prop · H80376 · 2021-01-29 00:00:00 — Världsbanksgruppen arbetar för att öka stödet för att verksamhetsländer ska kunna genomföra sina nationella åtaganden inom ramen för . Världsbanksgruppen arbetar vidare för att öka ambitionsnivån inom verksamheten och att öka effekten av institutionernas klimatåtaganden. har Världsbanksgruppen upphört att finansiera produktion av olja och gas. Institutionerna rapporterar sitt totala koldioxidavtryck och har infört ett skuggpris på koldioxid i sina ekonomiska projektanalyser för att inkludera de kostnader som är förknippade med koldioxidutsläpp, och som inte inkluderas i marknadens prissättning. EIB har som ambition att bli EU:s klimatbank och satte 2019 upp nya mål på miljö- och klimatområdet. EIB-gruppens verksamhet ska resultera i i miljö- och klimatinvesteringar 2021–2030 via privata och offentliga finansiärer. stera av sin utlåningsvolym i klimatfinansiering, vilket är en dubblering av det tidigare målet om . vidare all verksamhet som EIB-gruppen bedriver vara förenlig med Direktörsstyrelsen godkände en plan för hur klimatmålen ska uppfyllas. Planen innebär bl.a. att EIB kommer använda ett skuggpris på koldioxid när institutionen utvärderar projekt för att 2020/21:76 säkerställa att de är förenliga med målet att de globala temperaturökningarna ska stanna . EIB antog 2019 även en ny policy för lån till energiinvesteringar, som innebär att finansiering av fossila investeringar ska fasas ut . har som mål att av institutionens årliga investeringar ska vara gröna. Målet uppnåddes , då de gröna investeringarna uppgick till . Enligt , Approach, –2025, som antogs 2020, är målet att av investeringarna ska vara gröna och att investeringarna ska leda till utsläppsminskningar på koldioxidekvivalenter. antog 2018 en ny energistrategi –2023. Energistrategin fokuserar på säker och hållbar energi till rimliga priser genom bl.a. ökade investeringar i förnybar energi. Dessutom ska institutionen enligt strategin inte längre investera i termisk kolutvinning eller koleldad energiproduktion. ska återkomma med en plan hur institutionen ska säkerställa att investeringarna ligger i linje med . NIB har ett mandat att främja miljö och klimat, där varje projekts direkta och indirekta miljöeffekter mäts enligt fastställda kriterier. Målet är att av investeringarna ska ha en positiv miljöeffekt. investerade NIB av sin utlåningsvolym i miljö- och klimatprojekt, vilket motsvarade . uppgick motsvarande andel till eller . AIIB antog ett ramverk om ekonomisk, social och miljömässig hållbar utveckling, vilket är i linje med de globala målen i Agenda . ska vara vägledande vid framtagandet och genomförandet av projekt och innehåller policyer och standarder för t.ex. miljömässig hållbarhet. Det finns dock inte några mål eller nivåer för hur stor andel av projekten som ska vara klimatrelaterade eller uppfylla standarderna. En översyn av ramverket pågår och beslut väntas 2021. AIIB antog 2017 även en strategi för energisektorn. Enligt strategin ska institutionen stödja låntagarnas övergång till en användning av energikällor med låga koldioxidutsläpp och hjälpa dem att uppnå de långsiktiga klimatmålen enligt . lade, i likhet med flera andra europeiska länder, ner sin röst när direktörsstyrelsen antog strategin, eftersom den ansågs innehålla alltför öppna formuleringar gällande investeringar i fossil energi. Regeringen anser att de internationella finansiella institutionerna har en viktig roll i genomförandet av samt i arbetet med att främja en miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling, stödja regioners och länders energiförsörjning samt bidra till att uppfylla de internationella åtagandena om klimatfinansiering på 2020–2025. Regeringen verkar för ambitiösa målsättningar på miljö- och klimatom- rådet för de internationella finansiella institutionerna, vilket inkluderar att avsevärt öka investeringar i förnybar energi, som investeringar i fossil energi fasas ut. Regeringen verkar även för att institutionerna ska bistå sina medlemsländer med att åstadkomma en grön och miljömässigt hållbar ekonomisk återhämtning från den ekonomiska kris som orsakats av spridningen av covid-19. 7.2Institutionernas bidrag till ett finansiellt system för hållbar utveckling De internationella finansiella institutionerna kan påverka det finansiella systemet så att det i högre grad bidrar till en hållbar utveckling, genom att bl.a. öka tillgången på exempelvis gröna obligationer genom emitteringar, standarder för hållbara investeringar och riktlinjer för en hållbar kapitalförvaltning. Detta bidrar till omställningen till en mer miljömässigt och socialt hållbar ekonomi i stort och överensstämmer med mål för finansmarknadsområdet (prop. 2015/16:1, utg.omr. 2, bet. 2015/16:FiU2, rskr. 2015/16:118). Av de institutioner som behandlas i denna skrivelse emitterar , , och gröna obligationer som 2019 tillsammans uppgick till ca . , , IFC och NIB bidrar dessutom som medlemmar i , inom den Internationella , i arbetet med att ta fram riktlinjer för gröna obligationer. Tabell 1 Institutionernas emittering av obligationer 2019 Anmärkning: NIB arbetar med att implementera hållbarhetsriktlinjer. Källa: Institutionernas respektive årsrapporter, information på institutionernas hemsidor samt i direktkontakt med institutionerna. 2020/21:76 IMF IMF emitterar inte obligationer, men erbjuder stöd genom att samarbeta med centralbanker och standardsättande organisationer för att främja grön finansiering och utvecklar även klimatrelaterade stresstester. emitterar gröna obligationer för att finansiera miljö- och klimatprojekt. Den största andelen av projekten omfattar förnybar energi och energieffektiviseringar. emitterade gröna obligationer om ca . har även gett ut s.k. hälsoobligationer, som en del i arbetet med att stötta medlemsländerna att förebygga och förhindra spridningen av covid-19. En sådan hälsoobligation emitterades på den svenska marknaden till ett belopp om , vilket är det högsta beloppet för en obligation som har getts ut i svenska kronor av en stat eller internationell organisation. IFC emitterar gröna obligationer för att främja investeringar i projekt i den privata sektorn som stödjer förnybar energi och energieffektivitet. Av de internationella finansiella institutionerna som behandlas i denna skrivelse var EIB först med att emittera gröna obligationer. Detta skedde 2007 och institutionen har gett ut gröna obligationer för , varav 2019. Av medlen har använts till investeringar i förnybar energi och använts för energieffektivisering. av medlen har investerats i . EIB:s första gröna obligation i svenska kronor gavs ut . EIB emitterar även hållbarhetsobligationer som syftar till att bidra till att uppfylla FN:s hållbarhetsmål. För EIB har majoriteten av dessa medel investerats i utsläppsreducering och kontroll () samt tillgång till vatten och sanering (). har emitterat gröna obligationer och ger ut tre typer av obligationer av detta slag. Environmental Sustainability Bonds används för de mest miljövänliga investeringarna i institutionens portfölj, med inriktning på energieffektivitet, avloppsvatten och luftföroreningar. Climate Resilience Bonds används för att finansiera projekt för att bygga motståndskraft mot klimatförändringar. används för att finansiera omställning i sektorer som är beroende av fossila bränslen. gav även ut hälsoobligationer i syfte att öka tillgången till hälsovård i sina verksamhetsländer. NIB har emitterat s.k. NIB Environmental Bonds (NEB:s), som består av både gröna och blåa obligationer. Blåa obligationer syftar till att främja miljö- och klimatinvesteringar med särskilt fokus på vatten. Totalt hade NIB t.o.m. utgången gett ut NEB:s för . Majoriteten av medlen har investerats i förnybar energiproduktion (), vattenrening (), gröna byggnader () och miljövänliga transportlösningar (). Av dessa investeringar har genomförts i . emitterade institutionen till ett värde om , vilket var en ökning , då värdet uppgick till . NIB emitterar NEB:s i flera valutor. emitterades NEB:s i . NIB har även emitterat obligationer i syfte att finansiera insatser för att motverka ekonomiska effekter orsakade av spridningen av covid-19. NIB har vidare köpt gröna obligationer för att främja utvecklingen av marknaden. Vid utgången av 2019 hade NIB köpt gröna obligationer för . AIIB emitterade sin första globala obligation 2019. Obligationen är femårig och uppgår till , men har inte någon särskild inriktning på hållbarhet. AIIB investerade dock även, tillsammans med den privata kapitalförvaltaren Amundi, i en portfölj av klimatobligationer om totalt . Syftet med dessa är att bidra till att utveckla marknaden och att öka takten i klimatomställningen hos låntagarna. Regeringen välkomnar att de internationella finansiella institutionerna inom sina mandat verkar för en omställning av de globala finansiella flödena och finansmarknaden så att dessa bidrar till en hållbar utveckling. Institutionerna kan medverka till omställningen genom att sätta ambitiösa standarder för, samt genom att öka tillgången på, socialt och miljömässigt hållbara investeringsalternativ. 8 Inflytande och effektiv styrning Det högsta beslutande organet i de internationella finansiella institutioner som behandlas i den här skrivelsen är guvernörsstyrelsen. För svensk del är finansministern guvernör i samtliga institutioner, med undantag för IMF där riksbankschefen är guvernör. Beslut i guvernörsstyrelserna rör övergripande frågor. Guvernörsstyrelserna har delegerat beslutsfattandet för beslut som rör institutionernas löpande verksamhet och interna styrning till exekutiv- eller direktörsstyrelser, som sammanträder Utifrån beslut av styrelserna leds arbetet vid 2020/21:76 institutionerna av en verkställande direktör eller president. Institutionernas respektive verksamhet bedrivs ofta i samarbete med andra institutioner. Styrningsstrukturen bidrar till en effektiv förvaltning, med målet att leverera en verksamhet av god kvalitet. Effektiv finansförvaltning är ett av mål för finansmarknadsområdet (prop. 2015/16:1, utg.omr. 2, bet. 2015/16:FiU2, rskr. 2015/16:118), och en väl utformad styrningsstruktur och kostnadseffektiva lösningar kan bidra till detta. Frågor som rör kapitalhöjningar och ägande påverkar medlemsländernas inflytande i institutionerna och är därför viktiga för dem. Nedan redogörs för väsentliga delar av utvecklingen i institutionerna gällande inflytande . Medlemsländernas ägande och inflytande i IMF styrs av de s.k. kvotandelarna. Storleken på kvotresurserna, och därmed kvotandelarna, sågs över inom ramen för IMF:s femtonde kvotöversyn, som avslutades . Översynen resulterade inte i någon kvothöjning eller förändrad s.k. kvotformel. Kvotformeln avgör hur röstandelar ska fördelas mellan medlemsländerna vid en kvothöjning och baseras på landets relativa storlek i världsekonomin, öppenhet, finansiella flöden och valutareserv. En förändrad kvotformel var särskilt angelägen för vissa framväxande ekonomier, som önskar ett ökat inflytande i IMF i takt med att ländernas ekonomier växer. Det tidigare åtagandet om att europeiska avancerade ekonomier ska minska sin representation i , till förmån för framväxande ekonomier och utvecklingsländer, slutfördes inte heller under den femtonde översynen. Den sextonde kvotöversynen påbörjades i samband med att den femtonde översynen avslutades. Under denna översyn fortsätter diskussionerna om IMF:s resurser och medlemsländernas inflytande. Den sextonde kvotöversynen ska avslutas innan . valde IMF:s medlemsländer finansminister till ordförande för monetära och finansiella kommittén (IMFC), IMF:s högsta policyskapande organ. IMFC sammanträder normalt i samband med IMF:s vår- och årsmöten. Ordföranden leder IMFC:s möten, där agendan sätts för såväl IMF:s arbete som internationellt ekonomiskt samarbete. I Världsbanksgruppen pågår översyner av röst- och ägarandelarna i , och , som beräknas avslutas . Formeln för fördelningen av röst- och kapitalandelar i bygger på ländernas andel i världsekonomin och givarandelar till , men ger ett grundskydd i form av ägarandelar till de minsta och fattigaste medlemsländerna. fattade regeringen beslut om en ny svensk organisationsstrategi för Världsbanksgruppen för perioden –2023. tegin är bl.a. att möjliggöra för svenska aktörer, som och Sida, att agera mer enhetligt och samstämmigt i sitt samarbete med Världs- Skr. 2020/21:76 banksgruppen, vilket i sin tur bidrar till ett ökat svenskt inflytande. Det finns inga regler för hur ägarandelar i EIB ska fördelas, men huvudprincipen har varit att medlemsländernas relativa ekonomiska storlek när de gick med i institutionen legat till grund för deras ägarandel. Länder som har haft en högre tillväxttakt har därmed blivit underrepresenterade i förhållande till sin nuvarande BNP-andel. I samband med kapitalhöjningen 2019 betalade och in ytterligare medel till på så sätt öka sina ägarandelar och därmed sitt inflytande. I anslutning till kapitalhöjningen genomfördes även ett antal styrningsreformer i EIB. Bland annat utökades användningen av kvalificerad majoritet vid omröstningar i direktörsstyrelsen och ett nytt ramverk infördes för att säkerställa finansiellt hållbar verksamhet, så att utlåningen inte per automatik ska kräva regelbundna kapitalhöjningar från medlemsländerna. antog tre uppdaterade policyer för god förvaltning för att stärka styrningen inom institutionen: en miljömässig och social policy, en policy om tillgång till information samt en policy för ansvarsutkrävning i samband med projekt. antog sitt första sammanhållna visselblåsarregelverk och en process inleddes för att revidera institutionens uppförandekod. Stadgeändringarna som genomfördes i NIB innebär bl.a. att ett nytt riskbaserat ramverk för institutionens kapital- och likviditetshantering infördes. Syftet med detta är att anpassa ramverket i NIB till framför allt Baselreglerna, och därmed skapa ett mer transparent kapital- och likviditetshanteringsramverk som tar hänsyn till risk. Det nya ramverket bidrar därmed till att stärka medlemsländernas insyn i och kontroll av NIB:s verksamhet. Enligt AIIB:s stadga ska de asiatiska medlemsländerna inneha av rösterna i institutionen. har och de två europeiska valkretsarna tillsammans . AIIB:s styrning utmärks av att betydande beslutanderätt har delegerats till presidenten. Presidenten beslutar i de flesta fall om projekt på grundval av övergripande sektorsstrategier som direktörsstyrelsen godkänt. Ett särskilt ramverk för ansvarsutkrävande av presidenten beslutades , och kommer att ses 2020/21:76 över . Det reglerar direktörsstyrelsens roll i AIIB, t.ex. när det gäller att besluta om policyer och strategier samt styrelsens ansvar för besluten inför guvernörsstyrelsen. inkluderar också processen för godkännande av projekt och principer för delegering av beslut till presidenten, samt hur presidenten hålls ansvarig för sitt arbete. stärktes direktörsstyrelsens insyn i AIIB:s verksamhet, bl.a. genom att en särskild enhet etablerades som ansvarar för klagomål mot projekt, projektutvärdering och arbetet mot bedrägeri och korruption. Regeringen anser att det är angeläget att förhandlingar om medlemsländernas röststyrka och därmed inflytande sker inom ramen för de internationella finansiella institutionernas organ, så att alla medlemsländer ges möjlighet till insyn och inflytande. Regeringen stödjer processer för att långsiktigt stärka låg- och medelinkomstländers inflytande som en följd av deras ökade andel i världsekonomin. Regeringen anser att det är viktigt att institutionernas styrning leder till tydliga prioriteringar, och att verksamheten inriktas på de områden där behoven är som störst och i de sektorer där respektive institution har ett tydligt mervärde. På så sätt kan verksamheterna bedrivas på ett effektivt sätt. Regeringen verkar generellt för kostnadseffektivitet och budgetrestriktivitet, t.ex. genom att motsätta sig omotiverade löneförhöjningar för personal och ledning. 9Viktiga framtida frågor i institutionerna De internationella finansiella institutionernas arbete kommer att präglas av hur de kan bistå sina medlemsländer i återhämtningen från spridningen av covid-19 och dess konsekvenser. Detta kommer sannolikt innebära en fortsatt hög efterfrågan på lån och investeringar från institutionerna. IMF kommer framöver att arbeta för en återhämtning från pandemin som främjar jämställdhet, jämlikhet och miljö- och klimat. Åtgärder väntas vidtas för att ytterligare integrera dessa aspekter i IMF:s verksamhet och öka institutionens kompetens på dessa områden. Låginkomstländers återhämtning kommer till stor del bero på om de har en hållbar skuldsituation. Flera av dem befinner sig i eller riskerar att hamna i en ohållbar skuldsituation. IMF och har åtagit sig att bistå med analyser, data, rådgivning och kompetensutveckling gällande skuldrelaterade frågor inom ramen för det tillfälliga uppskov på skuldbetalningar som offentliga bilaterala fordringsägare har beslutat att erbjuda låginkomstländer och . I syfte att utveckla sin rådgivning gällande länders förmåga att hantera Skr. 2020/21:76 ekonomiska chocker har IMF påbörjat ett arbete med att ta fram ett inte- Arbetet väntas fortlöpa . ska bidra till att öka förståelsen för möjliga policyval vid ekonomiska chocker, t.ex. användningen av penningpolitiska åtgärder, växelkursjusteringar, makrotillsyn och hantering av volatila kapitalflöden. Den globala recessionens växande socioekonomiska effekter slår särskilt hårt mot fattiga och utsatta människor. kommer därför behöva stötta länder i återhämtningen i ett läge då pandemin väntas innebära att ett stort antal människor i låg- och medelinkomstländer tvingas tillbaka till fattigdom. Agenda 2030 kommer fortsatt att vara en integrerad del av verksamheten, liksom stöd till verksamhetsländernas genomförande av . Medlemsländernas skuldsättning och inhemska resursmobilisering samt privat resursmobilisering väntas till följd av spridningen av covid-19 i större utsträckning än tidigare vara centrala frågor för Världsbanksgruppen. En annan viktig fråga kommer att vara resurssituation och om institutionen har tillräckligt med kapital för att kunna möta medlemsländernas behov med anledning av pandemin. Det är även viktigt att institutionerna vidtar de åtgärder som de åtagit sig att göra i samband med besluten om de tidigare kapitalhöjningarna i och . Världsbanksgruppen framhåller även behovet av ökade investeringar i humankapital (hälsa och utbildning) för att främja ekonomisk tillväxt, produktivitet, och för att hantera de möjligheter och utmaningar som den tekniska utvecklingen innebär. EIB:s uppdrag är att bidra till att uppfylla EU:s politiska mål genom att bevilja lån och garantier till investeringsprojekt. kommer det innebära ett stort fokus på miljö, klimat och digitalisering. För att EIB ska kunna genomföra fler och mer riskfyllda projekt på dessa områden får institutionen stöd från ett antal program i EU:s fleråriga budgetram 2021–2027. Bland annat kommer Europeiska fonden för strategiska investeringar att ersättas av InvestEU-programmet. Det senare programmet innebär att EIB kommer att kunna fortsätta investera i högriskprojekt som bidrar till ett starkare innovations- och investeringsklimat i EU. Genom InvestEU kommer EIB även bidra till att målen i Europeiska kommissionens gröna giv uppnås. Inom ramarna för den gröna given, närmare bestämt mekanismen för rättvis omställning, kommer EIB även att tilldelas ett särskilt mandat för att främja hållbara investeringar i den offentliga sektorn. kommer att fatta beslut om en eventuell framtida expansion av sin verksamhetsregion till och (området söder om ) eller senare, vilket kan ha en stor påverkan på institutionens verksamhet. En högnivågrupp av experter på europeisk finansiell arkitektur för utveckling tillsattes , med uppdrag att se över hur , EIB och de instrument som administreras av kommissionen kan effektiviseras för att skapa ytterligare mervärde. Enligt gruppens rapport, Europe in the world – The future of European financial architecture for development, finns stora biståndsbehov i världen, särskilt i länder i (området söder om ), om målen för Agenda 2030 och ska kunna uppfyllas. utmanas EU:s roll i utvecklingsländer av nya aktörer, vilket gör att systemet för utvecklingsfinansiering behöver effektiviseras. Rapporten beskriver att avsaknaden av policystyrning innebär att fragmentiseringen i det europeiska systemet, med många aktörer och mandat, leder till konkurrens och bristande samarbete mellan aktörerna. Rapporten innehåller även ett antal förslag till åtgärder . Rådet beställde en genomförbarhetsstudie av två av gruppens långsiktiga alternativ att inrätta en europeisk klimat- och hållbarhetsbank, som antingen bygger på nuvarande struktur, där EIB:s finansieringsåtgärder utanför EU integreras, eller på att verksamheten överförs till ett dotterbolag till . Möjligheten att effektivisera och nuvarande verksamheter ska även ses över i genomförbarhetsstudien. Resultatet av analysen ska rapporteras . Stadgeändringarna som genomfördes i NIB utökar NIB:s finansieringsmöjligheter och en viktig framtidsfråga är hur institutionen på bästa sätt utnyttjar den ökade flexibiliteten. En särskild fråga gäller exempelvis om NIB ska investera i aktiekapital. Givet att AIIB snabbt ökar sin utlåning och i ökande grad genomför egna och mer komplexa projekt, som inte samfinansieras med andra institutioner, är det viktigt att bevaka att det finns tillräckligt med personalresurser för att genomföra, följa upp och dra lärdom av verksamheten. Vidare ska bankens nya facilitet för att hantera krisen orsakad av spridningen av covid-19 ses över och utvärderas . är det mycket viktigt att de internationella finansiella institutionerna även fortsättningsvis kan bidra till finansiell stabilitet och ekonomisk utveckling, genom att stödja sina medlemsländer att uppnå en hållbar och inkluderande återhämtning från spridningen av covid-19. Regeringen bedömer att institutionerna bör vara väl rustade att möta utmaningar för den globala ekonomin, såsom den nuvarande pandemin. Vidare har institutionerna genom sin utlåning, mobilisering av resurser från privata aktörer, sin forskning samt sitt tekniska stöd, en fortsatt viktig roll i genomförandet av Agenda 2030 och . Det är angeläget att institutionerna fokuserar på de områden där de har expertis och ett tydligt mervärde att erbjuda, samt att de när det är möjligt samarbetar och koordinerar sina insatser med övriga berörda aktörer. 2020/21:76 Bilaga Beskrivning av de internationella finansiella institutioner som behandlas i skrivelsen1 Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB)2 ska främja hållbar ekonomisk utveckling, skapa välstånd och förbättra infrastrukturanslutningar i samt bidra till regionalt samarbete och part- nerskap för att möta utvecklingsutmaningar. AIIB:s verksamhet ska fokusera på infrastruktur- Stöd i form av lån, aktie- investeringar och garantier ges till offentliga och privata projekt, samt ska ta social och miljömässig I takt med att AIIB:s lånevolym växer ökar också andelen egna investeringar, medan projekt som samfinansieras med andra internationella finan- siella institutioner minskar i antal. steringarna uppgår till av det totala Medlemmar, huvudkontor och antal anställda Högsta beslutande organ: Guvernörsstyrelsen, som sammanträder en gång eller vid behov. representeras av finansminister . Organ för beslut: Direktörsstyrelsen. representeras 2020–2022 av från . Chef: från , omvald till en andra mandatperiod 2021–2026. Medlemmar: 103 (fullvärdiga samt i ratificeringsprocesser), varav 50 regionala, vid utgången av 2020. Huvudkontor: , . Antal anställda: 314 personer vid utgången av 2020. 1 Uppgifterna i bilagan är framförallt hämtade från respektive institutions senaste årsredovisning eller direkt från institutionen. Valutakurserna är hämtade från : = och = , och den : 1 SDR (IMF:s särskilda dragningsrätter) =11,. Valutakursförändringar har skett . 2 AIIB har sitt räkenskapsår –.