prop · H9031d10 · 2021-09-20 00:00:00 — Regeringen har beslutat om förordningen (2021:313) om statsbidrag för att främja ett hållbart arbetsliv inom vård och omsorg. Statsbidraget syftar till att förbättra arbets- situationen för anställda inom vård och äldreomsorg. är totalt avsatt, varav till omsorgen och till hälso- och sjukvården. och framåt beräknas totalt avsättas till satsningen, varav avsätts till omsorg och 350 miljoner till hälso- och sjukvård. Förordningen trädde i kraft . Förlossningsvården och vården som rör kvinnors hälsa har förbättrats men kräver fortsatta insatser avsatte regeringen till förlossningsvården och kvinnors hälsa. Huvuddelen av medlen fördelades till regionerna inom ramen för en treårig överenskommelse 2020–2022 mellan staten och SKR. Överenskommelsen har fokus på ökad tillgänglighet och jämlikhet i mödrahälso- och förlossningsvården samt fokus på förstärkta insatser för kvinnors hälsa. Regionernas insatser har bland annat omfattat förändrade arbetssätt, verksamhetsutveckling och kvalitetsarbete. Även utbildningsinsatser och kompetenshöjande insatser för medarbetarna har genomförts, och bemanningen har stärkts i många regioner. Regionernas insatser har resulterat i att graviditetsvårdkedjan till viss del har blivit mer kunskapsbaserad och säker. Inom ramen för statens och SKR:s överenskommelser lanserades natio- nellt . Enkäten, som förmedlar patientperspektivet, är ett viktigt underlag för den fortsatta utvecklingen av mödrahälso- och förlossningsvården samt eftervården. Därtill avsattes för olika regeringsuppdrag till bl.a. Social- styrelsen, Myndigheten för vård- och omsorgsanalys och social utvärdering (SBU) med kartläggande, kunskapshöjande samt uppföljande insatser för att stärka kvinnors hälsa och förlossningsvården. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 heten för vård- och omsorgsanalys uppföljning av satsningen på förlossningsvården och kvinnors hälsa visar att graviditetsvårdkedjan till viss del har blivit mer kun- skapsbaserad och säker. Trots utveckling på området och goda resultat kvarstår fortsatt utmaningar bland annat inom eftervården. har satsningen på förloss- ningsvården och kvinnors hälsa förstärkts och omfattar . En tilläggsöverenskommelse har tecknats mellan staten och SKR, och har fått i uppdrag att ta fram nationella riktlinjer inom förlossningsvården (S2021/05135). Resultatet från den nya nationella graviditetsenkäten presenterades och visar att förlossningsvården får fina betyg av födande kvinnor. Av de 52 000 kvinnor som svarat så är de flesta nöjda med förlossningsvården. 9 av 10 kvinnor kan tänka sig att rekommendera sin mödrahälsovård och förlossningsavdel- ning till någon annan som är gravid eller ska föda barn. Lika många har känt sig trygga och bemötta med respekt och värdighet. De allra flesta tycker att barnmorskan var närvarande i förlossningsrummet i den utsträckning man önskade. Resultatet visade dock att det också finns viktiga utvecklingsområden som kräver fortsatt arbete. Enkäten pekar bland annat på behovet av en stärkt eftervård och ökad delaktighet både för den födande kvinnan och hennes partner. 4.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Nedan redovisas regeringens bedömning om måluppfyllelsen för målet för hälso- och sjukvårdspolitiken, dvs. att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård. En sådan vård ska vara jämlik, jämställd och tillgänglig. Rege- ringens bedömning är att måluppfyllelsen har påverkats på grund av coronapandemin, men att regeringens arbete har bidragit till att uppnå målen. Regeringens bedömning är att målet för hälso- och sjukvårdspolitiken bidrar till genomförande av mål och delmål i FN:s globala mål för hållbar utveckling, Agenda 2030. Konsekvenser av covid-19 har påverkat måluppfyllelsen Under utbrottets första veckor, när antalet smittade ökade kraftigt, blev en vikande tillgång till skyddsutrustning och utmaningar när det gäller att säkerställa tillgång till läkemedel tydlig. Sjukvården byggde snabbt upp ett stort antal intensivvårdsplatser i storstadsregionerna. Arbetet omorganiserades för att kunna hantera en kraftigt ökad belastning av svårt sjuka patienter. fick i uppdrag att säkerställa till- gången till skyddsutrustning och annat sjukvårdsmaterial samt inrättade en sam- ordningsfunktion för intensivvårdsplatser. Därtill fördelades skyddsutrustning till omsorg och hälso- och sjukvård. Den snabba hanteringen och omställ- ningen för att hantera pandemin visar på att hälso- och sjukvården väl lever upp till målet om att hälso- och sjukvården ska erbjuda befolkningen en effektiv hälso- och sjukvård som kan anpassa sig efter behov. Medarbetarna inom hälso- och sjukvården är avgörande för att verksamheten ska fungera. De behöver ha förutsättningar att genomföra de arbetsuppgifter som en pandemi för med sig. Inte minst handlar det om kunskap om hur arbetssätt och aktiviteter kan anpassas för att undvika smittspridning och upprätthålla en god vård. Ansvaret för att anpassa hälso- och sjukvårdens verksamhet till rådande villkor vilar på vårdens huvudmän och vårdgivare men staten har bistått i arbetet på olika sätt, bl.a. genom tillskott av resurser samt genom att löpande förmedla information, stöd och vägledning om covid-19 till hälso- och sjukvården. Regeringen bedömer att statens insatser under pandemin har bidragit till att erbjuda en behovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård som är jämlik, jämställd och tillgänglig. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 inneburit ett antal utmaningar. Exempelvis har pandemin inneburit en stor ansträngning på vårdpersonal, färre genomförda operationer och påverkat tillgången till akut- och intensivvården. Antalet tandvårdsbesök har också minskat under pandemin. Detta har lett till uppdämda vårdbehov. Det finns därför utmaningar . Hälso- och sjukvården har blivit mer behovsanpassad Svenska patienter har blivit nöjdare med bemötandet i hälso- och sjuk- vården och hur de själva involveras i sin egen vård. Det är dock få svenska patienter som svarar att de har en fast läkarkontakt eller annan fast kontakt i vården, trots att denna kontinuitet bidrar till ökad trygghet och gynnar personligt ansvarstagande. Ett av regeringens inriktningsmål för omställningen mot en mer god och nära vård är att kontinuiteten i primärvården ska öka. Regeringen arbetar bl.a. för att fler ska få möjlig- het till en fast läkarkontakt t.ex. genom regeringens överenskommelse med SKR om en god och nära vård. Regeringen bedömer att insatserna för en god och nära vård bidrar till målet om att vården ska bli mer behovsanpassad. Covid-19-pandemin har inneburit att inte fattat beslut om nationell högspecialiserad vård i den utsträckning som var planerad. Det är dock regeringens bedömning att arbetet med nationell högspecialiserad vård bidrar till en fortsatt behovsanpassad hälso- och sjukvård. Digitalisering och hälsodata bidrar till effektiv hälso- och sjukvård Regeringen bedömer att insatser inom digitalisering och hälsodata bidragit till att vården blivit effektivare. Digitalisering utgör ett medel för att säkerställa tillgång till god och nära vård i hela landet samt för att öka tillgänglighet, jämlikhet och effek- tivitet. Utvecklingen av 1177 Vårdguiden som första linjens digitala vård är en satsning som bidrar till en god och nära vård för alla. Digitala vårdmöten via video och chatt har fått allt större spridning . Det syns en tydlig ökning, som samman- faller med spridningen av covid-19 i samhället. Trots att vårdgivare har möjlighet att utbyta journalinformation genom sammanhållen journalföring, utnyttjas denna möjlighet inte fullt ut i praktiken. Ett utökat nyttjande av denna möjlighet skulle stärka patientsäkerheten och kunna bidra till en mer effektiv hälso- och sjukvård. Regeringen har tagit initiativ på området, men dessa behöver följas av insatser även hos huvudmännen och ute i verksamheterna för att få verklig effekt. har historiskt sett varit bra på att hantera och nyttja data. Vissa index från bland annat EU och visar dock att nu ligger sämre till jämfört med andra länder och att det därför finns behov av att nationellt stärka vissa områden, däribland hälsodataområdet. Om ska kunna vara med och påverka och ta del av arbetet med EU:s omställning, behöver bli bättre på området. innebär den ojämlika produktionen och konsumtionen av data att vård inte kan ges på goda och lika villkor i hela landet. God kvalitet i hälso- och sjukvården En del av målet för hälso- och sjukvårdspolitiken är att hälso- och sjukvården ska hålla en god kvalitet. Därför behöver den svenska sjukvården ha goda medicinska resultat. För att regeringen ska kunna stärka den statliga styrningen inom hälso- och sjukvårds- området och rikta resurserna dit behoven är som störst behövs mer kunskap om vårdens utveckling och behov. Den statliga uppföljningen och analysen behöver vara mer datadriven och utvecklas och förbättras för att möjliggöra effektiva satsningar 2021/22:1 Utgiftsområde 9 samt effekter för individ och samhälle. En förutsättning för detta är att staten agerar mer sammanhållet samt har tillgång till relevanta data för mer djupgående analyser. Den statliga uppföljningen av hälso- och sjukvården är beskrivande och bör i stället bli mer fokuserad på att belysa möjliga insatser samt stärka individ- och samhällsperspektivet. Uppföljningen behöver bli snabbare, för att kunna hantera aktuella problem för alla i hela landet. Svensk hälso- och sjukvård kännetecknas av hög kvalitet inom flera områden, vilket t.ex. yttrar sig i goda medicinska resultat. Den intensiva kunskapsutvecklingen inom området ställer höga krav på styrning med kunskap för att upprätthålla den höga kvaliteten. Regeringens arbete med att förbättra den statliga styrningen med kunskap tillsammans med regionernas samlade kunskapsstyrningsarbete bidrar på ett positivt sätt till hälso- och sjukvårdens förutsättningar att erbjuda en vård av hög kvalitet. Uppföljning av hälso- och sjukvårdens resultat är grundläggande för ett gott kvalitets- utvecklingsarbete och för forskning och innovation. Den nationella strategin för life science sätter upp flera långsiktiga mål för forskning och innovation inom hälso- och sjukvården som bidrar till en ökad kunskap och kvalitet. Regeringens satsningar på psykisk hälsa och suicidprevention bidrar till att öka kvaliteten i vården och skapa bättre förutsättningar för regioner och kommuner att arbeta utifrån bästa tillgängliga kunskap, både genom att tidigt möta psykisk ohälsa och ge en effektiv vård som personer med allvarliga och komplexa tillstånd ska få rätt vård och stöd. Tillsyn av hälso- och sjukvård är ett viktigt verktyg för att granska att befolkningen får vård och omsorg som är säker, har god kvalitet och bedrivs i enlighet med lagar och andra föreskrifter. Genom att resultat återförs från tillsynen till tillsynsobjekten vidtar verksamheterna nödvändiga åtgärder för att minimera risker och brister och bidrar till en bättre kvalitet inom hälso- och sjukvården. Under pandemin har Inspektionen för vård och omsorgs () tillsynsinsatser varit särskilt viktiga för att följa, förstå och analysera hur hälso- och sjukvården och äldreomsorgen har hanterat pandemin . Regeringen bedömer därför att tillsynen inom hälso- och sjukvården bidrar till att uppnå målet om en hälso- och sjukvård av god kvalitet. Insatser bidrar till en jämlik och jämställd hälso- och sjukvård Regeringen har genom en rad åtgärder arbetat för att vården ska bli mer jämlik och jämställd, bl.a. inom områden som tillgänglighet, styrning med kunskap och upp- följning. Det är regeringens bedömning att de insatser som gjorts inom området kvinnors hälsa och inom cancerområdet har bidragit till att vården blivit mer jämlik och jämställd och därmed bidragit till att uppfylla målen för hälso- och sjukvårdspolitiken. Satsningen på kvinnors hälsa och förlossningsvården har pågått och regionerna har genomfört viktiga insatser. Regeringen bedömer att insatsen på området har medfört betydande förbättringar för både kvinnors hälsa och förloss- ningsvården, vilket också är viktigt för en jämställd vård liksom en jämställd hälsa. Cancervården i har goda medicinska resultat och utvecklas snabbt vad gäller patientcentrering, diagnostik, behandling och användning av digitala stöd. Införandet av standardiserade vårdförlopp i cancervården bedöms ha haft en positiv inverkan på jämlikheten i cancervården. Pandemin har dock påverkat cancervården negativt. Viss screeningverksamhet har tillfälligt pausats i flera regioner och vissa vårdprogram anpassats för att inte i onödan riskera smittspridning. Även möjligheten till stöd från såväl vårdpersonal som anhöriga har begränsats på grund av pandemin. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 ser ett fortsatt behov av att följa och analysera pandemins effekter på cancervården och hur det påverkat förutsättningarna för jämlik, tillgänglig och effektiv cancervård. Tillgängligheten inom vården har påverkats av pandemin Tillgängligheten inom hälso- och sjukvården har påverkats stort av utbrottet av covid- 19.Detta har inneburit att väntetiderna till vård har blivit längre och regionernas för- måga att upprätthålla vårdgarantins tidsgränser har påverkats. Covid-19-pandemin har dock belyst redan långvariga brister i tillgängligheten inom hälso- och sjukvården, som skillnaderna är stora mellan olika regioner och olika specialistområden. Därmed finns ett fortsatt behov av att genomföra riktade insatser för att förbättra tillgängligheten och stärka förutsättningarna för kortare väntetider i hälso- och sjuk- vården. De uppdämda vårdbehov som uppstått som en konsekvens av utebliven och uppskjuten vård kommer också att ställa högre krav på hälso- och sjukvården fram- över för att patienter ska få vård i rimlig tid. Regeringen har gjort stora satsningar på att minska väntetiderna och köerna i hälso- och sjukvården. En uppdaterad kömiljard har utvecklats och uppgår till närmare tre tillgänglighetsmiljarder . Även ytterligare åtgärder har vidtagits med anledning av det uppdämda vårdbehovet till följd av covid-19-pandemin. Före covid-19-pandemin sågs en förbättring i väntetiderna men under covid-19-pandemin har läget blivit annorlunda. Måluppfyllelsen av vårdgarantin inom den specialiserade vården har på- verkats i en negativ riktning med anledning av pandemin. De regionala skillnaderna har varit stora, bl.a. beroende på i vilken grad det har skett en stor spridning av covid- 19 inom regionen. Den delegation som regeringen har tillsatt för ökad tillgänglighet (dir. 2020:81) ska bl.a. arbeta med att stödja regionerna i deras arbete för att säkerställa tillgängligheten såväl under som efter utbrottet av covid-19. Nationella insatser bidrar till att stödja pågående utvecklingsarbete i regionerna för förbättrad tillgänglighet samt de insatser som görs inom ramen för överenskommelser mellan staten och SKR. Genom att från nationellt håll stödja och samordna regionernas tillgänglighetsarbete stärks möjligheten till erfarenhetsutbyte över regiongränser. Goda arbetssätt och metoder för förbättrad tillgänglighet kan då spridas mellan regioner. På så sätt ökar förutsättningarna för ändamålsenliga och kostnadseffektiva åtgärder. Regeringen bedömer därför att de nationella insatserna bidrar till regeringens mål om en tillgänglig hälso- och sjukvård. Tillgängligheten till barn- och ungdomspsykiatrin har länge varit en prioriterad fråga. Antalet besök till BUP har ökat, liksom kapaciteten inom BUP, men vårdbehoven ökar ännu snabbare. En del i regeringens arbete med ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården har särskilt prioriterat BUP. Tillgängligheten till apoteksservice har inte förändrats i någon större utsträckning , men det finns tecken på minskande lönsamhet. Förändringarna i glesbygdsstödet bedöms vara ett viktigt led i att bevara tillgången till fysiska apotek i glesbygdsområden och för att nå målet om en tillgänglig hälso- och sjukvård. Utvecklingen mot en god och nära vård fortsätter Resultaten från Nationell patientenkät och från International Health Policy Survey (IHP) för visar att patienterna är mer nöjda med sin vård än tidigare men också att många får vänta alldeles för länge på vård. I jämförelse med andra länder finns det fortsatt stora utmaningar på området. Utvecklingen av mobila team, distansbesök och andra digitala lösningar är viktigt för att stödja en ökad tillgänglighet i primärvården, men det är inte tillräckligt. Det måste också finnas en god tillgänglig- het till fysiska besök så att alla patienter får sina behov av hälso- och sjukvård till- 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Likaså är det viktigt med en välfungerande samverkan mellan huvud- männen, till exempel för att säkerställa tillgången till nödvändiga läkarinsatser inom den kommunala hälso- och sjukvården. En central förutsättning för omställningen till en nära vård är en ändamålsenlig kompetensförsörjning. En förutsättning för vårdens långsiktiga kompetensförsörjning är tillgången till medarbetare med kompetens för den vård som bedrivs. Likaså måste arbetsmiljön vara god för att medarbetarna ska kunna utföra sitt arbete med hög kvalitet. Regeringens personal- och professionssatsningar är viktiga för att kunna uppnå målen för hälso- och sjukvårdspolitiken och utvecklingen mot en god och nära vård. Arbetet med en primärvårdsreform har påbörjats för att utveckla en mer nära vård och ökad tillgänglighet, bl.a. har regeringens överenskommelse med SKR om en god och nära vård bidragit till det arbetet. För att främja arbetet med samordning och kontinuitet i vården har regeringen tagit initiativ till införandet av verktyget patient- kontrakt och att sätta mål för dem som ska få tillgång till en fast läkarkontakt. Resultaten visar att arbetet med båda dessa delar går framåt. Satsningar på primärvården förutsätter att det går att följa bl.a. medicinska resultat och insatser som görs inom vårdnivån. har därför presenterat ett förslag om att inkludera data från primärvården i patientregistret. Sådana registerdata kan bl.a. ge en tydligare bild av primärvårdens innehåll och verksamhet, samt bidra till ett bättre underlag för kvalitetsarbete. Alla ska erbjudas en behovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. En sådan vård ska vara jämlik, jämställd och tillgänglig. Svensk hälso- och sjukvård håller hög kvalitet och står sig väl i jämförelse med andra länder. Uppföljningar visar på goda medicinska resultat, att patienter överlag är nöjda med kvaliteten och att förtroendet för hälso- och sjukvården är högt och stigande. står svensk hälso- och sjukvård inför att hantera ökande vårdbehov till följd av en längre livslängd och medicinska möjligheter att behandla fler sjukdomstillstånd. Det behövs fler personer som vill arbeta i vården, goda arbetsvillkor och en förstärkt nära vård. En stark primärvård har särskilt goda förutsättningar att både förebygga och behandla stora folksjukdomar. Den kommunalt finansierade hälso- och sjuk- vården utgör en betydande del av primärvårdsnivån och kommunala aktörer är viktiga för utvecklingen till en nära vård med fokus på primärvården. Alla aktörer inom väl- färden oavsett driftsform ska ha likvärdiga villkor. Patienternas rättigheter ska stärkas och principen om vård efter behov tryggas. Patientens rätt till information och rätt att välja ska värnas och utvecklas. Det är viktigt med förbättrad öppenhet i fråga om väntetider, tillgänglighet och kvalitet inom vården. Rätt information ska ges i rätt tid och på ett sätt som alla kan ta till sig och förstå. Nya arbetssätt tillsammans med en ökad användning av digitala verktyg och ny teknik kan bidra till den önskade utveck- lingen. och svensk hälso- och sjukvård genomgår stora prövningar på grund av den långdragna covid-19-pandemin. Pandemin har belyst behovet av en stärkt beredskap inom hälso- och sjukvården, ökad nationell samordning och kontroll, sektorsöver- gripande ansats, uppföljning och analys av hälso- och sjukvårdens utveckling och behov av riktade insatser. Under pandemin har vissa sjukvårds- och tandvårdsinsatser skjutits upp och köer bildats och ett ökat vårdbehov har tillkommit för personer med postinfektiöst tillstånd efter covid-19, även kallat postcovid. Detta behöver hanteras på ett effektivt sätt och tillgängligheten till vården behöver säkras. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 har tillkännagett för regeringen att regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utredning för att klarlägga förutsättningarna för en ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan staten och nuvarande huvudmän när det gäller sjukvården (bet. 2017/18:SoU18 punkt 6, reservation 5, rskr. 2017/18:176). Regeringen har inlett en analys avseende tillkännagivandet men bedömer att frågan behöver analyseras vidare i ljuset av de nya situationer och de behov som uppstått under hanteringen av covid-19. För att klarlägga förutsättningarna för en ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan staten och nuvarande huvudmän när det gäller sjukvården bör slutsatser inväntas. Den nationella styrningen behöver stärkas, bland annat genom bättre tillgång till rele- vanta data och ökad tillsyn. Därigenom förbättras möjligheten att rikta resurser och insatser dit behoven är som störst. Den statliga uppföljningen och tillsynen hjälper också regeringen att följa resultat av omstruktureringar och andra reformer på natio- nell nivå. Behovet av en utvecklad nationell uppföljning har också belysts i ljuset av covid-19-pandemin liksom behovet av nationell samordning och behovsanalyser, både i tider av kris och i ett förebyggande syfte. Genom att öka den nationella uppfölj- ningen och analysen ökar förutsättningarna för att staten på ett mer effektivt sätt kan stödja och stärka kommuner och regioner i deras arbete. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Den statliga uppföljningen ska bli mer fokuserad på att belysa utvecklingsområden samt stärka individ- och samhällsperspektivet. Aktuella data behöver tillgängliggöras snabbare för att uppföljningen ska kunna belysa aktuella problem i rätt tid för alla i hela landet. Det är även viktigt för framtidens forskning och utveckling att data från hälso- och sjukvården är tillgängliga för de statliga myndigheterna i större utsträckning. Vården ska hålla hög kvalitet och vara tillgänglig för alla i hela landet. En mer till- gänglig hälso- och sjukvård med kortare köer är en förutsättning för att alla människor ska känna sig trygga. Den som är i störst behov av att träffa en läkare eller annan hälso- och sjukvårdspersonal, få en operation eller annan behandling ska gå först. Vården behöver också bli mer digitalt tillgänglig med valfrihet och delaktighet för patienterna, och det ska finnas möjlighet att välja en namngiven fast läkarkontakt i primärvården. Alla har inte samma möjligheter att leva ett hälsosamt liv. Hälsoklyftorna mellan socioekonomiska grupper växer, förekomsten av övervikt och fetma ökar och psykisk ohälsa blir allt vanligare. Liknande utmaningar kan ses globalt. Ohälsa och ohälso- samma levnadsvanor leder till ökade kostnader och en ökad belastning på hälso- och sjukvården, därför är det preventiva arbetet viktigt. Kostnader för vaccin mot covid-19 Mot bakgrund av att pandemin fortfarande pågår och smittläget kan förändras behöver fortsatt ha en god beredskap. En snabb och säker vaccinering är grundläggande för att ta ur pandemin. Vaccination är ett av de viktigaste redskapen för att undvika allvarlig sjukdom och död i covid-19. En effektiv vaccinering som minskar smittspridningen kan dämpa lidande och rädda liv och kan också leda till att samhället kan öppnas upp i högre utsträckning. Detta kan resultera i en återgång till ett mer normalt läge som också bör gynna samhällsekonomin. Det finns fyra godkända vaccin mot covid-19 i EU varav två kan användas för barn från och med . I erbjuds vaccin till de grupper som rekommenderar vaccination till. Målet är att uppnå en så hög täckningsgrad som möjligt i alla åldersgrupper som vaccineras. 2021/22:1 Utgiftsområde 9