prop · H803176 · 2021-04-13 00:00:00 — Den gäller också när barnet har tillkommit genom insemination eller befruktning utanför kroppen (assisterad befruktning), även om behandlingen har genomförts med donerade spermier (se prop. 1984/85:2 s. 13 och 19). Om det inte finns någon man som ska presumeras vara far till barnet, ska faderskapet fastställas genom en bekräftelse eller en dom. Någon motsvarighet till faderskapspresumtionen finns inte när det gäller föräldraskap enligt 1 kap. 9 § för en kvinna som är gift eller registrerad partner med modern. Ett sådant föräldraskap måste alltid fastställas genom en bekräftelse eller en dom. Förutsättningarna för att fastställa föräldraskapet för den make eller partner som inte har fött barnet är i dessa fall desamma som när ett faderskap behöver fastställas vid assisterad befruktning med donerade spermier. Det innebär att ett fastställande av föräldraskapet kan ske om modern har genomgått en insemination eller befruktning utanför kroppen med samtycke av en kvinna som var hennes make eller registrerade partner och det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har tillkommit genom behandlingen. Vidare krävs att behandlingen har genomförts inom svensk hälso- och sjukvård eller på en behörig inrättning i utlandet och att barnet har rätt att ta del av uppgifter om spermiedonatorn. Om barnet har tillkommit genom en heminsemination eller om donatorn är anonym, finns inte förutsättningar för att fastställa föräldraskapet. I sådana fall gäller att den genetiske fadern i stället ska fastställas som far till barnet och att den tilltänkta föräldern behöver genomföra en adoption för att bli rättslig förälder. När två personer får barn och någon av dem eller båda har ändrat könstillhörighet kan barnet – beroende på omständigheterna – ha tillkommit genom samlag eller assisterad befruktning. finns det särskilda bestämmelser i om föräldraskap som gäller om en förälder eller båda har ändrat könstillhörighet (1 kap. 10–14 §§). 2020/21:176 Bestämmelserna innebär bl.a. att en man som föder ett barn ska anses som far till barnet, men omfattas av det som i andra kapitel i och andra författningar anges om mor och moderskap (1 kap. 11 §). gäller att en kvinna som bidrar med sina spermier till ett barns tillkomst, eller som har samtyckt till en assisterad befruktning av sin make, ska anses som mor till barnet, men omfattas av det som i andra kapitel i föräldra- balken och andra författningar anges om far och faderskap (1 kap. 14 §). Faderskap eller moderskap för den make som inte har fött barnet ska fast- ställas genom en bekräftelse eller en dom, om någon av makarna eller båda har ändrat könstillhörighet (1 kap. 13 § andra stycket och 1 kap. 14 § andra Faderskapspresumtionen tillämpas alltså inte i dessa fall, inte ens när den make som inte har fött barnet har bidragit med sina spermier till barnets tillkomst, och det finns inte heller någon motsvarande ”moder- Utredningen föreslår att föräldraskapspresumtioner motsvarande fader- skapspresumtionen ska införas för samkönade kvinnliga par och för gifta föräldrar när en förälder eller båda har ändrat könstillhörighet. redningen finns det inte tungt vägande skäl för att upprätthålla den skillnad En klar majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. Några av dem lyfter dock fram att det finns en risk för att en föräldraskapspresumtion vid assisterad befruktning sker på bekostnad av barns rätt till vetskap om sitt ursprung och en ökad risk för att föräldraskap sedermera hävs. Faderskapspresumtionen bygger på tanken att den i de flesta fall anger den genetiske fadern som barnets rättsliga far. Det förhållandet att en gene- tisk koppling till barnet inte kan antas i samma utsträckning har ansetts utgöra ett skäl för att inte låta fler fall omfattas av en föräldraskapspresum- tion (se bl.a. prop. 2017/18:155 s. 60). Att det saknas en genetisk koppling mellan barnet och den som fastställs som rättslig förälder är dock, som utredningen konstaterar, inget nytt inom föräldraskapsrätten. rad befruktning är grunden för såväl faderskap som annat föräldraskap inte den genetiska kopplingen till barnet utan det samtycke som moderns make eller sambo har lämnat till behandlingen (1 kap. 8, 9, 13 och 14 §§ Vidare gäller faderskapspresumtionen även om barnet har tillkommit vid en assisterad befruktning med donerade spermier och det därmed saknas en genetisk koppling till barnet. Med hänsyn till detta kan bristen på genetisk koppling mellan barnet och den tilltänkta föräldern inte i sig anses utgöra ett skäl mot att införa de föreslagna föräldraskapspre- Innebörden av en föräldraskapspresumtion är att föräldraskapet följer av lag och inte behöver fastställas genom en bekräftelse eller en dom. föreslagna föräldraskapspresumtionerna införs, kommer det alltså inte per automatik att ske en myndighetskontroll av om förutsättningarna för ett rättsligt föräldraskap vid assisterad befruktning med donerade spermier är sker en sådan kontroll av socialnämnd eller domstol i sam- band med en fastställelse av föräldraskapet. Som utredningen och några remissinstanser, bl.a. och , uppmärksammar finns det en risk för att föräldrarna låter föräldraskapet vara registrerat i enlighet med presumtionen trots att förutsättningar för föräldraskap saknas, t.ex. om barnet har tillkommit genom heminsemination eller genom en assisterad befruktning utomlands med anonym donator. kyrkan påpekar kan detta framkomma i ett senare skede, t.ex. vid en tvist i samband med en separation eller ett dödsfall, och föräldraskapet kan då komma att hävas. Det kan konstateras att en sådan risk för framtida hävning finns när det gäller faderskap som följer av faderskapspresumtionen. I jämförelse uppkommer visserligen faderskap i undantagsfall efter assisterad befruktning med donerade spermier medan en sådan behandling alltid är en förutsättning för ett samkönat kvinnligt par som vill få barn (med undantag för situationen att en av dem har ändrat könstillhörighet från man till kvinna). Sannolikheten för att ett barn har tillkommit efter heminsemination eller assisterad befruktning med anonym donator kan alltså sägas vara större för dessa par än för olikkönade par. kan ett presumerat faderskap till ett barn som inte har tillkommit genom assisterad befruktning också hävas om barnet i själva verket har tillkommit genom samlag med en annan man. Som framgår av avsnitt 4.2 är frågan om huruvida utrymmet att häva ett föräldraskap ska begränsas just nu föremål för en översyn. Mot den bakgrunden anser regeringen, i likhet med utredningen och flertalet remissinstanser, att risken för en framtida hävning av föräldraskapet inte utgör ett tillräckligt skäl mot att införa de föreslagna föräldraskapspresumtionerna. När det gäller rätten för ett barn att få kännedom om sitt ursprung anser regeringen, till skillnad från , att införandet av de föreslagna föräldraskapspresumtionerna inte åsidosätter denna rätt. Visserligen innebär införandet av presumtionerna att det inte längre kommer att finnas dokumentation hos kommuner och domstolar i och med att något föräldraskap inte behöver fastställas. Som utredningen och SKR konstaterar får barnets rätt till kännedom om sitt ursprung dock anses tillgodosedd genom nuvarande regler om att det ska finnas en anteckning om donatorn i en särskild journal och att socialnämnden är skyldig att hjälpa barnet att ta reda på om det finns uppgifter antecknade i en sådan journal. gäller även att ett barn som har tillkommit genom en assisterad befruktning med donerade könsceller har rätt att av sina föräldrar få veta det. Föräldrarna ska så snart det är lämpligt upplysa barnet om att han eller hon har tillkommit genom en sådan behandling (1 kap. 15 § ). Vikten av att alla barn har möjlighet att få kännedom om sitt ursprung är inte heller en fråga som specifikt riktar sig till samkönade par. För ett samkönat kvinnligt par som får barn, eller ett samkönat par där en av makarna eller båda har ändrat könstillhörighet, är det i praktiken inte ett alternativ att försöka hemlighålla en assisterad befruktning för barnet. För ett olikkönat par kan det däremot vara möjligt att undvika att berätta för barnet att han eller hon har tillkommit genom en assisterad befruktning med donerade spermier eller efter att modern haft samlag med en annan man. Som utredningen konstaterar bör barnets rätt att få kännedom om en donators identitet inte vara beroende av om modern är gift med en man eller en kvinna. Regeringen bedömer, i likhet med , att införandet av de föreslagna föräldraskapspresumtionerna är i linje med . Som flera remissinstanser, bl.a. , och , påpekar innebär förslaget att barnets rättigheter stärks i och med att alla barn med gifta föräldrar behandlas lika och fler barn kan få två rättsliga föräldrar redan från födelsen. 2020/21:176 även att den föräldraskapsrättsliga regleringen blir mer jämlik eftersom den inte skiljer på personer beroende på sexuell läggning eller kön. Sammantaget anser regeringen att det bör införas en presumtion för föräldraskap för den kvinna som är gift eller registrerad partner med modern och presumtioner för faderskap och moderskap för den make som inte har fött barnet när en av makarna eller båda har ändrat könstillhörighet. anser att det bör finnas en möjlighet för samkönade makar att i förväg anmäla att moderns make inte är rättslig förälder för att makarna ska kunna undvika att först behöva häva ett föräldraskap innan en adoption kan genomföras. Någon sådan möjlighet att undvika tillämpning av faderskapspresumtionen finns inte för olikkönade par och regeringen anser inte att det finns skäl att införa en sådan möjlighet för samkönade par. Det har inte ingått i utredningens uppdrag att överväga en ordning där föräldraskap aldrig presumeras. Den frågan kan därför inte övervägas i detta lagstiftningsärende. Det är inte heller möjligt att överväga frågan om en föräldraskapspresumtion även för sambor, vilket och Föreningen (numera Föreningen i ) efterfrågar. Som framgår av avsnitt 5.2 föreslår regeringen dock vissa lagändringar i syfte att förenkla processen för bekräftelse av föräldraskap för ogifta föräldrar. …som bör utformas på motsvarande sätt som faderskapspresumtionen Regeringen delar utredningens bedömning att de nya föräldraskapspresumtionerna bör utformas på motsvarande sätt som faderskapspresumtionen. Det innebär att när modern vid barnets födelse är gift eller registrerad partner med en kvinna, ska moderns make eller registrerade partner anses som barnets förälder enligt 1 kap. 9 § . I fråga om ett gift par där en av makarna eller båda har ändrat könstillhörighet ska den förälder som inte har fött barnet, beroende på omständigheterna, anses som mor eller far. Liksom när det gäller faderskapspresumtionen är det lämpligt att presumtionerna gäller även när den make eller registrerade partner som inte har fött barnet har avlidit inom en sådan tid före barnets födelse att barnet kan ha tillkommit . Regler med denna innebörd föreslås i 1 kap. . Regeringen är medveten om att de successiva ändringar som har gjorts i för att anpassa regleringen till olika sätt att bilda familj har gjort den svåröverskådlig. Behovet av en översyn framhölls av Lagrådet i samband med att regleringen senast ändrades (se prop. 2017/18:155 s. 147). Regeringen har därför gett en särskild utredare i uppdrag att se över utformningen av regler om föräldraskap och ta ställning till hur de kan utformas för att bli mer överskådliga, enhetliga, heltäckande, könsneutrala och inkluderande samt enklare att tillämpa. Syftet är att – med utgångspunkt i barnets bästa – åstadkomma en mer sammanhållen, könsneutral och jämlik reglering (dir. 2020:132). Uppdraget ska redovisas . Regeringen har alltså tagit initiativ till en sådan bred översyn som efterfrågas av många remissinstanser, bl.a. , och . De förslag som regeringen nu lämnar är angelägna och det är därför inte lämpligt att invänta resultatet av den pågående översynen. De föreslagna lagändringarna bör mot den bakgrunden, till skillnad från vad bl.a. vid vid föreslår, följa befintliga struktur och terminologi. Det gäller även de särskilda regler som tillämpas om en förälder eller båda har ändrat könstillhörighet. Enligt RFSL och medför dessa regler att terminologin i folkbokföringen kan röja en persons transbakgrund. Som regeringen konstaterade när reglerna infördes kan situationen att ett barn har två mödrar eller två fäder även förekomma vid adoption och behöver därför inte innebära att en persons transbakgrund kommer att röjas (se prop. 2017/18:155 s. 58). Att lagändringarna förs in i den befintliga strukturen i 1–3 kap. innebär att vissa rubriker i balken inte helt kommer att återspegla kapitlets eller paragrafens innehåll. Så är dock fallet (jfr prop. 2004/05:137 s. 55) och det pågår en översyn av regleringen. Mot den bakgrunden bedöms det inte ändamålsenligt att nu föreslå några rubrikändringar. De nya föräldraskapspresumtionerna föranleder några följdändringar Enligt ska ett faderskap som följer av faderskapspresumtionen inte fastställas genom en bekräftelse eller en dom (1 kap. 3 §). I sådant fall har socialnämnden inte heller någon utredningsskyldighet (2 kap. 1 §). kan dock, under vissa förutsättningar, utreda ett faderskap eller föräldraskap enligt 1 kap. 9 § på begäran av en vårdnadshavare eller den som har presumerats vara barnets far (2 kap. 9 §). Detta bör, i enlighet med utredningens förslag, gälla även för de nya föräldraskapspresumtioner som föreslås. Bestämmelser med denna innebörd föreslås. Utanför 1 kap. finns inte särskilda regler för den som är far eller mor till ett barn enligt de särskilda regler som gäller om en förälder eller båda har ändrat könstillhörighet. Det som i andra kapitel i och i andra författningar gäller för den som är far eller mor till ett barn ska gälla även för dem, med den modifikationen att en man som föder barn omfattas av det som sägs om mor och moderskap och att en kvinna som bidrar med sina spermier till ett barns tillkomst, eller som har samtyckt till en assisterad befruktning, omfattas av det som sägs om far och faderskap. Utredningen bedömer att de nya presumtioner som ska gälla för det fall någon av makarna eller båda har ändrat könstillhörighet inte kräver några följdändringar för att det som gäller för den som presumeras vara far till ett barn enligt faderskapspresumtionen ska gälla även för dessa fall. Regeringen delar i princip den bedömningen, men anser att hänvisningar till faderskapspresumtionen i 2 kap. 1 och 9 §§ bör justeras för att tydliggöra detta (se avsnitt 4.2 beträffande motsvarande ändringar i 3 kap. ). Av samma skäl bör det i 2 kap. 9 § läggas till en hänvisning till 1 kap. 12 § för att tydliggöra att en utredning ska läggas ner om en man har fött barn efter att ha genomgått en insemination eller befruktning utanför kroppen enligt reglerna om assisterad befruktning för ensamstående kvinnor. Motsvarande tillägg, som av förbiseende inte gjordes när 1 kap. 12 § infördes, bör göras i 2 kap. 7 §. 2020/21:176 Det är inte möjligt att inom ramen för detta lagstiftningsärende överväga den fråga om delegation som kommun tar upp. Hävande av ett presumerat föräldraskap Regeringens förslag: Det ska införas regler som innebär att förutsätt- ningarna för att häva ett presumerat föräldraskap blir desamma för alla Med anledning av de nya föräldraskapspresumtionerna ska det in- föras processuella bestämmelser om bl.a. talerätt och behörig domstol, som motsvarar dem som gäller i fråga om faderskapspresumtion. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår ingen uttrycklig bestämmelse som tar sikte på hävande av ett föräldraskap enligt 1 kap. 9 § på den grunden att barnet har tillkommit genom samlag. heller bestämmelser om att ett presumerat faderskap ska kunna hävas om en kvinna bekräftar föräldraskapet eller moderskapet till barnet eller att ett föräldraskap enligt 1 kap. 9 § ska kunna hävas om en annan kvinna bekräftar moderskapet till barnet. Vidare föreslår utredningen inga följd- ändringar i 3 kap. 1, 2 och 13 §§ och inte heller någon uttrycklig bestämmelse om förening av mål vid talan om hävande av för- äldraskap enlig 1 kap. 9 §. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker eller har inga invändningar mot utredningens förslag. Flera remissinstanser, bl.a. Riks- (), Juridiska fakultetsstyrelsen vid och , pekar dock på risken för att fler föräldraskap blir felaktigt presumerade utan att människor förstår de all- varliga konsekvenser som kan följa, och framhåller vikten av omfattande och tydliga informationsinsatser. Juridiska fakultetsstyrelsen vid Lunds universitet och anser att de omfattande möjligheter som finns att häva olika föräldraskap kan ifrågasättas ur ett barnrättsperspektiv och att en översyn av regleringen är angelägen. Behovet av en översyn tas även upp av ett antal antidiskrimineringsbyråer. , bisexuellas, transpersoners, queeras och intersexpersoners rättigheter (RFSL) anser att det förhållandet att ett barn har tillkommit genom heminsemination eller assisterad befruktning med okänd donator inte bör utgöra grund för att häva ett föräldraskap, varför förslaget inte bör genomföras i denna del och motsvarande grund för hävande av faderskap tas bort. Enligt RFSL kommer andelen presume- rade föräldraskap som riskerar att hävas vara större för samkönade par och andra hbtq-par som behöver donerade könsceller för att kunna få barn, vilket innebär att barn till olikkönade par får tryggare rättsliga familjeband än barn till samkönade föräldrar. I fråga om rätten för barnet att få känne- dom om sitt ursprung anser RFSL att det vore fördelaktigt med en lösning där genetisk koppling till barnet kan utredas och dokumenteras utan att det automatiskt kopplas till rättsligt föräldraskap. byråerna anser att det bör övervägas att göra det möjligt att avtala om föräldraskap och skapa andra privata lösningar där en donator registreras, men där det framgår att rättsligt föräldraskap inte är aktuellt. skolan vid pekar på att utredningens förslag saknar en tydlig grund för hävande av ett föräldraskap enligt 1 kap. 9 § föräldra- balken om barnet har tillkommit genom samlag. vid anser att det finns ytterligare behov av justeringar för att regleringen ska vara konsekvent, bl.a. när det gäller de föreslagna bestämmelserna om hävande genom att en presumerad förälder godkänner någon annans bekräftelse av föräldraskapet. kommun anser att bör vara reservforum då Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd ligger i och det är i linje med ambitionen att utlokalisera fler statliga arbetstillfällen till andra orter än storstäderna. Skälen för regeringens förslag Reglerna om hävande av ett presumerat föräldraskap bör vara enhetliga Ett faderskap som baseras på faderskapspresumtionen kan hävas under Om barnet har tillkommit genom samlag, kan fader- skapet hävas bl.a. om det är utrett att modern har haft samlag med en annan man då barnet kan ha avlats och det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt att barnet har avlats av den andre mannen (1 kap. 2 § ). För det fall barnet har tillkommit genom in- semination eller befruktning utanför kroppen (assisterad befruktning), kan faderskapet hävas om maken inte har lämnat sitt samtycke till behand- lingen, om han inte var kvinnans sambo eller make vid behandlingen eller om det inte är sannolikt att barnet har tillkommit genom behandlingen (jfr 1 kap. 8 § första stycket , prop. 1984/85:2 s. 19 och prop. 1987/88:160 s. 20). Om donerade spermier har använts, gäller sedan den att faderskapet även kan hävas om barnet har tillkommit genom heminsemination eller – om den assisterade befruktningen har genomförts utomlands – behandlingen inte har genomförts vid en behörig inrättning eller det inte finns någon rätt för barnet att ta del av uppgifter om spermiedonatorn (prop. 2017/18:155 s. 51 f.). Ett presumerat faderskap kan också hävas genom att mannen i äkten- skapet godkänner en annan mans bekräftelse av faderskapet (1 kap. 2 § Ett samkönat kvinnligt par som vill genomföra en assisterad befruktning måste alltid använda donerade spermier (om någon av dem kan bidra med spermier på grund av att hon har ändrat könstillhörighet gäller de särskilda reglerna om föräldraskap då en förälder eller båda har ändrat köns- Utredningen föreslår – med utgångspunkt i att samma regler bör gälla för alla barn – att de grunder som gäller för hävande av ett pre- sumerat faderskap efter assisterad befruktning med donerade spermier även bör gälla för hävande av en presumtion av föräldraskap enligt 1 kap. Regeringen anser att det är en rimlig ordning. remissinstanser ställer sig också bakom utredningens förslag. regleringen, som och vid vid föreslår, ta höjd för att barnet kan ha tillkommit genom samlag. högskolan vid vidare påpekar bör regleringen ut- formas så att det tydligt framgår att det krävs att barnets mor var gift eller 2020/21:176 sambo med kvinnan när behandlingen utfördes (jfr prop. 2017/18:155 s. 68). Regleringen bör därför få en något annorlunda utformning än den som utredningen föreslår. Även den ordning som utredningen föreslår när det gäller hävande av en moderskaps- eller faderskapspresumtion för det fall någon av föräldrarna eller båda har ändrat könstillhörighet är rimlig. Det innebär att ett föräldraskap i de fallen ska kunna hävas på samma grunder som ett presumerat faderskap. Liksom när det gäller faderskapspresumtionen bör regleringen omfatta att barnet kan ha tillkommit genom samlag, assisterad befruktning med egna spermier eller assisterad befruktning med donerade spermier. Vidare bör det, i likhet med vad som gäller för presumerade faderskap, införas bestämmelser som innebär att ett föräldraskap kan hävas genom godkännande av någon annans bekräftelse av föräldraskapet. Som vid vid påpekar bör regleringen, i fråga om alla föräldraskapspresumtioner, ta höjd för att bekräftelsen kan avse faderskap, föräldraskap enligt 1 kap. 9 § eller moderskap enligt de regler som gäller om en förälder eller båda har ändrat könstillhörighet (1 kap. 14 § ). Även de bestämmelser som gäller i fråga om faderskapspresumtionen bör därför ändras, så att de omfattar bekräftelse av föräldraskap enligt 1 kap. 9 § och bekräftelse av moderskap enligt 1 kap. 14 § . Som några remissinstanser konstaterar är det inte möjligt att inom ramen för detta lagstiftningsärende överväga generella begränsningar av möjligheterna att häva ett föräldraskap. Regeringen delar dock bedömningen att reglerna om hävande av föräldraskap behöver ses över och har tagit initiativ till en sådan översyn, vilket bl.a. , Juridiska fakultetsstyrelsen vid och efterfrågar. Det uppdrag som regeringen har lämnat till en särskild utredare att se över den föräldraskapsrättsliga lagstiftningen innefattar att se över regler om hävande av föräldraskap och då särskilt ta ställning till om utrymmet att häva ett föräldraskap ska begränsas (dir. 2020:132). Inom ramen för detta lagstiftningsärende är det inte heller möjligt att överväga de alternativa lösningar för att barn ska kunna få kännedom om sitt genetiska ursprung och möjligheter att avtala om föräldraskap som RFSL och ett antal antidiskrimineringsbyråer tar upp. Som flera remissinstanser, bl.a. kommuner och Regioner, och , framhåller är det av stor vikt att blivande föräldrar får tydlig information om regleringen på området för att kunna förstå innebörden och konsekvenserna av sitt handlande. Därigenom kan man minska risken för att föräldraskap som felaktigt har presumerats sedermera hävs. Regeringen återkommer till denna fråga i avsnitt 6. Även processreglerna för mål om hävande av ett presumerat föräldraskap bör vara enhetliga I 3 kap. finns bestämmelser om rättegången i mål om hävande av ett presumerat faderskap. Bestämmelserna handlar om talerätt för den presumerade fadern (1 §), talerätt för barnet (2 §), behörig domstol (3 §) och om möjligheten för förmyndare och god man att i vissa fall föra