prop · H9031 · 2021-09-20 00:00:00 — BNP-gap, procent av potentiell BNP -1,5 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källa: Egna beräkningar. De inkomster och utgifter som varierar med konjunkturen utvecklas starkare respektive svagare jämfört med föregående år i takt med förändringen i konjunktur- läget. Denna effekt på det finansiella sparandet avräknas vid beräkningen av det strukturella sparandet. Förändringar i skattebasens sammansättning bedöms påverka de offentliga finanserna marginellt (post 3 i tabellen). –2024 bedöms det inte finnas någon engångseffekt som påverkar det finansiella sparandet (post 4 i tabellen). Den årliga förändringen av det strukturella sparandet enligt rad 5 kan i sin tur fördelas på ett antal andra komponenter (posterna 7–12 i tabell 8.3). En av dessa komponenter är den aktiva finanspolitiken (post 8). I tabell 8.4 redovisas den samlade budget- effekten av aktiva finanspolitiska åtgärder i förhållande till föregående år, dvs. de sammanräknade utgifterna för alla åtgärder som beslutats av samt föreslagna och aviserade åtgärder i denna proposition. Den aktiva finanspolitiken lämnar ett negativt bidrag till det strukturella sparandet 2021 men sedan ett positivt bidrag i takt med att omfattningen av de tillfälliga åtgärderna för att hantera pandemin och lågkonjunkturen minskar. Utvecklingen av det strukturella sparandet förklaras också av utvecklingen av nettointäkter från kapital samt utvecklingen av det strukturella sparandet i kommunsektorn, dvs. kommuner och regioner, och ålderspensionssystemet. Tabell 8.3 Förändringen av det strukturella sparandet Procent av potentiell BNP Förändring av det strukturella sparandet -0,2 -1,2 -0,1 -1,0 -0,1 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källa: Egna beräkningar. Post 12 (övrigt) innehåller bl.a. effekten av en underliggande automatisk budgetförstärkning: utan att nya aktiva finanspolitiska beslut fattas ökar normalt skatteintäkterna i ungefär samma takt som BNP i löpande priser, medan de statliga utgifterna ökar något långsammare. Anledningen till att utgifterna ökar långsammare än BNP är att många transfereringar och andra anslag inte automatiskt räknas upp i samma takt som ekonomin växer. Anslagen till de statliga myndigheterna kompenseras vidare inte fullt ut för att lönerna ökar, eftersom viss produktivitets- ökning förutsätts i pris- och löneomräkningssystemet. Utan nya aktiva beslut förstärks därför normalt de offentliga finanserna. tenderar att kunna vara mycket varierande vid kraftiga konjunktursvängningar vilket även kan ses i tabellen. Även inkomstförändringar som inte bedöms bero på konjunkturen ingår i posten övrigt. Till följd av dessa orsaker uppskattas post 12 vara tillfälligt förhöjd 2021. –2024 överensstämmer skattningen av post 12 med genomsnittet om av potentiell BNP. Tabell 8.4 Samlade budgeteffekter av tidigare beslut och aktuella förslag och aviseringar i förhållande till föregående år Offentliga sektorns finansiella sparande. Miljarder kronor om inte annat anges Förändring av takbegränsade utgifter1 -69,6 -28,9 Justering för olika redovisningsprinciper i statens -8,6 -0,8 -1,3 varav kapitaltillskott statliga bolag -0,2 -9,1 -1,3 -1,7 -1,1 -68,2 -29,6 Skatter, brutto4,5 -20,5 -45,1 -7,7 -0,7 Indirekta effekter av skatter5 -4,4 -0,9 -1,9 -0,1 -0,2 Summa inkomstförändringar, netto3,6 -20,1 -34,9 -12,3 -1,4 Utgifts- och inkomstförändringar, effekt på offentliga sektorns finansiella sparande3 -36,3 -195,6 -64,0 -1,9 -0,7 -3,9 -1,2 Anm.: Budgeteffekten av vissa åtgärder har justerat för faktiskt bedömt utnyttjande (se vidare avsnitt 6.4 under rubriken av budgeteffekter för vissa åtgärder med anledning av pandemin). 1Avsnitt 6.4 innehåller en mer detaljerad genomgång av utvecklingen av de takbegränsade utgifterna. I tabell 6.6 redovisas budgeteffekterna per utgiftsområde. 2Posten visar förändringen av nettoupplåningen för väg- och järnvägsobjekt. Nettoupplåning utgör skillnaden mellan nyupplåning och amortering. 3För utgiftssidan innebär minustecken anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning. För inkomstsidan innebär minustecken att skatteinkomsterna minskar. För den sammanlagda budget- effekten av åtgärder på utgifts- och inkomstsidan innebär minustecken att de offentliga finanserna försvagas jämfört med året innan. 4Se tabell 5.6. Förändrad utdebitering ingår i tabell 5.6 men ska inte ingå i tabell 8.4 eftersom den visar budgeteffekter av tidigare riksdagsbeslut och förslag från regeringen. 5För åtgärder på skatteområdet beskriver bruttoeffekten den statiskt beräknade förändringen i intäkterna från den skatt som regeländringen avser. En indirekt effekt kan uppkomma om regeländringen påverkar andra skattebaser eller konsumentprisindex (om konsumentprisindex påverkas består den indirekta effekten bl.a. av att utgiftsnivån i olika offentliga transfereringssystem påverkas via prisbasbeloppet). 6Exklusive indirekta effekter på inkomstsidan till följd av åtgärder på utgiftssidan. Källa: Egna beräkningar. Budgeteffekter av och regeringens åtgärder sedan 2021 års ekonomiska vårproposition Budgeteffekterna av nya åtgärder i förhållande till ekonomiska vårproposition (prop. 2020/21:100) och propositionen Vårändringsbudget 2020/21:99) redovisas översiktligt i tabell 8.5. Utgångspunkten för redo- visningen är att beslutade, föreslagna samt aviserade ökningar och minskningar av anslag fullt ut motsvaras av en förändring av den faktiska förbrukningen av utgifter på anslagen. Nivån på den offentliga sektorns inkomster och utgifter påverkas även av andra förändringar, som i detta sammanhang inte definieras som nya åtgärder. Exempel på sådana förändringar är variationer i volymer i rättighetsbaserade transfereringssystem eller förändrade makroekonomiska förutsättningar. I redovisningen ingår de förslag och aviserade förändringar som lämnas i denna proposition samt förslagen i propositionen Höständrings- budget (prop. 2020/21:2). ekonomiska vårproposition har vidare beslutat om åtgärder med ekonomiska konsekvenser efter förslag från regeringen i propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur, idrott och civil- samhälle samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:208, bet. 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:416–422), i propositionen Kompletterande regler för uppehållstillstånd vid gymnasiestudier (prop. 2020/21:182, bet. 2020/21:SfU27, rskr. 2020/21:347) och i propositionen Ändrade regler i utlänningslagen 2020/21:191, bet. 2020/21:SfU28, rskr. 2020/21:412). Vidare har efter vårpropositionen på eget initiativ beslutat om ändringar i statens budget som framgår av betänkandet Ändringar i statens budget – Stöd till äldreomsorgen med anledning av coronaviruset (bet. 2020/21:FiU46, 2020/21:237–239). I tabell 8.5 redovisas budgeteffekterna på den offentliga sektorns finansiella sparande. Det framgår att de nu föreslagna och aviserade reformerna och finansieringarna på budgetens utgifts- och inkomstsida sammantaget medför att den offentliga sektorns finanser försvagas 2022–2024, jämfört med beräkningarna i vårpropositionen. Budgeteffekter redovisas även i förhållande till föregående år för att stödja analysen av finanspolitiken (se tabell 8.4). Tabell 8.5 Budgeteffekter av föreslagna och aviserade åtgärder sedan 2021 års ekonomiska vårproposition Offentliga sektorns finansiella sparande. Miljarder kronor om inte annat anges Förändring av takbegränsade utgifter1 -26,5 varav revidering av tidigare redovisade budgeteffekter2 -55,0 Justering för olika redovisningsprinciper i statens budget och -2,5 -1,5 -3,3 -3,5 -29,0 -12,9 -11,1 -9,5 Summa inkomstförändringar, netto -12,9 -11,1 -9,5 Förändring finansiellt sparande offentlig sektor -73,7 -66,1 -74,4 -1,3 -1,1 -1,2 1Se avsnitt 6.5 för en mer detaljerad genomgång av de förslag som påverkar budgetens utgiftssida. Tabell 6.16 visar de beräknade budgeteffekterna per utgiftsområde. I tabell 8.5 ingår inte förslag i propositionerna HÄB21 och Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur, idrott och civilsamhälle samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:208, bet. 2020/21:FiU52, 2020/21:416–422) som främst avser regelstyrda transfereringsanslag till följd av ändrade volymer eller makro- ekonomiska förutsättningar utan att någon ny reform föreslås. Förslagen, som framgår av tabell 6.16, medför höjda anslagsnivåer på sammanlagt och är förklaringen till att värdet skiljer sig från tabell 6.16. 2Budgeteffekten av vissa åtgärder har justerat för faktiskt bedömt utnyttjande (se vidare avsnitt 6.4 under rubriken av budgeteffekter för vissa åtgärder med anledning av pandemin och tabell 6.16). 3Effekterna på den offentliga sektorns finansiella sparande av föreslagna förändringar av skatteregler beskrivs närmare i tabell 11.1. Källa: Egna beräkningar. I detta avsnitt redovisas statens finanser enligt NR. Beräkningarna utgår från de prognoser på statens budgetsaldo som redovisas i avsnitt 7. Skillnaden mellan de båda redovisningarna består främst i att statens budgetsaldo visar statens lånebehov med omvänt tecken och därmed dess påverkan på statsskulden. Statens finansiella sparande visar förändringen av statens finansiella förmögenhet, exklusive effekten av värde- förändringar. Från budgetsaldo till statens finansiella sparande I tabell 8.6 framgår väsentliga skillnader mellan statens budgetsaldo enligt budget- redovisningen och det finansiella sparandet enligt NR. Det finansiella sparandet påverkas inte av försäljningar eller köp av finansiella tillgångar, t.ex. aktier, eller ökad utlåning eftersom sådana transaktioner i sig inte förändrar den finansiella förmögen- heten. Däremot påverkas budgetsaldot och statsskulden av sådana transaktioner. Förutom denna skillnad avviker det finansiella sparandet i flera andra avseenden från budgetsaldot. Bland annat redovisas budgetsaldot kassamässigt, medan det finansiella sparandet redovisas enligt NR:s principer, vilket innebär en periodiserad redovisning. Denna skillnad påverkar framför allt redovisningen av skatteintäkter och ränteutgifter. Tabell 8.6 Statens budgetsaldo och finansiella sparande Utfall 2020, prognos 2021–2024 Räntor, periodisering, kursvinster/-förluster Köp och försäljning av aktier, extra utdelningar m.m.1 Övriga finansiella transaktioner m.m. Anm.: Prognosen är baserad på publicerad statistik . Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Inkluderar justeringar avseende inlevererade överskott. Källor: och egna beräkningar. Det finansiella sparandet 2020 uppvisade ett mindre underskott än budgetsaldot. Förklaringen finns i både periodiserade skatteintäkter och räntebetalningar. På samma sätt medför bl.a. lån till Aktiebolaget under posten Övriga finansiella transaktioner m.m. att sparandet förstärks i förhållande till budgetsaldot. Försäljningar av aktier bidrog i stället till att förstärka budgetsaldot men detta exkluderas vid beräkningen av sparandet. Även 2021 förklaras skillnaden av bl.a. olikheter i redovisningen av inkomster från skatter och räntebetalningar, men med omvänt förhållande jämfört med . Den enskilt största skillnaden beror dock på beslut om att egenfinansiera sin valutareserv, vilket innebär att kan amortera de lån som upptagits för räkning. Även 2022 och 2023 förklaras en stor del av skillnaden av amorteringen av lån, medan det är mindre skillnad mellan budgetredovisningen och NR. Utvecklingen av statens finansiella sparande försämrades det finansiella sparandet i staten kraftigt med ca eller av BNP. Den djupa lågkonjunkturen tillsammans med de vidtagna finanspolitiska åtgärderna medförde att sektorns skatteintäkter minskade. Framför allt minskade det finansiella sparandet till följd av högre utgifter i förhållande till 2019. Denna utgiftsökning inkluderar statsbidrag till kommunsektorn som ökade med . Statens inkomster och utgifter Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 -3,1 -2,5 -0,4 Anm.: Prognosen är baserad på publicerad statistik . Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Utfall 2020 enligt nationalräkenskaperna, vilket kan skilja sig från regeringens prognos för den offentliga sektorns skatteinkomster som redovisas i avsnitt 5. 2Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Trots den förväntat starka återhämtningen i ekonomin som medför en gynnsam utveckling av skatteintäkterna, väntas endast en mindre förstärkning av statens finansiella sparande. Detta beror framför allt på att ytterligare finanspolitiska åtgärder tillfälligt belastar statens finanser (se tabell 8.7). beräknas underskottet i statens finanser snabbt minska och successivt vändas till ett överskott. Detta beror dels på att omfattningen av tillfälliga stöd minskas, dels på ekonomins förväntade fortsatta återhämtning. I avsaknad av nya åtgärder beräknas staten redovisa successivt växande överskott . Det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet väntas visa ett överskott 2021 som motsvarar av BNP. Pensionssystemets finanser påverkades 2020 av den djupa lågkonjunkturen genom lägre avgiftsinkomster och en lägre avkastning på fondernas finansiella tillgångar. väntas ålderspensionssystemet uppvisa ett fortsatt mindre överskott motsvarande av BNP. Detta förklaras av att avgiftsinkomsterna ökar snabbare än pensionsutbetalningarna och stigande kapitalinkomster. I ålderspensionssystemet förväntas ett avgiftsunderskott under hela prognosperioden, dvs. avgiftsinkomsterna väntas vara lägre än pensionsutbetalningarna. Avgifts-under- skottet förväntas minska något , men ändå bestå . Direktavkastningen på AP-fondernas tillgångar i form av ränteintäkter och utdelningar bedöms vara högre än avgiftsunderskottet , vilket medför att det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet ökar successivt . Ålderspensionssystemets inkomster och utgifter Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 -0,2 Anm.: Baserad på publicerad statistik . Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Utfall 2020 enligt nationalräkenskaperna, vilket kan skilja sig från regeringens prognos för den offentliga sektorns skatteinkomster som redovisas i avsnitt 5. Källor: och egna beräkningar. Utgifterna i ålderspensionssystemet väntas öka till följd av att pensionärerna blir fler och att pensionerna i genomsnitt blir högre. –2024 förväntas pensionsutbetalningarna öka med i genomsnitt . Avgiftsinkomsterna, som är starkt kopplade till lönesumman i ekonomin (summan av utbetalda löner inklusive företagarinkomster), väntas öka i något snabbare takt, med i genomsnitt . De avgiftsinkomster som finansierar systemet är ålderspensionsavgiften från arbetsgivare och egenföretagare samt den allmänna pensionsavgiften. Enligt överenskommelsen mellan partierna i Pensionsgruppen har förslag om justerade åldersgränser i socialförsäkringssystemen remitterats i promemorian Höjda åldersgränser i pensionssystemet (Ds 2019:2) och aviserats i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1). Förändringar avseende 2020 har beslutats och trätt i kraft (prop. 2018/19:133, bet. 2019/20: SfU5, rskr. 2019/20:10). Övriga förändringar träder i kraft respektive 2026. medför de justerade åldersgränserna att den lägsta åldern för att ta ut allmän inkomstgrundad pension ändras till , att garantipensionsåldern och åldern för angränsande trygghetssystem ändras från 65 till och att åldern för arbetstagarens rätt att kvarstå i anställning enligt lag om anställningsskydd, den s.k. las-åldern, ändras från 68 till . Tabell 8.9 Ålderspensionssystemets avgiftsinkomster Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 Anm.: Baserad på publicerad statistik . Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Utfall 2020 enligt nationalräkenskaperna, vilket kan skilja sig från regeringens prognos för den offentliga sektorns skatteinkomster som redovisas i avsnitt 5. Källor: och egna beräkningar. Alla inkomstpensioner och tilläggspensioner som erhålls efter är följsamhetsindexerade. Följsamhetsindexering innebär att inkomst- och tilläggs- pensionerna räknas om med utvecklingen av inkomstindex eller ett balans- index, minus en förskottsränta på . I ett läge när pensionssystemets finanser är i balans bygger följsamhetsindexeringen på förändringen av inkomstindex. Om pensionssystemets skulder överstiger systemets tillgångar aktiveras balanseringen och indexeringen bygger i stället på ett balansindex. Balanseringen är ett sätt att säkerställa att pensionssystemets utgifter inte överstiger dess inkomster. Balanstalet beräknas överstiga 1,0 . Pensioner och pensionsrätter kommer därmed att indexeras med inkomstindex. Kommunsektorns finanser regleras av balanskravet och kravet på en god ekonomisk hushållning i kommunallagen (2017:725). Enligt balanskravet får kommuners och regioners resultat som huvudregel inte vara negativa medan kravet på en god ekonomisk hushållning innebär att högre resultat troligen behövs (se avsnitt 4.3). Skillnaden mellan resultatet och det finansiella sparandet förklaras till största delen av att investeringar, men inte avskrivningar, ingår som utgifter i beräkningen av det finansiella sparandet. I resultatet ingår inte investeringar men däremot avskrivningar. Det kan även finnas periodiseringsskillnader för olika inkomster och utgifter mellan det finansiella sparandet och resultatet. I regeringens prognos för kommunsektorns finanser antas sektorn bedriva en utgiftspolitik som är förenlig med balanskravet. antas i normalfallet kommunsektorn som helhet även redovisa ett resultat som bedöms vara i linje med en god ekonomisk hushållning. Vidare antas den genomsnittliga kommunalskattesatsen vara oförändrad. Prognosen grundar sig även på ett antagande om oförändrad politik på statlig nivå, förutom tidigare beslutade och föreslagna samt aviserade förändringar av statsbidragen. Därigenom blir skatteunderlagets tillväxt viktigt för den beräknade utvecklingen av kommunsektorns inkomster i prognosen. Eftersom kommunsektorn i normalfallet antas redovisa ett resultat i linje med god ekonomisk hushållning blir den beräknade utvecklingen av skatte- underlaget vanligtvis styrande för prognosen för utgifterna. Resultat och finansiellt sparande 2021–2024 Regeringens prognos för kommunsektorns finanser präglas av den fortsatta pandemins påverkan på verksamhet. I takt med att ekonomin förväntas återhämta sig beräknas det kommunala skatteunderlaget, och därmed skatte- inkomsterna, utvecklas snabbare 2021–2024 än de gjorde 2020. Genom medel som staten skjuter till för att kommunsektorn ska kunna hantera pandemin väntas statsbidragen öka kraftigt . I prognosen avtar därefter statsbidragen till följd av att de pandemirelaterade stöden minskar och beräkningsantagandet om att enbart inkludera nu beslutade eller aviserade statsbidragsändringar. På kommunsektorns utgiftssida förväntas pandemin medföra vissa merkostnader i närtid som sektorns möjligheter att bedriva delar av den ordinarie verksam- heten i normal utsträckning är fortsatt begränsade . Sammantaget bedöms kommunsektorns inkomster öka något mer än utgifterna vilket medför ett något starkare finansiellt sparande jämfört med . Resultatet beräknas bli högt även 2021. Utgifterna förväntas öka snabbare än inkomsterna vilket medför en lägre nivå på det finansiella sparandet och på resultatet (se tabell 8.10). antas i prognosen för resultatet att kommunsektorn upprätthåller en god ekonomisk hushållning. Tabell 8.10 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 Statsbidrag exkl. kompensation för varav kompensation för mervärdesskatt -0,4 -0,6 -0,5 Resultat efter finansiella poster Procent av skatter och generella statsbidrag Anm.: Baserad på publicerad statistik . Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Utfall 2020 enligt nationalräkenskaperna, vilket kan skilja sig från regeringens prognos för den offentliga sektorns skatteinkomster som redovisas i avsnitt 5. 2Kommunsektorns kompensation för mervärdesskatt är inkluderad i övriga inkomster men inte i statsbidragen. 3Inkluderar nettoköp av fastigheter. Eftersom försäljningen vanligtvis överstiger köp är denna nettopost negativ, vilket minskar de redovisade utgifterna med några miljarder kronor . Källor: och egna beräkningar. Kommunsektorns inkomster består framför allt av inkomster från skatt på arbete och av statsbidrag. bedöms konjunkturen vara i en återhämtningsfas vilket medför att antalet arbetade timmar i ekonomin stiger snabbt. Det leder till en relativt stark utveckling av lönesumman och det kommunala skatteunderlaget 2021. Därmed utvecklas de kommunala skatteinkomsterna förhållandevis starkt 2021. växer de kommunala skatteinkomsterna något långsammare men utvecklas ändå ungefär i linje med de senaste tio årens genomsnittliga tillväxttakt. beräknas skatteinkomsternas tillväxttakt ytterligare avta något. Vid förändringar av skattelagstiftningen som påverkar det kommunala skatte- underlaget neutraliseras i regel effekterna av förändringarna genom att nivån på de generella statsbidragen höjs eller sänks (s.k. skattereglering). I den nuvarande prognosen påverkas kommunsektorns skatteinkomster av en sänkning av inkomstskatten med ca för personer . Kommunsektorn kompenseras genom att de generella statsbidragen höjs med motsvarande belopp. Kommuner och regioner får bidrag från staten i form av dels generella, dels riktade statsbidrag. De generella statsbidragen minskar med ca 2021 (se tabell 8.10), vilket beror på att har beslutat om större tillfälliga krisstöd i form av generella statsbidrag 2020 än 2021. De generella statsbidragen påverkas positivt av kompensationen för sänkt inkomstskatt för personer . I denna proposition föreslår regeringen en permanent höjning av nivån på de generella statsbidragen 2022. De riktade statsbidragen som finansieras från ett flertal olika utgiftsområden beräknas öka med 2021. Den kraftiga ökningen 2021 beror till stor del på tillskott till kommuner och regioner för deras akuta insatser med anledning av pandemin inom vård, omsorg och andra kommunala verksamhetsområden. Sammantaget väntas de totala statsbidragen öka kraftigt . Därefter beräknas statsbidragen minska –2024. Det beror på att de tillfälliga stöden med anledning av pandemin och lågkonjunkturen minskar och på beräknings- antagandet om att enbart inkludera nu beslutade eller aviserade statsbidragsändringar. Av kommunsektorns totala utgifter utgör konsumtion den största delen, dvs. välfärdstjänster inom främst vård, skola och omsorg. Kommunerna och regionerna har därutöver huvudsakligen utgifter för investeringar och transfereringar, till exempel ekonomiskt bistånd. Den kommunala konsumtionen fördelas mellan ett antal verksamhetsområden. Störst andel av konsumtionsutgifterna går till hälso- och sjukvård. Därefter följer utgifter för utbildning och för omsorg. Den demografiska utvecklingen har stor betydelse för behovet av resurser inom olika välfärdstjänster. Om exempelvis antalet elever ökar behöver skolorna anställa fler lärare för att inte lärartätheten ska sjunka. har befolkningen ökat i en allt snabbare takt. till åldersstrukturen är det framför allt antalet barn som har legat bakom denna stigande ökningstakt, men även antalet äldre () har ökat. har befolkningstillväxten avtagit och väntas gradvis fortsätta avta 2021–2024. Detta förklaras främst av att ökningen av antalet barn väntas avta framöver. Antalet äldre väntas däremot fortsätta att öka snabbare än befolkningen i stort 2021–2024. Utifrån regeringens prognoser för kommunala inkomster och konsumtion görs en bedömning av hur mycket resurser som satsas på verksamhet (se diagram 8.2).