kolumnerna till vänster). Vid oförändrade regler gäller fr.o.m. juli 33 procents subventionsgrad och arbetstidsförkortning på 20, (de tre kolumnerna till höger). Beräkningarna redovisas i kronor och baseras på en månadslön på 1De tre raderna ”Subventionsgrad”, ”Arbetsgivarens andel” och ”Arbetstagarens andel” summerar till 100procent och anger hur lönekostnaden för utebliven arbetstid fördelas mellan staten, arbetsgivaren och arbetstagaren. 2Lönesänkning i procent motsvarar arbetstagarens kostnadsandel i raden ovan multiplicerat med den procentuella arbetstidsförkortningen. finner också att redovisningen av påverkan på konkurrensförhållanden är bristfällig i promemorian. Stöd som endast riktar sig till företag i särskilt utpekade branscher eller regioner, eller till företag av en viss storlek, riskerar att snedvrida konkurrensen mellan företag. Stödsystemet för korttidsarbete är öppet för alla typer av företag och branscher. Stödet i allmänhet, och förslaget om förlängning av stödet i synnerhet, bedöms därför ha liten påverkan på konkurrensförhållandena för företag. Potentiellt kan expansiva företag och branscher missgynnas av att stödet förlängs ytterligare, eftersom det kan innebära inlåsningseffekter av personer med eftertraktade kompetenser. En sådan inlåsning försvårar nyrekryteringar för växande företag. anser därutöver att det överlag saknas tillräcklig information i promemorian om förslagets påverkan på berörda företag och att det därför inte kan uteslutas att det skulle kunna finnas påverkan även i andra avseenden än de som redovisas. för emellertid inget närmare resonemang om vilka andra avseenden det skulle kunna röra sig om. Stödsystemet vid korttidsarbete beskrivs närmare i prop. 2019/20:132, Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset. 2020/21:208 Effekter för enskilda En förlängning och förstärkning av stödet vid korttidsarbete förväntas gynna i första hand två grupper av individer. Den ena gruppen utgörs av anställda som till följd av det förstärkta stödet kan korttidspermitteras i stället för att sägas upp. För dessa individer kan stödet därmed bidra till ökad anställningstrygghet. Arbetstagaren får gå ned i lön men detta kompenseras av en proportionerligt större arbetstidsminskning. Förslaget bedöms även gynna företagsägare som till följd av förstärkningen av stödet inte behöver säga upp personal och därmed snabbare kan återgå till normal produktion efter den ekonomiska nedgången. Effekter för inkomstfördelningen och den ekonomiska jämställdheten Effekterna av stödet vid korttidsarbete för inkomstfördelningen och den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män diskuteras i propositionen Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132). Slutsatsen är att de direkta effekterna av förslaget kan bidra till ökade ekonomiska skillnader, men att de samlade effekterna mest sannolikt är små och tillfälliga. I ovan nämnda proposition konstateras vidare att män i högre utsträckning än kvinnor kan komma att gynnas ekonomiskt av stödet och att den ekonomiska jämställdheten därför kan minska. Den samlade bedömningen är dock att de direkta effekterna av stödet sannolikt inte medför några större konsekvenser för den ekonomiska jämställdheten. I vilken utsträckning de mer långsiktiga effekterna av förslaget på arbetslöshet och sysselsättning påverkar kvinnor och män olika är dock svårt att bedöma. Effekter för förvaltningsmyndigheter och de allmänna förvaltningsdomstolarna prövar ansökningar om godkännande för stöd vid korttidsarbete samt preliminärt stöd och sköter även i övrigt handläggningen av bl.a. anmälningar om avstämning och beslutar om slutligt stöd enligt det permanenta och öppna systemet för stöd vid korttidsarbete. ska även utöva tillsyn och kontroll. Förslaget innebär att subventionsgraden uppgår till , vilket är oförändrat från föregående period men högre än vid oförändrade regler. Förslaget innebär vidare att reglerna om jämförelsemånad ändras. behöver med anledning av den nya jämförelsemånaden ändra sin information och utveckla sina it-system om förslaget genomförs. får därmed ökade utgifter med anledning av förslaget. bedömer att utgifterna kommer att öka med . Förslaget kommer enligt även innebära ökade kostnader för myndigheten med anledning av hantering av överklaganden, utökade kontroller, utlämnanden och återkrav samt it-kostnader. Regeringen bedömer att den uppskattning av tillkommande kostnader som har gjort är rimlig. Beslut enligt lagen om stöd vid korttidsarbete kan överklagas till allmän Prop. 2020/21:208 förvaltningsdomstol. har redovisat 1 692 inkomna mål till förvaltningsrätterna och 80 mål till kammarrätterna med anledning av beslut av enligt lagen om stöd vid korttidsarbete (måltyp 2235). har det (t.o.m. ) kommit in 6 533 mål till förvaltningsrätterna och 156 mål till kammarrätterna. Målen svarar enligt mot en kostnad av totalt . Regeringen bedömer mot denna bakgrund, i likhet med och Förvaltningsrätten i , att det finns skäl att anta att den förlängda möjligheten till stöd kommer att ge upphov till ett betydande antal mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna som medför ökade utgifter. Regeringen kommer att följa utvecklingen av antalet mål. Förslaget bedöms vara förenligt med . Förslaget bedöms inte ha några effekter för miljön. Användandet av korttidsarbete kan påverka lönestatistiken och ge en snedvriden bild av denna. Detta är något som måste hanteras av berörda aktörer. 5.1Förslaget till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (2021:54) om stöd vid korttidsarbete i vissa fall, dels ändring i samma lag Paragrafen anger lagens tillämpningsområde. Ändringen i andra punkten innebär att lagen även ska gälla vid tillämpning av lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete för stödmånader –. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. I paragrafen finns bestämmelser om jämförelsemånad. Första stycket ändras till följd av lagens fortsatta giltighet och kompletteras med uppgift om att vad som anges om jämförelsemånad i det stycket gäller för stödmånader –. Andra stycket är nytt och innebär att för stödmånader som infaller –ska jämförelsemånaden vara . Övervägandena finns i avsnitt 4.3. Av paragrafen, som är ny, framgår att en arbetsgivare som har fått ett godkännande för perioden –med stöd av lagen (2021:54) om stöd vid korttidsarbete i vissa fall ska få perioden förlängd med juli– om arbetsgivaren ansöker om förlängning och de ekonomiska svårigheterna enligt 5 a § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete förväntas kvarstå. Detta innebär att någon ny prövning av om förutsättningarna för godkännande enligt 5 a § samma lag är uppfyllda inte behöver göras. Ansökan om förlängning ska göras senast vid utgången av . I annat fall får förlängning inte medges. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. I paragrafen finns bestämmelser om nivåer för arbetstids- och löne- Bestämmelsen ändras så att den även avser stödmånader Övervägandena finns i avsnitt 4.2. I paragrafen finns bestämmelser om beräkning av preliminärt stöd. Bestämmelsen ändras så att den även avser stödmånader Övervägandena finns i avsnitt 4.2. I paragrafen finns bestämmelser om när en ansökan om preliminärt stöd Första stycket ändras så att avstämningstidpunkten för perioden –infaller vid utgången av . en ändring till följd av lagens fortsatta giltighet som innebär att första stycket kompletteras med uppgift om att vad som anges om ansök- ningstidpunkt i det stycket gäller för stödmånader 1 Av andra stycket, som är nytt, följer att en ansökan om preliminärt stöd för stödmånader –, i stället för vad som anges i 18 § första stycket lagen (2013:948) om stöd vid korttids- arbete, ska ha kommit in till senast vid utgången av I annat fall får stöd inte lämnas för stödmånaden. Övervägandena finns i avsnitt 4.4. I paragrafen finns bestämmelser om avstämning av preliminärt stöd. Första stycket ändras till följd av lagens fortsatta giltighet och kompletteras med uppgift om att vad som där anges om avstämning för preliminärt stöd gäller om stödperioden inleds efter och avser stödmånader –. Andra stycket är nytt och avser stödmånaderna som infaller under ska arbetsgivaren göra en avstämning vid utgången av . Övervägandena finns i avsnitt 4.4. 6Ändringar i statens budget I detta avsnitt lämnar regeringen förslag till ändringar i statens budget med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19. Ändringarna är föranledda dels av det lagförslag som lämnas i denna proposition, dels av de övriga åtgärder som regeringen avser att vidta för att begränsa smittspridningens följdverkningar. Avsnittet innehåller flera förslag om anslagsökningar om endast Dessa förslag avser åtgärder som visserligen ryms inom såväl anvisade anslagsbelopp som anslagsändamål, men som förväntas få betydande utgiftseffekter och vars genomförande skulle innebära att anslagen används på ett annat sätt än vad regeringen tidigare redovisat för . För att inhämta ställningstagande till denna ändrade användning av medel, och undvika att medel anvisas som det inte finns behov av, föreslås för dessa anslag en ökning med vad som i sammanhanget får anses vara ett formellt belopp. 6.2Ändringar av statens utgifter I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 4 . Regeringens förslag: Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset ökades anslaget med kronor för länsstyrelsernas hantering utbetalningar av ett utökat omsättningsstöd till enskilda näringsidkare för tiden augusti–respektive ett nytt stöd till handelsbolag för perioden mars–, och för att länsstyrelserna ska bistå 2020/21:77, bet. 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:175). des anslaget efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag och för länsstyrelsernas hantering och kontroll av utbetal- ningar av ett utökat omsättningsstöd till enskilda näringsidkare respektive stöd till handelsbolag för perioden januari–samt för läns- 2020/21:208 styrelsernas uppgifter med anledning av införandet av lagen (2021:4) om särskilda begränsningar för att förhindra spridningen av covid-19 och förlängningen av lagen (2020:526) om tillfälliga smittskyddsåtgärder på 2020/21:84, 2020/21:FiU43, 2020/21:199). Vidare ökades anslaget efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäk- ringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset med för länsstyrelsernas hantering och kontroll av utbetalningar av omsättningsstöd till enskilda näringsidkare respektive stöd till handelsbolag för perioden mars–juni 2021 samt för utökade uppgifter för att stödja kommunerna i tillsynsarbetet enligt lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen 2020/21:166, bet. 2020/21:FiU49, rskr. 2020/21:248). regeringen i propositionen Vårändringsbudget föreslagit att anslaget ska minskas med (prop. 2020/21:99). Regeringen avser att utöka omsättningsstödet till enskilda näringsidkare och stödet till handelsbolag med minst en fysisk person som delägare till att även omfatta perioden juli–(se anslaget 1:23 Stöd till enskilda näringsidkare och anslaget 1:26 Stöd till handelsbolag inom utgiftsområde 24 Näringsliv). Detta innebär att länsstyrelserna får till- kommande kostnader för hantering och kontroll av stöden. därför ökas med . Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 1:8 I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:8 ökas med . Skälen för regeringens förslag: träffade Europeiska unio- nens stats- och regeringschefer en politisk överenskommelse om ett åter- hämtningsinstrument för att mildra effekterna av krisen till följd av Instrumentet omfattar i lån och bidrag till Merparten av medlen kommer att kanaliseras genom faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF) i enlighet med Europa- parlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens. lemsstat som vill få del av medel från RRF måste lämna in en nationell Återhämtningsplanen ska beskriva dels de reformer och offentliga investeringar som medlemsstaten ansöker om finansiellt stöd för, dels hur medlemsstaten avser uppfylla de krav som ställs på genomförandet av planen. Det handlar bl.a. om krav på revision och information om genomförandet av de reformer och investeringar som ingår i planen. Regeringen beslutade om åter- hämtningsplan (Fi2020/03864). Regeringen avser att ge () i uppdrag att utföra revision av de medel som tilldelas genom RRF. avser även att ge myndigheten i uppdrag att ansvara för hantering av Prop. 2020/21:208 information om genomförandet från de myndigheter som är ansvariga för de reformer och investeringar som utgör den svenska återhämtningsplanen. ESV behöver tillföras ytterligare medel för detta arbete. Anslaget bör därför ökas med . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 31 . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ökas med 2 . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för bidrag och statsbidrag för att genom riktade insatser arbeta för att säkerställa att hälso- och sjukvården håller en god tillgänglighet och kvali- tet, baseras på kunskap, är behovsanpassad och effektiv samt stärker patientens delaktighet i vården. Medel från anslaget får användas för överenskommelser med Kommuner och Regioner. även användas för utgifter för extraordinära smittskyddsåtgärder som kan behöva vidtas i arbetet med utbrottet av coronaviruset som orsakar sjuk- och för att ersätta kommuner för merkostnader inom omsorgen som uppstår i det arbetet. Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset ökades anslaget med 13 för bl.a. test- ning, smittspårning, 2020/21:77, 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:177). Därefter ökades anslaget efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda ersätt- ningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset med 1 för bl.a. antigen- tester och medel för ersättning till kommunerna för tillsyn med anledning av att lagen (2020:526) om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serverings- ställen förlängdes t.o.m. (prop. 2020/21:84, bet. 2020/21:FiU43, 2020/21:201). Vidare ökades anslaget efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäk- ringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset med ytterligare för arbete med vaccinationsbevis, medel för ersättning till kommunerna för tillsyn med anledning av att lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på ser- veringsställen förlängdes t.o.m. samt statligt stöd till 2020/21:166, 2020/21:FiU49, 2020/21:249). Regeringen har därefter i propositionen Vårändrings- budget föreslagit att anslaget ska ökas med 5 för bl.a. medel för fortsatt testning, smittspårning, vaccin och vaccinering samt skyndsamma transporter. nådde och ministerrådet en preli- minär överenskommelse om och rådets förordning 2020/21:208 om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination, testning och tillfrisknande för att underlätta fri rörlighet under covid-19-pandemin (EU:s digitala covid-intyg). Förordningen innebär en EU-gemensam standard för covid-19-status, som innehåller intyg om vaccinering, testresultat och tillfrisknande efter genomgången sjukdom. Det digitala covid-intyget, som i kommer att kallas det digitala covid-beviset, ska användas för att underlätta den fria rörligheten och ett säkert resande under pandemin. pågår ett intensivt arbete i för att etablera en digital infrastruktur för vaccinationsbevis, som är en av informationsmängderna i det digitala covid-beviset. E- hälsomyndigheten har fått i uppdrag att genomföra en förstudie samt utveckla tjänster som syftar till att komplettera den digitala infrastrukturen för vaccinationsbevis till att även omfatta bevis om negativt resultat på ett covid-19-test respektive tillfriskande från covid-19 (S2021/03939 och S2021/04607). Kostnaderna för det digitala covid-beviset innefattar utveckling av tekniska tjänster, förvaltning av systemet samt medel till regionerna eller andra aktörer för tillkommande administrativa kostnader. För att finansiera dessa kostnader behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . Till följd av rekommendationer avseende endosvaccin behöver tvådosvaccin användas i större utsträckning än tidigare beräknat. Eftersom regionerna får ersättning per dos leder detta till ökade ersättningar för genomförda vaccinationer. förväntas ett vaccin bli godkänt för barn . För det fall att utökar rekommendationerna om vaccinering mot covid-19 till att även omfatta barn, medför även detta ökade ersättningar till regionerna. Anslaget bör därför ökas med . Hälso- och sjukvården är hårt belastad på grund av spridningen av covid- 19 och vårdplatsläget är ansträngt i många delar av landet. Patienter kan behöva flyttas mellan sjukhus med luft- eller vägburen transport för att avlasta sjukhus med hög belastning. Kommuner och regioner bör därför juli–få möjlighet att ansöka om ersättning för merkostnader som uppstår för skyndsamma sjuktransporter med anledning av covid-19. Anslaget bör därför ökas med . Fortsatt storskalig PCR-testning, antigentestning (snabbtestning) och smittspårning är viktiga verktyg för att pressa ned smittspridningen i landet. För att kunna möta behovet av en fortsatt storskalig testning och smittspårning bör anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med 1 . Sammantaget bör anslaget ökas med 2 . Bemyndigande att få sälja vaccin mot covid-19 Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att under 2021 besluta att till andra stater eller den globala vaccinupphandlings- mekanismen Covax sälja vaccin mot covid-19 som inte längre behövs för att säkerställa det nationella behovet till ett pris som inte uppfyller kravet på affärsmässighet. Skälen för regeringens förslag: Global tillgång till vaccin mot covid- 19 är en prioriterad fråga och spelar en avgörande roll i kampen mot pande- har tecknat avtal för mer vaccin än vad som behövs för hela Prop. 2020/21:208 den vuxna befolkningen. Detta gjordes bl.a. för att ta höjd för eventuella behov av dels vaccin som är uppdaterade för virusvarianter, dels påfyllnadsdoser. Vidare gick det inte att på förhand veta vilka vaccin som skulle bli godkända eller för vilka grupper som vaccinen skulle kunna användas. bedöms därför framöver ha ett överskott av vaccin mot covid-19, som är möjligt att vidareförsälja eller donera. EU-medlems- staternas inköp av vaccin finansieras till viss del av medel från unionens instrument för krisstöd (, ). Medlen från är avsatta för vaccinering inom EU och vid vidareförsäljning till tredjeland måste dessa återbetalas till . Vidareförsäljning av doser sker på en global marknad, men kan komma att ske på ett sådant sätt att försäljningspriset inte uppfyller kravet på affärsmässighet. Vid försäljningarna kommer regeringen sträva efter att täcka en så stor del som möjligt av det inköpspris som betalat och att inga vacciner ska behöva kasseras. Försäljning kan komma att ske till både andra stater och den globala vaccinupphandlingsmekanismen Covax, som administreras av vaccinalliansen . Enligt 8 kap. 6 § budgetlagen (2011:203) får regeringen besluta att överlåta denna typ av lös egendom, om egendomen inte längre behövs för statens verksamhet. I 8 kap. 7 § samma lag ställs krav på att försäljning ska genomföras affärsmässigt, om inte särskilda skäl talar mot det. Mot denna bakgrund bör bemyndiga regeringen att besluta att till andra stater eller den globala vaccinupphandlingsmekanismen Covax sälja vaccin mot covid-19 som inte längre behövs för att säkerställa det nationella behovet till ett pris som inte uppfyller kravet på affärsmässighet. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:1 ökas med .