prop · H803148 · 2021-03-23 00:00:00 — Tillägget innebär att förval- taren vid exekutiv försäljning av lös egendom ska föra talan även för de borgenärer som har förmånsrätt på fordringar för arbete med föreskriven revision och upprättande av föreskrivna redovisningshandlingar, samt att underrätta nämnda borgenärer om framställt yrkande på vederbörandes vägnar (jfr 15 § förmånsrättslagen). Underrättelse sker på det sätt som förvaltaren finner lämpligt. Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. 10 § En borgenär som innehar lös egendom med handpanträtt får själv ombesörja Prop. 2020/21:148 att egendomen säljs på auktion. En sådan försäljning får dock inte utan förvaltarens samtycke ske tidigare än efter bouppteckningssammanträdet. Borge- nären ska minst innan borgenären vidtar någon åtgärd för att sälja egendomen ge förvaltaren tillfälle att lösa in egendomen. Om det är fråga om ett fartyg eller gods i fartyg eller i luftfartyg eller intecknade reservdelar till luftfartyg, ska egendomen säljas exekutivt. Finansiella instrument, valuta och sådant guld som har ställts som säkerhet till en central motpart och som uppfyller kraven i kommissionens delegerade förord- ning (EU) nr 153/2013 av om komplettering av Europa- parlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 med avseende på tekniska tillsynsstandarder för krav på centrala motparter får säljas eller reali- seras genom avräkning av en borgenär som har egendomen som säkerhet, om det sker på ett affärsmässigt rimligt sätt. Detsamma gäller fordringar som uppkommit på grund av att ett kreditinstitut, eller ett motsvarande utländskt institut, har beviljat ett penninglån. Om säkerheten består av onoterade aktier i konkursgäldenärens dotterbolag, ska borgenären dock först fråga förvaltaren om konkursboet vill lösa in aktierna. Borgenären ska minst i förväg underrätta förvaltaren om tid och plats för en auktion som inte hålls i exekutiv ordning. Om egendomen har sålts på annat sätt än exekutivt, ska borgenären redovisa för förvaltaren vad som har flutit in. Om borgenären inte själv vill sälja egendomen, får förvaltaren ombesörja försäljningen. En inteckning i luftfartyg eller i reservdelar till luftfartyg som har lämnats som pant av den intecknade egendomens ägare får dock inte säljas av förvaltaren. Förvaltaren får bara låta sälja den rätt till andel i inteckningen som enligt vad som är särskilt föreskrivet kan tillkomma gäldenären. Paragrafen reglerar försäljning av lös egendom som en borgenär innehar med handpanträtt. Övervägandena finns i avsnitt 6.1.3. Första stycket ändras med anledning av att det obligatoriska edgångs- sammanträdet ersätts av ett bouppteckningssammanträde hos konkurs- förvaltaren. För det fall det ändå hålls ett edgångssammanträde gäller fristen i förhållande till det sammanträdet (se 6 kap. 5 b §). Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. Bevaknings- och anmärkningsförfarandet Bevakning 5 § En borgenär som till säkerhet för sin fordran har panträtt i fast eller lös egendom behöver inte bevaka fordran för att få rätt till betalning ur den pantsatta egendomen. En borgenär som har en fordran hos ett kreditinstitut på grund av en insättning på räkning behöver inte bevaka sin fordran i institutets konkurs, om uppgift om fordran har lämnats enligt 7 kap. 13 § femte stycket. Detsamma gäller beträffande värdepappersbolag som har tillstånd att ta emot insättningar på konto. En försäkringstagare behöver inte bevaka sin fordran i ett livförsäkringsföretags eller ett tjänstepensionsföretags konkurs, om uppgift om fordran lämnats enligt det angivna lagrummet. Paragrafen anger vissa situationer då en borgenär inte behöver bevaka sin fordran. Övervägandena finns i avsnitt 8.1. I andra stycket justeras hänvisningen till 7 kap. 13 §, se kommentaren till den paragrafen. Med ett kreditinstitut avses en bank eller ett kredit- 2020/21:148 marknadsföretag, se 1 kap. 5 § 10 lagen (2004:297) om bank- och finan- sieringsrörelse, vilket motsvarar hittillsvarande ordning. Livförsäkrings- bolag ersätts av livförsäkringsföretag, se 1 kap. 3 och 4 §§ försäkrings- rörelselagen (2010:2043) om vad som utöver livförsäkringsbolag inne- fattas i det senare begreppet. Övriga ändringar är endast språkliga. 6 § I bevakningen ska borgenären ange fordrans belopp, om det är möjligt, och tydligt ange grunden för fordran. Om borgenären yrkar förmånsrätt, ska även grunden för den tydligt anges. Till bevakningen ska borgenären bifoga de handlingar som åberopas till stöd för anspråket. Paragrafen handlar om vad en bevakning ska innehålla. Paragrafen genom- för delvis artikel 28 insolvensdirektiv. Övervägandena finns i avsnitt 5.3 och 5.6. I första stycket tas kravet på att bevakningen, dvs. den handling genom vilken en borgenär anmäler sin fordran, ska vara egenhändigt under- tecknad av borgenären eller borgenärens ombud bort. Det innebär att det är möjligt att ge in en bevakning digitalt. I andra stycket tas kravet på att handlingar till stöd för bevakningen ska ges in i original eller bestyrkt kopia bort. Det innebär att det är möjligt att ge in dessa digitalt. Tredje stycket tas bort. Det är därför inte längre ett krav att bevakningen och bifogade handlingar ges in i två exemplar. Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. 7 § Rätten ska genast efter bevakningstidens utgång se till att förvaltaren får del av de inkomna bevakningshandlingarna. Förvaltaren ska skyndsamt upprätta en förteckning över de fordringar som har bevakats. För varje fordran ska beloppet anges och, om förmånsrätt har yrkats, den åberopade grunden för den samt den plats i förmånsrättsordningen som fordran får enligt borgenärens yrkande. Förvaltaren ska skicka en kopia av förteckningen till rätten och tillsynsmyndig- heten. Paragrafen innehåller bestämmelser om hanteringen av inkomna bevak- ningar. Övervägandena finns i avsnitt 5.6. Första stycket justeras med anledning av att en bevakning inte längre ska ges in i två exemplar (se kommentaren till 6 §). Det anges därför att förvaltaren ska få del av bevakningshandlingarna i stället för att exemplar av dem ska överlämnas. Rätten bör alltjämt skicka handlingarna till förvaltaren. Det kan i regel göras digitalt. Övriga ändringar är endast språkliga. 8 § När rätten beslutar att bevakning ska äga rum, ska rätten , efter samråd med förvaltaren, bestämma 1.den tid inom vilken anmärkningar får framställas mot bevakningarna, 2.var de till förvaltaren tillställda bevakningshandlingarna ska hållas tillgäng- liga för granskning, och 3. tidpunkten för det förlikningssammanträde som ska hållas inför rätten om Prop. 2020/21:148 anmärkningar framställs. Om det visar sig vara lämpligare, får ett beslut enligt första stycket fattas senare, dock senast vid bevakningstidens utgång. Anmärkningstiden ska bestämmas så att den utgör minst två och högst räknat från bevakningstidens utgång. Om det behövs med hänsyn till för- hållandena i konkursen, får en längre anmärkningstid fastställas. Förliknings- sammanträdet får inte hållas tidigare än två eller senare än från ut- gången av anmärkningstiden. Rätten ska underrätta förvaltaren, tillsynsmyndigheten, gäldenären och de borgenärer som har bevakat fordringar i konkursen om vad rätten har bestämt enligt denna paragraf. Paragrafen reglerar anmärkningstiden och tidpunkten för förliknings- sammanträdet. Övervägandena finns i avsnitt 5.6. Första stycket justeras med anledning av att en bevakningshandling inte längre ska ges in i två exemplar (se kommentaren till 6 §). Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. 9 § Förvaltaren ska granska bevakningarna. Om förvaltaren finner anledning till anmärkning mot något yrkande om betalnings- eller förmånsrätt, ska han eller hon skriftligen anmäla det till rätten inom den tid som har bestämts enligt 8 § första stycket 1. I anmärkningen ska grunden för den anges tydligt. Även en borgenär som har bevakat en fordran i konkursen och gäldenären får framställa anmärkning mot en bevakning. En sådan anmärkning ska framställas inom den tid och på det sätt som anges i första stycket. Paragrafen reglerar förvaltarens, borgenärernas och gäldenärens möjlig- heter att framställa anmärkning mot en bevakad fordran och om proce- duren i samband därmed. Övervägandena finns i avsnitt 5.3 och 5.6. Kravet i första stycket sista meningen på att en anmärkning ska vara egenhändigt undertecknad tas bort. Det blir därmed möjligt att ge in en anmärkning digitalt. Det hittillsvarande tredje stycket om att en anmärkning ska ges in i två exemplar utgår. Övriga ändringar är endast språkliga. 21 § När en fordran har efterbevakats, ska rätten så snart som avgiften enligt 20 § andra stycket har betalats se till att förvaltaren får del av bevakningshandlingarna och, efter samråd med denne, bestämma 1.den tid inom vilken anmärkningar får framställas mot bevakningen, 2.var de till förvaltaren tillställda bevakningshandlingarna ska hållas till- gängliga för granskning, och 3.tidpunkten för det förlikningssammanträde som ska hållas inför rätten om anmärkningar framställs. Anmärkningstiden ska bestämmas så att den utgör minst två och högst från den dag avgiften enligt 20 § andra stycket betalades. Förliknings- sammanträdet inför rätten ska hållas från anmärkningstidens utgång. Rätten ska underrätta förvaltaren, tillsynsmyndigheten, gäldenären och de borgenärer som har bevakat fordringar i konkursen om att en fordran har efter- bevakats och vad rätten har bestämt enligt första stycket. 2020/21:148 Paragrafen innehåller bestämmelser om efterbevakning. Övervägandena finns i avsnitt 5.6. Första stycket justeras med anledning av att en bevakningshandling inte längre ska ges in i två exemplar, se kommentaren till 6 §. Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. 10 kap. Avskrivning av konkurs 2 § Konkursen får inte avskrivas enligt 1 § förrän bouppteckningen har bekräftats och förvaltaren har lämnat sin förvaltarberättelse. Om bouppteckningen inte kan bekräftas av gäldenären eller någon annan inom skälig tid och om det saknas anledning att anta att det genom bekräftelsen skulle visa sig att det finns tillgångar till betalning av konkurskostnaderna och andra skul- der som boet har ådragit sig, får konkursen avskrivas trots att någon bekräftelse inte har lämnats. Paragrafen innehåller vissa villkor för att en konkurs ska kunna avskrivas enligt 1 §. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. Paragrafen ändras med anledning av att den obligatoriska edgången inför rätten ersätts av en bekräftelse av gäldenären hos förvaltaren. För det fall det ändå avläggs ed gäller vad som föreskrivs i paragrafen för bekräf- telse (se 6 kap. 5 b §). Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. 12 § En borgenär förlorar sin rätt till utdelning, om borgenären inte gör anspråk på medlen räknat från 1.dagen då beslutet att fastställa utdelningen fick laga kraft, eller 2.den senare dag då borgenären blev berättigad att lyfta medlen utan att ställa säkerhet. De medel som en borgenär har förlorat sin rätt till ska fördelas mellan de borgenärer som har bevarat sin rätt och i andra hand överlämnas till gäldenären. Paragrafen reglerar förutsättningarna för att en borgenär ska förlora sin rätt till utdelning och vad som ska hända med de medel som en borgenär har förlorat sin rätt till. Övervägandena finns i avsnitt 9.2. I första stycket görs den ändringen att borgenären måste göra anspråk på medlen i stället för som . Övriga ändringar är endast språkliga. 13 a § Om det sammanlagda belopp som tillkommer en borgenär understiger ska beloppet inte betalas ut till borgenären, om det inte finns särskilda skäl för det. Beloppet ska i stället fördelas på övriga utdelningsberättigade som inte har tillgodosetts fullt ut. Paragrafen innehåller en beloppsbegränsningsregel vid utbetalning av utdelningsmedel. Övervägandena finns i avsnitt 9.1. I paragrafen höjs beloppsgränsen från till för när utdelning inte ska betalas ut till en borgenär utan i stället fördelas på övriga utdelningsberättigade som inte har tillgodosetts fullt ut. lägre belopp får dock alltjämt ske, om det finns särskilda skäl (se prop. 2020/21:148 1990/91:22 s. 8). Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. 21 § Om förvaltaren anser att de nytillkomna medlen kan fördelas utan att ett förslag till efterutdelning upprättas och om tillsynsmyndigheten medger det, får förvaltaren dela ut medlen till berättigade borgenärer utan att föregående bestämmelser i detta kapitel iakttas. För utbetalningen gäller dock 9 § andra stycket och 13 a §. En borgenär förlorar sin rätt till utdelning, om borgenären inte gör anspråk på medlen räknat från det att förvaltaren har anmält till rätten att medlen har skickats till borgenären. Första stycket tillämpas också för det fall att det finns skäl att upprätta ett utdelningsförslag men medlen inte räcker till betalning av de kostnader som är förenade med detta. Paragrafen reglerar förutsättningarna för att förvaltaren ska få genomföra ett formlöst efterutdelningsförfarande. Övervägandena finns i avsnitt 9.2. I första stycket tredje meningen görs den ändringen att en borgenär förlorar sin rätt till efterutdelning om borgenären inte gör anspråk på med- len , i stället för som . Övriga ändringar är endast språkliga. Ackord i konkurs m.m. Sammanträde för prövning av ackordsförslag 8 § Om ackordsförslaget tas upp, ska rätten genast kalla borgenärerna till ett sammanträde för att pröva förslaget. Innan gäldenären har bekräftat bouppteck- ningen, får kallelse utfärdas endast om det finns synnerliga skäl för det. Sammanträdet får inte hållas tidigare än efter det att ackordsförslaget togs upp och inte heller innan tvistefrågor som har uppkommit genom anmärk- ningar mot bevakade fordringar har handlagts vid förlikningssammanträdet. Paragrafen innehåller bestämmelser om kallelse till sammanträde inför rätten för att pröva ett förslag om ackord i en konkurs. finns i avsnitt 6.1.1. Första stycket justeras med anledning av att gäldenären i första hand ska bekräfta bouppteckningen och inte som avlägga ed. För det fall det ändå avläggs ed gäller vad som föreskrivs i paragrafen för bekräftelse (se 6 kap. 5 b §). Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. 10 § Vid sammanträdet för prövning av ackordsförslaget ska förvaltaren närvara. Om gäldenären inte kan infinna sig personligen, bör han eller hon inställa sig Förvaltaren ska tillhandahålla en förteckning över de borgenärer som har rätt att rösta i ackordsfrågan, med uppgift om de fordringsbelopp för vilka rösträtt får Om det mot någon av dessa fordringar har framställts en anmärkning som inte har prövats eller, för det fall efterbevakning har skett, anmärkningstiden ännu inte har gått ut, ska det särskilt anges i förteckningen. Om gäldenären inte har bekräftat bouppteckningen, ska anledningen till det uppges vid sammanträdet. Paragrafen behandlar sammanträdet för prövning av ackordsförslaget. Övervägandena finns i avsnitt 6.1.1. I första stycket första meningen inskärps närvarokravet för förvaltaren vid sammanträdet. Innebörden är att förvaltaren inte bara ”bör” närvara utan ”ska” närvara. Tredje stycket justeras med anledning av att gäldenären i första hand ska bekräfta bouppteckningen och inte som avlägga ed. För det fall det ändå avläggs ed gäller vad som föreskrivs i paragrafen för bekräftelse (se 5 b §). Övriga ändringar är endast språkliga. 15 kap. Information om beslut och åtgärder under konkurs 1 § Kungörelser enligt denna lag ska ske i Post- och . Om det finns särskilda skäl får därutöver en kungörelse ske på annat sätt. Dagen för kungörande enligt denna lag är den dag då kungörelsen infördes i Post- och . I 8 kap. 11–13 §§ finns särskilda bestämmelser om kungörande av auktion i vissa fall. Paragrafen innehåller bestämmelser om formen för kungörande. Över- vägandena finns i avsnitt 5.4. Av första stycket framgår att kungörelser enligt denna lag i regel endast ska införas i Post- och och inte som även i ortstidningar. Kungörelse får dock även ske på annat sätt men endast om det finns särskilda skäl. Det innebär att möjligheten till kompletterande kungörelse ska användas restriktivt. Det ska krävas att det är motiverat av särskilda omständigheter i den enskilda konkursen. Det kan undantagsvis vara fallet om det finns behov av att geografiskt eller i sak rikta kungörel- sen mot en särskild grupp borgenärer. En sådan kompletterande kun- görelse kan ske i det forum som är ändamålsenligt i det enskilda fallet, t.ex. i ortstidning eller facktidskrift eller på en relevant webbplats. De närmare förutsättningarna för kungörelse som sker på annat sätt än i Post- och kan regleras i förordning. I andra stycket, som får nytt innehåll, anges att dagen för kungörande enligt denna lag är den dag då kungörelsen infördes i Post- och . Tider som räknas från kungörandet i denna lag ska därför börja räknas . I tredje stycket, som är nytt, tas en upplysning in om att det finns bestäm- melser om kungörande av auktion i 8 kap. Denna reglering har sin mot- svarighet i hittillsvarande andra stycket. Formen för kallelser och underrättelser m.m. 4 § Skriftliga kallelser och underrättelser enligt denna lag ska ske med post eller på något annat lämpligt sätt, om inte något annat följer av särskilda föreskrifter om delgivning. Om förvaltaren ska underrätta någon om innehållet i en handling eller om något annat, får det ske genom delgivning. Paragrafen reglerar frågor om formen för kallelser och underrättelser i Prop. 2020/21:148 konkursförfarandet och om delgivning. Övervägandena finns i avsnitt 5.5, 5.6 och 6.1.3. I första stycket görs ett tillägg som innebär att kallelser och under- rättelser inte endast får sändas med post utan även på annat lämpligt sätt. Därmed möjliggörs att kallelser och underrättelser förmedlas digitalt. Vad som utgör ett lämpligt sätt får avgöras i det enskilda fallet bl.a. utifrån handlingarnas innehåll och mottagare. Bestämmelsen i andra stycket om delgivning justeras till att endast gälla förvaltaren. För domstol och tillsynsmyndigheten gäller, i den utsträck- ning delgivningsfrågan inte är särskilt reglerad, 33 kap. 3 a § rättegångs- balken respektive 25 § andra stycket förvaltningslagen (2017:900). Delgivningsbestämmelsen är tillämplig när förvaltaren kommunicerar uppgifter till en part eller någon annan. Det kan gälla att någon bereds tillfälle att yttra sig i en fråga eller kallas till ett sammanträde eller att beslut eller andra handlingar expedieras. Som utgångspunkt behöver förvaltarens kommunikation med parter och andra inte ske genom delgivning. Det är förvaltaren som avgör om del- givning ska ske i det enskilda fallet. I första hand kan det bli aktuellt vid kallelse till bouppteckningsförrättning enligt 6 kap. 2 § eller boupp- teckningssammanträde enligt 6 kap. 2 a och 2 b §§, om det finns anledning att tro att gäldenären inte frivilligt dyker upp och det därför kan bli aktuellt att i domstol begära att han eller hon hämtas till sammanträdet enligt 6 kap. Det kan av samma anledning också bli aktuellt när någon annan än gäldenären kallas till sammanträde enligt 6 kap. 5 § för att bekräfta boupp- teckningen. Om förvaltaren väljer att använda delgivning tillämpas delgivningslagen (2010:1932), se 10 § den lagen om möjliga delgivningssätt som står för- valtaren till buds. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Om konkursen har beslutats före ikraftträdandet gäller 2 kap. 24 §, 6 kap. 3– 5 §§ och 11 kap. 12, 13 a och 21 §§ i deras äldre lydelser. 3.De nya 6 kap. 2 a, 2 b och 5 a §§ gäller endast i en konkurs som har beslutats efter ikraftträdandet. Enligt första punkten ska lagändringarna träda i kraft . Som utgångspunkt ska de nya bestämmelserna gälla även för konkurser som har beslutats före ikraftträdandet. Det finns dock ett antal undantag. Enligt andra punkten gäller ett antal uppräknade bestämmelser i sina äldre lydelser, om konkursen har beslutats före ikraftträdandet. Det gäller bestämmelser om bl.a. edgång (2 kap. 24 § och 6 kap. 3–5 §§). Över- gångsbestämmelsen innebär i denna del bl.a. att ett edgångssammanträde ska hållas i enlighet med vad tingsrätten har bestämt, kungjort och kallat till i samband med sitt före ikraftträdandet fattade konkursbeslut. Om gäldenären inte inställer sig vid detta sammanträde, får i enlighet med äldre bestämmelser ett nytt sammanträde hållas. Av andra punkten framgår vidare att den nya beloppsgränsen för utbetalning av små belopp i utdel- ning (11 kap. 13 a §) endast ska tillämpas i konkurser som har beslutats 2020/21:148 efter ikraftträdandet. Vidare ska inte de nya bestämmelserna om den tid inom vilken en borgenär måste göra anspråk på utdelningsmedel (11 kap. 12 och 21 §§) gälla för konkurser som har beslutats före ikraftträdandet. Enligt tredje punkten gäller de uppräknade nya bestämmelserna endast i en konkurs som beslutats efter ikraftträdandet. Någon bekräftelse enligt 6 kap. 2 a och 2 b §§ ska alltså inte lämnas i det fall en konkurs har beslutats före ikraftträdandet utan då gäller äldre bestämmelser om edgång (se andra punkten). När det enligt de nya bestämmelserna i vissa fall talas om bekräftelse eller bouppteckningssammanträde gäller det enligt 6 kap. 5 b § för ed och edgångssammanträde, även om det rör ed som avlagts enligt äldre bestämmelser. Övervägandena finns i avsnitt 10. 12.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1966:742) om hotell- och pensionatrörelse 6 § Om en tillståndshavare avlider, försätts i konkurs eller får en förvaltare enligt 11 kap. 7 § med uppdrag som omfattar rörelsen, får rörelsen fort- sättas under högst . Om rörelsen fortsätter, ska det finnas en föreståndare enligt 3 § för denna. Om det inte redan finns en godkänd föreståndare, ska från dödsfallet, konkursbeslutet eller beslutet om förvaltare en ansökan göras om god- kännande av föreståndare. Godkänns inte föreståndaren, ska lämna den som driver rörelsen tillfälle att ansöka om godkännande av en annan föreståndare. Godkänns inte heller den andra föreståndaren, anses till- ståndet ha upphört att gälla efter det att beslutet i ärendet fick laga kraft. Om inte den ansökan som avses i andra stycket görs inom föreskriven tid, anses tillståndet för rörelsen ha upphört att gälla den dag då tiden gick ut. Paragrafen reglerar situationen att en tillståndshavare avlider, försätts i konkurs eller får en förvaltare enligt . Övervägandena finns i avsnitt 6.1.3. I andra stycket görs en ändring med anledning av att det obligatoriska edgångssammanträdet avskaffas. När en tillståndshavare försätts i konkurs ska en ansökan om godkännande av föreståndare ske från konkursbeslutet i stället för som från edgångssammanträdet. Ett konkursbeslut gäller (16 kap. 4 § konkurslagen [1987:672]) och tiden räknas från beslutet och inte från när det fick laga kraft. Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den äldre lydelsen av 6 § gäller fortfarande när en tillståndshavare har försatts ikonkurs före ikraftträdandet. Av andra punkten framgår att ändringarna i 6 § inte ska tillämpas i det fall tillståndshavaren har försatts i konkurs före ikraftträdandet. äldre bestämmelsen som då är tillämplig räknas tiden för att ansöka om en Prop. 2020/21:148 föreståndare från edgångssammanträdet. Övervägandena finns i avsnitt 10. 12.3Förslaget till lag om ändring i sparbankslagen (1987:619) Skadestånd m.m. Konkursbos talerätt 10 § Om banken har försatts i konkurs efter en ansökan som gjorts innan den tid som anges i 9 § har gått ut, får konkursboet föra talan enligt 1 eller 2 § trots att frihet från skadeståndsansvar har inträtt enligt 5–7 §§. Efter utgången av den tid som anges i 9 § får en sådan talan dock inte väckas senare än från konkursbeslutet. Paragrafen innehåller bestämmelser om konkursbos talerätt. Övervägan- dena finns i avsnitt 6.1.3. I paragrafens andra mening görs en ändring med anledning av att det obligatoriska edgångssammanträdet avskaffas. Fristen ska i stället löpa från konkursbeslutet.