prop · H80375 · 2021-03-16 00:00:00 — talet aktiviteter om hur de främjar företagande, kopplat till livsmedels- Redovisningarna innehöll dessutom förslag på åtgärder för det fortsatta arbetet med livsmedelsstrategin. även i uppdrag att redovisa hur arbetet för att göra det enklare att starta och driva livsmedelsföretag, med särskilt fokus på åtgärder som underlättar för företagen att göra rätt, liksom hur myndighetens arbete med service, effektivitet och bemötande, ska fortsätta. Ett flertal åtgärder redovisades, bl.a. utveckling av digitala verktyg riktade till både inspektörer och företagare och ökad samverkan I regleringsbreven för länsstyrelserna, och infördes krav på återrapportering av hur myndig- hetens verksamhet bidrar till att uppfylla livsmedelsstrategins mål. Regeringen gav i uppdrag att genomföra regelförenkling med fokus på hela livsmedelskedjan, genom utveckling av , inklusive Serverat, i linje med den s.k. värdemodellen, dvs. ett gemensamt system för enkla digitala myndighetskontakter. Regeringen gav också i uppdrag att stärka genomförandet av livsmedelsstrategin och verka för att livsmedels- strategins mål uppnås, genom att samordna och främja samverkan mellan alla aktörer i livsmedelskedjan, både inom näringsliv och myndigheter, på nationell och regional nivå. Regeringen uppdrog åt i att vidareutveckla det arbete som pågår inom livsmedels- kontrollen för att öka likvärdigheten, utveckla bemötandefrågor och på andra sätt underlätta för företagen. regeringen ett återrapporteringskrav för länsstyrelserna, och om hur myndighetens verksamhet bidrar till att uppfylla Återrapporteringen visade på ett flertal olika aktiviteter såsom konferenser, nätverksträffar och projektstöd till företag. I regleringsbreven utökades återrapporteringskravet med att också omfatta och Havs- och vattenmyndigheten. medelsverket har tagit fram ett flertal åtgärder för att göra det enklare att starta och driva livsmedelsföretag, bl.a. utveckling av digitala verktyg riktade till både inspektörer och företagare och ökad samverkan kontroll- tvåårigt internt företagsprojekt som syftar till att utveckla Livsmedels- verkets dialog med livsmedelsföretagen. Med detta ansåg regeringen i budgetpropositionen 2021 (prop. 2020/21:1 utgiftsområde 23) att riks- dagens tillkännagivande var tillgodosett och därmed slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. Punkt 17 om effektiva och förutsägbara godkännandeprocesser*: Riks- dagen har ställt sig bakom det som utskottet anför om att ha effektiva och förutsägbara godkännandeprocesser för växtskyddsmedel (bet. 2016/17:MJU23 s. 91) och tillkännagett detta för regeringen och därmed bifallit motionerna 2016/17:3615 yrkande 2, 2016/17:3616 yrkande 2, 2016/17:3618 yrkande 2 och 2016/17:3620 yrkande 2. Regeringen har redan före tillkännagivande vidtagit ett antal åtgärder som kan kopplas till det område som tillkännagivandet avser. Ett exempel är att regeringen förtydligade att arbete framöver ska syfta till att stödja prövningen av produktgodkännande, bl.a. genom fördjupad dialog och kunskapsutbyte. Vidare uppdrog regeringen åt att, i samverkan med Kemikalieinspektionen, inrätta ett sekretariat för att planera och administrera rådets möten. Av rapporten framgår att myndig- heterna har tagit fram en handlingsplan och att arbetet fortskrider enligt plan. Kemikalieinspektionen har dessutom i sina årsredovisningar konstaterat att myndigheten nu är nära sitt mål om en hand- läggning i balans. och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden har varit under översyn. I översynen ingick bl.a. att se över reglerna för ömsesidigt erkännande samt att analysera vilka effekter som förordningen har haft vad gäller jordbrukets diversifiering och konkurrenskraft samt på människors hälsa och miljön. Uppdraget att inrätta ett sekretariat för delredovisades . I rapporten framgår att myndigheterna har tagit fram en handlingsplan och arbetar efter den arbetsplan som tidigare presen- terats. Arbetet fortskrider enligt plan. Regeringen gav dessutom i uppdrag att fortsatt leda Växt- skyddsrådet. redovisade sin översyn av och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden. Regeringen har redovisat rapporten för i faktapromemoria 2019/20:FPM41. Rapporten innehöll inte några ändringsförslag av förord- ningen och inga av de aviserade förändringarna i sekundärrättsakterna bedöms påverka svenska regler. Regeringen har ställt sig positiv till att kommissionen avser att stärka bestämmelserna om substitution och begränsa förekomsten av farliga tillsatsämnen i växtskyddsmedel. Rege- ringen har välkomnat åtgärder för ett förbättrat genomförande av uteslut- ningskriterierna och förbättrad vägledning om nödgodkännanden. har rådsslutsatser antagits där har fått gehör för flera av sina ståndpunkter. I rådsslutsatserna betonas behov av att hålla lagstad- gade tidsfrister för godkännande av växtskyddsmedel samt att ett ökat samarbete mellan länder skulle bidra till att stärka zonsystemet för ömsesidiga godkännanden. Ärendet bereds vidare. Punkt 23 om förenklade regler för viltkött*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att förenkla regler för distribution och försäljning av viltkött (bet. 2016/17:MJU23 s. 116) och tillkännagett detta för regeringen och därmed bifallit motionerna 2016/17:2445 yrkande 21 och 2016/17:3618 yrkande 49. 2020/21:75 Närings- departementet för frågor om säkra livsmedel och är central myndighet för den offentliga livsmedelskontrollen i landet. förordningen (2006:813) meddela de föreskrifter och fatta de beslut som behövs som komplettering till de bestämmelser som tas fram gemensamt har därmed bemyndigats att ta fram bestäm- melser om offentlig livsmedelskontroll av viltkött. ser för försäljning av icke-trikinbärande vilt innebär att enskilda jägare har goda möjligheter att avyttra viltkött direkt till konsument eller detalj- Regeringen uppdrog åt att analysera möjligheten och lämna förslag på förenklade förfaranden för avsättning av vildsvinskött på marknaden. I uppdraget ingick att göra en bedömning av vilka volymer av vildsvinskött som kan göras tillgängliga på marknaden med de föreslagna åtgärderna samt kostnaderna för dessa åtgärder. bygdsprogrammet utlyst till ett antal projekt som ska främja svenskt vilt som lokal livsmedelsresurs och stärka viltkedjan från natur till konsument. Projekten pågick 2018 och 2019 och omfattar bl.a. sådana marknadsåtgärder som tar upp i tillkännagivandet. 2020 beslutade regeringen om det s.k. vildsvinspaketet inom livsmedels- strategins handlingsplan del 2. och därefter beräknas avsättas under 2021–2025. I budgetpropositionen förstärker regeringen vildsvinspaketet med ytterligare 2021–2025 bl.a. för att subventionera trikinanalyser. förstärkningen i budgetpropositionen ska bidra till att mer vildsvinskött når marknaden genom att underlätta köttets väg till konsument och skapa incitament för jägare att skjuta fler vildsvin. Ärendet bereds vidare. Punkt 26 om hållbara och medvetna val*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att göra det lättare för konsumenter att göra hållbara och medvetna val (bet. 2016/17:MJU23 s. 123) och till- kännagett detta för regeringen och därmed bifallit motionerna 2016/17:3615 yrkande 5, 2016/17:3616 yrkande 5, 2016/17:3618 yrkande 5 och 2016/17:3620 yrkande 5. Regeringen har redan före till- kännagivande vidtagit ett antal åtgärder som kan kopplas till det område som tillkännagivandet avser. Ett exempel är att regeringen uppdrog åt att undersöka förutsättningarna för att vidareutveckla konceptet Nyckelhålet, med syftet att underlätta för konsu- menter att göra medvetna val. Regeringen gav i uppdrag att analysera vilka åtgärder som krävs för en svensk anmälan till om ursprungsmärkning av kött och fisk på restaurang och i storhushåll. 2019 gav regeringen ett nytt uppdrag att utifrån den analys som rapporterades ta fram de underlag som krävs för att ska kunna göra en anmälan till Europeiska kommissionen om nationella bestämmelser om obligatorisk ursprungsinformation för kött på restaurang och i storhushåll. Uppdraget har med anledning av pandemin blivit förlängt och ska redovisas . Regeringen gav vidare Livs- medelsverket i uppdrag att främja hållbar och hälsosam livsmedelskonsumtion i offentlig sektor, samt att arbeta vidare med utvecklingen av konceptet Nyckelhålet, bl.a. genom informationssprid- ning om märkningen för att underlätta för alla konsumenter att göra hälso- samma val vid köp av livsmedel. Kommissionen presenterade sin strategi Från jord till bord, och vill med den bland annat främja hållbar livsmedelskonsumtion och underlätta övergången till hälsosamma och hållbara matvanor. konsumenterna möjlighet att göra välgrundade val av hälsosamma och hållbart producerade livsmedel avser kommissionen att föreslå en harmoniserad och obligatorisk framsidesmärkning (4:e kvartalet 2022) och överväger en utvidgning av bestämmelserna om obligatorisk ursprungsmärkning för vissa produkter (4:e kvartalet 2022). 2020 antogs rådsslutsatser om strategin från jord till bord där medlems- staterna välkomnar dels att kommissionen eftersträvar ett harmoniserat vetenskapsbaserat system för näringsvärdesmärkning på förpackningens framsida med beaktande av befintliga nationella erfarenheter (såsom Nyckelhålet), dels att kommissionen eftersträvar förbättrad ursprungs- märkning för vissa produkter. Regeringen avser att nära följa det fortsatta Ärendet bereds vidare. Punkt 37 om mål för ekologisk produktion om konsumtion*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att svensk livsmedels- produktion ska styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda kvantitativa mål för konsumtion och produktion kopplade till specifika produktionsformer (bet. 2016/17:MJU23 s. 152) och tillkänna- gett detta för regeringen och därmed bifallit motionerna 2016/17:3615 yrkande 4, 2016/17:3616 yrkande 4, 2016/17:3618 yrkande 4 och 2016/17:3620 yrkande 4. I budgetpropositionen (prop. utgiftsområde 23 avsnitt 2.5.3) redogjorde regeringen för sina mål för ekologisk produktion och offentlig ekologisk konsumtion. bruksverk fick i uppdrag att föreslå en handlingsplan för hur målen ska nås. jordbruksverk fick ett uppdrag att vidta åtgärder för främ- jande av produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel. regleringsbrevet beslutades om ytterligare medel 2021–2023 till för att fortsätta uppdraget att främja produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel. Ärendet bereds vidare. Följande punkter är inte slutbehandlade: 17, 23, 26, och 37. 2017/18:3346 yrkande 10, 2017/18:3855 yrkande 51 och 52, 2017/18:3717 yrkande 9, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (N 62) och 2019/20:75 (N 25). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om regelverket som reglerar vattenbruk*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om en översyn av det regelverk som regle- rar vattenbruket för att underlätta långsiktiga utvecklingsmöjligheter för det svenska vattenbruket och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2017/18:MJU13 s. 8) och därmed bifallit motion 2017/18:3346 yrkande 10 och motion 2017/18:3855 yrkandena 51 och 52. åt att, i samråd med Havs- och vatten- myndigheten, analysera processerna för tillståndsgivningen eller andra regelverk som utgör ett hinder för vattenbrukets utveckling och ge förslag till förändringar och förenklingar. Uppdraget har tidigare förlängts och ytterligare förlängning till med anledning av den pågående pandemin på det slutliga genomförandet av uppdraget. jordbruksverks rapport analyseras i . Punkt 10 om effektivare uppföljningssystem inom fiskeområdet*: Riks- dagen har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska verka för effektivare uppföljningssystem inom fiskeområdet och har till- kännagett detta för regeringen (bet. 2017/18:MJU13 s. 18) och därmed bifallit motion 2017/18:3717 yrkande 9. Arbetet med att samla in biolo- giska och miljörelaterade data är omfattande och komplext, såväl i som inom EU. Oklara vetenskapliga råd beror inte enbart på mängden för datainsamlingen, som huvudsakligen är EU-reglerat, har setts över. En ny förordning antogs , Europa- parlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1004 av om upprättande av en unionsram för insamling, förvaltning och använd- ning av data inom fiskerisektorn och till stöd för vetenskaplig rådgivning rörande den gemensamma fiskeripolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 199/2008. Därutöver fattar kommissionen genom- förandebeslut för medlemsstaternas fleråriga planer avseende data- Beslut –2021 fattades och gäller syftar till att uppdatera och tydliggöra, utifrån aktuella behov, vilka typer av samt på vilket sätt datainsamlingar ska genomföras. likformighet, förbättrat dataunderlag och möjlighet till samordnings- lämnade in en nationell arbetsplan enligt artikel 21.1 i förordning (EU) nr 508/2014 för insamling av data inom sektorerna för fiske och vattenbruk för perioden –2021 till Kommissionen godkände genom genomförandebeslut i arbetsplan för datainsamling. arbete med att utveckla och förbättra datainsamlingen och uppföljningen av fiskbestånden pågår. Ärendet bereds vidare. Följande punkter är inte slutbehandlade: 2 och 10. 2017/18:3347 yrkande 7, 2017/18:3717 yrkande 16 och 18, 2017/18:3855 yrkande 68 och 71, 2017/18:3354 yrkande 5, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (N 66) och 2019/20:75 (N 27). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om rättssäker och effektiv nyckelbiotopsinventering*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att säkerställa att invente- ringen av nyckelbiotoper är rättssäker och effektiv samt att klassifi- ceringen tar hänsyn till de lokala och regionala förutsättningarna, och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2017/18:MJU17 s. 10). Regerings- uppdrag om nyckelbiotoper beslutades (N2017/03141/SK). Tillkännagivandet redovisades som slutbehandlat i budgetpropositionen . Vid behandlingen av budgetpropositionen konstaterade miljö- och jordbruksutskottet att utskottet inte delade rege- ringens bedömning att tillkännagivandet är slutbehandlat (bet. 2018/19:MJU2). I enlighet med utskottets förslag riktade ett nytt tillkännagivande till regeringen om nyckelbiotopsinventering, se rskr. 2018/19:113, N 21. Punkten står därmed åter som öppen. Regeringen fattade beslut om att avveckla den utökade nyckelbiotopsinventeringen 27juni 2019 (N2019/02259). En utredning har haft i uppdrag att analysera de äganderättsliga konsekvenserna, Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (dir. 2019:46). I utredningen ingick bl.a. att analysera de äganderättsliga konsekvenserna av att identifiera, avgränsa och registrera nyckelbiotoper. Utredningen lämnade sitt betänkande (SOU 2020:73). Ärendet bereds vidare. Punkt 5 om långsiktiga förutsättningar för skogsbruk*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att en god incitamentsstruktur för ett hållbart skogsbruk bör säkerställas och att en översyn av lagstift- ningen på området därför bör genomföras och tillkännagett detta för rege- ringen (bet. 2017/18:MJU17 s. 14). Regeringen beslutade kommittédirektivet Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (dir. 2019:46). beslutade regeringen tilläggs- direktiv genom vilket utredningstiden förlängdes till (dir. 2020:63). I uppdraget ingick att undersöka möjligheterna och lämna förslag på åtgärder för stärkt äganderätt till skog, nya flexibla skydds- och ersättningsformer vid skydd av skogsmark samt hur inter- nationella åtaganden om biologisk mångfald ska kunna förenas med en växande cirkulär bioekonomi. Utredningen lämnade sitt betänkande Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73). Regeringen har vidare beslutat tillsätta en utredning om en översyn av artskyddsförordningen (dir. 2020:58). Utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag . Lagstiftningen inom det skogliga området har därmed utretts och en utredning för att göra en översyn av artskyddförordningen (2007:845) pågår. Ärendet bereds vidare. Punkt 16 om ersättningsfrågor*: Punkten redovisas under rskr. 2017/18:215 (M 13). Följande punkter är inte slutbehandlade: 1 och 5. 2017/18:3717 yrkande 2, mot. 2017/18:3855 yrkande 27, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (N 67) och 2019/20:75 (N 28). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 3 om regionalt genomförande av livsmedelsstrategin m.m.*: Riks- dagen har ställt sig bakom det som utskottet anför om en bättre nationell 2020/21:75 Närings- departementet samordning av det regionala arbetet med att genomföra livsmedelsstrate- gin och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2017/18:MJU18 s. 17 f.). Regeringen uppdrog åt att fördela i landsbygdsprogrammet till regionala insatser för en Av dessa medel har allokerats till för att främja nationell samverkan. koordinator finns på plats på myndigheten för att underlätta och samordna genomförandet av det regionala arbetet, samt medverka till spridning av erfarenheter mellan regionala aktörer genom bland annat årliga konferenser. verk arrangerat sex klusterträffar på olika platser i landet där alla län har deltagit för att diskutera utmaningar och erfarenheter vid arbete med Detta arbete kommer att följas upp under våren med ytterligare träffar utifrån specifika teman identifierade under Regeringen gav i uppdrag att vara en myndighet som verkar för ett samordnat agerande inom livsmedels- strategin, både regionalt och nationellt, genom att bygga upp former för en strukturell samverkan och ta tillvara synergier, erfarenheter, kontaktnät, pågående dialoger och initiativ som finns inom ramen för livsmedels- Med detta ansåg regeringen i budgetpropositionen 2020/21:1 utgiftsområde 23) att tillkännagivande var tillgodosett och därmed slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. 2017/18:147, motioner från allmänna motionstiden /18, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (N 86) och 2019/20:75 (N 31). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 17 om djurförbud och omhändertagande (reservation 18)*: Riks- dagen har ställt sig bakom vad som anförs i reservationen (rskr. 2017/18:401, bet. 2017/18:MJU24 s. 108 f.) om beslutsprocessen för djur- förbud och tillkännagett detta för regeringen. Regeringen avser att se över frågan om beslutsprocessen för djurförbud vid lämpligt tillfälle. Punkten är inte slutbehandlad. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 2018/19:1, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (N 98) och 2019/20:75 (N 32). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om inventering av nyckelbiotoper*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör säkerställa att inven- teringen av nyckelbiotoper är rättssäker och effektiv samt att klassifice- ringen tar hänsyn till de lokala och regionala förutsättningarna, och till- kännagett detta för regeringen (bet. 2018/19:MJU2 s. 18). Se även rskr. 2017/18:216 punkt 1, N 18. En utredning har haft i uppdrag att analysera de äganderättsliga konsekvenserna Stärkt äganderätt, flexibla skydds- former och naturvård i skogen (dir. 2019:46). I utredningen ingick bl.a. att analysera de äganderättsliga konsekvenserna av att identifiera, avgränsa och registrera nyckelbiotoper. Utredningen lämnade sitt betänkande (SOU 2020:73). Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2018/19:131, mot. 2018/19:2425, 2018/19:2605 och 2018/19:2889, bet. 2018/19: MJU3 redovisad, se skr. 2019/20:75 (N 33). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om regelförenklingar för svenskt yrkesfiske inklusive det små- skaliga kustfisket*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om ett fortsatt och intensifierat regelförenklingsarbete för svenskt yrkes- fiske som även inbegriper det småskaliga kustfisket och tillkännagett detta för regeringen. Därmed biföll motionerna 2018/19:2425, 2018/19:2605 och 2018/19:2889. Regeringen har i regleringsbrevet för Havs- och vattenmyndigheten gett myndigheten mål och åter- rapporteringskrav avseende regelverk och regelförenklingar. Myndigheten ska redovisa effekter av de insatser som vidtagits för att säkerställa ett effektivt genomförande av regelverket för den gemensamma fiskeri- politiken. Havs- och vattenmyndigheten ska särskilt redovisa effekter av det arbete som vidtagits för att se till att de regelverk och rutiner som myn- digheten förfogar över är kostnadseffektiva och förenklar för medborgare och företag. Myndigheten ska vidare rapportera de åtgärder som gjorts för att underlätta för företagen att göra rätt och minimera den administrativa bördan för företagen i linje med livsmedelsstrategins mål. Regelförenk- lingen ska särskilt fokuseras på småskaligt fiske, kustnära fiske och vattenbruk. Även i regleringsbrevet har Havs- och vattenmyndig- heten återrapporteringskrav avseende kostnadseffektiva regelverk med fokus på företag inom småskaligt fiske, kustnära fiske och vattenbruk. Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. Skyddet av värdefull skog 2018/19:25, bet.2018/19:MJU8 reservation 27 punkt 20 redovisad, se skr. 2019/20:75 (N 35). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 20 (reservation 27) om bioekonomistrategi och nationellt skogs- program*: har bifallit reservation 27 under punkt 20 (bet. 2018/19:MJU8 s. 75) att en nationell bioekonomistrategi bör inrättas för att tillsammans med de gröna näringarna skapa större miljö- och klimat- 2020/21:75 Närings- departementet I propositionen En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) och i budgetpropositionen 2020/21:1 utgiftsområde 23) har regeringen angivit att regeringen tillsammans med de gröna näringarna bör ta fram en svensk bioekonomi- strategi som bidrar till ökad tillgång till biomassa och sysselsättning i hela landet samt skapar miljö- och klimatnytta. En nära och fortlöpande dialog med de gröna näringarna har initierats. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), Havs- och vattenmyndigheten, , samt har i regleringsbrev 2021 fått i uppdrag att bistå i arbetet med den nationella bioekonomistrategin och därtill knutna handlingsplaner. Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2018/19:2036 yrkande 7, 2018/19:2819 yrkande 15, 2018/19:1783 yrkande 1, 2018/19:2829 yrkande 2, bet. redovisad, se skr. 2019/20:75 (N 36). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 7 om genomförande av EU-lagstiftning*: har tillkänna- gett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen bör verka för att EU-direktiv genomförs i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar företagens konkurrenskraft (bet. 2018/19:NU7 s. 61 f.). tionen (prop. 2019/20:1 utgiftsområde 24 avsnitt 3.7 s. 56 f.) framgår att regeringen kommer att arbeta vidare med frågor rörande implementeringen av EU-rätt i nationell rätt på ett sätt som skyddar svenska företags konkurrenskraft. Den nya ordföranden för EU- kommissionen har gjort uttalanden som påverkar arbetet med EU-direktiv, bl.a. om att ska arbeta med medlemsstaterna för att minska nationell överimplementering av EU-direktiv. kommer att påverka det nationella implementeringsarbetet behöver först analyseras innan eventuellt behov av ytterligare åtgärder kan identifieras. arbete med frågan har försenats pga. den pågående pandemin, vilket påverkar regeringens hantering av frågan. också bäring på förenklingspolitiken. Regeringen har i budgetproposi- tionen (prop. 2020/21:1 utgiftsområde 24) meddelat att den avser återkomma till med nya mål för förenklingspolitiken. Tillkännagivandet bedöms kunna behandlas först då de nya målen för förenklingspolitiken har fastställts. Inga åtgärder har därför vidtagits under Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. Återköpsprogram av aktier i 2018/19:40, mot. 2018/19:3026, 2018/19:3027, 2018/19:3028, 2018/19:3029, bet. redovisad, se skr. 2019/20:75 (N 37). Skrivelsen är inte slutbehandlad.