prop · H803100 · 2021-04-15 00:00:00 — I avsnitt 6.1 beskrivs hur de takbegränsade utgifterna beräknas utvecklas 2021–2024. I avsnitt 6.2 visas utgiftsprognosen inklusive en jämförelse med den av beslutade budgeten . Slutligen redogörs i avsnitt 6.3 för förändringen av de takbegränsade utgifterna och 2023 i jämförelse med beräkningen i budgetpropositionen . –De tillfälliga åtgärder som vidtagits med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19 påverkar i hög grad utgiftsutvecklingen, inte minst 2021 och 2022. Utgifterna ökar med 2021, minskar med 2022, minskar med 2023 och ökar med 2024, jämfört med det föregående året. –De kraftiga svängningarna i de takbegränsade utgifterna och 2022 beror främst på utvecklingen inom utgiftsområdena 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg och 24 Näringsliv. –Utgifterna för ålderspensionssystemet beräknas i genomsnitt öka med 2021–2024. –De takbegränsade utgifterna beräknas bli högre jäm- fört med den av ursprungliga beslutade budgeten , varav är hänförliga till utgiftsområde 24 Näringsliv och 31 milj- arder kronor till utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. –I jämförelse med budgetpropositionen beräknas de takbegränsade utgifterna bli lägre 2022 och 2023. Tabell 6.1 Utgifter inom budgetens utgiftsområden och takbegränsade utgifter som andel av BNP Procent av BNP. Utfall 2020, prognos 2021–2024 Utgifter inom utgiftsområden exkl. -0,1 Ålderspensionssystemet vid sidan av förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Utgifter inom budgetens utgiftsområden (exkl. utg.omr. 26 Statsskuldsräntor m.m.) och ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Källa: Egna beräkningar. Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter exkl. statsskuldsräntor5 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 1Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . förslag enligt propositionerna Vårändringsbudget (prop. 2020/21:99), Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:77, bet. 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:175–181), Extra ändringsbudget – Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen (prop. 2020/21:78, bet. 2020/21:FiU41, rskr. 2020/21:213–215), Extra ändringsbudget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:83, bet. 2020/21:FiU42, 2020/21:182–184), Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:84, bet. 2020/21:FiU43, rskr. 2020/21:199–205), Extra ändringsbudget – Förlängda och förstärkta stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd för företag med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:121, bet. 2020/21:FiU44, rskr. 2020/21:229–231) samt Extra ändringsbudget – Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:166). 3Posten Minskning av anslagsbehållningar beskriver skillnaden mellan beräknade anslagsnivåer och prognos för den faktiska utgiftsförbrukningen. posten Minskning av anslagsbehållningar. 5Summa utgiftsområden exkl. utg.omr. 26 Statsskuldsräntor m.m. och exkl. minskning av anslagsbehållningar för statsskuldsräntor. 6Regeringens bedömning av utgiftstakets nivå i denna proposition (se avsnitt 4.3). Källa: Egna beräkningar. 6.1Utveckling av de takbegränsade utgifterna över tid I detta avsnitt (6.1) beskrivs prognosen för de takbegränsade utgifterna –2024. Analysen utgår från ett antal faktorer som är viktiga för utgiftsutvecklingen och som är generella för utgiftsområdena. Dessa faktorer är bl.a. beslutade, föreslagna och avi- serade reformer, pris- och löneomräkning, makroekonomisk utveckling samt volym- förändringar. Den nominella årliga förändringen av de takbegränsade utgifterna upp- delat enligt dessa faktorer redovisas i tabell 6.3 och varje rad i tabellen kommenteras nedan. Tabell 6.3 Förändringar av takbegränsade utgifter jämfört med det föregående året Miljarder kronor, prognos 2021–2024 -144,2 -20,4 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer1 -158,6 -27,6 -3,6 -2,9 -3,2 -0,3 -2,8 -2,4 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Budgeteffekten av vissa åtgärder har justerats för bedömt faktiskt utnyttjande och 2021, se vidare under . 1Anslagsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstaket ingår inte. Vidare ingår inte medel som i tidigare propositioner om ändringar i statens budget föreslagits eller som i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2020/21:99) föreslås tillföras regelstyrda anslag som påverkas av förändringar i volym och makroekonomiska förutsättningar (i första hand transfereringsanslag). 2Begreppet volym innefattar ett antal olika slags utgiftsförändringar, till följd av bl.a. antal personer i transfererings- systemen, längden som en person finns i ett transfereringssystem samt förändringar av nivån på styck- kostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till den makroekonomiska utvecklingen. 3Utgiftsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstakets nivå. Källa: Egna beräkningar. Utgifterna beräknas öka med 2021, och 2022 respektive 2023 beräknas de minska med 144 respektive jämfört med det före- gående året. För prognosperiodens sista år, 2024, beräknas utgifterna öka med 14 milj- arder kronor jämfört med det föregående året. De takbegränsade utgifterna beräknas därmed sammantaget minska med totalt 2021–2024. Minskningen sker dock från en hög nivå, då 2020 med de många krisåtgärder som vidtogs utgör utgångspunkten för jämförelsen . Den kraftiga utgiftsökningen respektive utgiftsminskningen förklaras i första hand av beslutade, föreslagna och aviserade tillfälliga reformer, varav en stor del utgör krisåtgärder. Även 2023 upphör ett antal tidsbegränsade åtgärder, vilket minskar utgifterna i jämförelse med det föregående året. Utgiftsförändringen 2024 beror i första hand på den makroekonomiska utvecklingen, som påverkar pris- och löne- känsliga anslag. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Nedan beskrivs hur de takbegränsade utgifternas utveckling påverkas av alla tidigare beslut eller godkända beräkningar av samt regeringens nu aktuella förslag och aviseringar som har budgeteffekter. Det är därmed den samlade budgeteffekten i förhållande till det föregående året som redovisas. I beskrivningen ingår även budget- effekterna av att tidigare reformer och temporära program upphör eller minskar i omfattning. Utvecklingen av utgifterna –2024 jämfört med föregående år påverkas av en historiskt hög utgiftsökning till följd av de åtgärder som vidtogs med anledning av spridningen av covid-19. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer beräknas öka de takbegränsade utgifterna även 2021 främst till följd av tillfälliga åtgärder som vidtas med anledning av spridningen av covid-19. Därefter minskar utgifter som följer av åtgärder 2022–2024, då flera av åtgärderna som genom- fördes 2020 och genomförs 2021 är tillfälliga och upphör eller minskar i omfattning. –2024 minskar utgifterna totalt sett till följd av beslut, och de utgiftsområden där de beräknade utgifterna minskar mest är utgifts- områdena 24 Näringsliv, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions- nedsättning, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg och 25 Allmänna bidrag till kommuner. Inom flera utgiftsområden beräknas utgifterna sammantaget öka till följd av beslut –2024. Det gäller bl.a. utgiftsområdena 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, 4 Rättsväsendet och 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik. I tabell 6.4 redovisas hur beslutade, föreslagna och aviserade reformer påverkar utgifterna fördelat på de enskilda utgiftsområdena. Nedan kommenteras, 2021–2024, de utgiftsområden som uppvisar störst förändring av de beräknade utgifterna mellan år. Tabell 6.4 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med det föregående året till följd av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna reformer -0,6 -1,0 -0,2 Skatt, tull och exekution -0,5 -0,1 -0,1 -0,1 Försvar och samhällets krisberedskap -0,1 -0,7 -0,6 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -40,2 -7,4 -0,5 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning -17,2 -16,3 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -0,8 -0,5 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,5 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering -0,9 -0,1 -0,7 -0,3 -2,8 -5,7 -2,8 -0,6 -0,9 -0,1 -3,6 -1,9 -0,1 Kultur, medier, trossamfund och fritid -5,0 -0,5 -0,2 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt -0,3 -0,7 -0,2 -0,6 Allmän miljö- och naturvård -0,7 -4,2 -0,7 -1,0 -1,2 -4,9 -1,1 -1,3 Areella näringar, landsbygd och livsmedel -2,6 -2,1 -1,1 -85,7 -0,8 Allmänna bidrag till kommuner -5,5 -4,9 -7,7 -0,1 27 Avgiften till Europeiska unionen -158,7 -25,8 -1,7 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget -0,6 -1,8 -1,8 -158,6 -27,6 -3,6 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Anslagsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstaket ingår inte. Vidare ingår inte medel som i tidigare propositioner om ändringar i statens budget föreslagits eller som i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2020/21:99) föreslås tillföras regelstyrda anslag som påverkas av förändringar i volym och makroekonomiska förutsättningar (i första hand transfereringsanslag). Budgeteffekten av vissa åtgärder har justerats för bedömt faktiskt utnyttjande och 2021, se vidare under . Källa: Egna beräkningar. Budgeteffekten av en åtgärd bedöms i samband med att förslaget lämnas till . I normalfallet gäller den ursprungligen redovisade budgeteffekten när utgifternas utveckling beskrivs i efterföljande propositioner. För några av de åtgärder som fattat beslut om med anledning av pandemin har bedöm- ningen av åtgärdernas faktiska utfall reviderats kraftigt. De aktuella åtgärderna är kort- tidsarbete, omställningsstöd, stöd till enskilda näringsidkare samt ökade resurser till bidrag till folkhälsa och sjukvård, för merkostnader på grund av covid-19 samt medel för utökad testverksamhet. I dessa synnerligen speciella fall som har sin grund i de ekonomiska konsekvenserna av pandemin, är det motiverat att redovisa budget- effekten av en åtgärd i enlighet med den nya bedömningen i de fall budgeteffekten av reformerna har bedömts vara mycket stor och skillnaden mot det faktiska utfallet väntas bli betydande. Detta trots att regeringen inte har lämnat något nytt förslag till . I budgetpropositionen redovisades reviderade budgeteffekter för åtgärderna korttidsarbete och omställningsstöd. Sammantaget hade fram anvisat 2020 för dessa stöd, men i budgetpropositionen redovisades en budgeteffekt på eftersom skillnaden mellan anvisade medel och faktiskt utfall var betydande. I denna propos- ition redovisas ytterligare reviderade budgeteffekter . För det första blev utfallet för åtgärderna korttidsarbete, stöd till enskilda näringsidkare och ökade resurser till hälso- och sjukvården för testning och merkostnader väsentligt lägre än anvisat . Bedömningen är att utgifterna i stället kommer att uppkomma 2021. Därför har en betydande del av den bedömda budgeteffekten för dessa åtgärder flyttats till 2021 och sammantaget redovisas budgeteffekter motsvarande 20,8 milj- arder kronor 2021 i stället . För det andra bedöms utgifterna för stöd till enskilda näringsidkare och omställningsstöd bli väsentligt lägre än vad som är anvisat . Av den anledningen redovisas en revidering av budgeteffekten med sammanlagt i enlighet med den nya bedömningen. För det tredje bedöms utgifterna för stöd vid korttidsarbete bli väsentligt högre än tidigare bedömning. Av den anledningen redovisas en revidering av budgeteffekten med i enlighet med den nya bedömningen. Revideringen av budget- effekter påverkar redovisningen av åtgärderna i tabell 6.4 och sammanställningarna i tabell 6.3 och tabell 6.10. Det ger en mer rättvisande redovisning både av åtgärdernas storlek och av den aktiva finanspolitiken och hur den påverkar förändringen av det strukturella sparandet (se avsnitt 8.1). Utgifternas förändring till följd av beslut jämfört Utgifterna beräknas öka med sammantaget 2021 jämfört med främst till följd av tillfälliga åtgärder som görs med anledning av spridningen av De beloppsmässigt största utgiftsförändringarna finns inom utgiftsområdena 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 24 Näringsliv, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, 16 Utbildning och universitetsforskning och 22 Kommunikationer. Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, minskar utgifterna med . Åtgärderna inom de fyra utgiftsområden som ökar mest ger sammanlagt ökade utgifter med 2021. Inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökar utgifterna kraftigt delvis på grund av att en del av de åtgärder som vidtagits till följd av spridningen av covid-19 ger budgeteffekt 2021 i stället som tidigare beräknades. Utgifterna beräknas även öka 2021 jämfört med till följd av åtgärder för att bekämpa smittspridningen i t.ex. propositionen Vårändringsbudget 2020/21:99) och Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:77, bet. 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:175–181). Även de beräknade utgifterna inom utgiftsområde 24 Näringsliv ökar kraftigt jämfört med främst till följd av förlängning av näringslivsstöd, ökade medel till korttidsarbete och evenemangsstöd i flertalet propositioner, bl.a. Extra ändrings- budget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset 2020/21:166), Extra ändringsbudget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:83, bet. 2020/21:FiU42, rskr. 2020/21:182–184) och Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:77, bet. 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:175–181). Utgifterna ökar även 2021 jämfört med till följd av att en del av de åtgärder som vidtagits på grund av spridningen av covid-19 får budget- effekt 2021 i stället som tidigare beräknades. Även inom utgiftsområdena 16 Utbildning och universitetsforskning och 22 Kommu- nikationer ökar utgifterna . Här beror dock utgiftsökningen främst på satsningar som gjordes i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141 och bet. 2020/21:TU1, rskr. 2020/21:131). Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning minskar de beräknade utgifterna till följd av att tillfälliga åtgärder löper ut. Minskningen är dock betydligt mindre än beräknat i budgetpropositionen på grund av de åtgärder som förlängs och tillförs medel i extra ändringsbudget (se bl.a. prop. 2020/21:166 och prop. 2020/21:84, bet. 2020/21:FiU43, rskr. 2020/21:199–205). Åtgärderna omfattar bl.a. arbetsgivares rätt till ersättning för sjuklönekostnader och ersättning för karens- avdrag. Utgifternas förändring till följd av beslut jämfört Utgifterna beräknas minska med sammantaget 2022 jämfört med främst till följd av att de omfattande åtgärder som vidtagits 2021 upphör eller minskar i omfattning 2022. De beloppsmässigt största förändringarna finns inom utgiftsområdena 24 Näringsliv, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning samt 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Utgifterna beräknas minska 2022 jämfört med inom utgiftsområde 24 Näringsliv främst beroende på att tillfälliga näringslivsstöd till följd av pandemin förväntas upphöra eller minska kraftigt . Inom utgiftsområdena 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, och 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning beräknas utgifterna minska 2022 på grund av att flera tillfälliga åtgärder till följd av spridningen av covid-19 upphör 2021. Under utgiftsområden 6 Försvar och samhällets krisberedskap beräknas utgifterna öka till följd av tidigare beslutade stegvisa satsningar som syftar till att stärka försvarsförmåga. Utgifternas förändring till följd av beslut jämfört Utgifterna beräknas minska med sammantaget 2023 jämfört med , bl.a. till följd av att åtgärder upphör eller minskar i omfattning. De belopps- mässigt största förändringarna av de beräknade utgifterna finns inom utgiftsområdena 25 Allmänna bidrag till kommuner, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, och 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap beräknas utgifterna öka till följd av stegvisa satsningar som syftar till att stärka försvarsförmåga. Inom utgiftsområdena 25 Allmänna bidrag till kommuner, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv beräknas utgifterna minska, framför allt till följd av att satsningar upphör eller minskar i omfattning. Utgifternas förändring till följd av beslut jämfört beräknas utgifterna minska med sammantaget jämfört med , bl.a. till följd av att flera tidigare beslutade satsningar upphör eller minskar i omfattning. Förändringen av de beräknade utgifterna väntas främst ske inom utgifts- område 6 Försvar och samhällets krisberedskap, men även inom utgiftsområdena 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, och Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Den största förändringen av de beräknade utgifterna jämfört med sker inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, till följd av stegvisa satsningar som syftar till att stärka försvarsförmåga. En del av den beräknade ökningen 2024 följer av regeringens bedömning i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30, bet. 2020/21:FöU4, rskr. 2020/21:136) att den eko- nomiska ramen ska öka med 2024 och ytterligare 2025. Inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv beräknas utgifterna minska 2024 jämfört med bl.a. till följd av att satsningar upphör eller minskar i omfattning. Inom Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget minskar de beräknade utgifterna till följd av ändrade pensionsrelaterade åldersgränser, vilket minskar utgifterna . Den årliga pris- och löneomräkningen, av anslag som används för förvaltnings- och investeringsändamål, medför att de takbegränsade utgifterna beräknas öka 2021–2024. Huvuddelen av de anslag som pris- och löneomräknas utgörs av myndigheternas förvaltningsanslag. Vid omräkningen av dessa används olika index för att följa utveck- lingen avseende löner, hyreskostnader och övriga förvaltningskostnader. Omräknings- talen är fastställda och redovisas i tabell 6.5. Pris- och löne- omräkningen är fortfarande preliminär. Tabell 6.5 Omräkningstal i pris- och löneomräkningen av förvaltningsanslag 2021 och 2022 -1,47 -1,41 Index för övriga förvaltningsavgifter Källor: , och egna beräkningar. De statliga utgifterna påverkas av den ekonomiska utvecklingen i . Detta sker bl.a. genom att ersättningen till hushållen inom flertalet transfereringssystem i olika grad följer den allmänna pris- och löneutvecklingen. –2024 medför den makroekonomiska utvecklingen att utgifterna ökar med i genomsnitt 2021–2024 (se tabell 6.3). Den största förändringen sker 2021 då utgifterna ökar framför allt för de inkomstgrundade pensionerna och på grund av ökad arbetslöshet. Nedan redovisas förklaringar till några av de större utgifts- förändringarna. I avsnitt 3 finns en närmare beskrivning av den makroekonomiska utvecklingen. Inkomstgrundade pensioner i ålderspensionssystemet står för huvuddelen av den ökning av de takbegränsade utgifterna –2024 som är hänförlig till den makro- ekonomiska utvecklingen. De årliga ökningarna av utgifterna för ålderspensions- systemet följer normalt löneutvecklingen i samhället, som avspeglas i inkomstindex. Förändringen av framför allt inkomstindex väntas medföra att utgifterna för ålders- pensionssystemet ökar med i genomsnitt 2021–2024. Utvecklingen av arbetslösheten som följer av konjunkturnedgången gör att utgifterna inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ökar med 13,2 milj- arder kronor. Utgifterna minskar med i genomsnitt 2022 och 2023 jämfört med föregående år. väntas en viss ökning av utgifterna. Storleken på biståndsramen är kopplad till bruttonationalinkomst (BNI). uppgår biståndsramen till av beräknad BNI. Utvecklingen av BNI beräknas öka biståndsramen med i genomsnitt –2024. De makroekonomiska faktorer som främst påverkar utgifterna inom sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen är prisutvecklingen, via prisbasbeloppet, och timlöne- utvecklingen. Utvecklingen av prisbasbeloppet och timlönerna beräknas ge ökade utgifter inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions- nedsättning med i genomsnitt 2021–2024. Inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn beräknas utveck- lingen av prisbasbeloppet och timlönerna ge ökade utgifter med i genomsnitt 2021–2024. Med volymer avses antalet personer i transfereringssystemen och längden som en person får ersättning. I begreppet kan också ingå förändringar av nivåerna på styckkostnaderna i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till den makro- ekonomiska utvecklingen eller som är att betrakta som reformer. Till följd av volymrelaterade förändringar beräknas de takbegränsade utgifterna sammantaget minska med (se tabell 6.3). Nedan redovisas några av de större bedömda utgiftsförändringarna som beror på volymantaganden. Färre personer i sjukförsäkringen Antalet personer med sjukersättning beräknas minska –2024 (se tabell 6.6). Det beror huvudsakligen på att antalet personer med sjukersättning som uppnår pensionsålder och lämnar försäkringen antas vara större än antalet som beviljas ersättning. Sammantaget beräknas utgifterna inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning minska till följd av volym- utvecklingen med –2024. Innevarande år väntas dock en ökning med . Ökningen är hänförlig till ersättning för höga sjuklönekostnader. Fler barn och ökad ersättning för föräldrapenning Inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ökar de volym- relaterade utgifterna. Bland annat beräknas fler barn födas och ersättningen för uttag av föräldrapenning öka. Sammantaget beräknas utgifterna inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn öka med 2021–2024, varav 2021. Minskande utgifter för migration beräknas antalet nya asylsökande uppgå till 18 000. Antalet genomsnittligt inskrivna asylsökande beräknas minska från 24 800 personer 2021 till 20 000 personer 2024 (se tabell 6.6). Sammantaget beräknas utgifterna inom utgiftsområde 8 Migration minska med –2024, varav 2021. Minskande utgifter för etablering Utgifterna inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering påverkas främst när de nyanlända fått uppehållstillstånd och mottagits i en kommun. Sammantaget väntas de volymrelaterade utgifterna minska 2021 och 2022 då antalet kommunmottagna minskat till följd av färre asylsökande och färre inresta anhöriga till före detta asylsökande som fått uppehållstillstånd med anledning av sprid- ningen av covid-19. Detta innebär att ersättning väntas betalas ut för färre nyanlända 2021 och 2022 (se tabell 6.6). Antalet kommunmottagna väntas öka , vilket leder till ökade volymrelaterade utgifter och 2024.