prop · H80375 · 2021-03-16 00:00:00 — skrivelser till regeringen - åtgärder Regeringens skrivelse 2020/21:75 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. Redovisningen omfattar huvudsakligen åtgärder Dessutom lämnar regeringen vissa uppgifter om antalet gällande författningar. Miljö- och jordbruksutskottet ......................................... Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet ................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... Regeringen ska i en skrivelse till redovisa vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen (9 kap. 8 § riksdagsordningen). Redovisningen tar upp samtliga riksdagsskrivelser från det senaste kalenderåret och äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporterats som slutbehandlade av regeringen (avsnitt 2). sådana åtgärder som vidtagits –. För att underlätta för riksdagsutskotten att få en så aktuell bild som möjligt vid sitt utvärderings- och uppföljningsarbete, har redovisningen fått omfatta även vissa regeringsbeslut från tiden efter den egentliga redo- Liksom tidigare är redovisningen uppställd departementsvis. dagsskrivelse är i regel redovisad under det departement riksdagsskrivel- sen har ställts till. En sådan princip kan dock inte upprätthållas fullt ut. Vissa departement har upphört, andra har tillkommit eller ändrat namn. Även med en i övrigt bibehållen departementsorganisation har ärende- grupper flyttats mellan olika departement. väsentligt redovisas i sådana fall riksdagsskrivelsen under det departement som var ansvarigt för beredningen av sakfrågorna enligt uppdelningen i bilagan till förordningen (1996:1515) med instruktion för Inom varje departement är riksdagsskrivelserna uppdelade i två huvud- avsnitt, först de äldre riksmötena, därefter de nyare riksmötena /19, 2019/20 och det nu pågående /21 fram . Redovisningen omfattar alla riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen från och med nr 138 från /20 till och med nr 158 från /21. Som framgått omfattar redovisningen dessutom de riksdagsskrivelser från tidigare riksmöten som inte har redovisats Vid utvärderingen och uppföljningen av beslut är regeringens åtgärder med anledning av tillkänna- givanden till regeringen av särskilt intresse. De punkter i utskotts- betänkandena som innehåller sådana tillkännagivanden markeras i redovisningen med en asterisk (*). I senaste betänkande om behandlingen av riks- dagens skrivelser (bet. 2020/21:KU2) framhåller vikten av att regeringen behandlar skrivelser skyndsamt och gör ansträngningar för att undvika onödig tidsåtgång när det gäller att Om den redovisade tidsåtgången är rimlig bör, enligt , bedömas med hänsyn till tillkännagivandets innehåll och de beredningsåtgärder som behöver vidtas. Regeringen instämmer i detta, men vill påpeka att den stora ökningen av antalet tillkännagivanden också får betydelse för regeringens förutsättningar att behandla tillkännagivandena skynd- Detta gäller särskilt i en situation som den förevarande med en Det departementsvisa avsnittet kompletteras med två register. kronologiskt uppställt och innehåller hänvisningar om var i redovisningen varje riksdagsskrivelse finns samt uppgifter om vilket riksdagsutskott som 2020/21:75 berett ärendet och om regeringen har slutbehandlat skrivelsen eller inte (avsnitt 3). I det andra registret, som innehåller samma sakuppgifter, är riksdagsskrivelserna grupperade efter det utskott där ärendena beretts (avsnitt 4). Ett viktigt inslag i redogörelsen för behandlingen av riksdagsskrivel- serna är lagstiftningsärendena och regeringens utfärdande av lagar eller beslut om förordningar. Många av förordningarna är grunden för en omfattande normgivning på myndighetsnivå. Därför lämnas i detta sammanhang en aktuell redovisning av regelbeståndet i Svensk författ- ningssamling (SFS) och hos myndigheterna (avsnitt 5). Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning 2019/20:KU10 Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att skriva av ärendet. Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet Skr. 2019/20:103, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att skriva av ärendet. Verksamheten i Europeiska unionen 2019/20:115, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att skriva av ärendet. skrivelser till regeringen – åtgärder Skr. 2019/20:75, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att skriva av ärendet. 2020/21:2, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag: beslutade regeringen ändring av regleringsbrev för avseende (anslag 4:1). Punkten är slutbehandlad. 2020/21:75 Statsråds- beredningen 2020/21:75 Statsråds- beredningen 2020/21:1, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 1, a) anslagen : beslutade regeringen regleringsbrev för avseende (anslag 4:1) och beslutade regeringen regleringsbrev för avseende för europapolitiska studier (anslag 9:1). Punkten är slutbehandlad. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att skriva av ärendet. 2012/13:36, mot. 2012/13:C2 och C332, bet. 2012/13:CU6 redovisad, se skr. 2013/14:75 (Ju 24), 2014/15:75 (Ju 17), 2015/16:75 (Ju 13), 2016/17:75 (Ju 11), 2017/18:75 (Ju 4), 2018/19:75 (Ju 1) och 2019/20:75 (Ju 1). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 (reservation 1) om ytterligare förslag om betalningstiderna*: har tillkännagett vad som anförs i reservation 1 under punkt 2 (rskr. 2012/13:144 och bet. 2012/13:CU6 s. 14 f.). upprättades i en promemoria med lagförslag enligt tillkännagivande. Promemorian har remissbehandlats. har bistått att genomföra en informationskampanj om betalningstider i . inledde ett arbete med att kartlägga betalningstiderna i för att undersöka vilka eventuella effekter lagstiftningen har haft. Rapporten över denna kartläggning presenterades . presenterade kommissionen en rapport över vilka effekter direktivet om bekämpande av sena betalningar har haft inom EU. bjöd närings- och innovationsminstern in företrädare för närings- livet för att diskutera ett initiativ till självreglering. Målsättningen med dialogen var att förmå näringslivet att vidta åtgärder för att komma till rätta med de långa betaltiderna. Initiativet resulterade i att det inom näringslivet togs fram ett underlag till en frivillig uppförandekod. En sådan kod färdigställdes och ett flertal företag har anslutit sig. remitterade dessutom en promemoria med förslag till en rapporteringsskyldighet i fråga om betal- ningstider för de stora företagen. Med anledning av remissinstansernas yttranden gav regeringen och Tillväxt- verket i uppdrag att utreda vissa kompletterade frågor. Uppdraget redo- visades och arbete med förslaget pågår inom . beviljade regeringen för effektiva affärstransaktioner inom näringslivet i syfte att stärka arbetet med att öka företagens anslutning till näringslivets uppförandekod för kortare betaltider. Regeringen avser att besluta en proposition och i samband därmed slutbehandla tillkännagivandet. Punkten är inte slutbehandlad. 2013/14:N423 yrkande 4, bet. 2020/21:75 Justitie- departementet redovisad, se skr. 2014/15:75 (Ju 39) och 2015/16:75 (Ju 19), 2016/17:75 (Ju 17), 2017/18:75 (Ju 8), 2018/19:75 (Ju 3) och 2019/20:75 (Ju 2). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 13 om betalningstider i näringslivet*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag till lagstiftning som innebär att en fordran vid handelstransaktioner mellan näringsidkare alltid ska betalas senast efter det att borgenären framställt krav på betalning (bet. 2013/14:CU20 s. 51 f.). mentet en promemoria med lagförslag enligt tillkännagivande. Promemorian har remissbehandlats. bistått att genomföra en informationskampanj om arbete med att kartlägga betalningstiderna i för att undersöka vilka eventuella effekter lagstiftningen har haft. Rapporten över denna kart- kommissionen en rapport över vilka effekter direktivet om bekämpande av sena betalningar har haft inom EU. innovationsminstern in företrädare för näringslivet för att diskutera ett initiativ till självreglering. Målsättningen med dialogen var att förmå näringslivet att vidta åtgärder för att komma till rätta med de långa Initiativet resulterade till att det inom näringslivet togs fram ett underlag till en frivillig uppförandekod. kod färdigställdes och ett flertal företag har anslutit sig. remitterade dessutom en prome- moria med förslag till en rapporteringsskyldighet i fråga om betal- ningstider för de stora företagen. Med anledning av remissinstansernas yttranden gav regeringen och Tillväxt- verket i uppdrag att utreda vissa kompletterade frågor. visades och arbete med förslaget pågår inom Regerings- beviljade regeringen för effektiva affärstransaktioner i syfte att stärka arbetet med att öka företagens anslutning till näringslivet uppförandekod för kortare betal- Regeringen avser att besluta en proposition och i samband därmed slutbehandla tillkännagivandet. 2014/15:1, bet. redovisad, se skr. 2014/15:75 (Ju 93), 2015/16:75 (Ju 22), 2016/17:75 (Ju 19), 2017/18:75 (Ju 10) och 2018/19:75 (Ju 5), 2019/20:75 (Ju 4). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 10 om fler lokala poliser*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör återkomma med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att öka antalet lokala poliser (bet. 2014/15:JuU1 s. 35). I skrivelse 2016/17:75 redovisades denna punkt som slutbehandlad. ansåg dock att regeringen inte hade redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att tillkännagivandet skulle kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter stod som öppen. Ett av syftena med ombildningen av polisen var att säkerställa en lokalt förankrad och synlig polis i hela landet. För att följa upp utfallet av polisreformens intentioner har regeringen begärt in återrapportering av olika slag. fick Statskontoret i uppdrag att utvärdera ombildningen av polisen. lämnade Statskontoret sin slutrapport. Med utgångspunkt i slutrapporten fortsätter sitt utvecklingsarbete för att uppnå reformens intentioner, ett arbete som regeringen följer noga och får löpande information om. I regleringsbreven ställde regeringen krav på att löpande hålla regeringen informerad om det fortsatta arbetet med ombildningen. Den löpande avrapporteringen skedde bl.a. på de månatliga mötena mellan rikspolischefen och statssekreteraren. I regleringsbrevet fick också i uppdrag att i årsredovisningen lägga särskild vikt vid redovisningen av genomförandet avseende en lokalt förankrad polisverksamhet. Av redovisningen framgick att fortsatte arbetet med att stärka det lokala polisarbetet utifrån inriktningen att mer än hälften av resurserna i en polisregion ska finnas i lokalpolisområdena. Genom att öka resurserna vid lokalpolisområdena har det skapats bättre förutsättningar för att bedriva polisverksamheten nära medborgarna. finns även kommunpoliser i samtliga kommuner. redovisades att av regionernas resurser finns på lokalpolisområdesnivå. Av myndighetens årsredovisning framgår att andelen hade ökat till . I regleringsbrevet fick i uppdrag att analysera och bedöma hur långt myndigheten hade kommit i målsättningen med en mer närvarande och tillgänglig polis i lokalsamhället. skulle också bedöma hur väl myndigheten svarar upp mot behoven av polisiär närvaro i särskilt utsatta områden. Uppdragen redovisades i myndighetens årsredovisning . Genom den verksamhetsuppföljning som månatligen redovisar till har utvecklingen avseende bl.a. kompetensförsörjningen kunnat följas upp. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att också redovisa i vilken utsträckning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och i vilken utsträckning dessa arbetar fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete. Vidare skulle analysera i vilken utsträckning det finns likvärdiga möjligheter att få akut hjälp från polisen över hela landet samt bedöma i vilken utsträckning ingripandepersonalen kan arbeta brottsförebyggande och vidta långtgående förstahandsåtgärder. Återrapporteringen gjordes i årsredovisningen . För att säkerställa fortsatt återrapportering från avseende myndighetens arbete med att åstadkomma en långsiktig och tydlig polisiär närvaro i hela 2020/21:75 Justitie- departementet landet har regeringen gett fortsatta uppdrag i regleringsbreven , 2020 och 2021. I regleringsbrev har myndigheten fått ett nytt återrapporteringskrav om ett ökat antal områdespoliser och Av regleringsbrevet framgår att fortsatt ska redovisa vilka åtgärder som vidtas för att säkerställa en långsiktig och tydlig polisiär närvaro i hela landet. Särskild vikt ska läggas vid att redovisa hur resurser fördelas så att det finns en stark lokal närvaro i utsatta områden. Myndigheten ska härutöver redovisa i vilken omfattning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och vad som görs för att dessa ska få större möjligheter att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete utan att tas i anspråk för annan verksamhet. Fördelningen av områdespoliser i utsatta områden ska särskilt redovisas. En redovisning över antalet kommunpoliser och fördelningen av dessa i hela landet ska också lämnas. behov av fler anställda, både poliser och civil- anställda, har medfört att regeringen i en rad budgetar tillfört myndigheten Regeringens satsning på ska ge myndigheten förutsättningar att till 2024 ha ökat antalet anställda med sammantaget 10 000 jämfört med hur många anställda som fanns vid ingången av 2016. har haft regeringens uppdrag att redovisa hur resursförstärkningarna ska användas för att på bästa sätt stärka och utveckla polisverksamheten. uppdraget tagit fram en plan för hur myndigheten ska kunna öka antalet anställda med 10 000 till 2024. Regeringen har även skapat förutsättningar för att utbilda fler poliser, bl.a. genom att utöka antalet lärosäten som kan tillhandahålla finns det fem sådana lärosäten. Antagningen till polisutbildningen har mer än fördubblats jämfört med Vidtagna åtgärder redovisades för i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) samt i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 avsnitt 2.7). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 21 om bostadsinbrott*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att arbetet mot bostadsinbrott ska prioriteras (bet. 2014/15:JuU1 s. 40 f.). Vissa frågor om bostadsinbrott har behandlats av i betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85). Genom lagändringar har bl.a. tydliggjorts att även när en stöld sker i ett boende som inte är permanent ska det kunna leda till att stölden bedöms som grov (prop. 2016/17:131). fick en utredare i uppdrag att utreda bl.a. den fråga som tillkännagivandet avser. promemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1). informerades om uppdraget i propositionen Elektronisk övervakning av kontaktförbud (prop. 2017/18:81 s. 43). beslutade regeringen propositionen Tillträdesförbud till butik och förstärkt straffrättsligt skydd mot tillgreppsbrottslighet (prop. 2020/21:52). I propositionen bedömde regeringen att tillkännagivandet, genom propositionens förslag om inbrottsstöld, var tillgodosett och Lagändringarna trädde i kraft . Punkten är slutbehandlad. Punkt 22 om brott som begås av djurrättsaktivister*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister ska prioriteras (bet. 2014/15:JuU1 s. 44). I regeringens skrivelse 2016/17:75 angavs mot bakgrund av vidtagna åtgärder att skrivelsen i denna del avsåg läggas till handlingarna. har slutligt behandlat skrivelse 2016/17:75 (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:295). Regeringen beslutade därför att riksdagsskrivelse 2014/15:77 punkt 22 om brott som begåtts av djurrättsaktivister skulle läggas till handlingarna. I skrivelse 2017/18:75 upplyste regeringen om att så hade skett och att punkten därmed var slutbehandlad. Av betänkande (2017/18:KU21, rskr. 2017/18:325) framgår dock att Justitie- utskottet anser att de redovisade åtgärderna inte kan anses innebära att arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister prioriteras. Enligt utskottet behövs en tydligare redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att prioritera arbetet mot sådana brott och att punkten därmed inte kan anses vara slutbehandlad. I budgetpropositionen (2018/19:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen därför att punkten åter står som öppen. gav regeringen i uppdrag att redovisa hur myndigheten arbetar för att motverka brottslighet kopplad till djurrättsaktivism. lämnade sin redovisning till regeringen . arbetar med trygghetsskapande åtgärder, utredning och lagföring, och i samarbete med Säkerhetspolisen även med att reducera handlingsutrymmet för våldsbejakande extremister, i syfte att motverka brottslighet kopplad till djurrättsaktivism. Regeringen har vidare, med beaktande av tillkänna- givandet, internt påbörjat prioriterat arbete med en översyn av lagstiftningen om olaga intrång och hemfridsbrott. I arbetet ingår att överväga straffbestämmelsernas tillämpningsområde, om kvalifikations- grunder för grovt brott bör införas och om straffskalorna bör skärpas. De förslag som lämnas kommer att skickas på remiss till berörda myndigheter och organisationer för synpunkter. Regeringens ambition är att förslagen ska remitteras . Regeringen har därutöver vidtagit ett antal andra åtgärder för att den typen av brott som avses ska hanteras effektivt av rättsväsendet. Lagändringar har t.ex. gjorts rörande skadegörelse och olaga hot. Straffskalan för grov skadegörelse har skärpts och bestämmelsen har kompletterats med en kvalifikationsgrund som bland annat innebär att om skadegörelsen innebär en särskild integritetskränkning, bör brottet kunna bedömas som grovt även om skadan i ekonomiskt hänseende inte kan sägas vara betydande. Vidtagna åtgärder redovisades och tillkännagivandet ansågs slutbehandlat i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7). Punkten är därmed slutbehandlad. Följande punkt är inte slutbehandlad: 10. Tydligare reaktioner på ungas brottslighet 2014/15:25, mot. 2014/15:2971, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ju 24), 2016/17:75 (Ju 20), 2017/18:75 (Ju 11), 2018/19:75 (Ju 6) och 2019/20:75 (Ju 5). 2020/21:75 Justitie- departementet 2020/21:75 Skrivelsen är slutbehandlad. departementet Punkt 5 om helgavskiljning med fotboja*: har tillkännagett vad utskottet anför om att regeringen bör se över hur ungdomspåföljden helgavskiljning med fotboja kan utformas och återkomma till med ett sådant förslag (bet. 2014/15:JuU9 s. 11 f.). tillkänna- givande motsvaras av förslag om nya påföljder för unga lagöverträdare som lämnat i betänkandet Nya påföljder (SOU 2012:34). Det betänkandet utgjorde också underlag för förslagen i propositionen Tydligare reaktioner på ungas brottslighet (prop. 2014/15:25), som antogs av i samma betänkande som tillkännagivandet. Betänkandet Nya påföljder har härutöver legat till grund för regeringens förslag i propositionen Strafflindring vid medverkan till utredning av egen brottslighet (prop. 2014/15:37), som antagit (bet. 2014/15:JuU8), och propositionen Ny påföljd efter tidigare dom (prop. 2015/16:151), som antagit (bet. 2015/16:JuU30). Beredningen fortsätter av kvarvarande förslag i betänkandet. beslutade justitie- och migrationsministern att ge en utredare i uppdrag att överväga och komplettera de bedömningar och förslag som lämnats av om nya påföljdsinslag för unga lagöverträdare. Uppdraget redovisades i promemorian Nya ungdomspåföljder (Ds 2017:25). beslutade regeringen propositionen Ungdomsövervakning (prop. 2019/20:118). Propositionen behandlar förslagen i departementspromemorian Nya ungdomspåföljder (Ds 2017:25) och de förslag i betänkande Nya påföljder (SOU 2012: 34) som rör nya påföljdsslag för unga lagöverträdare (ungdomsövervakning och kontaktskyldighet för unga). I propositionen föreslogs att en ny påföljd för unga, ungdomsövervakning, skulle införas. Påföljden föreslogs innefatta tydliga inskränkningar i den unges rörelsefrihet, som utgångspunkt i form av s.k. helghemarrest. Rörelseinskränkningarna ska kontrolleras med hjälp av elektronisk övervakning. I propositionen bedömde regeringen att tillkännagivandet fick anses tillgodosett. har antagit rege- ringens lagförslag (bet. 2019/20:JuU34, rskr. 2019/20:333). Lagänd- ringarna trädde i kraft . Punkten är slutbehandlad. Justitieombudsmännens ämbetsberättelse Framst. 2014/15:JO1, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ju 32), 2016/17:75 (Ju 24), 2017/18:75 (Ju 13), 2018/19:75 (Ju 8) och 2019/20:75 (Ju 6). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om utredning i fråga om utlämnande av allmänna handlingar*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om behovet av utredning i fråga om mycket frekventa och omfattande framställningar att få ta del av allmänna handlingar (bet. 2014/15:KU11 s. 15–16). fick en utredare i uppdrag att kartlägga och vid behov föreslå åtgärder i fråga om förekomsten hos myndigheterna av frekventa och omfattande ärenden om utlämnande av allmän handling (Ju Utredaren redovisade sitt uppdrag i promemorian Frekventa och omfattande ärenden om utlämnande av allmän handling (Ds 2017:37), som remissbehandlades. beslutade regeringen propositionen Förskottsbetalning i vissa ärenden om utlämnande av allmän handling (prop. 2019/20:179). I den lämnades förslag till en ny bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen som möjliggör för myndigheter att i enskilda fall besluta att den som begär att få en kopia av en allmän handling ska betala avgiften för kopian helt eller delvis innan kopian lämnas ut. ställde sig bakom förslaget (bet. 2020/21:KU6, rskr. 2020/21:36). Regeringen gjorde i propositionen bedömningen att tillkännagivande tillgodosetts genom den översyn som gjorts. Punkten är slutbehandlad. 2014/15: 197, 288, 289, 843, 836, 1529, 1606, 1617, 1711, 1758, 1795, 1827, 1904, 2039, 2246, 2313, 2319, 2413, 2508, 2524, 2969, 2970, 2972, 2993 och 2996, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ju 33), 2016/17:75 (Ju 25), 2017/18:75 (Ju 14), 2018/19:75 (Ju 9) och 2019/20:75 (Ju 7). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 26 om inbrottsstöld*: har tillkännagett vad utskottet anför om inbrottsstöld (bet. 2014/15:JuU14 s. 40 f.) och därmed bifallit motionerna 2014/15:2246 och 2014/15:2970 yrkande 2. Vissa frågor om bostadsinbrott har behandlats av i betänk- andet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85). Genom lagändringar har bl.a. tydliggjorts att även när en stöld sker i ett boende som inte är permanent ska det kunna leda till att stölden bedöms som grov (prop. 2016/17:131). fick en utredare i uppdrag att utreda bl.a. den fråga som tillkännagivandet avser. Uppdraget redovisades genom promemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1). informerades om uppdraget i propositionen Elektronisk övervakning av kontaktförbud (prop. 2017/18:81 s. 43). beslutade regeringen propositionen Tillträdesförbud till butik och förstärkt straffrättsligt skydd mot tillgreppsbrottslighet (prop. 2020/21:52). I propositionen bedömde regeringen att tillkännagivandet, genom propositionens förslag om inbrottsstöld, var tillgodosett och därmed slutbehandlat. Lagändringarna trädde i kraft . Punkten är slutbehandlad. Punkt 48 om straffvärdesbestämning vid flerfaldig brottslighet*: Riks- dagen har tillkännagett vad utskottet anför om straffvärdesbestämning vid flerfaldig brottslighet (bet. 2014/15:JuU14 s. 62 f.) och därmed bifallit motionerna 2014/15:1904 yrkande 6 och 2014/15:2970 yrkande 4 och delvis bifallit motion 2014/15:2524 yrkande 22.