prop · H803113 · 2021-03-16 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:113 Utökad befrielse från energiskatt för Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att undantaget från skatteplikt för egenproducerad el utvidgas genom höjda effektgränser. Därutöver föreslås att den befintliga skattenedsättningen i form av avdrag i deklarationen för egenproducerad förnybar el, inklusive solel, utvidgas till fullständig skattebefrielse. Effektgränserna för skattenedsättningen i form av avdrag höjs på motsvarande sätt som effektgränserna för undantaget från skatteplikt. Förslagen ligger i linje med regeringens ambition att det ska vara enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi för eget bruk. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på Ärendet och dess beredning .............................................................. Bakgrund och gällande rätt ............................................................... EU:s energiskattedirektiv och lagen om skatt på Lagen om skatt på energi................................... om statligt stöd ................................................ Utvidgat undantag från energiskatt för egenproducerad el och fullständig skattebefrielse för förnybar egenproducerad el från 7.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi................................................................... Sammanfattning av promemorian Utökad befrielse från energiskatt för egenproducerad el ............................. Förteckning över remissinstanser ..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. 2020/21:113 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att 11 kap. 2 och 10 §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi ska ha följande lydelse. Elektrisk kraft är inte skattepliktig om den a) i en anläggning med en effekt av mindre än , effekt av mindre än , b) av någon som förfogar över en b) av någon som förfogar över en effekt av mindre än , c)den elektriska kraften inte har överförts till ett koncessionspliktigt nät, 2. till lägre effekt än utan ersättning överförts av en producent eller en nätinnehavare till en förbrukare som inte står i intressegemenskap med producenten eller nätinnehavaren, 3. framställts och förbrukats på 3. framställts och förbrukats på fartyg eller annat transportmedel, ett fartyg eller annat transport- 4. förbrukats för framställning av 4. förbrukats för framställning av elektrisk kraft, eller 5. framställts i ett reservkrafts- 5. framställts i ett reservkrafts- aggregat och inte har överförts till aggregat och inte har överförts till ett koncessionspliktigt nät, eller ett koncessionspliktigt nät. a)i en anläggning med en sammanlagd installerad generatoreffekt av mindre än , b)från bränsle som avses i 2 kap. 1§ första stycket 1–6, c)av någon som förfogar över en sammanlagd installerad generatoreffekt av mindre än , och d) den elektriska kraften inte har överförts till ett koncessionspliktigt nät. Vad som anges i första stycket 1 a respektive b om den installerade generatoreffekten ska för elektrisk kraft som framställs från 1 Senaste lydelse 2018:1887. 1.vind eller vågor, i stället motsvaras av installerad generatoreffekt, 2.sol, i stället motsvaras av installerad toppeffekt, och 3.annan energikälla utan generator, i stället motsvaras av installerad effekt. När elektrisk kraft framställs från olika energikällor ska, vid bedömningen av förutsättningarna i första stycket 1 a, b respektive 6 c, de installerade effekterna läggas samman. Vid sammanläggningen ska de effekter som anges i andra stycket först räknas om till motsvarande installerad generatoreffekt vid bedömningen av förutsättningarna i första stycket 1 a respektive b. Vid bedömningen av förutsättningarna i 6 c ska omräkning först ske till motsvarande installerad generatoreffekt. 1.vind eller vågor, i stället Prop. 2020/21:113 motsvaras av 2.sol, i stället motsvaras av installerad toppeffekt, och 3. annan energikälla utan generator, i stället motsvaras av installerad effekt. När elektrisk kraft framställs från olika energikällor ska, vid bedömningen av förutsättningarna i första stycket 1 a respektive b, de installerade effekterna läggas samman. Vid sammanläggningen ska de effekter som anges i andra stycket först räknas om till motsvarande installerad generatoreffekt vid bedömningen av förutsättningarna i första stycket 1 a respektive b. Den som är skattskyldig för energiskatt på elektrisk kraft får göra avdrag för skatt på elektrisk kraft, om 1. denne framställt den elektriska 1. denne framställt den elektriska kraften från förnybara källor i en kraften från förnybara källor i en mindre än , och mindre än , och 2.den elektriska kraften inte har överförts till ett koncessionspliktigt nät. Den installerade generatoreffekten ska för elektrisk kraft som framställs 2. sol, 2. sol, generator, i stället motsvaras av generator, i stället motsvaras av När elektrisk kraft framställs från När elektrisk kraft framställs från 2 Senaste lydelse 2020:1045. 2020/21:113 bedömningen av förutsättningarna i första stycket 1, de installerade effekterna läggas samman. Vid sammanläggningen ska de effekter som anges i andra stycket först av förutsättningarna i första stycket 1. Avdrag enligt första stycket medges med skillnaden mellan den skattesats som gällde vid skattskyldighetens inträde och kilowattimme elektrisk kraft. Avdrag enligt första stycket får endast medges i den utsträckning avdragsrätt inte följer av föregående bestämmelser. bedömningen av förutsättningarna i första stycket 1, de installerade effekterna läggas samman. Vid sammanläggningen ska de effekter som anges i andra stycket först räknas om till motsvarande 100 kilowattinstallerad generatoreffekt vid bedömningen av förutsättningarna i första stycket 1. Avdrag enligt första stycket får endast medges i den utsträckning avdragsrätt inte följer av föregående bestämmelser. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för elektrisk kraft som framställts före ikraftträdandet. Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att till Lagrådet överlämna remissen Ytterligare utvidgning av skattebefrielsen för egenproducerad el. I lagrådsremissen lämnades ett förslag om undantag från energiskatt för el, inklusive solel, som framställs i små anläggningar på den plats där elen förbrukas. För att kunna gå vidare med förslaget som lämnades i lagrådsremissen är det nödvändigt att Europeiska kommissionen godkänner det vid en prövning mot statsstödsreglerna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Regeringen anmälde därför förslaget till kommissionen . Vid de underhandskontakter som ägde rum mellan och kommissionen som en följd av anmälan framgick att ett godkännande inte skulle vara möjligt för det förslag som fanns i lagrådsremissen. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 13.30) aviserade regeringen att den avser att återkomma med förslag på andra ändringar i bestämmelserna om skattenedsättning och undantag från skatteplikt. En promemoria – Utökad befrielse från energiskatt för egenproducerad el – med förslag till ändringar i lagen (1994:1776) om skatt på energi har tagits fram inom . En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i (Fi2020/04673). I denna proposition behandlas förslagen i promemorian. Förslagen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Lagförslaget är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över förslaget. 4Bakgrund och gällande rätt 4.1EU:s energiskattedirektiv och lagen om skatt på energi Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, det s.k. energiskattedirektivet, utgör ett unionsgemensamt ramverk för utformningen av medlemsstaternas nationella utformning av beskattningen av energiprodukter och el. Grundregeln i energiskattedirektivet är beskattning av all el som förbrukas och att medlemsstaternas nationella beskattning ska uppfylla 2020/21:113 vissa i direktivet reglerade minimiskattenivåer. Direktivet innehåller även krav på obligatorisk skattebefrielse i vissa situationer och möjlighet för medlemsstaterna att ge hel eller delvis skattebefrielse i andra situationer, bl.a. med syftet att tillåta ett gynnande av förnybar energi (se skäl 25 i ingressen). Energiskattedirektivet ger medlemsstaterna möjlighet till differentiering mellan yrkesmässig och icke yrkesmässig användning samt möjlighet att begränsa omfattningen av den lägre skattenivån vid yrkesmässig användning. 4.1.2Lagen om skatt på energi På nationell nivå regleras energibeskattningen av el i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, vars regler är anpassade till energiskattedirektivet. All el som förbrukas i är som huvudregel skattepliktig. De skattskyldiga består i huvudsak av två kategorier, nämligen elproducenter och elnätsinnehavare. För dessa skattskyldiga inträder skattskyldighet för el när elen förbrukas av den skattskyldige eller när den överförs till någon som inte är skattskyldig i egenskap av elproducent, nätinnehavare eller frivilligt skattskyldig. Nuvarande energiskatt på el är differentierad utifrån dels var i landet den förbrukas, dels vilket ändamål den förbrukas för. omfattas exempelvis förbrukning i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet samt i jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet av möjlighet till lägre energiskatt, medan förbrukning i annan näringsverksamhet t.ex. större delar av tjänstesektorn, betalar samma energiskatt som hushållen. gäller även en lägre energiskattenivå för elförbrukning i datorhallar. har vidare ett tidsbegränsat tillstånd från Europeiska unionens råd enligt artikel 19 i energiskattedirektivet att tillämpa en lägre energiskattenivå för elförbrukning i hushåll och serviceföretag i vissa kommuner i norra delar av landet. Den lägre skattenivån i de berörda kommunerna uppnås genom att den som är skattskyldig yrkar avdrag för energiskatt på elen. El som förbrukas i är som huvudregel skattepliktig. I 11 kap. 2 § LSE regleras emellertid undantag från skatteplikt för el. Genom undantaget från skatteplikt i 11 kap. 2 § första stycket 1, undantas el som framställs i mindre produktionsanläggningar för förbrukning på samma plats som elen producerats. Undantaget är begränsat så att det inte gäller den som förfogar över mer än en viss sammanlagd produktionskapacitet. Förekomsten av undantaget är, som framgår av skatteutskottets betänkande (bet. 1993/94:SkU34 s. 17) och budgetpropositionen (prop. 2015/16:1), motiverat av administrativa skäl. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 volym 1 a avsnitt 6.22.3) gjort bedömningen att det nuvarande undantaget från skatteplikt inte utgör ett statligt stöd enligt reglerna i EUF-fördraget. I samma proposition gjorde regeringen även bedömningen att undantaget från skatteplikt i princip enbart bör gälla för den el som förbrukas hos producenten samt att effektgränsen i undantaget bör träffa dels elproduktionsenheten som sådan, dels den sammanlagda effekten som en elproducent förfogar över. Detta motiverades bl.a. med att utan begränsningarna skulle risken för snedvridningar mellan producenter och egenproducenter förstärkas och därmed skulle även frågan om undantaget från skatteplikt är att betrakta Prop. 2020/21:113 som ett statligt stöd i EUF-fördragets mening i hög grad aktualiseras. de närmare övervägandena se budgetpropositionen . För förnybar el, inklusive solel, som framställs i små anläggningar på den plats där elen förbrukas finns även i 11 kap. 10 § LSE en möjlighet till skattenedsättning ned till . Skattebefrielsen uppnås genom ett avdrag för energiskatt på el och är tillgänglig för producenter vars sammanlagda produktionskapacitet överstiger gränsen i det ovan nämnda undantaget från skatteplikt men där elen uppfyller kravet på att inte överföras till ett koncessionspliktigt nät och kravet rörande de individuella anläggningarnas storlek. Regeringen har bedömt att skattenedsättningen omfattas av den allmänna gruppundantagsförordningen (prop. 2016/17:141 Utvidgad skattebefrielse för egenproducerad förnybar el avsnitt 5.2). Nedsättning medges inte stödmottagare som är företag utan rätt till statligt stöd. En förutsättning för nedsättning som överskrider är att den skattskyldige lämnar uppgifter om stödmottagare. 4.2EU:s regler om statligt stöd Befrielser och nedsättningar från energiskatt kan vara utformade så att de anses vara statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF- fördraget. Begreppet statligt stöd är ett objektivt och rättsligt begrepp som definieras direkt i EUF-fördraget. Jämför bl.a. betänkandet Energiskatt på el – En översyn av det nuvarande systemet (SOU 2015:87) s. 54–57 om dess innebörd och Europeiska kommissionens tolkning. Enligt EUF-fördraget är huvudprincipen att allt offentligt stöd till näringslivet är förbjudet. Det finns emellertid undantag från huvudprincipen. En annan huvudregel är att kommissionen, utifrån om statligt stöd, måste pröva och godkänna åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden innan de kan träda i kraft (genomförandeförbudet). Kommissionen har försökt förenkla förfarandet kring statsstödsprövningen. Kommissionen har antagit förordningar på olika områden, varigenom vissa kategorier av stöd har ansetts förenliga med EUF-fördraget under förutsättning att vissa villkor uppfylls (s.k. gruppundantagsförordningar). I dessa fall kan medlemsstaterna, på de villkor som anges i förordningen, införa åtgärder utan att behöva iaktta det normala förfarandet med föranmälan och kommissionens godkännande av åtgärderna. Det åligger dock medlemsstaterna att uppfylla olika regler om informationsskyldighet för de stöd som genomförs inom ramen för en gruppundantagsförordning. Med stöd av ett bemyndigande från rådet enligt artikel 109 i EUF- fördraget har kommissionen antagit kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 187, 26.6.2014, s. 1), förkortad GBER. I denna förordning anges vilka grupper av stödåtgärder som är undantagna från skyldigheten att anmäla åtgärden till kommissionen innan den genomförs. 2020/21:113 GBER tillämpas fr.o.m. t.o.m. . Genom beslut har tillämpligheten av GBER förlängts t.o.m. den GBER omfattar bl.a. stöd i form av nedsättningar av eller befrielse från miljöskatter, inklusive energiskatt på el. Enligt GBER gäller att stöd inte får beviljas företag som befinner sig i svårigheter. Stöd får inte heller betalas ut till företag som är föremål för ett oreglerat återbetalningskrav till följd av ett kommissionsbeslut som förklarar ett stöd olagligt och oförenligt med den inre marknaden. Dessa bestämmelser framgår av artikel 1.4 i GBER. Enligt GBER åligger det medlemsstaterna att till kommissionen lämna dels information om stödåtgärden via ett elektroniskt anmälningssystem (arbetsdagar efter stödåtgärdens ikraftträdande), dels en årlig rapport till kommissionen om stödåtgärden. Vidare finns regler om Kommissionen genomför granskningar av ett urval av Enligt artikel 9.1 i GBER är medlemsstaterna skyldiga att se till att viss information offentliggörs på en övergripande webbplats för statligt stöd på nationell eller regional nivå. De uppgifter som ska offentliggöras är dels viss sammanfattande information om själva stödåtgärden och den fullständiga texten till stödåtgärden, dels viss tillkommande information om varje beviljat individuellt stöd som överstiger . Uppgifterna ska redovisas per respektive stödordning. tillkommande information som avses för statligt stöd som ges i form av skattebefrielse är i huvudsak följande: Stödmottagarens namn och referens (organisationsnummer). Typ av företag (små eller medelstora respektive stora). Region där stödmottagaren är belägen, på NUTS 2-nivå. Verksamhetsområde på Nace-gruppnivå. Stödbeloppets storlek per stödmottagare, redovisat i beloppsintervall. Även äldre gruppundantagsförordningar innehöll en skyldighet för medlemsstaterna att bevara detaljerad information över varje individuellt stöd och förse kommissionen med de uppgifter som kommissionen ansåg sig behöva för att övervaka tillämpningen av . nyhet i GBER som återspeglas i den svenska hanteringen av statligt stöd på området, är emellertid de uttryckliga krav som ställs på offentliggörande och information om individuella stödmottagare. förutsättning för att kunna uppfylla dessa krav är att det säkerställs att de nödvändiga uppgifterna kan inhämtas när det gäller stöd inom lagen (1994:1776) om skatt på energi. nödvändiga förändringar av lagen om skatt på energi (prop. 2015/16:159, 2015/16:SkU26, rskr. 2015/16:254 samt 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). Av artikel 44 i GBER framgår att stödordningar i form av nedsättning av miljöskatter som uppfyller villkoren i rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, det s.k. energiskatte- direktivet, ska anses vara förenliga med den inre marknaden i den mening och ska undantas från anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i EUF-fördraget, om villkoren i artikel 44 och i kapitel I i GBER är uppfyllda. Vidare framgår att de som Prop. 2020/21:113 beviljas skattenedsättningen ska väljas på grundval av transparenta och objektiva kriterier och ska betala åtminstone den respektive minimiskattenivå som fastställs i energiskattedirektivet. Stödordningar i form av skattenedsättningar ska baseras på en minskning av den tillämpliga miljöskattesatsen eller på betalningen av ett fast ersättningsbelopp eller på en kombination av dessa två metoder. Av definitionerna i artikel 2 GBER framgår att med unionens minimiskattenivå avses den minimiskattenivå som anges i unionslagstiftningen för energiprodukter och elektricitet vilket betyder den lägsta skattenivå som anges i bilaga I till energiskattedirektivet. Med stöd av artikel 109 i EUF-fördraget har kommissionen även antagit förordningar om stöd av mindre betydelse, s.k. de minimis-stöd. Av förordningarna följer att stöd som beviljas ett företag och som tillsammans med andra stöd av mindre betydelse som företaget mottagit inte överskrider ett bestämt belopp inte anses uppfylla samtliga kriterier i artikel 107.1 och omfattas därmed inte heller av anmälningsskyldigheten i artikel 108.3 i EUF-fördraget. Kommissionens krav på medlemsstaterna syftar till att säkerställa att några olagliga stöd inte beviljas. Förordningarna om stöd av mindre betydelse innehåller bl.a. ett krav på registerhållning. Medlemsstaten ska antingen upprätta ett centralt register över samtliga stöd som beviljats av myndigheterna i medlemsstaten eller på annat sätt säkerställa att uppgifter registreras och sammanställs så att det i efterhand kan kontrolleras att villkoren i förordningarna följs. Medlemsstaterna inklusive de stödgivande myndigheterna får inte genomföra åtgärder som utgör statligt stöd om dessa inte omfattas av något av de ovan nämnda undantagen från genomförandeförbudet eller ett särskilt beslut från kommissionen om att godkänna det statliga stödet enligt tillämpliga statsstödsriktlinjer. infördes ett elcertifikatssystem som är ett marknadsbaserat stödsystem för förnybar elproduktion. Systemet regleras i lagen (2011:1200) om elcertifikat. När elcertifikatssystemet introducerades var det ett svenskt nationellt marknadsbaserat stödsystem men det har därefter kommit att utvidgas till att även omfatta . Producenter av förnybar el som uppfyller kraven i lagen om elcertifikat tilldelas elcertifikat av staten. De nuvarande bestämmelserna om undantag från skatteplikt och avdrag i deklaration har bedömts genom begränsningen till mindre anläggningar respektera avtalet med avseende det gemensamma elcertifikatssystemet (jfr 2016/17:SkU30). Regeringen har i propositionen Elcertifikat – stoppregel och kontrollstation 2019 (prop. 2020/21:16) föreslagit att ett stoppdatum införs för elcertifikatssystemet vid utgången av . har beslutat i enlighet med propositionen (bet. 2020/21:NU6, rskr 2020/21:44). Det innebär att elcertifikat ska inte få tilldelas för produktion av förnybar el i anläggningar som tagits i drift efter 2020/21:113 . Systemet som helhet föreslås dock avslutas först . 5Utvidgat undantag från energiskatt för egenproducerad el och fullständig skattebefrielse för förnybar egenproducerad el från mindre anläggningar Regeringens förslag: Det befintliga undantaget från skatteplikt för egenproduktion av el utvidgas genom höjning av effektgränserna till för elektrisk kraft som framställs från sol, för elektrisk kraft som framställs från vind eller vågor och i övriga fall. Den befintliga skattenedsättningen i form av avdrag i deklarationen för egenproducerad förnybar el, inklusive solel, utvidgas till fullständig skattebefrielse. Effektgränserna för skattenedsättningen i form av avdrag höjs på motsvarande sätt som effektgränserna för undantaget från skatteplikt. Ändringarna ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Förslaget till fullständig skattebefrielse i form av avdrag kan omfattas av den allmänna gruppundantagsförordningen. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: , , allmännyttiga bostadsföretag och Företagarna tillstyrker förslagen. tillstyrker förslagen och delar syn på att förslagen ligger i linje med ambitionen att det ska vara enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi för Däremot saknar de en analys av hur förslagen (stödet) påverkar konkurrenssituationen mellan aktörer, hur det kompletterar andra subventioner på området och hur de på marginalen bidrar till Svensk solenergi välkomnar förslaget att höja gränsen för skattebefrielse på egenanvänd el, eftersom det är ett steg i rätt riktning som ger ökat incitament för utbyggnad av något större solcellsanläggningar. Fastighetsägarna välkomnar ambitionen att främja egenproducerad Fastighetsägarna anser dock att regeringen bör gå ännu längre och undanta all egenproducerad el som framställs av förnybara energikällor från energiskatt. är positiv till en höjning av effektgränserna men föreslår att all egenproducerad solel som används för att täcka fastighetens förbrukning, oavsett storlek på anläggningen, ska vara befriad från lämnar vissa synpunkter på den samhällsekonomiska Prop. 2020/21:113 konsekvensanalysen. Svenskt näringsliv har inga invändningar mot förslagen ur ett skatterättsligt perspektiv men lämnar vissa synpunkter på förslaget ur ett elsystemperspektiv. lämnar bl.a. följande mer övergripande kommentarer. Av promemorian framgår inte hur mycket ny egenproducerad el som bedöms tillkomma på grund av förslagen. Olika prissättning på förnybar el innebär att målet om förnybar elproduktion 2040 inte nås kostnadseffektivt. Förslagen bör motiveras på andra grunder än att bidra till det svenska miljökvalitetsmålet ”begränsad klimatpåverkan”. Målet om förnybar elproduktion till 2040 kan vara ett sådant. befarar dock att förslagen endast marginellt kan bidra till detta mål. (Svebio) stödjer förslaget att höja gränsen för skattebefrielse för elproduktion för egen användning men anser att egenanvändningen bör inskränkas till användning för andra ändamål än uppvärmning. För att undvika tröskeleffekter bör man utreda möjligheten att utforma skattefriheten som ett fast belopp oberoende av den installerade effekten.