prop · H803130 · 2021-05-27 00:00:00 — 19På grund av uppdatering av portföljsystem och tillgångsklassificering hos Tredje AP-fonden är det ej möjligt reproducera tidigare använd likvidportfölj , varför värden för likvidportföljens sharpekvot visas . 20Andra och Fjärde AP-fondens sharpekvot i denna rapport skiljer sig från fondens redovisade kvot då en annan metod använts för beräkning. VaR drivs huvudsakligen av volatiliteten i marknaden, korrelationen mellan tillgångsslagen och positionsförändringarna i portföljen. 22På grund av uppdatering av portföljsystem och tillgångsklassificering hos Tredje AP-fonden är det ej möjligt reproducera tidigare använd likvidportfölj , varför värden för likvidportföljens value at risk och avkastning visas för tidsperioderna 2010-2019 och 2015-2019. Jämförelse mellan risk och avkastning för Första till Jämförelse av VaR och total avkastning, Procent Genomsnittlig årlig nominell avkastning före kostnader Genomsnittlig årlig nominell avkastning före kostnader Genomsnittlig VaR som andel av portfölj (%) Genomsnittlig VaR som andel av portfölj (%) Not: Value at Risk (VaR) är ett riskmått som sannolikhet anger en portföljs maximala förlust . VaR har uppskattats ex-post på daglig basis baserat rullande avkastningshistorik (i procent) med antagande . Det genomsnittliga värdet för VaR över tidsperioder beräknas som genomsnittet av dagliga värden . En enhetlig definition av Value at Risk har använts tvärs AP1-4 1.På grund av uppdatering av portföljsystem och tillgångsklassificering hos Tredje AP-fonden är det ej möjligt reproducera tidigare använd likvidportfölj. Värden som visas är från 2010-2019 respektive 2015-2019. Källa: Första till ; McKinsey-analys Aktier i tillväxtmarknader och alternativa investeringar har ökat . Första till Fjärde AP-fondernas aggregerade faktiska tillgångsallokering, mätt som genomsnittlig allokering under respektive år ,23 har förändrats sedan starten . Andelen svenska aktier har minskat från år av det förvaltade kapitalet (Bild 3). Fonderna har ökat andelen aktier i tillväxtmarknader från 2020. Fonderna har också ökat sin allokering till alternativa investeringar från av det förvaltade kapitalet , och minskat allokeringen till räntebärande tillgångar från . Den genomsnittliga allokeringen skiftade 2020 främst mot globala aktier (+2,) och svenska aktier (+1,) främst på bekostnad av räntebärande tillgångar (-2,) och alternativa tillgångar (-0,). 23Den årliga aggregerade allokeringen för Första till Fjärde AP-fonderna (till vänster i Bild 3) illustrerar den genomsnittliga allokeringen under respektive år. I allokeringen per fond (till höger i Bild 3) illustreras allokeringen per . har högst andel aktier.24 En jämförelse vid utgången av 2020 visar på skillnader mellan de individuella fondernas tillgångsallokering. skiljer sig mest från de övriga tre fonderna, och hade per av kapitalet investerat i noterade aktier, varav i noterade utländska aktier i utvecklade länder, vilket är högre än de andra fonderna. Som jämförelse har de tre andra fonderna mellan 42 och 49 %av kapitalet investerat i noterade aktier, varav i noterade utländska aktier i utvecklade länder. Andra AP-fonden har högst andel alternativa investeringar. Det finns även skillnader vad gäller fondernas allokering till alternativa tillgångar, där Andra AP-fonden har högst andel med , medan har lägst andel . Fonderna har dock som tidigare nämnts olika definitioner av vad som ingår i alternativa investeringar, varför allokeringen inte är helt jämförbar. Gemensamt är att aktier i onoterade bolag, infrastruktur samt fastigheter klassas som alternativa investeringar. Fondernas allokering till illikvida tillgångar25 har ökat –2020. Med illikvida tillgångar avses innehav som inte är noterade på en marknadsplats, vilket innebär att tillgångarna i allmänhet tar att sälja (likvidera). Fondernas investeringar i riskkapital- fonder, fastigheter, skog och infrastruktur är i regel onoterade, vilket innebär att majoriteten av tillgångarna inom alternativa investeringar klassas som illikvida. tillåter regel- verken att Första till Fjärde AP-fonderna uppnår av kapitalet investerat i illikvida tillgångar. Andelen illikvida tillgångar av totalt fondkapital26 för Första till har 24Allokeringen för skiljer sig från årsredovisningen på grund av annan klassificering av vissa tillgångsslag (till exempel onoterade aktier och högavkastande obligationer som i denna utvärdering klassificerats som alternativa tillgångar). 2017/18:271 är illikvida tillgångar som inte är fullt likvida. Likvida tillgångar innefattar: 1. Överlåtbara värdepapper och penningmarknadsinstrument som är, eller från emissionen av dem avses bli, föremål för handel på en handelsplats eller en motsvarande marknadsplats utanför europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES); 2. fondandelar som kan lösas in med kort varsel; 3. kontoplaceringar i kreditinstitut eller andra liknande kortfristiga likviditetsplaceringar, och ökat , från år (Bild 4). Andelen varierar mellan () och (Första AP-fonden) av totalt fondkapital investerat i illikvida tillgångar, jämfört med den tillåtna allokeringen om maximalt . Första till Fjärde AP-fondernas utveckling av illikvida tillgångar 2011-2020 % av totalt fondkapital; = SEK miljarder Fördelning av illikvida tillgångar för AP1-4, per 31 december2 1.Avser innehav som inte är noterade på någon marknadsplats. Fonderna distribuerar illikvida tillgångar på olika sätt i portföljerna och har olika system för att separera illikvida från likvida tillgångar, vilket påverkar jämförbarheten mellan fonder. 2.Avser tillgångar , och skiljer sig från det genomsnittliga kapitalet under respektive år. Källa: Första till Fjärde AP-fonderna, Årsredovisningar, McKinsey-analys Fonderna har jobbat vidare med hållbarhet. Årets utvärdering av AP-fondernas hållbarhetsarbete fokuserar på förändringar . En fördjupad analys av fondernas hållbarhetsarbete genomfördes i samband med utvärdering av AP-fonderna.27. Överlag har AP-fonderna behållit sina övergripande målsättningar inom hållbarhets- området med mindre justeringar eller tillägg. Klimat och ägarstyrning är fortsatt de områden som i högst utsträckning prioriteras inom hållbarhet. AP-fonderna använder fortsatt en rad olika verktyg i sitt hållbarhetsarbete baserat på de olika tillgångsslagen i portföljerna. Flera av AP- fonderna har fattat avinvesteringsbeslut eller skärpt kraven gentemot bolag i aktieportföljen som inte ställer om mot minskade klimatutsläpp. Samtliga prioriterar även aktivt ägarskap genom att rösta på bolagsstämmor, delta i samarbeten och föra dialog med portföljbolagen. AP-fonderna har fortsatt samarbetet inom . Inom ramen för detta har ett fokusområde varit säkrare gruvdammar, där AP-fonderna påverkat genom att kräva information från gruvbolag om hur de arbetar med säkerhet. Ett annat fokusområde har varit avskogning, där dialog förts med bolag som avverkar skog i . har även fört dialoger med ett stort antal företag om antikorruption och transparens. är en stängd fond som placerar i onoterade bolag. Fonden skiljer sig från de andra fyra buffertfonderna i flera avseenden, bland annat genom att fonden främst 27Regeringens skrivelse 2019/20:130 () investerar i onoterade bolag och att fonden är stängd, utan in- och utflöden från pensions- systemet. Fonden noterade 2020 sin högsta avkastning för ett enskilt år sedan starten . Avkastningen på totalt kapital uppgick till . Motsvarande avkastning uppgick till . Det överträffar målet för året (15,), medan avkastningen för femårsperioden – 2020, inte når upp till avkastningsmålet för perioden om . Sjätte investeringsverksamhet överträffade däremot avkastningsmålet . Avkastningen inom de olika marknadssegmenten har varierat kraftigt. Till årets höga totala avkastning bidrog framför allt segmentet Buy-out (mogna bolag) som 2020 genererade en avkastning på , vilket är högre än avkastningen 2019 (7,). Investeringar i segmentet venture capital (”Venture”) genererade en avkastning om . Avkastningen för venture capital 2020 var i linje med 2019 (21,) och högre än noterade jämförelseindex28 och PE benchmark. –2020 har Sjätte avkastning efter kostnader varit i snitt . Detta är lägre än fondens avkastningsmål29 för perioden (13,). Det är värt att notera att fondens totala avkastning påverkas av att fonden är stängd och förvaltar en likviditetsreserv samt att fondens investeringar i onoterade tillgångar värderas enligt principer som ej tar direkt hänsyn till upp- eller nedgångar på börsen. Mot bakgrund av detta beslutade fonden att använda ett nytt avkastningsmål, liknande det onoterade PE- benchmark som används för att utvärdera investeringsverksamheten. Sjätte investeringsverksamhet överträffade PE-benchmark (20,gentemot -3,) och (15,gentemot i genomsnitt). Fondens kapital uppgick vid utgången av 2020 till totalt , varav i fondens investeringsverksamhet och i fondens likviditetsförvaltning30. Sjätte totala kapital har –2020 vuxit med , vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på . har genomfört en organisationsförändring. Investerings- organisationens tidigare uppdelning i kompetensområden inom fond- respektive direkt- investeringar byttes mot att organiseras kring de segment där investeringar genomförs (buyout, venture, growth och secondaries). Den tidigare investeringskommittén ersattes med två nya beslutsorgan i form av en allokeringskommitté som allokerar kapital inom investeringsportföljen och bereder investerings- och försäljningsbeslut, samt en fondkommitté som bereder de beslut som allokeringskommittén föreslår ur ett övergripande fondperspektiv. Hållbarhetsarbetet har fortsatt , med fortsatt fokus på utvärdering och uppföljning av hållbarhet i portföljen. Utöver tidigare hållbarhetsmål för portföljen har fyra nya mål tillkommit, däribland att nu ska tillhöra de ledande aktörerna inom hållbarhet i riskkapital i , inom både co-investment och fondinvesteringar; den onoterade portföljen ska förbättra sitt hållbarhetsarbete och att fonden ska hålla minst tre möten med portföljbolag för en fördjupad utvärdering på plats av bolagens hållbarhetsarbete. 28Avser MSCI Europe och MSCI World 29Avkastningsmål är baserat på ett noterat index (SIX Nordic 200 Cap GI + riskpremie om ) men byts ut mot globalt PE-benchmark . 30Inklusive Övrigt rörelsekapital och upplupna kostnader kopplade till onoterade innehav, totalt omkring 87 miljoner. 1.1.3 Sjunde AP-fonden –2020 AP7 Såfa är förvalsalternativet i premiepensionssystemet. Sjunde AP-fonden är det statliga alternativet i premiepensionssystemet. Pensionsmedlen kommer från sparare som avstått från att välja fonder eller sparare som aktivt valt ett långsiktigt pensionssparande i statlig regi. Fonden arbetar med två så kallade byggstensfonder, AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond, som bygger upp sex olika produkter, varav AP7 Såfa31 är förvalsalternativet. De övriga fem produkterna (liksom AP7 Såfa) kan väljas i konkurrens med premiepensionssystemets övriga omkring 500 fonder.32 Målet för AP7 Aktiefond är att överträffa sitt jämförelseindex, medan det för AP7 Räntefond är att följa sitt jämförelseindex. För AP7 Såfa är målet att generera en avkastning som överstiger premiepensionsindex33, samt att ett kontinuerligt sparande i AP7 Såfa under hela arbetslivet ska ge en långsiktig överavkastning i förhållande till den statliga inkomstpensionen om 2–(kapitalviktad avkastning). SÅFA gav lägre avkastning än premiepensionsindex , men högre . 2020 var avkastningen för Såfa jämfört för Premie- pensionsindex. genererade förvalsalternativet Såfa en genomsnittlig avkastning om , vilket är högre än Premiepensionsindex som låg på ett genomsnitt . Sjunde AP-fonden förvaltade vid slutet av 2020 av totala premiepensionssystemets kapital, motsvarande . –2020 har Sjunde AP-fondens förvalsalternativ34 i genomsnitt avkastat mer än premiepensionsindex (7,för förvalsalternativet jämfört för premiepensionsindex). En typisk premiepensionssparare som haft sitt kapital investerat hos Sjunde AP-fonden har fått en kapitalviktad avkastning på , vilket är högre än inkomstpensionen (i genomsnitt ). Således har fonden uppnått målet om en långsiktig överavkastning i förhållande till den statliga inkomstpensionen om 2–. Fonden har bland de lägsta förvaltningsavgifterna i Premiepensionssystemet. Förvalt- ningsavgiften för AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond uppgick till respektive , något lägre än avgifterna (Aktiefondens avgift sänktes från 2019). Den genomsnittliga förvaltningsavgiften hos de omkring 500 fonder som ingick i premiepensions- systemet var efter rabatter. Sjunde AP-fondens faktiska kostnader35 som andel av kapital uppgick till , samma nivå som året innan. Sjunde AP-Fonden antog en ny strategisk plan för 2021-2025. –”God pension från generation till generation” – och vision – ”Ett globalt föredöme för ansvars- fulla pensionslösningar” – antogs. I övrigt har arbetet med förvaltningsmodellen fortsatt , med en ökad diversifiering, inom ramen för värdepappersfondslagstiftningens placeringsregler, med exponering mot bland annat tillväxtmarknader, faktorpremier och småbolag. Administrativa processer effektiviserades genom implementering av en ny operationell modell. 31Såfa står för . Statens ickevalsalternativ var Sjunde AP-fondens Premiesparfond. AP7 Såfa kan också aktivt väljas. 32Enligt en överenskommelse i pensionsgrupp kommer antalet fonder i fondvalet att minska, och fonderna kommer att upphandlas. 33Premiepensionsindex definieras som den genomsnittliga fondavkastningen i premiepensionssystemet exklusive Sjunde AP- fondens produkter genom hela rapporten. 34Premiesparfonden 2010 och AP7 Såfa – . 35Redovisade kostnader inklusive courtage för Aktiefonden. Fortsatt fokus på hållbarhetsarbete. Fonden förstärkte sin hållbarhets- organisation med en medarbetare inom hållbarhet/ägarstyrning och fortsatte även utveckla sitt arbete inom ägarstyrningsfrågor. Ett temaarbete ”arbetsvillkor i gröna näringar” löpte och slutrapport kommer . 1.2 Fördjupning inom kostnader finansutskott konstaterade i samband med behandlingen av allmänna utvärdering av AP-fondernas verksamhet, att skillnaderna i kostnadsnivå mellan AP-fonderna är stora. uppmanade regeringen att i kommande skrivelse analysera och tydliggöra orsakerna till skillnaderna i kostnad.36 En sådan jämförelse har genomförts som fördjupningsuppdrag till den årliga utvärderingen av AP-fondernas verksamhet 2020. Analysen redovisas i sin helhet i Bilaga A: Jämförande analys av Första till Fjärde AP-fondernas kostnader. Den begränsar sig till Första till , då Sjätte och Sjunde AP-fondens verksamhet skiljer sig åt och därav är deras kostnadsnivåer inte fullt jämförbara. Denna analys begränsar sig till en jämförande analys av fondernas kostnadsnivåer och innehåller ej en fullständig utvärdering av fondernas kostnader. Det bör noteras att en analys av kostnader bör ses i relation till den avkastning fondernas valda strategier genererar. I enlighet med frågan från finansutskott fokuserar denna fördjupning på att tydlig- göra skillnader i redovisade kostnader. Med redovisade kostnader avses kostnader som syns i Första till Fjärde AP-fondernas resultaträkningar, i motsats till kostnader som ej redovisas separat men som påverkar resultatet indirekt, genom exempelvis nettoredovisning av vinster där intäkterna minskats med motsvarande värde som kostnadsbeloppet. De redovisade kostnaderna utgörs av AP-fondernas rörelsekostnader och provisionskostnader.37 Fondernas totala redovisade kostnader uppgår till vilket motsvarar av det totala genomsnittliga förvaltade kapitalet. Kostnaderna relativt förvaltat kapital har minskat , då de uppgick till och utgjorde av totalt förvaltat kapital. Redovisade kostnader skiljer sig mellan fonderna både relativt i fondernas förvaltade kapital och i absoluta termer. Kostnaderna uppgår till av fondens förvaltade kapital () för Första AP-fonden, () för Andra AP-fonden, () för Tredje AP-fonden och () för Fjärde AP- fonden. För de fyra fonderna sammantaget utgör provisionskostnader av kostnaderna och rörelsens kostnader resterande . Skillnaderna i redovisade kostnader mellan Första till Fjärde AP-fonderna beror i huvudsak på skillnader i provisionskostnader. Dessa består till största del av kostnader för extern förvaltning av noterade tillgångar. Rörelsekostnaderna ligger på jämförbara nivåer för alla fonderna (mellan för Tredje AP-fonden och för ), och motsvarar av förvaltat kapital för alla fyra AP-fonder. Den stora skillnaden mellan Första till Fjärde AP-fonderna utgörs av skillnader i provisions- kostnader, och liknande resultat ses . Det skiljer omkring 200 miljoner 36Finansutskottets betänkande 2020/21:FiU6 (ap-fondernas-verksamhet-tom-2019_H801FiU6) 37Rörelsekostnader utgörs av fondernas interna driftkostnader. provisionskostnader är kostnader som betalas ut till externa parter som förvaltar kapital på uppdrag av fonderna. SEK mellan Första AP-fonden som har lägst provisionskostnader (, mot- svarande av förvaltat kapital) och Andra AP-fonden som har högst provisionskostnader (, motsvarande av förvaltat kapital). Tredje och Fjärde AP-fonderna har provisionskostnader om 126 miljoner respektive (båda motsvarande av förvaltat kapital). Första till Fjärde AP-fonderna har valt olika investeringsstrategier som bidrar till skillnaderna i provisionskostnader för noterade tillgångar. Provisionskostnader drivs typiskt sett av storleken på det externt förvaltade kapitalet, andelen aktiv förvaltning (aktiv förvaltning är i regel dyrare än passiv förvaltning), samt allokering mellan olika tillgångsslag och investeringsprodukter. Stora kostnadsskillnader förekommer för olika produkter inom tillgångsslagen, och sådana skillnader förklarar till stor del utfallet för de totala provisionskostnaderna. Storleken på det externt förvaltade kapitalet i noterade tillgångar var lägst för Andra AP-fonden () och högst för Tredje AP-fonden (). Första AP- fonden hade och hade i externt förvaltat kapital i noterade tillgångar . De jämförelsevis höga provisionskostnaderna för Andra AP-fonden förklaras av höga kostnader för förvaltning av aktier (framför allt i tillväxtmarknader, ) samt räntebärande tillgångar () jämfört med övriga AP-fonder, drivet av nischade produkter och marknader som exempelvis katastrofförsäkringar och alternativa krediter. Andra AP-fonden, med högst totala kostnader och provisionskostnader av AP-fonderna, inledde ett kostnadsbesparingsprogram där externa mandat minskats ner eller avslutats. Programmet förväntas ge tydligt utslag på kostnaderna . Avslutningsvis kan noteras att i utvärderingen av AP-fondernas verksamhet avseende konstaterades att AP-fonderna i genomsnitt hade lägre kostnader än jämförelsegruppen av internationella investerare38. 1.3 Rekommendationer baserat på årets utvärdering Årets utvärdering, inkluderat den grundläggande utvärderingen, den fördjupade analysen av fondernas kostnader och den fördjupade analysen av fondernas placeringar i fossil energi (som redovisas i separat rapport: Analys av Första till Fjärde AP-fondernas placeringar i fossil energi) ger upphov till ett antal rekommendationer, som riktar sig främst till AP-fonderna. 1.Etablera gemensam definition för likvida och illikvida tillgångar för att underlätta uppföljning. I de nya placeringsreglerna för Första till som intro- ducerades , fastslogs att maximalt av respektive fonds marknadsvärde, vid investeringstillfället, får vara investerat i illikvida tillgångar. Illikvida tillgångar definieras i viss utsträckning i lagen, men anger inga detaljer för hur definitionen kan implementeras operativt.39 Fondernas olika system och förvaltningsmodeller gör att man arbetar med 38Regeringens skrivelse 2017/18:130 (verksamhet-t.o.m.-2017skr.-201718130.pdf) 39I 4 kap. 5 § andra stycket lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder anges att med illikvida tillgångar avses tillgångar som inte är likvida. I första stycket definieras likvida tillgångar som penningmarknadsinstrument eller överlåtbara värde- papper som är […] föremål för handel på en handelsplats, fondandelar som kan lösas in med kort varsel, kontoplaceringar i kreditinstitut eller andra liknande kortfristiga likviditetsplaceringar, och derivatinstrument. olika definitioner av illikvida tillgångar. Dessutom är det arbetskrävande för vissa fonder att ta fram data kring illikvida tillgångar bakåt i tiden. Att etablera en gemensam definition skulle underlätta uppföljning gentemot placeringsreglerna för Första till Fjärde AP-fonderna och jämförelser mellan fonderna. 2.Öka transparensen kring fondernas strategier för fossila investeringar och klimat- omställning. Samtliga fonder har klimat som ett prioriterat tema inom ramen för hållbar- hetsarbetet och bedriver ett ambitiöst arbete inom området. Fonderna har valt olika strategier för arbetet med klimatomställning, inkluderat placeringar i fossil energi. De har olika grad av transparens kring sina strategier, till exempel vad gäller gränsvärden och vilka verktyg som tillämpas. Ökad transparens kring fondernas arbete – och eventuellt ett ökat samarbete där möjlighet ges (med hänsyn till investeringsstrategier och sekretess), till exempel en gemensam definition av placeringar i fossil energi – skulle kunna öka genom- slaget och förståelsen för fondernas klimatarbete. 3.Fortsätt att utveckla strategier för placeringar i fossil energi och klimatomställning för att i större utsträckning även omfatta räntebärande och alternativa tillgångar. fokuserar AP-fondernas strategier för placeringar i fossil energi och klimatomställning i huvudsak på noterade aktier. Fonderna arbetar i viss utsträckning med strategier för klimatomställning tvärs andra tillgångsslag, men kan vidareutveckla dessa. Detta ligger i planen framåt hos flera av fonderna. 4.Redovisa tydligt mål och måluppfyllnad för samtliga hållbarhetsmål i årsredo- visningarna. Fonderna redovisar mål och måluppfyllnad i olika utsträckning och inte alltid i samlat format vilket minskar tydligheten och transparensen. Dessutom inkluderas inte alltid mål och måluppfyllnad kopplat till placeringar i fossil energi och klimatomställning. 2 Angreppssätt för den årliga utvärderingen har på uppdrag genomfört den årliga utvärderingen av AP-fondernas verksamhet 2020. Nedan följer en redogörelse för hur utvärderingen har genomförts. I tillägg till årets grundläggande utvärdering genomfördes även en fördjupnings- analys av AP-fondernas kostnader, som redovisas i bilaga till detta dokument. Utvärdering av strategiska beslut och aktiv förvaltning. Uppdraget avser utvärdering av Första, Andra, Tredje, Fjärde, Sjätte och Sjunde AP-fondernas förvaltning, dels sedan fondernas respektive start, dels under rullande fem- respektive tioårsperioder. Den grundläggande utvärderingen ska omfatta värdet av fondernas strategiska beslut samt fondernas aktiva förvaltning. utvärdering inkluderar enligt uppdraget ett fördjupningsarbete som syftar till att analysera skillnader i Första till Fjärde AP-fondens kostnader. Första till Fjärde AP-fonderna utvärderas –2020. Den grundläggande utvärderingen av Första till Fjärde AP-fondernas verksamhet 2020 beskriver fondernas förvaltningsmodell samt viktiga händelser , vid sidan om att utvärdera värdet av fondernas strategiska beslut och aktiva förvaltning. Det nya hållbarhetsmålet för Första–Fjärde AP-fonderna, att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt äganden, ska följas upp som en del av den grundläggande utvärderingen. Första till Fjärde AP-fonderna började agera i sina roller som buffertfonder , men det dröjde till senare innan fonderna hade implementerat sina långsiktiga investeringsportföljer. Första till Fjärde AP-fonderna utvärderas därför över . utvärderas –2020. investerar framförallt riskkapital i onoterade tillgångar och fondens samtliga investeringsbeslut gällande utfästelser till nya fonder är att betrakta som strategiska beslut. startade sin verksamhet och utvärderas över .