prop · H80375 · 2021-03-16 00:00:00 — borgardialoger och lokal samverkan som verktyg för att skapa en effek- tivare brottsförebyggande och trygghetsskapande verksamhet. borgardialoger ger en fördjupad kunskap om den lokala lägesbilden och bidrar till att medborgarnas förtroende för polisen ökar genom den relation som uppstår vid mötet. grunden till arbetet med medborgarlöften och beskrivs vara av avgörande betydelse för samverkan med kommunerna. Vid utgången av 2018 fanns utfärdade medborgarlöften i 287 av landets 290 kommuner. Detta är en ökning i förhållande till de 280 kommuner som hade medborgarlöften vid utgången av 2017. Vidtagna åtgärder redovisades och tillkännagivandet ansågs slut- behandlat i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6). I betänkande (2020/21:KU2) uttryckte dock en annan uppfattning. Punkten står därmed åter som öppen. I regleringsbrev har myndigheten fått ett nytt återrapporteringskrav om ett ökat antal områdespoliser och kommunpoliser. Av regleringsbrevet framgår att fortsatt ska redovisa vilka åtgärder som vidtas för att säkerställa en långsiktig och tydlig polisiär närvaro i hela landet. Särskild vikt ska läggas vid att redovisa hur resurser fördelas så att det finns en stark lokal närvaro i utsatta områden. Myndigheten ska härutöver redovisa i vilken omfattning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och vad som görs för att dessa ska få större möjligheter att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete utan att tas i anspråk för annan verksamhet. Fördelningen av områdespoliser i utsatta områden ska särskilt redovisas. En redovisning över antalet kommunpoliser och fördelningen av dessa i hela landet ska också lämnas. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 17 om polisens närvaro i brottsutsatta områden*: har ställt sig bakom det utskottet anför om polisens närvaro i brottsutsatta områden och tillkännager detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU1 s. 70). I skrivelse 2016/17:75 redovisades denna punkt som slutbehandlad. ansåg att flertalet av de åtgärder som regeringen hade redovisat var viktiga i sig men inte tillräckliga för att tillkännagivandet skulle kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). I budget- propositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter står som öppen. I regleringsbrevet begärde regeringen att skulle analysera och bedöma hur långt myndigheten har kommit i målsättningen gällande en mer närvarande och tillgänglig polis i lokalsamhället. Särskild vikt skulle läggas vid att bedöma hur väl svarar upp emot behoven av polisnärvaro i särskilt utsatta områden. Uppdragen redovisades i årsredovisningen . I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att redovisa vilka långsiktiga mål myndigheten har för arbetet i utsatta områden och hur dessa mål ska operationaliseras. skulle också göra en bedömning av vilka polisiära åtgärder som krävs framöver i de utsatta områdena. I årsredovisningen beskriver Polismyndig- heten att en långsiktig strategi har tagits fram för det polisiära arbetet i de utsatta områdena. I strategin beskrivs både långsiktiga och kortsiktiga mål för polisens arbete. har påbörjat arbetet med regionala handlingsplaner för att omhänderta strategin och utvecklingen i områdena är planerad att följas upp årsvis genom analys av förändringar i de lokala lägesbilderna och arbetet ska följas upp och mätas mot definierade effektmål. En av förutsättningarna för att kunna vara mer närvarande är enligt regeringens satsning på fler polisanställda. Genom den verksamhetsuppföljning som sedan ett par 2020/21:75 Justitie- departementet år tillbaka månatligen redovisar till kan utvecklingen avseende bl.a. kompetensförsörjningen följas upp. Regeringen har på flera vis adresserat problematiken i utsatta områden och vikten av att hela samhället gemensamt involveras i lösningen. beslutade regeringen att ge samtliga tolv myndigheter som omfattas av den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet i uppdrag att utveckla sin organisation och ha ett ökat fokus på ökade de tolv myndigheterna dessutom den samlade förmågan ytterligare genom att knyta till sig nio nya myndigheter till samverkan. fattade regeringen ytterligare ett beslut om att de tolv myndigheterna får uppgiften om att samverka mot grov och organiserad brottslighet inskrivet i sina respektive instruktioner. Ändringen trädde ikraft . Genom instruktionsändringen fick samtliga tolv myndigheter ett brottsbekämpande uppdrag och myndigheternas uppdrag i utsatta områden blev ännu tydligare. beslutade regeringen om två uppdrag åt tolv myndigheter att inrätta pilotprojekt som rör näringsverksamhet och felaktig folkbokföring med koppling till organiserad brottslighet. Uppdragen ska bidra till att lyfta de utsatta områdena och öka kvaliteten i Uppdragen ska redovisas till regeringen senast den I regleringsbrev ger regeringen myndigheten i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtas för att säkerställa en långsiktig och tydlig polisiär närvaro i hela landet. vikt ska läggas vid att redovisa hur resurser fördelas så att det finns en stark lokal närvaro i utsatta områden. i uppdrag att redovisa i vilken omfattning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och vad som görs för att dessa ska få större möjligheter att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete utan att tas i anspråk för Fördelningen av områdespoliser i utsatta områden ska Ett annat sätt för poliser att vara mer närvarande i brottsutsatta områden är via kamerabevakning. Kamerabevakning fyller en viktig funktion för att öka tryggheten på utsatta platser och bekämpa brott. kan användas i utredningar av brott men också för att förhindra pågående brottslighet och möjliggöra för polisen att fördela resurser till rätt platser. Regeringen har gjort mycket för att förenkla och förbättra möjligheterna att använda kamerabevakning . Den innebar att de flesta privata aktörer – som butiker och köpcentrum – fick sätta upp kameror utan tillstånd. tillstånd behölls för myndigheter och vissa andra. Men det blev lättare att få tillstånd i brottsbekämpande och trygghetsskapande syfte. togs tillståndskravet bort för , Säkerhetspolisen, 2021 ges myndigheten i uppdrag att beskriva hur arbetet med kamerabevakning bedrivs och utvecklas. redovisa vilken nytta kamerabevakningen har medfört för det brottsbekämpande arbetet, vilka eventuella utmaningar som finns samt hur myndigheten samverkar med andra aktörer som bedriver kamera- Av redovisningen ska särskilt framgå hur arbetet med kamera- bevakning utvecklas i utsatta områden. ska också beskriva hur arbetet med kamerabevakning har påverkats av den nya kamerabevakningslag som trädde i kraft och av de förenklingar i regelverket som trädde i kraft . Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Det är emellertid inte enbart en ökad polisiär närvaro som krävs för att vända utvecklingen i de utsatta områdena. Regeringen presenterade därför ett långsiktigt reformprogram för att minska segregationen i landet. Syftet är att lyfta socialt utsatta områden. Reformprogrammet innehåller en rad åtgärder som tar sikte på långsiktiga lösningar på segregationen och dess mekanismer, däribland brottsligheten. Regeringen vill också skapa bättre förutsättningar för ett strukturerat brottsförebyggande arbete över hela landet på så väl lokal som regional och nationell nivå. Därför har en satsning på det brottsförebyggande arbetet lanserats. Vidtagna åtgärder redovisades för i budget- propositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) samt i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 avsnitt 2.7). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 21 om mer praktik i polisutbildningen*: har ställt sig bakom det utskottet anför om mer praktik i polisutbildningen och tillkännager detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU1 s 71). Polis- myndigheten har utformat utbildningen så att det ska vara en ändamålsenlig balans mellan teori och praktik. Generellt sett innehåller utbildningen många löpande praktiska moment. Utbildningen innehåller dessutom en hel termins praktik, den s.k. aspiranttjänstgöringen. För att återigen pröva om det råder balans mellan teori och praktik har myndigheten på eget initiativ inlett en översyn av utbildningens innehåll. Vidtagna åtgärder redovisades och tillkännagivandet ansågs slutbehandlat i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6). I betänkande (2020/21:KU2) uttryckte dock en annan uppfattning. Punkten står därmed åter som öppen. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 35 om brott mot äldre*: har ställt sig bakom det utskottet anför om brott mot äldre och tillkännager detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU1 s. 73). Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att redovisa och bedöma effekten av vidtagna åtgärder mot bedrägeribrott och brott mot äldre. redovisar att man vidtagit en rad åtgärder, både reaktiva och proaktiva, för att förbättra bekämpningen av brott mot äldre personer. Utredningar av brott mot äldre är komplexa och kräver ett nationellt helhetsperspektiv. Det finns därför en särskild arbetsgrupp, Circa- gruppen, som har i uppdrag att verka nationellt mot det aktuella brottsområdet. I uppdraget ingår att identifiera seriebrott mot äldre i anmälningsflödet, identifiera misstänkta gärningsmän, initiera samord- ning av brott och ärenden, utreda brott, bistå med metod- och verksam- hetsstöd till andra utredningsgrupper och arbeta brottsförebyggande. lades särskild kraft vid att identifiera seriebrott i ärendeflödet, detta för att bidra till såväl adekvat lagföring av gärningspersoner som till att kunna ge fler brottsoffer upprättelse. Lagförda brott rapporteras till 2020/21:75 Justitie- departementet Europol eftersom de som dömts ofta återkommer i samma eller liknande brottslighet i andra länder. Circa-gruppen har även genomfört utbildningsinsatser för polisanställda över hela landet för att höja kunskapen om den här brottsligheten och om vad som är viktigt att tänka på i kontakten med brottsoffren. bedrivits ett brottsförebyggande arbete i form av bl.a. föreläsningar i samverkan med seniora intresseorganisationer. Äldre tillhör en särskilt drabbad grupp när det gäller bedrägerier genom social manipulation, s.k. vishing. För att stävja utvecklingen, som eskalerade allt mer, har bedrivit omfattande informationsinsatser riktade mot äldre via tv och radio samt flera andra typer av kanaler. systematiskt begås mot äldre utförs inte sällan av internationella brottsnätverk som snabbt rör sig över stora geografiska områden. 2018 presenterade regeringen ett åtgärdspaket i syfte att göra till ett mindre attraktivt land för den här typen av inresta, kriminella ligor. Bland annat fick i uppdrag att långsiktigt förstärka de polisiära insatserna mot den aktuella brottsligheten och säkerställa att brotten utreds på ett ändamålsenligt sätt, med effektiva metoder och med Inom ramen för uppdraget skulle också , och analysera om myndigheterna genom en närmare samverkan dem emellan kan försvåra för nätverken att begå brott Av slutredovisningen som lämnades framgår att myndigheterna vidtagit ett flertal åtgärder på området och att de avser utveckla samarbetet ytterligare. Vidtagna åtgärder redovisades och tillkännagivandet ansågs slut- behandlat i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. I betänkande (2020/21:KU2) uttryckte dock en annan uppfattning. Punkten står därmed åter som öppen. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 44 om kartläggning, uppföljning och statistik om hedersrelaterad brottslighet*: har ställt sig bakom det utskottet anför om kartläggning, uppföljning och statistik om hedersrelaterad brottslighet och tillkännager detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU1 s. 79 f.). skrivelse 2017/18:75 angavs mot bakgrund av vidtagna åtgärder att skrivelsen i denna del avsågs läggas till handlingarna. (2017/18:KU21) över behandlingen av skrivelser motsatte sig inte regeringens hantering av denna punkt. beslutade därefter att lägga riksdagsskrivelsen i denna del till handlingarna och redovisade detta i skr. 2018/19:75. har därefter i sitt betänkande (2018/19:KU21) ansett att tillkännagivandet inte kan anses vara slutbehandlat som regeringen angett 2018/19:75. I regeringens skrivelse 2019/20:75 meddelade regeringen därför att punkten åter står som öppen. har beslutat att inrätta ett nationellt och sektorsövergripande mot hedersrelaterat våld och förtryck (hedersvåld) vid har fått i uppdrag att förbereda inrättandet av ett sådant centrum och en av centrets uppgifter ska vara att regelbundet undersöka omfattningen av hedersvåld i . i ska redovisa åtgärder och en plan för det fortsatta arbetet och uppdraget i sin helhet betänkandet Ett särskilt hedersbrott (SOU 2020:57) bland annat föreslagit att det ska införas ett särskilt hedersbrott. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Betänkandet bereds nu vidare inom . Om ett särskilt hedersbrott införs kommer statistik om anmälda, handlagda och uppklarade brott samt misstänkta och lagförda personer att finnas tillgänglig inom ramen för den officiella kriminalstatistiken. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 49 om åtgärder mot bedrägeribrott*: har ställt sig bakom det utskottet anför om åtgärder mot bedrägeribrott och tillkännager detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU1 s. 105). Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att redovisa och bedöma effekten av vidtagna åtgärder mot bedrägeribrott och brott mot äldre. redovisar att myndigheten har satsat mycket på arbetet mot bedrägerier , både genom reaktiva och proaktiva insatser. En viktig utveckling på området har varit inrättandet av polisens Nationella bedrägericenter (NBC) i syfte att göra arbetet mot bedrägerier mer effektivt och strukturerat. NBC har bidragit till stora förbättringar i samordning av bedrägeriärenden. beskriver att inflödet av anmälda bedrägerier är oerhört stort och så väl regeringen som konstaterar att bedrägeribrottsligheten är svår att utreda bort. För att minska inflödet behöver berörda samhällsfunktioner göras än mer delaktiga i arbetet mot bedrägerier. arbetar aktivt i samverkan med andra aktörer inom bl.a. bank- och finanssektorn samt e- handelsbranschen för att få till stånd åtgärder som kan förebygga bedrägerier på ett effektivt vis. hade återkommande möten med representanter från de större bankerna om kortsäkerhet och arbetade aktivt mot företag med webbsidor där olovliga köp utförts eller där kortuppgifter stulits för att höja dessa företags säkerhet och minska antalet brottsdrabbade. Genom NBC tilldelades Polisstipendium från för sitt brottsförebyggande arbete. I sin motivering lyfte juryn bl.a. vikten av att följa med sin tid: ”I då den internetrelaterade brottsligheten ökar kraftfullt har NBC förstärkt kun- skapen om hur bedrägerierna förändras i takt med teknikens utveckling samt lyft brottsförebyggande åtgärder genom att skapa stor uppmärk- samhet i media och på olika kunskapsarenor.” deltog i en nationell informations- kampanj för att öka allmänhetens samt små och medelstora företags kunskap om vilka grundläggande säkerhetsåtgärder som kan och bör vidtas för att skydda sig mot it-incidenter inklusive id-stölder. Kampanjen ingick i ett regeringsuppdrag riktat till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). Fokusområden var lösenordshantering, kort- bedrägerier (CNP) samt identitetskapningar med koppling till företagande. Med de många anmälda bedrägeribrotten kommer också krav på stora utredningsresurser. Regeringen har tillfört väsentligt ökade resurser i en rad budgetar. Satsningen på ger myndigheten förutsättningar att till 2024 ha ökat antalet anställda med sammantaget 10 000 jämfört med hur många anställda som fanns vid ingången av 2016. De ökade resurserna kommer inte minst komma 2020/21:75 Justitie- departementet utredningsverksamheten till del genom utökad kompetens och fler har lämnat förslag som de uppfattar skulle kunna minska antalet bedrägerier. Regeringen har vidtagit åtgärder på flera En föreslagen åtgärd har varit att minska antalet accepterade identitetskort och göra det möjligt med digital kontroll för att på så sätt begränsa möjligheterna till att använda falska identitetskort. tillsatte regeringen en utredning för att se över frågan om bedrägerier som begås med falska eller stulna id-handlingar. resultat i SOU 2019:14 Ett säkert statligt – med e-legitimation där en ny lag föreslås om statliga identitetshandlingar med bestämmelser om ett statligt identitetskort och en statlig e-legitimation. I brottsutredningar med ekonomisk koppling är beroende av information från bankerna. Regeringen har lämnat förslag till ny lagstiftning i propositionen Finansiella företags uppgifter till brotts- utredande myndigheter (prop. 2017/ 18:291) som beslutade om Lagändringen innebär att bankernas svar till de brotts- utredande myndigheterna ska ske skyndsamt och i digital form från och När det gäller bedrägerier som begås mot äldre så har vidtagit en rad åtgärder för att komma till rätta med problematiken. viktigt sätt för polisen att vara effektiv i att utreda och förebygga brott mot äldre och funktionshindrade är arbetet med s.k. brottssamordning. samordning av brott kan man identifiera mönster i tillvägagångssätt och jämföra spår från brottsplatser i syfte att undersöka om det finns gemensamma faktorer som kan tyda på exempelvis seriebrottslighet. har en särskild grupp (Circa-gruppen) som går igenom alla anmälningar av brott mot äldre och funktionshindrade i landet och identifierar likheter och skillnader mellan tillvägagångssätt. ser också till så att tillräckliga utredningsåtgärder genomförs för att snabbt kunna lösa brotten. Gruppen hanterar utredningar från alla polisregioner och utgör metod- och utredningsstöd till dessa. heten arbetade även med brottsförebyggande åtgärder avseende bedrägerier mot äldre . Exempelvis hölls föreläsningar i samverkan med seniora intresseorganisationer. genomfördes över hela landet för att höja kunskapen om brottsområdet och vad som är viktigt i kontakten med denna typ av Vidtagna åtgärder redovisades och tillkännagivandet ansågs slut- behandlat i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. I betänkande (2020/21:KU2) uttryckte dock en annan uppfattning. Punkten står därmed åter som öppen. Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 9, 12, 17, 21, 35, 44 och 49. 2015/16:775 m.fl., bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 38), 2018/19:75 (Ju 31) och 2019/20:75 (Ju 22). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om könsfördelning i bolagsstyrelser m.m.*: har till- kännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör verka för att det även fortsättningsvis ska vara en fråga för ett aktiebolags ägare att bestämma könsfördelningen i styrelsen. Regeringen har inte vidtagit några lagstiftningsåtgärder i syfte att påverka könsfördelningen i bolags- styrelser. Regeringen behandlade tillkännagivandet i propositionen Ett ändamålsenligt minoritetsskydd i aktiebolag och ekonomiska föreningar (prop. 2019/20:194), där regeringen uttalade att tillkännagivandet kan anses slutbehandlat (s. 50). Punkten är slutbehandlad. Punkt 2 om EU-förslag om könsfördelning i bolagsstyrelser*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen inom EU bör verka för nationellt självbestämmande i fråga om könsfördelningen i svenska börsbolags styrelser. lade 2012 fram ett förslag till direktiv om en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter i börsnoterade bolag. Förhandlingarna om förslaget pågår alltjämt i . ingår, med anledning av tidigare ställningstaganden, i den blockerande minoritet mot förslaget som funnits. Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkt är inte slutbehandlad: 2. 2015/16:550, 2015/16:2482 yrkande 26, 2015/16:2780 yrkande 3, 2015/16:3099 yrkande 18, 2016/17:1078 yrkande 11, 2016/17:1829, 2016/17:2345 yrkande 4, 2016/17:3143 yrkande 12, bet. 2016/17:CU10 redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 47), 2018/19:75 (Ju 32) och 2019/20:75 (Ju 23). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om barnäktenskap och tvångsäktenskap*: har till- kännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen möjligt bör återkomma till med lagförslag som innebär att möj- ligheten att i undantagsfall erkänna barnäktenskap och tvångsäktenskap begränsas ytterligare (bet. 2016/17:CU10 s. 13 f.). Regeringen beslutade propositionen Förbud mot erkännande av utländska barnäktenskap (prop. 2017/18:288). I skrivelse 2018/19:75 redovisade regeringen att punkten var slutbehandlad. I samband med behandling av skrivelsen ansåg dock civilutskottet att regeringen inte redovisat någon åtgärd som innebär att tillkännagivandet borde anses avslutat i den del som avser tvångsäktenskap. överlämnades betänkandet Strängare regler om utländska månggiften (SOU 2020:2) som behandlar bl.a. den frågan. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen avser att besluta en proposition där den kvarvarande fråga som tillkännagivandet tar upp kommer att behandlas. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 18 om vårdnad, boende och umgänge*: har tillkänna- gett det som utskottet anför om vad regeringen särskilt bör beakta i det kommande lagstiftningsarbetet med anledning av vårdnadsutred- 2020/21:75 Justitie- departementet ning (bet. 2016/17:CU10 s. 46 f.). nade sitt betänkande Se barnet! (SOU 2017:6) . det har remissbehandlats. lagrådsremissen Ett stärkt barnrättsperspektiv i vårdnadstvister. Regeringen avser att återkomma till med en proposition under Punkten är inte slutbehandlad. 2016/17:3293 yrkande 4, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 51), 2018/19:75 (Ju 33) och 2019/20:75 (Ju 24). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 5 om ökat valdeltagande bland utlandssvenskar*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om ökat valdeltagande för utlandssvenskar (bet. 2016/17:KU22 s. 15). bifallit motion 2016/17:3293 yrkande 4. regeringen att ge en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att bl.a. överväga och lämna förslag till åtgärder som kan bidra till att förenkla för utlandssvenskar att delta i riksdagsval och val till och därmed även öka valdeltagandet bland utlandssvenskar (dir. 2020:30). Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . direktiven ansågs tillkännagivandet slutbehandlat. 2016/17:1534, 2016/17:3232 och 2016/17:3287, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 52), skr. 2018/19:75 (Ju 34) 2019/20 (Ju 25). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 19 om att säkerställa Kriminalvårdens arbete mot våldsbejakande extremism*: ställer sig bakom det som utskottet anför om att säkerställa Kriminalvårdens arbete mot våldsbejakande extremism och tillkännager detta för regeringen. s. 35 f.). Kriminalvården har mellan och haft regeringens uppdrag att utveckla arbetet mot våldsbejakande extremism. Kriminalvården tillfördes resurser för uppdraget som bland annat omfattande intensifierade utbildningsinsatser och utökat kunskapsutbyte såväl nationellt som internationellt. Uppdraget har slutredovisas den (Ju2019/01233). redovisades och tillkännagivandet ansågs slutbehandlat i budgetproposi- tionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7). 2021 beslutade regeringen att skriva av ärendet i denna del. Punkten är slutbehandlad. 2016/17: 443, 510, 685, 702, 728, 865, 1080, 1134, 1180, 1535, 1538, 1936, 2288, 2303, 2466, 2627, 2701, 3078, 3221, 3230, 3238, 3346, 3388 och 3474, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 55), 2018/19:75 (Ju 36) och 2019/20:75 (Ju 27). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 9 om kränkande fotografering*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att bestämmelsen om kränkande fotografering bör utvärderas i syfte att säkerställa att den omfattar alla situationer som den rimligtvis borde omfatta och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU16 s. 28 f.) och därmed bifallit motion 2016/17:3388 yrkande