prop · H90338 · 2021-11-01 00:00:00 — Ur ett nationellt perspektiv ska öppna jämförelser ge och regeringen en bild av den verksamhet som bedrivs i och de är ett sätt att följa utvecklingen av den statliga kunskapsstyrningen. 64Statskontoret, Tänk efter före – Om viss styrning av kommuner och landsting, 2011. 65Intervju med företrädare för . 66Socialdepartementet, Öppna jämförelser inom och hemsjukvården, handlingsplan –2018, 2015. 67Kunskapsguiden drivs av och samlar kunskapsstödjande produkter från , andra myndigheter och aktörer. , ”Om Kunskapsguiden”, hämtad . 68Intervju med företrädare för , . Där samlas kunskapsstödjande produkter från , andra myndigheter och aktörer. Den drivs av i samverkan med andra myndigheter och aktörer. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 3.2 De flesta indikatorer mäter förutsättningar för kvalitet beslutar vilka indikatorer som ska ingå i öppna jämförelser, men indikatorutvecklingen sker i samverkan med SKR. Majoriteten av indikatorerna i öppna jämförelser är struktur- eller processindikatorer. Den kvalitet som kan följas i öppna jämförelser i är därför framför allt förutsättningar för kvalitet, snarare än resultatet av den verksamhet som bedrivs. Att det är få resultatindikatorer speglar en sänkt ambitionsnivå för vilka indikatorer som ska ingå i öppna jämförelser och en förskjutning i synen på öppna jämförelser . Det kunskapsstyrande syftet med öppna jämförelser har fått större betydelse i arbete med att utveckla indikatorer, medan öppna jämförelser som ett medel för benchmark har fått minskad betydelse. har emellertid inte tydligt definierat hur öppna jämförelser ska vara en del av myndighetens övriga arbete med kunskapsstyrning. Sammansättningen av indikatorer speglar också de begränsningar som har i sitt arbete att utveckla indikatorer. Svårigheter att definiera vad som är kvalitet i , brist på individbaserad statistik och kommunernas uppgiftslämnarbörda har försvårat indikatorutvecklingen. SKR riktar kritik mot att inte utvecklat fler resultat- och verksamhetsnära indikatorer som är till nytta för kommunerna och har tonat ned sitt engagemang i öppna jämförelser. 3.2.1Få resultatindikatorer i förhållande till struktur- och processindikatorer Tabell 2 nedan visar att majoriteten av indikatorerna i öppna jämförelser mäter strukturer följt av processer. De flesta av resultatindikatorerna finns i äldreomsorgens brukarundersökningar. Många resultatindikatorer finns även i de registerbaserade sammanställningar som publiceras vid andra datum än de enkätbaserade undersökningarna. Dessa indikatorer baseras oftast på individbaserad statistik. Sådana indikatorer finns emellertid bara inom fyra av delområden. Den sammantagna bilden är att den kvalitet som går att följa i öppna jämförelser i främst är förutsättningar för kvalitet. Som vi beskrev i kapitel 2 utgår vi i granskningen även från hur nära indikatorerna är det utfall av verksamheten som brukarna möter. Andelen verksamhetsnära indikatorer är få relativt andelen indikatorer som mäts på mer övergripande nivå. ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET Tabell 2 Typ av indikatorer i olika delområden (antal) Social barn- och ungdomsvård Våld i nära relationer Social barn- och ungdomsvård LSS, daglig verksamhet Äldreomsorg, särskilt boende Äldreomsorg, särskilt boende Kommentar: Avser som undersökningen redovisats: 2020 för samtliga kommunenkäter och registerbaserade indikatorer, 2019 för samtliga enhetsundersökningar och 2020 för båda brukarundersökningarna. 69Förutom de indikatorer som redovisas i tabellen finns det inom äldreomsorg 19 registerbaserade indikatorer som mäter aspekter av hälso- och sjukvård samt 10 bakgrundsmått. Dessa har exkluderats i enlighet med avgränsningen i granskningen. Se avsnitt 1.2. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Som illustreras i figur 1 och 2 nedan har fördelningen mellan struktur-, process- och resultatindikatorer varit i stort sett oförändrad i kommunundersökningen och enhetsundersökningarna. Alla registerbaserade indikatorer har varit resultatindikatorer . Figur 1 Fördelning typ av indikatorer , kommunundersökningen, alla delområden Figur 2 Fördelning typ av indikatorer , enhetsundersökningar, alla delområden Kommentar: Avser 2017–2019 då samtliga enhetsundersökningar genomfördes. ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET 3.2.2 Lägre ambitionsnivå för indikatorutveckling över tid Att utveckla fler resultat- och verksamhetsnära indikatorer har varit en prioriterad uppgift för . Men har sänkt sin ambitionsnivå för vilken typ av indikatorer som öppna jämförelser ska innehålla. Att ta fram fler resultatindikatorer, den indikatortyp som efterfrågas mest av kommunerna, är inte prioriterat. Det finns inte heller något mål för vilka indikatorer som öppna jämförelser ska innehålla. Målet i regeringsuppdraget –2014 var att det 2015 skulle finnas indikatorer i öppna jämförelser som ger information om kvalitet, resultat och effektivitet.70 Eftersom det vid uppdragets början i stor utsträckning saknades relevanta mått inom sågs det som en hög ambitionsnivå. Det gjorde att indikatorarbete inriktades på att identifiera och försöka utveckla vad som är kvalitet i och utifrån detta arbete ta fram nya indikatorer. Arbetet utgick från myndighetsutövningen enligt socialtjänstlagen och genomfördes i nära samarbete med SKR och kommunerna. Ambitionen var att varje delområde i öppna jämförelser skulle ha indikatorer för socialtjänstlagens olika kvalitetsområden. Inom funktionshindersområdet var LSS utgångspunkt. Inriktningen har senare anpassats efter strategi för god hälsa, vård och omsorg. Den säger att omsorgen ska vara kunskapsbaserad, säker, individanpassad, effektiv, jämlik och tillgänglig.71 Vid utgången av 2014 hade en mängd indikatorer tagits fram, men det fanns ett fortsatt utvecklingsbehov. Antalet resultatindikatorer ansågs vara för få och indikatorerna var inte koordinerade mellan olika delområden. I vissa fall fanns samma indikator inom flera områden, men med skilda frågeformuleringar. I handlingsplanen –2018 pekade på att struktur- och processindikatorer är relevanta för att spegla kvalitet, men att fler indikatorer som belyser resultat samt effektivitet av insatser för brukarna skulle utvecklas. betonade svårigheterna med att ta fram resultatindikatorer och angav att sådana skulle publiceras när det var möjligt, vilket var när det fanns tillgängliga och tillförlitliga data att hämta ur kommunernas verksamhetssystem.72 Till datainsamling hade reviderat indikatorerna. Antalet indikatorer var färre och frågeformuleringarna hade ensats. Därefter har ingen större revidering av indikatorerna gjorts. Enligt är indikatorutvecklingen fortfarande prioriterad. Det finns dock ingen tydlig målsättning för vilka indikatorer som öppna jämförelser ska 70Regeringsbeslut S2009/5079/ST, Uppdrag att intensifiera utvecklingen av öppna jämförelser och ta fram en handlingsplan för ökad tillgång till data av god kvalitet inom socialtjänst m.m. 71Intervjuer med företrädare för , . 72Socialdepartementet, Öppna jämförelser inom och hemsjukvården, handlingsplan –2018, 2015. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN De ska inte belysa alla kvalitetsaspekter inom och resultaten behöver kompletteras med andra underlag som är relevanta för verksamheten. Indikatorerna i öppna jämförelser ska inte heller ses som en sammanhållen helhet. Öppna jämförelser ses också som en produkt som ständigt måste förändras beroende på ändrade krav och behov inom . I det nu pågående utvecklingsprojektet på ska befintliga indikatorer ses över och nya indikatorer ska utvecklas, men det finns inte något mål att utveckla fler indikatorer av en viss typ.73 3.2.3 Ökade krav på kunskapsbaserade indikatorer Att definiera vad som är kvalitet i är enligt de personer vi intervjuat i granskningen svårt. Det går ofta inte att avgöra vilket ett utfall ska vara för att hålla god kvalitet. Det finns också färre evidensbaserade mått och metoder inom än inom exempelvis hälso- och sjukvården, bland annat på grund av att forskningen om evidensbaserade metoder är mindre utvecklad. en begränsade faktor indikatorutveckling.74 har ökat kraven på att indikatorerna ska baseras på kunskapsunderlag. Det är en anledning till att det finns färre resultat- och processindikatorer än strukturindikatorer. Som vi beskrev i kapitel 2 har målet att indikatorerna ska visa på riktning, vara relevanta, , vedertagna, påverkbara och mätbara.75 Dessa krav på indikatorer har gjort att indikatorutvecklingen på styrs av högre krav på evidens och kunskapsunderlag . I regeringsuppdraget –2014 utgick i större utsträckning från mått som kommunerna utvecklat och deras beprövade erfarenhet. har dock inom ramen för det pågående utvecklingsprojektet en ambition att förändra sitt arbete med indikatorutveckling. I uppdraget kommer experter, forskare, brukarorganisationer och kommunföreträdare gemensamt enas om indikatorerna. Det innebär i viss mån en återgång till hur arbetet bedrevs inom regeringsuppdraget –2014.76 3.2.4Uppgiftslämnarbörda och brist på statistik begränsar indikatorutvecklingen Det saknas i stor utsträckning individbaserad statistik i . Att majoriteten av indikatorerna i öppna jämförelser därför måste samlas in via enkäter gör att datainsamlingen tar tid och resurser för kommunerna. behöver därför balansera indikatorutvecklingen mot kommunernas uppgiftslämnarbörda. 73Intervjuer med företrädare för , . 74Intervjuer med företrädare för , , , , . 75Socialstyrelsen, av indikatorer – För god vård och omsorg, 2017. 76Intervjuer med företrädare för , , , . ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET Ett hinder för indikatorutveckling och datainsamling, som framför allt förklarar bristen på resultatindikatorer, är att det i stor utsträckning saknas individbaserad statistik inom . Det finns få nationella register för verksamheter och det finns inte heller kvalitetsregister för som det gör inom hälso- och sjukvården. har också begränsade rättsliga möjligheter att kräva in och hantera sådana uppgifter av kommunerna.77 De flesta indikatorer till öppna jämförelser baseras därför på uppgifter som kommunerna lämnar in via enkäter, vilket är tidskrävande för dem. har vid flertal tillfällen hemställt till regeringen om att få utökade möjligheter att samla in och behandla individbaserad statistik.78 I våra intervjuer uppger att underlag inte varit tillräckliga för att gå vidare med frågan eftersom de rättsliga förutsättningarna inte varit tillräckligt utredda. pekar också på att dagens socialtjänstlag inte tillåter denna typ av statistikinsamling.79 Regeringen har inte vidtagit särskilda åtgärder för att få fram bättre underlag än det som tagit fram.80 tillsatte regeringen dock en utredning som skulle se över socialtjänstlagen. Bland annat skulle utredningen lämna förslag i syfte att säkerställa en evidens- och kunskapsbaserad socialtjänst som kunde följas upp.81 I slutbetänkandet föreslår utredningen en ny lag om socialtjänstdataregister. Den nya lagen skulle innebära utökade möjligheter för att behandla personuppgifter för nationell statistik.82 Utredningen bereds på . Ett alternativ till att samla in individbaserad statistik är att samla in antalsuppgifter från kommunerna. kom 2019 i en rättsutredning fram till att de kan inhämta och publicera antalsuppgifter inom ramen för öppna jämförelser. Det kräver dock att använder ett säkrare sätt att inhämta uppgifter än vad de gör i kommun- och enhetsundersökningarna. Något verktyg som uppfyller dessa krav är ännu inte på plats.83 har även ambitionen att kunna hämta uppgifter ur kommunernas verksamhetssystem men denna insamlingsmetod har begränsningar. Ett problem är att kommunerna har skilda verksamhetssystem som ofta utvecklats av privata 77Socialdepartementet, Öppna jämförelser inom och hemsjukvården, handlingsplan –2018, 2015. Undantag är kvalitetsregister som byggts upp inom hälso- och sjukvården men som används i öppna jämförelser för äldreomsorgen. 78SOU 2020:47, s. 563 ff. 79Intervju med företrädare för , . 2017:39, Översyn av socialtjänstlagen. 82SOU 2020:47, s 608 ff. 83Socialstyrelsen, Rättsutredning av kommunundersökningar och enhetsundersökningar inom område för öppna jämförelser, 2019. Intervju med företrädare för . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN leverantörer.84 De ser olika ut i olika kommuner och systemen är inte primärt utformade för individbaserad uppföljning och statistik i utan för handläggning och dokumentation. Särskilt mindre kommuner har också svårt att ställa krav på leverantörerna i hur de ska utformas. SKR har haft ett projekt om att ta fram jämförbara verksamhetsindikatorer för . Tanken är bland annat att det ska hjälpa kommunerna att utveckla verksamhetssystem som stödjer individbaserad uppföljning och ge kommunerna stöd i att kravställa vilken information de vill hämta ur systemen.85 Det är dock få kommuner som kan lämna uppgifter till öppna jämförelser från sina verksamhetssystem. Och det är troligt att många av de indikatorer som samlas in till öppna jämförelser inte kommer att lagras i verksamhetssystemen.86 3.2.5Förskjutning från benchmark till statlig kunskapsstyrning… Över tid har det kunskapsstyrande syftet med öppna jämförelser fått större betydelse, och öppna jämförelser som ett medel för jämförelser och benchmark har minskat i betydelse. Under regeringsuppdraget –2014 fanns en ambition att kunna ta fram grundindikatorer att följa år , som ett statistiskt mått. Över tid har indikatorarbetet på mer inriktats mot att indikatorerna ska ange en riktning och visa kommunerna vilka områden som det just nu anses viktigt att utveckla kvaliteten inom. Ett tecken på det är att har en ambition att ta bort indikatorer när av kommunerna uppfyllt Den anses då som ”mättad” och av mindre värde för jämförelser mellan kommunerna.87 är det dock bara sju indikatorer tagits bort på grund av att de varit mättade.88 Tanken om grundindikatorer anknyter mer till synen på öppna jämförelser som ett medel för benchmark. Tanken om att plocka bort mättade indikatorer anknyter mer till en syn på öppna jämförelser som ett medel för kunskapsuppbyggnad och kunskapsstyrning. Det är en utveckling som inte preciserats i öppna jämförelsers styrdokument, och SKR uppger att denna utveckling inte varit tydlig för dem.89 84SKR, Verksamhetssystem som stöd för systematisk uppföljning. Förslag till generella variabler och brukarfrågor för uppföljning av stöd, 2019. Projektet är inte direkt kopplat till öppna jämförelser. 85SKR, svar från faktagranskning . SKR, Verksamhetssystem som stöd för systematisk uppföljning, 2019. Förslag till generella variabler och brukarfrågor för uppföljning av stöd. 86Intervju med företrädare för , . 87Intervjuer med företrädare för , . 88Underlag från , . Tre indikatorer togs bort från området Våld i nära relationer och tre . En indikator togs bort från Social barn- och ungdomsvård . 89SKR, svar från faktagranskning, . ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET 3.2.6…men inte tydligt hur öppna jämförelser ska vara en del av kunskapsstyrningen har systematiserat det interna arbetet med att utveckla indikatorer, men har inte tydligt definierat hur öppna jämförelser ska vara en del av statens styrning med kunskap. Arbetet med att utveckla indikatorer är uppbyggt kring enskilda ansvariga utredare för varje delområde i öppna jämförelser. De bevakar forskning och utvärderingsrapporter och har kontakt med SKR för att fånga kommunernas perspektiv. De bevakar även kunskapsutvecklingen internt och undersöker om till exempel vägledningar och kunskapsstöd, som framför allt tas fram på avdelningen för kunskapsstyrning av , kan ligga till grund för nya indikatorer. De får även önskemål internt om att ta fram indikatorer för aktuella frågor, till exempel vad gäller systematisk uppföljning. Arbetet koordineras mellan de ansvariga utredarna men beslut om att ändra, ta bort eller lägga till en indikator tas på enhetschefsnivå. Indikatorarbetet beskrivs som tidskrävande och den avsatta tiden för indikatorutveckling upplevs vara knapp i förhållande till övrigt arbete som måste göras för att administrera öppna jämförelser.90 En förklaring till att antalet indikatorer växte , och att många liknande indikatorer för olika delområden formulerades på olika sätt, var att indikatorarbetet i viss mån saknade systematik. har på olika sätt arbetat med att systematisera arbetet. en och arbetar enligt en ny process för indikatorutveckling. I den förtydligas bland annat kopplingen mellan indikatorerna och kunskapsunderlag som tas fram av andra enheter på myndigheten. I processbeskrivningen ingår även kriterier för vilka underlag som krävs för olika typer av indikatorer. De enheter som ansvarar för öppna jämförelser har också samordnat utvecklingen av indikatorer med andra enheter på myndigheten, särskilt enheter på avdelningen för kunskapsstyrning av . har dock inte tydligt definierat hur öppna jämförelser ska ingå i myndighetens övriga arbete med kunskapsstyrning.91 3.2.7 Missnöje med indikatorerna Tecken finns på att indikatorerna inte uppfyller kommunernas upplevda behov. och har som vi beskrivit (avsnitt 3.1) utvecklat en övergripande samsyn kring vad som är möjligt att åstadkomma med öppna jämförelser. Men SKR riktar kritik mot att inte utvecklat fler resultat- och verksamhetsnära indikatorer som är till nytta för kommunerna och 90Intervjuer med företrädare för , , . 91Intervjuer med företrädare för , , , , . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN har i viss mån tonat ner sitt engagemang i öppna jämförelser. Det utvecklas också andra indikatorsammanställningar vid sidan av öppna jämförelser. SKR:s fokus är det verksamhetsnära, att indikatorerna ska vara till nytta för kommunerna och mäta resultat som kan användas nära brukarna. betonar i större utsträckning krav på att indikatorerna ska ha en kunskapsbas och kvalitet i datainsamlingen. Både SKR och har förståelse för att de har olika roller och därför delvis skilda perspektiv, men SKR uttrycker också ett minskat intresse för öppna jämförelser.92 Ett tecken på att indikatorerna inte täcker kommunernas behov är att det växt fram andra indikatorsammanställningar vid sidan av öppna jämförelser. Ett exempel är Kommunernas kvalitet i korthet (KKiK) som tagits fram av SKR. Det innehåller 40 nyckeltal som ska beskriva kommuners kvalitet och effektivitet i olika verksamheter.93 Ett annat exempel är att SKR har utvecklat egna nationella brukarundersökningar utöver den brukarundersökning för äldreomsorgen som ingår i öppna jämförelser för socialtjänsten.94 Det har gjorts efter önskemål från kommunerna. Även regeringen har sett ett behov av andra indikatormått för att följa kommunernas verksamhet. Den gav 2019 RKA, som styrs och finansieras av staten och SKR gemensamt, i uppdrag att ta fram mått på kommunernas effektivitet bland annat inom . 3.3Minskad uppgiftslämnarbörda, men obalans mellan insamling och användning samt frågetecken om datakvaliteten Indikatorutveckling och datainsamling är nära sammankopplade och påverkar såväl jämförbarheten i resultaten som kommunernas uppgiftslämnarbörda. arbete med att underlätta datainsamlingen och kommunernas större vana vid öppna jämförelser har minskat den upplevda uppgiftslämnarbördan. Men det finns en obalans mellan den tid som läggs på inrapportering av resultat i förhållande till användning för kvalitetsutveckling, vilket minskar kommunernas nytta av öppna jämförelser. Datakvaliteten har förbättrats men vissa frågetecken kvarstår vad gäller jämförbarheten 92Intervju med företrädare för , . Intervjuer med företrädare för , , , . 93SKR, ”Kommunens kvalitet i korthet, KKiK”, hämtad . 94SKR gör brukarundersökningar inom delområdena: ekonomiskt bistånd, LSS, socialpsykiatri, social barn- och ungdomsvård samt missbruks- och beroendevård. SKR, ”Socialtjänst, brukarundersökningar”, hämtad . 95RKA, Vägledning för nyckeltal för produktivitet och effektivitet i kommuner i Kolada, 2020. Uppdraget kom från . ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET i kommunernas resultat och därmed också mellan kommuner. kan förbättra sina kontroller av datakvaliteten. har förenklat datainsamlingen och kommunerna har med tiden blivit mer vana vid öppna jämförelser. Det har gjort att kommunerna upplever inrapporteringen av resultat som mindre krävande. Som nämnts (avsnitt 3.2) utvecklades det många indikatorer, varav vissa återfanns inom flera delområden men med skilda frågeformuleringar. Datainsamlingen var också splittrad på flera enkäter som skickades till kommunerna vid olika tillfällen vilket gjorde datainsamlingen svåröverblickbar. Kommunerna var inte heller vana vid öppna jämförelser. Det gjorde sammantaget att de hade svårt att tolka frågorna i enkäterna och upplevde inrapporteringen som krävande. och arbetade därför aktivt mot kommunerna för att underlätta tolkning och att fylla Mycket av detta arbete gjordes via RSS:erna.96 När 2016 reviderade indikatorerna i kommunundersökningen förenklades också datainsamlingen. inhämtas uppgifterna via en gemensam webbenkät för alla delområden samt den kommunala hälso- och sjukvården. användes åtta olika enkäter under olika insamlingsperioder för olika delområden. Enkäten kan numera också besvaras i den ordning som passar den enskilda kommunen. var kommunerna tvungna att följa en fast ordning och kunde inte välja vilka delar eller frågor de ville svara på utan behövde svara på allt. De kan nu välja att inte svara på alla delar av enkäten eller enskilda frågor.97 bedömde i sin uppföljning av handlingsplanen –2018 att förändringarna medfört att enkätinsamlingen blivit effektivare och mindre tidskrävande för kommunerna.98 Av våra kommunintervjuer framkommer dock att det som snarare har underlättat inrapporteringen för kommunerna är att de lärt sig att tolka frågorna och blivit mer vana att besvara enkäten. En av kommunföreträdarna beskriver det till exempel som att de först nu fått struktur på insamlingen.99 Även SKR menar att kommunerna med tiden har hittat sätt att hantera den stora undersökningen, och att behovet av tolkning av enkätfrågor 96Intervju med företrädare för . Intervjuer med företrädare för RSS:er, , , , . 97Socialstyrelsen, Öppna jämförelser socialtjänst och hemsjukvård - Slutrapport utifrån handlingsplanen –2018, 2019. Intervju med företrädare för , . 98Socialstyrelsen, Öppna jämförelser socialtjänst och hemsjukvård - Slutrapport utifrån handlingsplanen –2018, 2019. 99Intervju med kommunföreträdare, . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN därför minskat i kommunerna.100 Det bekräftas av RSS:erna som har upplevt ett minskat behov av den sortens stöd under senare år.101 Öppna jämförelser är dock fortfarande en omfattande undersökning. Datainsamling via enkäter innebär generellt en stor uppgiftslämnarbörda och de enkätundersökningar som öppna jämförelser bygger på innehåller många indikatorer. Av intervjuerna i granskningen framkommer emellertid att uppgiftslämnarbördan för just öppna jämförelser i sig inte alltid upplevs som stor i relation till kommunernas totala uppgiftslämnarbörda. Kommunerna dokumenterar och rapporterar in många underlag utöver öppna jämförelser, bland annat till myndigheter och SKR. Såväl som de intervjuade kommunföreträdarna menar att kommunens totala uppgiftslämnarbörda upplevs stor och betungande men att öppna jämförelser ändå inte sticker ut som en av de stora inrapporteringarna.102 3.3.2Obalans mellan inrapportering och användning minskar nyttan av öppna jämförelser Det finns en obalans mellan den tid kommunerna lägger på att rapportera in resultat i förhållande till den tid de lägger på att använda resultaten för kvalitetsutveckling. Det minskar den upplevda nyttan av öppna jämförelser.