prop · H9031d22 · 2021-09-20 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: Ett bemyndigande behövs för att det ska vara möjligt att besluta om klimatpremier redan innan fordonet har levererats. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:17 Klimatpremier ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023 och2024. Tabell 3.56 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:17 Klimatpremier 2021/22:1 Utgiftsområde 20 3.26.181:18 Stöd för gröna och trygga samhällen Tabell 3.57 Anslagsutveckling 1:18 Stöd för gröna och trygga samhällen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till gröna och trygga samhällen. Anslaget får även användas för utgifter för att administrera stöden. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.58 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:18 Stöd för gröna och trygga samhällen Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:18 Stöd för gröna och trygga samhällen . beräknas anslaget till . Tabell 3.59 Anslagsutveckling 1:19 Industriklivet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter kopplade till åtgärder såsom forskning, förstudier och investeringar, som bidrar till att minska industrins processrelaterade utsläpp av växthusgaser, inklusive andra typer av växthusgaser relaterade till dessa. Anslaget får också användas för utgifter kopplade till åtgärder som bidrar till negativa utsläpp av växthusgaser, såsom forskning, utveckling, test, demonstration och investeringar, exklusive driftstöd för bio-CCS. Anslaget får också användas för utgifter kopplade till strategiskt viktiga insatser inom industrin som bidrar till klimatomställningen, såsom 2021/22:1 Utgiftsområde 20 forskning, förstudier och investeringar. Anslaget får också användas till utgifter för berörda myndigheters arbete kopplade till stödet. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.60 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:19 Industriklivet Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Satsning på Industriklivet för stora investeringar – Genomförande av återhämtningsplan – Driftstöd för bio-CCS Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. För att stärka möjligheten till stora investeringar under Industriklivet föreslår regeringen att anslaget ökas med 2022. beräknas anslaget ökas med och beräknas anslaget ökas med . Regeringen föreslår att den satsning om ett driftstöd för bio-CCS som aviserades i budgetpropositionen , som placerades tillfälligt under detta anslag, flyttas. Anslaget minskas därför med 2022 och beräknas minska med 2023. Dessa medel kommer senare att användas inom anslaget 1:21 Driftstöd för bio-CCS för den omvända auktioneringen. I syfte att täcka kostnader för upprättande och administration av driftstöd för bio-CCS föreslår regeringen att anslaget minskas med 2022 och att anslaget 1:21 Driftstöd för bio-CCS ökas med motsvarande belopp. –2025 beräknas anslaget minskas med och anslaget 1:21 Driftstöd för bio-CCS beräknas ökas med motsvarande belopp. Regeringen avser att ge i uppdrag att vidta åtgärder för att kunna genomföra den del av återhämtningsplan (Fi2020/03864) som avser Industriklivet. Arbetet ska bestå i att säkerställa processer för användning av medel och att tillhörande villkor motsvarar de krav som ställs i och rådets förordning (EU) 2021/241 av om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens. behöver tillföras ytterligare medel för detta arbete. Anslaget 1:19 Industriklivet bör därför ökas med 2022. Anslaget beräknas ökas med 2023 respektive 2024. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:19 Industriklivet . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:19 Industriklivet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2023–2029. Skälen för regeringens förslag: För att det ska vara möjligt att stödja omfattande projekt som löper behöver ett bemyndigande knytas till anslaget. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:19 Industriklivet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2023–2029. Tabell 3.61 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:19 Industriklivet -1 600 000 3.26.201:20 Åtgärder för ras- och skredsäkring längs Tabell 3.62 Anslagsutveckling 1:20 Åtgärder för ras- och skredsäkring längs 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för ras- och skredsäkring längs samt till delegationen för . Anslaget får användas som statsbidrag inom dessa områden samt även användas för de administrativa utgifter som insatserna medför. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Skälen för regeringens förslag Tabell 3.63 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:20 Åtgärder för ras- och skredsäkring längs Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:20 Åtgärder för ras- och skredsäkring längs . beräknas anslaget till och till . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:20 Åtgärder för ras och skredsäkring längs ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2026. Skälen för regeringens förslag: För att det ska vara möjligt att stödja projekt som löper behöver ett bemyndigande knytas till anslaget. Bemyndigandet föreslås öka med jämfört med . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:20 Åtgärder för ras- och skredsäkring längs ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2026. Tabell 3.64 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:20 Åtgärder för ras- och skredsäkring längs 2021/22:1 Utgiftsområde 20 3.26.211.21 Driftstöd för bio-CCS Tabell 3.65 Anslagsutveckling 1:21 Driftstöd för bio-CCS 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter kopplade till ett driftstöd för avskiljning, infångning och lagring av biogen koldioxid (bio-CCS) i form av omvänd auktionering. Anslaget får även användas för utgifter för administration av stödet. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.66 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:21 Driftstöd för bio-CCS Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Driftstöd för bio-CCS Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. För att nå negativa utsläpp av växthusgaser krävs kompletterande åtgärder vid sidan av omfattade utsläppsminskningar. Ett system för driftstöd för avskiljning, infångning och lagring av biogen koldioxid (bio-CCS) ska därför införas . Driftstödet ska utformas som omvänd auktionering. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:21 Driftstöd för bio- CCS . beräknas anslaget till och beräknas anslaget till . Medlen får användas för upprättande av auktionsförrättare, förberedelser inför omvänd auktionering, information till aktörer, datastöd och övriga administrativa kostnader. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:21 Driftstöd för bio-CCS ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 6 2026–2040. Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet behövs för att kunna ingå fleråriga åtaganden för avskiljning, infångning och lagring av koldioxid från förnybara källor (bio-CCS) fram . En första omvänd auktion med en kontraktslängd planeras genomföras 2022 med utbetalning på –2040. Regeringen bör därför bemyndigas att för 2021/22:1 Utgiftsområde 20 anslaget 1:21 Driftstöd för bio-CCS ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 6 2026–2040. Tabell 3.67 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:21 Driftstöd för bio-CCS Beräknat 2026–2040 -6 000 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande 3.26.221:22 Kompetenslyft för klimatomställningen Tabell 3.68 Anslagsutveckling 1:22 Kompetenslyft för klimatomställningen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för utbildningsinsatser och kompetenshöjande åtgärder som syftar till att möta arbetsmarknadens efterfrågan på kompetenser för att klara klimatomställningen och nå en cirkulär ekonomi. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.69 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:22 Kompetenslyft för klimatomställningen Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Kompetenslyft för klimatomställningen Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. För att möta framtida behov på arbetsmarknaden till följd av klimatomställningen behöver kompetenssatsningar genomföras. Ett statligt finansierat kompetenslyft riktat mot nyckelkompetenser på arbetsmarknaden kan underlätta näringslivets omställning, samhällets omställning till en cirkulär ekonomi och bidra till att minska arbetslösheten. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:21 Kompetenslyft för klimatomställningen . beräknas anslaget till och till . 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Regeringens förslag: Investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2024 godkänns som en riktlinje för investeringar. Skälen för regeringens förslag: investeringsplan för samhällsinvesteringar planeras till för perioden –2024. Investeringarna som avser samhällsändamål avser främst förvärv samt avtalslösningar för statens räkning av värdefulla naturområden som avses skyddas enligt . Investeringar avser även nyuppförande av naturum och andra byggnader som används bl.a. för informationsändamål samt renovering av befintligt byggnadsbestånd i skyddade områden. Investeringsplanen framgår av följande tabell Tabell 3.70 Investeringsplan för Anskaffning och utveckling av Skydd av värdefull natur (del av Byggnader, anläggningar m.m. i anslutning till skyddad värdefull natur (del av 1:3 ap.2) – byggnader, mark och annan fast Finansiering av anskaffning och Anslag 1:3 Åtgärder för värdefull Anslag 1:14 Skydd av värdefull Skötsel av skyddade områden, artbevarande, friluftsliv m.m. Anslag 1:3 Åtgärder för värdefull Totala utgifter för anskaffning, Totalt varav investeringar i 2021/22:1 Utgiftsområde 20 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Mål för forskningspolitiken är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar som finns både i och globalt (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). 4.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Den samlade forskningspolitiken redovisas i utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Delar av den miljö- och klimatrelaterade forskningen redovisas under avsnitt 3. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) verksamhet finns även redovisad under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Formas är den myndighet som fördelar mest medel till miljö- och klimatforskning inom utgiftsområde 20. Forskningsverksamheten vid , och () redovisas under aktuella miljökvalitetsmål i avsnitt 3 Miljöpolitik. Forskning som innehåller miljö- och klimatfrågor finansieras även av Verket för innovationssystem () (utg.omr. 24), (utg.omr. 21) och (utg.omr. betalades från Formas anslag ut ca , varav genom Formas utlysningar. av Formas sammanlagda medel gick till projekt inom miljö och gick till projekt inom samhällsbyggande. Beviljandegraden minskade markant 2020 jämfört (se tabell 4.1). Detta förklaras huvudsakligen med att antalet ansökningar har ökat som projektstorleken har ökat bl.a. genom att fler projekt beviljats för en period av . Tabell 4.1 Antal handlagda respektive beviljade ansökningar 2018–2020 betalades av medlen som går via Formas ut till universitet och högskolor, medan gick till forskningsinstitut, till andra statliga myndigheter och till företag. Utbetalningen av medel till företag har ökat , vilket beror på att den riktade finansieringen av strategiska innovationsprogram har ökat. Bland de ansökningar som Formas beviljade var andelen projekt med kvinnlig huvudsökande (se tabell 4.2). Denna andel motsvarar ungefär 2021/22:1 Utgiftsområde 20 könsfördelningen i ansökningarna. har andelen kvinnor bland sökande ökat något . Det fanns heller ingen noterbar skillnad i genomsnittsbetyg mellan manliga och kvinnliga sökande i den öppna utlysningen. Formas har utvecklat bedömningsprocessen, utlysningsarbetet, uppföljningen och utvärderingen med avseende på bl.a. jämställdhet. Tabell 4.2 Utfallet för huvudsökande, mottagna och beviljade ansökningar könsuppdelat, i Formas utlysningar –2019 Procentandel kvinnliga/manliga huvudsökande av forskningsanslagen har fördelats genom en öppen utlysning, där de sökande formulerar sina egna frågeställningar utifrån forskningsbehov som de själva har identifierat. Utöver den öppna utlysningen fördelades medel i olika tematiska utlysningar, av vilka flera görs som en del av särskilda uppdrag från regeringen (se avsnitt 4.3.2). Bland Formas tematiska satsningar utmärker sig utlysningen Att förverkliga de globala hållbarhetsmålen, som är en av Formas största tematiska satsningar . Utlysningen handlade dels om att belysa synergier eller konflikter mellan olika mål, dels om humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning för att skapa perspektiv som berikar hållbarhetsområdet. Formas har fortsatt sitt internationella arbete. Formas har både genomfört utlysningar enskilt och deltagit i utlysningar i samverkan med andra länder och internationella organisationer för att gemensamt möta samhällsutmaningar. Formas samordnar berörda myndigheters insatser för samverkan med och multilaterala samarbeten och har samarbete skett med om att definiera och programmera en utlysning om cirkulär ekonomi. Den forskning Formas finansierat 2020 adresserar samtliga mål i Agenda , med tonvikt på mål 11, 12, 13 och 15. Formas har varit expertmyndighet för två av de sex forskningskluster som ingår i EU:s nya forsknings- och innovationsprogram Horisont (2021–2027), vilka täcker områdena klimat, energi och mobilitet respektive livsmedel, bioekonomi, naturresurser, jordbruk och miljö. Nya referensgrupper har etablerats i med bred medverkan från forskarsamhället. har arbetet i det förra ram- programmet Horisont 2020 fullföljts. har svenska organisationer varit särskilt framgångsrika i ansökningar inom utmaningsområde Klimatåtgärder, miljö, resurseffektivitet och råvaror. Formas har inom ramen för det nationella forskningsprogrammet om klimat genomfört utlysningar för att bidra med lösningar till klimatutmaningen. Det var en utlysning om ekonomiska och finansiella drivkrafter för klimatet samt en utlysning om artificiell intelligens (AI) i klimatets tjänst tillsammans med . Programmet har även delfinansierat den internationella utlysningen ERA-Net Biodiversa – Biodiversity and Climate Change och det gästforskarprogram med som genomförts av . Inom ramen för det nationella forsknings- programmet för hållbart samhällsbyggande har Formas genomfört utlysningar för att bidra till samhällsplanering för omställning och för gestaltad livsmiljö. Formas har genomfört dialogmöten med olika intressenter som programmen gick in en ny fas och blev mer målinriktade. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Formas är värd för det strategiska innovationsprogrammet Smart Built Environment som genomförde en öppen utlysning om digitalisering och industrialisering för hållbart samhällsbyggande. Därutöver beviljades medel för två strategiska projekt inom AI, tre projekt för syntetisering av erfarenheter och resultat från projekt inom programmets tidigare fokusområden samt ett projekt för omvärlds- spaning om innovationer och nya tillämpningar av samhällsbyggandets digitalisering i andra länder. Formas har genomfört kommunikationsutlysningar riktade till såväl universitet, högskolor och forskningsinstitut som till företag och andra organisationer. Utlysningarna ska möjliggöra gedigna och innovativa projekt som sprider kunskap till relevanta målgrupper. Elva projekt beviljades medel 2020. Formas har även genomfört kommunikationsinsatser på egen hand och tillsammans med andra. Bland annat genomfördes en digital konferens om Agenda 2030 – hållbar omställning på vetenskaplig grund, med ca 1 200 deltagare. Rådet för evidensbaserad miljöanalys på Formas har arbetat med sex systematiska forskningssammanställningar. Rådet arbetar utifrån en strategi med fokus på klimat och biologisk mångfald –2022. En ny sammanställning har påbörjats om hur den biologiska mångfalden i naturbetesmarker påverkas av hur markerna sköts. En sammanställning om inlagring av organiskt kol i jordbruksmark har färdigställts . Klimatpolitiska rådets verksamhet finansieras från Formas förvaltningsanslag. Resultatet av rådets verksamhet redovisas i avsnitt 3.6. 4.3.4Stiftelser verksamma inom området för vatten- och luftvårdsforskning (SIVL) får bidrag från Formas forskningsanslag för basfinansiering och samfinansierad forskning vid IVL . Forskningen samfinansieras t.ex. med aktuell bransch, näringsliv eller EU. disponerade SIVL i statlig finansiering varav för samfinansierad forskning vid IVL. Genom samfinansiering med näringsliv och EU resulterade detta i ett totalt utfall för forskningsfinansiering på . har IVL bl.a. inlett samarbete inom grön kemi genom Mistra-programmet SafeChem, och programmet Mistra Carbon Exit gick in i en andra fas. IVL medverkade i centrumbildningarna Blå mat, med finansiering från Formas, och byggande, med finansiering från . () har för mottagit via Formas forskningsanslag för basfinansiering och samfinansierad forskning. SEI har använt till samfinansierad forskning. Detta har gjort det möjligt för SEI att samverka inom EU-finansierade forskningsprojekt och annan samfinansiering. har 12 nya projekt tilldelats samfinansiering av olika internationella och nationella finansiärer. Som exempel på projekt som avslutats kan nämnas ett som handlar om hur ekolösningar kan förvandla näringsämnen från miljöproblem till cirkulära lösningar i . Projektet resulterade bl.a. i policyrekommendationer som kan användas i det kommande arbetet inom ramen för åtgärdsplanen Baltic Sea Action Plan. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 4.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att verksamheten vid Formas håller hög kvalitet och den forskning som finansieras av Formas har stor betydelse för miljöarbetet och för regeringens nationella och internationella miljöpolitik samt bidrar till genomförandet av Agenda 2030 även globalt. Formas ingår också i regeringens utvecklingsprogram Jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM) och bidrar därigenom även till regeringens jämställdhetspolitiska mål. Rådet för evidensbaserad miljöanalys är ett viktigt verktyg för att öka tillgängligheten till miljöforskningens resultat och för att stödja arbetet med de svenska miljömålen. Arbetet har gått in i en fas där kunskapssammanställningar slutförs och understöder utformningen av effektiva miljö- och klimatåtgärder. Regeringen bedömer att de olika finansiärerna och utförarna av miljöforskning kompletterar varandra väl och har varit viktiga för att täcka behovet av underlag inom hela miljöområdet. De olika stödformerna och inriktningarna som finansiärerna haft har varit viktiga för att balansera behovet av långsiktig kunskapsförsörjning, bibehållen nationell forskningskompetens på området och lösningar på aktuella miljöproblem (s.k. behovsmotiverad forskning). Svenska forskare har stor kompetens på miljöområdet och har bidragit till den EU-gemensamma forskningen till nytta för EU-gemensamma mål, bl.a. inom EU:s ramprogram för forskning och innovation Horisont . Miljöforskningen driver på och utvecklar miljöpolitiken. Miljöforskningen bidrar till att nå de nationella miljökvalitetsmålen och till genomförande av Agenda 2030. Klimat- och miljöutmaningen kräver att universitet, högskolor, näringsliv, offentlig sektor och civilsamhälle arbetar tillsammans mot gemensamma mål. Regeringens ambition är att stärka den fria forskningen som forsknings- politiken ska svara mot nationella och globala samhällsutmaningar, bl.a. inom klimat och miljö. Formas har en central roll i förverkligandet av forskningspolitiken. Regeringen har i samband med den forsknings- och innovationspolitiska propositionen (prop. 2020/21:60, bet. 2020/21:UbU16, rskr. 2020/21:254) förstärkt och utökat Formas uppdrag. Detta förväntas leda till ytterligare fördjupad samverkan mellan forsknings- finansiärer och till att synergier uppnås mellan nationell och internationell forskning, bl.a. inom ramen för EU:s ramprogram för forskning och innovation (Horisont ). Ett nytt nationellt forskningsprogram för hav och vatten ska skapa förutsättningar för ett strategiskt och långsiktigt arbetssätt, med ett helhetsperspektiv på hav och vatten. Formas uppdrag att vara värd för den nationella kommittén för FN:s dekad för havsmiljöforskning möjliggör ytterligare synergier med den internationella forskningen på området. Det är viktigt att fortsatt stödja forsknings- och innovationsprogram som bidrar till helhetslösningar och samverkan mellan forskning och samhälle. Formas har flera uppdrag som innebär ökad samverkan mellan berörda aktörer, bl.a. de strategiska innovationsprogrammen. Arbete med att utveckla de strategiska innovations- programmen pågår i enlighet med den forsknings- och innovationspolitiska propositionen (prop. 2020/21:60), för att åstadkomma kraftfullare systemeffekter. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 4.6.12:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggnad Tabell 4.3 Anslagsutveckling 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 128 074 tkr prisnivå. 3Motsvarar 127 058 tkr prisnivå. Anslaget får användas för för miljö, areella näringar och samhällsbyggandes (Formas) förvaltningsutgifter inklusive vissa nämnder. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.4 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning.