prop · H9031d5 · 2021-09-20 00:00:00 — 2021/22:1 Utgiftsområde 4 Utgiftsområde 4 – Rättsväsendet Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................................. Mål för utgiftsområdet.......................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................................... 2.5.1Utvecklingen av brottsligheten, tryggheten och förtroendet för Flödet i rättskedjan................................................................................ Stöd till brottsoffer................................................................................ 2.5.6 Utveckling av rättsväsendets kostnader ............................................. Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... 2.6.1 Brottsutvecklingen och flödet i rättskedjan....................................... Stödet till brottsoffer............................................................................. Återrapportering av vissa tillkännagivanden som gäller rättsväsendet........ 2.8.1 Fortsatta förstärkningar av rättskedjan .............................................. 2.8.2 Åtgärder för att förebygga brott och stödja brottsutsatta............... 2.8.3 En utvecklad straffrätt och effektivare verktyg ................................ 2.8.4Insatser för att möta den tekniska och samhälleliga utvecklingen. 1:10 Ersättning för skador på grund av brott ................................... 1:11 Rättsliga biträden m.m. ................................................................ 1:12 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m................................ 1:13 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar................ 1:14 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete.............................. 1:17 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet, gränsförvaltning och visering.............................................. 2021/22:1 Utgiftsområde 4 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt tabell 1.1. 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. 1:10 Ersättning för skador på grund av brott 1:11 Rättsliga biträden m.m. 1:12 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. 1:13 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar 1:14 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete 1:17 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet, Summa anslag inom utgiftsområdet 1:17 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet, gränsförvaltning och visering Summa beställningsbemyndiganden inom utgiftsområdet 2021/22:1 Utgiftsområde 4 Huvuddelen av resurserna inom utgiftsområdet avser kriminalpolitiskt inriktad verksamhet. I övrigt är rättsväsendets verksamhet inriktad på att avgöra rättsliga tvister mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna samt att handlägga olika typer av ärenden. Den kriminalpolitiskt inriktade verksamheten syftar till att öka tryggheten, upprätthålla allmän ordning och säkerhet, förebygga brott, utreda brott, se till att den som begått brott lagförs, verkställa påföljder och rättsliga anspråk och ge stöd till dem som drabbats av brott. Utgiftsområdet innefattar myndigheter inom polisen och åklagarväsendet, Domstolar samt Kriminalvården. Dessutom ingår , (Brå), , och . fördelade sig kostnaderna mellan myndigheterna inom rättsväsendet enligt diagram 2.1. Diagram 2.1 Kostnad per myndighet inom rättsväsendet 2020 Källa: Årsredovisningarna för rättsväsendets myndigheter 2020. 2021/22:1 Utgiftsområde 4 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet 1:10 Ersättning för skador på 1:11 Rättsliga biträden m.m. 1:12 Kostnader för vissa 1:13 Avgifter till vissa 1:14 Bidrag till lokalt 1:17 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet, Totalt för utgiftsområde 4 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Från och med redovisas anslaget 1:9 inom utg.omr. 16 Utbildning och universitetsforskning. 2021/22:1 Utgiftsområde 4 Tabell 2.2 Förändringar av utgiftsramen –2024 för utgiftsområde 4 Rättsväsendet Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra utgiftsområden 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. 4Från och med redovisas anslaget 1:9 inom utg.omr. 16 Utbildning och universitetsforskning. Utgiftsram 2022 realekonomiskt fördelad för utgiftsområde 4 Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. Målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Rättssäkerhet innebär att rättsskipning och annan myndighetsutövning ska vara förutsebar och enhetlig samt bedrivas med hög kvalitet. Med rättstrygghet avses att enskilda personer och andra rättssubjekt ska vara skyddade mot brottsliga angrepp på liv, hälsa, frihet, integritet och egendom. Målen är beslutade av (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:JuU1, rskr. 1997/98:87). Regeringens arbete ska även främja målen om jämställda, fredliga och inkluderande samhällen i linje med Agenda 2030. 2.4Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För att bedöma måluppfyllelsen avseende mål för kriminalpolitiken – minskad brottslighet och ökad trygghet – används följande indikatorer: –upplevelse av trygghet enligt Nationella trygghetsundersökningen –antal anmälda brott inom olika brottskategorier 2021/22:1 Utgiftsområde 4 –utsatthet för brott enligt Nationella trygghetsundersökningen. Rättsväsendets mål, den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet, rör komplexa begrepp som är svåra att fånga i enskilda indikatorer. Såväl rättssäkerheten som rättstryggheten förutsätter dock ett välutvecklat och välfungerande rättsväsende, vilket kan belysas med information som mäter kvaliteten och effektiviteten i rättsväsendet. Sådan information redovisas också i resultatredovisningen. En viktig del av rättsväsendets resultat är att följa upp hur de brott som anmäls hanteras i rättskedjans olika delar. Sådan information, tillsammans med information om brottsförebyggande arbete och stöd till brottsoffer, redovisas också. Rättssäkerheten och rättstryggheten är beroende av människors förtroende för rättsväsendet. Förtroendet är en viktig förutsättning för att människor ska anmäla brott, delta i brottsutredningar och ställa upp som vittnen. För att mäta förtroendet för rättsväsendet används följande indikator: –förtroende för rättsväsendet enligt Nationella trygghetsundersökningen. Nationella trygghetsundersökningen (NTU) är en frågeundersökning som genomförs av Brå. Undersökningen riktar frågor om utsatthet för brott, upplevelse av trygghet samt förtroende för och erfarenheter av rättsväsendet till ett urval av personer i befolkningen. reviderades undersökningens metod, flera nya brottstyper infördes och urvalet utökades från 20 000 till 200 000 personer. För att möjliggöra jämförelser har Brå genomfört nya beräkningar av resultat som publicerats . För motsvarande resultat före omräkningen, se tidigare NTU-publikationer. Den statistik som är individbaserad redovisas uppdelat på kön när sådan statistik finns och det är relevant i förhållande till det som redovisas. 2.5.1Utvecklingen av brottsligheten, tryggheten och förtroendet för rättsväsendet Kvinnor mer otrygga än män Att öka tryggheten är ett kriminalpolitiskt mål som rättsväsendets myndigheter, men även andra samhällsaktörer, bidrar till. NTU mäter flera olika aspekter av otrygghet, exempelvis otrygghet vid utevistelse i det egna bostadsområdet, oro över brottsligheten i samhället och om man avstått från någon aktivitet på grund av oro för att utsättas för brott. En majoritet av befolkningen uppger att de är trygga, men har nivåerna av otrygghet varit något högre än åren . uppgav av befolkningen att de var otrygga vid utevistelse . Det är en ökning jämfört med . Som framgår av diagram 2.2 upplever kvinnor generellt sett betydligt större otrygghet än män. 2021/22:1 Utgiftsområde 4 Diagram 2.2 Indikatorer på otrygghetens utveckling Otrygga vid utevistelse sen kväll – män Otrygga vid utevistelse sen kväll – kvinnor Stor oro över brottsligheten i samhället – män Stor oro över brottsligheten i samhället – kvinnor Avstått aktivitet på grund av oro för brott – män Avstått aktivitet på grund av oro för brott – kvinnor Källa: Nationella trygghetsundersökningen. uppgav av kvinnorna att de känner sig otrygga vid utevistelse i det egna bostadsområdet, att jämföra av männen. Bland kvinnorna upplever att oron för att utsättas för brott ofta påverkat dem att avstå från någon aktivitet, exempelvis gå på en promenad eller besöka en restaurang, jämfört av männen. Det finns därför skäl att särskilt uppmärksamma kvinnors otrygghet. Otryggheten i samhället är ojämnt fördelad även på andra sätt. Betydligt fler äldre än yngre oroar sig för brottsligheten i samhället. Även faktorer som utbildningsnivå, familjetyp och bostadstyp påverkar otryggheten. Otryggheten är särskilt utbredd i socialt utsatta områden (Brå 2018:6). Efter revideringen av metoden i NTU 2017 och den nya regionala indelning som SCB inrättade 2018 är det inte längre möjligt att på samma sätt som tidigare redovisa uppgifter om brott och otrygghet i socialt utsatta områden. Brå har därför haft i uppdrag att föreslå hur man kan fortsätta att ta fram dessa uppgifter (Ju2019/01031). Regeringen gav Brå i uppdrag att ta fram sådan statistik både utifrån indelningen av områden med socioekonomiska utmaningar som tas fram inom ramen för ett regeringsuppdrag till () och Delegationen mot segregation (Delmos) (A2020/01734), och utifrån listor över utsatta områden. Minskning av anmälda bedrägeribrott och ökning av skadegörelse- och narkotikabrott Efter en tydlig ökning av antalet anmälda brott –2009 stabiliserades nivån omkring 1,4 miljoner anmälda brott , för att återigen öka. anmäldes ungefär 1,57 miljoner brott i , vilket är en ökning med drygt 18 000 brott eller jämfört med . Även om denna utveckling inte behöver betyda att fler brott begås ställs stora krav på rättsväsendet, som fått allt fler ärenden att hantera. Pandemins påverkan på utvecklingen av det totala antalet anmälda brott bedöms vara begränsad. Dock kan förändringar i antalet anmälda brott för vissa brottstyper sannolikt vara en följd av pandemin. Brå bedömer exempelvis att minskningar av vissa brottstyper inom kategorierna brott mot person och stöldbrott, såsom misshandel av obekant och övrig stöld, är en effekt av pandemin. Även minskningarna för de anmälda personrånen och rattfylleribrotten liksom 2021/22:1 Utgiftsområde 4 ökningarna av antalet anmälda skadegörelsebrott (främst i region ) och narkotikabrott bedöms vara konsekvenser av pandemin. Utvecklingen av antalet anmälda brott har i hög grad påverkats av att antalet anmälda bedrägerier ökat kraftigt. Ökningen av anmälda bedrägeribrott beror i hög grad på ökad internetanvändning i samhället, som bidrar till nya metoder och möjligheter att begå bedrägeribrott. Antalet anmälda bedrägerier har ökat stadigt fram , då en viss minskning skedde (-). minskade antalet anmälda bedrägeribrott tydligt (-, se tabell 2.4). I princip hela minskningen förklaras av att anmälda kortbedrägerier minskade kraftigt (-eller 31 900 brott). Kortbedrägeri var dock fortfarande den bedrägerityp med flest anmälningar 2020 (ca 97 200 anmälda brott), följt av identitetsbedrägeri (ca 27 900) och annonsbedrägeri (ca 18 800). De anmälda tillgreppsbrotten (stöld, rån m.m.) utgör en antalsmässigt stor del av samtliga anmälda brott – 421 000 brott av totalt 1,57 miljoner anmälda brott 2020. Antalet anmälda tillgreppsbrott har minskat , och dessa brott minskade även (eller ca 14 500 brott). Minskningen 2020 avsåg ett flertal olika brott, bl.a. minskade fickstölder och stölder från skolor, idrottsanläggningar och liknande. Antalet anmälda bostadsinbrott var i princip oförändrat efter att ha minskat kraftigt . Personrån mot unga, som ökade kraftigt , minskade . och fram var nivåerna av anmälda tillgreppsbrott signifikant lägre än förväntat enligt Brås prognoser. Det är en indikation på att vårens minskning av stöldbrott delvis var en konsekvens av förändrade beteenden kopplat till pandemin. Pandemins påverkan är särskilt tydlig för de typer av tillgreppsbrott som ökade jämfört med , för att sedan minska . Det gäller exempelvis bostadsinbrott och personrån. Skadegörelsebrotten utgör också en betydande andel av de anmälda brotten, Mängden skadegörelsebrott som registreras varierar beroende på berörda aktörers rutiner vid rapportering och registrering av brott. Ett exempel är att skadegörelsebrott som har skett ofta anmäls vid ett och samma tillfälle, vilket innebär att brotten i dessa fall kan härröra . Antalet anmälda skadegörelsebrott har varierat kraftigt över åren utan någon tydlig trend, men med betydande påverkan på det totala antalet anmälda brott enskilda år. ökade antalet anmälda skadegörelsebrott med 29 000 brott jämfört med året innan, vilket motsvarar . Narkotikabrott är ett ingripandebrott där myndigheternas arbete har stor betydelse för hur många brott som anmäls. Antalet anmälda narkotikabrott ökade 2020 jämfört med . En del av ökningen kan kopplas samman med polisens insatser inom ramen för operation Rimfrost. Även tillfälliga resursomläggningar inom polisen till följd av pandemin kan ha bidragit till ökningen. De anmälda sexualbrotten fortsatte att öka 2020. anmäldes fler sexualbrott än året innan. Majoriteten av anmälningarna rör våldtäkt eller sexuella ofredanden. Antalet anmälda våldtäkter mot såväl flickor och kvinnor som pojkar ökade. Antalet anmälda våldtäkter mot män var oförändrat. Antalet anmälda sexualbrott har länge ökat i . Enligt Brå (2017:5, 2019:5 och 2020:6) kan denna utveckling delvis förklaras av en ökad uppmärksamhet kring sexualbrott, som sannolikt har resulterat i en högre benägenhet att anmäla sådana brott. Även en ökad tillgång till internet och smarta mobiltelefoner kan i viss mån ha bidragit till att öka förutsättningarna för förövare att begå vissa typer av sexualbrott. Över tid har antalet anmälda våldtäkter också påverkats av lagändringar (2005, 2013 och 2018) som innebär att våldtäktsbegreppet har utvidgats. Internationella jämförelser visar att 2021/22:1 Utgiftsområde 4 har bland de högsta nivåerna av anmälda våldtäkter per capita i . Brå har i en jämförande studie av bl.a. anmälda våldtäkter tagit hänsyn till hur lagstiftningen är utformad och hur statistiken förs i och andra europeiska länder (2020:2). Studien visar att skulle hamna någonstans i mitten av den europeiska statistiken över anmälda våldtäkter om vi hade haft liknande lagstiftning och samma sätt att föra statistik som exempelvis . Antalet anmälda fall av misshandel minskade något 2020 i jämförelse med året innan, vilket framför allt beror på att misshandel mot män eller äldre av obekant minskat. Det finns indikationer på att minskningen åtminstone delvis kan förklaras av ett begränsat nöjesliv till följd av pandemin. Även anmäld misshandel mot barn minskade, efter att ha ökat vilket bl.a. beror på en ökad anmälningsbenägenhet vid exempelvis förskolor och skolor. Minskningen 2020 kan bero på att barn vistats fysiskt i skolan i mindre utsträckning än tidigare på grund av pandemin. Anmäld misshandel mot kvinnor ökade totalt sett med och skedde inom kategorin misshandel av bekant. På grund av ändringar i sätt att registrera brott är det inte möjligt att avgöra vilken typ av bekantskap som stod för ökningen. Anmälda brott och procentuell utveckling Källa: Officiell kriminalstatistik. Långt ifrån alla brott anmäls och benägenheten att anmäla kan variera och mellan olika brottskategorier. Antalet anmälda brott är följaktligen ingen tillförlitlig indikator på brottslighetens utveckling. Exempelvis är nivån på antalet anmälda trafik- och narkotikabrott i stor utsträckning ett resultat av polisens spanings- och ingripandeverksamhet. Frågeundersökningar som NTU är ett viktigt komplement för att kunna bedöma brottsutvecklingen. Utsatthet för brott har minskat något enligt Nationella trygghetsundersökningen Nationella trygghetsundersökningen (NTU) omfattar ett drygt tiotal vanliga brottstyper som drabbar enskilda personer och hushåll. I NTU 2020, som avser utsatthet för brott , uppgav av de svarande att de utsatts för något brott mot enskild person. Det är något lägre än året innan, då andelen var Bland kvinnor är det som uppger att de utsattes för brott mot enskild person , medan motsvarande andel för män är . I undersökningen är utsattheten störst för hot, sexualbrott och trakasserier. Män uppger i större utsträckning än kvinnor att de har utsatts för misshandel, personrån, hot och bedrägerier, medan en större andel kvinnor än män uppger att de har utsatts för sexualbrott och trakasserier. Det är också vanligare att kvinnor uppger att de utsatts för brott av närstående. I NTU 2019, som avser utsatthet för brott 2018, uppgav de 2021/22:1 Utgiftsområde 4 kvinnor som utsatts för misshandel att gärningspersonen i av fallen var en närstående. Motsvarande andel bland män var . Ökningen av anmälda bedrägeribrott har också återspeglats i Nationella trygghetsundersökningen, om än inte lika tydligt. En förklaring till detta kan vara att undersökningen inte omfattar brott som riktas mot företag. Att anmälda bedrägeribrott minskade något 2019 kan också skönjas i utsattheten för bedrägerier, som i princip var oförändrad 2019 jämfört med . Från och med NTU 2017 redovisas utsattheten för bedrägerier uppdelat på försäljningsbedrägerier och kort- eller kreditbedrägerier. Det är ungefär lika vanligt att bli utsatt för var och en av dessa typer av bedrägerier, uppgav att de utsatts . har även brottstyperna nätkränkning och fickstöld tillkommit i undersökningen. Som framgår av tabell 2.5 nedan var utsattheten för fickstöld ungefär densamma för både män och kvinnor 2019, medan en något högre andel män än kvinnor utsattes för nätkränkning. Andel utsatta för brott mot person 2019 Något brott mot enskild person Källa: Nationella trygghetsundersökningen. på lägre nivåer har utsattheten för misshandel i NTU ökat något , från till 2019. Utsattheten för misshandel bland unga män, som är den mest utsatta gruppen, är dock fortfarande lägre än i början av mätningarna (se diagram 2.3). Uppgifter från visar också att allt färre personer det har intagits i slutenvård och öppen specialistvård på grund av misshandel, en utveckling som är än mer tydlig i relation till den växande befolkningen. Sexualbrott i NTU innefattar ett brett spektrum av brott – från straffrättsligt lindrigare händelser såsom kränkande sexuella kommentarer, till mycket allvarliga brott såsom våldtäkt. ökade den självrapporterade utsattheten för sexualbrott påtagligt, särskilt bland kvinnor men även bland män. Utsattheten minskade dock både 2018 och 2019. Mest utsatta är yngre kvinnor (se diagram 2.3). Utsattheten för allvarliga sexualbrott är betydligt mindre och har också legat på en mer stabil nivå . De senaste årens utveckling av utsatthet för sexualbrott är svårtolkad. Enligt Brå (2019:5) avser de senaste årens ökningar i NTU främst mindre allvarliga sexualbrott. Till en betydande del torde detta handla om en ökad benägenhet att tala öppet om sin utsatthet. Enligt Brå är det dock inte möjligt att dra några säkra slutsatser kring utvecklingen och sexualbrotten behöver även fortsättningsvis följas noga . 2021/22:1 Utgiftsområde 4 Diagram 2.3 Andel unga kvinnor och män (16–) utsatta för misshandel och sexualbrott Källa: Nationella trygghetsundersökningen. NTU mäter också egendomsbrott mot hushåll. Dessa har minskat sedan mätningarna började , vilket beror på att de fordonsrelaterade brotten har blivit färre. Andelen utsatta för egendomsbrott var oförändrad 2019 jämfört med . Det vanligaste egendomsbrottet mot hushåll är cykelstöld. uppgav att de utsattes för cykelstöld, en nivå som legat stabilt under hela mätperioden. av hushållen uppger att de utsatts för bostadsinbrott , en siffra som varit relativt stabil . Utsattheten för brott är ojämnt fördelad i befolkningen. NTU 2020 visar att hade drabbats av tre fjärdedelar av de brott mot person som rapporterades i undersökningen. Särskilt utsatta grupper är ensamstående föräldrar och svenskfödda personer med två utrikesfödda föräldrar. Yngre är mer utsatta för brott än äldre men i studien mot äldre (Brå 2018:7) konstaterar att många äldre är särskilt sårbara för exempelvis vissa typer av bedrägerier och stölder i hemmet av åldersrelaterade skäl. NTU mäter även självrapporterad utsatthet för hatbrott. Hatbrott med främlingsfientliga motiv är klart vanligast, oftast uttryckta som hot eller trakasserier. Enligt de senaste resultaten, som avser ett medelvärde för åren 2014–2016, uppgav av befolkningen att de utsatts för främlingsfientliga hatbrott (Brå 2018:10). Kvinnor och män är utsatta för främlingsfientliga hatbrott i ungefär samma utsträckning (1,–2016). Utsattheten för hatbrott är tydligt högre bland yngre åldersgrupper, brotten sker ofta på allmänna platser och gärningspersonen är vanligtvis obekant för brottsoffret. Efter metodförändringar i NTU är det inte möjligt att beskriva andelen utsatta för hatbrott i hela befolkningen. Däremot framgår att av de personer som uppgav att de blivit utsatta för något brott (misshandel, hot, sexualbrott, personrån, trakasserier eller nätkränkning, eller en kombination av flera av dessa brott) var det totalt av männen och av kvinnorna som angav att det fanns ett hatbrottsmotiv. Som tidigare nämnts är otryggheten enligt NTU tydligt högre i vissa socialt utsatta områden än i landet som helhet. I dessa områden är även utsattheten för brott högre men skillnaden är relativt liten och har minskat (Brå 2018:9). En möjlig förklaring till att otryggheten ändå är väsentligt mer utbredd i dessa områden kan vara att det där i högre grad förekommer brottslighet som inte fångas upp av NTU, såsom skjutningar och öppen narkotikahandel. Brå har visat att ordningsproblem som 2021/22:1 Utgiftsområde 4 nedskräpning, buskörningar och skadegörelse i betydligt högre utsträckning upplevs som ett problem i dessa områden (2018:6). Det finns även i olika grad en tystnadskultur mot rättsväsendet i socialt utsatta områden. Orsakerna till tystnadskulturen uppges vara rädsla för hot och våld, att en polisanmälan inte leder till något och bristande förtroende för polis och andra myndigheter (Brå 2019:10). Det dödliga våldet fortsätter att öka Det går varken utifrån kriminalstatistik eller NTU att få en heltäckande bild av den brottslighet som begås av kriminella nätverk. Enligt Brå (2016:12) finns en bredd av aktörer och nätverk inom organiserad brottslighet med delvis olika sammansättning och karaktär och som ägnar sig åt många olika typer av brott.