prop · H803144 · 2021-03-23 00:00:00 — ansvarar för tillsynen av klimatdeklarationens kvalitet och riktighet. Tillsynen innebär kontroll av att uppgifterna i deklarationerna är riktiga och att beräkningar av klimatpåverkan inte är uppenbart felaktiga. Kontrollen bör i normalfallet genomföras inom från det att klimatdeklarationen har getts in. Detta bör genomföras genom stickprovskontroller. Stickprovskontrollen kan omfatta kontroll av att deklarationen följer gällande formella krav, att nödvändig underliggande dokumentation finns och att i förekommande fall kontrollera att verkliga uppgifter om egenskaperna hos byggnaden stämmer överens med deklarationen. Byggherren ska på tillsynsmyndighetens begäran lämna de upplysningar och de handlingar som myndigheten behöver för tillsynen. Bostadsrätterna uppmärksammar en problematik som kan uppstå vid tillsyn av en medlemsvald och förvaltande bostadsrättsförening som inte har tillgång till underlag som verifierar deklarationens uppgifter, då detta inte har erhållits från den byggande styrelsen. Den medlemsvalda styrelsen bör i regel erhålla de underlag som kan verifiera uppgifterna i deklarationen när den övertar ansvaret för byggnaden. Att så inte har skett skulle kunna vara en skälig förklaring till avvikelse i deklarationen. Det har övervägts om tillsynen av klimatdeklarationen bör likna den som genomförs för energideklarationen. För energideklarationen gör tillsynsmyndigheten en årlig validitetskontroll av generell karaktär över de energideklarationer som har inkommit. I energideklarationssystemet finns dock en kvalitetssäkring inbyggd genom att energideklarationen upprättas av en certifierad energiexpert. Eftersom klimatdeklarationen inte har liknande kvalitetssäkring bedöms regelbundna stickprovskontroller behövas utöver validitetskontroller, som en del av tillsynen. För att förenkla uppföljning och utvärdering av den övergripande tillämpningen av klimatdeklarationssystemet skulle det, i likhet med vad anför, underlätta med en tydlig koppling mellan den ingivna klimatdeklarationen och den faktiska byggnaden. För energideklarationen görs denna förbindelse genom att byggnadsbeteckning, även kallad byggnads-id, inkluderas i deklarationen. Byggnadsbeteckningen skapas först när kommunen registrerar in byggnadsdata i byggnadsdelen av fastighetsregistret enligt lagen (2000:224) om fastighetsregister. Denna lösning är inte möjlig för klimatdeklarationen då uppgiften om byggnadsbeteckning i normalfallet inte är tillgänglig vid inlämning av klimatdeklarationen inför slutbesked. menar att detta kan innebära svårigheter att knyta ingiven klimatdeklaration till rätt byggnad då identifikation kommer behöva ske med mindre exakta uppgifter vilket kan försvåra tillsynen av klimatdeklarationerna. Att ställa krav på kommuner att registrera byggnadsdata innan slutbesked bedömer regeringen inte är proportionerligt i detta skede. Regeringen noterar vad anför om att det kan vara svårt att knyta klimatdeklarationen till rätt byggnad. Även med beaktande av de risker som framför bedömer regeringen att det är oproportionerligt att göra på något annat sätt. Systemet bör dock följas upp och utvärderas efter att det har tillämpats . får besluta att registrera ett värde som bygger på myndighetens beräkningar För att systemet med klimatdeklarationer ska bli verkningsfullt är det nödvändigt med bestämmelser för att motverka att de klimatdeklarationer som upprättas innehåller felaktiga uppgifter. Sådana bestämmelser bör ge tillsynsmyndigheten möjlighet att ändra uppgifter som har registrerats i klimatdeklarationsregistret och möjlighet att i vissa fall påföra en sanktionsavgift. Lagrådet förordar att frågan om ändring av ett registrerat värde frikopplas från frågan om huruvida sanktionsavgift ska påföras. Lagrådet påpekar även att den avvikelse som bör vara relevant i fråga om ändring i registret är avvikelsen mellan det av tillsynsmyndigheten beräknade värdet och det registrerade värdet. Regeringen anser att bestämmelserna bör utformas i enlighet med Lagrådets synpunkter. Om tillsynsmyndigheten i sin tillsyn beräknar ett värde av klimatpåverkan som väsentligt avviker från det värde som registrerats i klimatdeklarationsregistret bör myndigheten ge byggherren tillfälle att inom lämna en förklaring till avvikelsen. Med väsentlig avvikelse avses att det totala värdet av klimatpåverkan från byggnaden väsentligt avviker från det totala värdet av klimatpåverkan som framgår av deklarationen. En väsentlig avvikelse kan röra sig om en eller några stora avvikelser men även om många mindre felaktigheter i en och samma deklaration. ska få ändra det värde som registrerats i registret om inte byggherren har gjort sannolikt att avvikelsen är godtagbar. En avvikelse kan anses vara godtagbar om t.ex. byggherren kan påvisa att avvikelsen beror på felaktigheter i myndighetens beräkningar. Enligt promemorians förslag fanns en möjlighet för tillsynsmyndigheten att, i de fall byggherren inte kunnat presentera en skälig förklaring till avvikelsen, ompröva den ingivna klimatdeklarationen och registrera ett värde som baseras på myndighetens beräkningar. De flesta remissinstanser har inte yttrat sig särskilt över förslaget. har dock ifrågasatt den lagtekniska utformningen av förslaget och föreslagit en annan ordning som innebär att klimatdeklarationen ogiltigförklaras och byggherrens åläggs att lämna en ny klimatdeklaration. Om tillsynen av klimatdeklarationernas kvalitet ska fylla en funktion är det viktigt att mer korrekt räknade värden redovisas i klimatdeklarationsregistret. För att inte riskera otydlighet bör bestämmelsen utformas så att tillsynsmyndigheten får besluta att registrera värden som baseras på myndighetens beräkningar. Myndigheten fattar alltså först ett beslut om att registrera den klimatdeklaration som byggherren gett in med de värden som framgår av byggherrens beräkningar. Om myndigheten efter tillsyn finner skäl att registrera något annat värde baserat på myndighetens beräkningar bör myndigheten ändra det tidigare fattade beslutet. alternativa förslag bedöms inte vara lämpligt eller proportionerligt då det innebär en betungande uppgift för den enskilde byggherren som skulle behöver ge in en ny klimatdeklaration. Incitament för att byggherrar ska ge in bra klimatdeklarationer bör åstadkommas genom den föreslagna sanktionsavgiften, vilket bedöms vara tillräckligt. Enligt regeringens förslag får tillsynsmyndigheten ta ut en sanktionsavgift om byggherren har lämnat oriktiga uppgifter i klimatdeklarationen och skäligen borde ha insett detta och det registrerade värdet av klimat- påverkan från byggnaden väsentligt avviker från tillsynsmyndighetens Prop. 2020/21:144 beräknade värde på ett sätt som inte är godtagbart. motsats till Fastighetsägarna och JM att det är nödvändigt med någon form av sanktionsavgift. I likhet med vad framhåller bör byggherren dock inte drabbas alltför hårt. möjligheter att ta ut en sanktionsavgift bör därför begränsas. Myndigheten bör enbart få ta ut en sanktionsavgift under förutsättning att byggherren har lämnat oriktiga uppgifter och skäligen borde insett detta och om det registrerade klimatpåverkansvärdet väsentligt avviker från myndighetens beräknade värde på ett sätt som inte är godtagbart. Situationer där byggherren inte skäligen borde ha insett att en uppgift är oriktig kan t.ex. vara om byggherren fått oriktiga underlag från en leverantör eller om beräkningarna har blivit felaktiga till följd av tekniska problem med det beräkningsverktyg som byggherren använt och det inte framkommit något skäl att ifrågasätta dessa uppgifter. Regeringen bör få meddela föreskrifter om sanktionsavgiften. beslut om att ändra det registrerade klimatpåverkansvärdet till det värde som myndigheten har beräknat och om att ta ut en sanktionsavgift bör få överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut enligt den föreslagna lagen bör inte få överklagas. Vissa instanser efterfrågar förtydliganden kring hur kravet kan uppfyllas. Förtydligande och precisering av bestämmelserna bör lämpligen göras i myndighetsföreskrifter och vägledning. Vidare bör tillsynsmyndighetens kontroll av ingivna deklarationer baseras på en kvalitetssäkrad och transparent metod, som bl.a. Allmännytta anför. möjligheter att ta ut en sanktionsavgift bör användas restriktivt. Förfarandet bör ses som ett incitament för att byggherrar ska göra korrekta beräkningar från början och ge in bra deklarationer. Det bör påpekas att det i ett inledande skede är viktigt att tillsynsmyndigheten har rollen att följa utvecklingen av bestämmelsernas tillämpning för att vägleda och informera aktörer om reglerna i syfte att främja en ändamålsenlig tillämpning. anser att det behövs påtryckningsmöjligheter också i förhållande till myndighetens möjligheter att begära in underlag från byggherren. Regeringen bedömer dock att det i detta skede bör vara tillräckligt med möjligheten att ta ut sanktionsavgift. möjlighet att få ut underlag och bedriva sitt arbete bör dock följas upp och det kan inte uteslutas att den form av påtryckningsmedel som efterfrågar kan behöva övervägas om det visar sig bli svårt att bedriva tillsyn över klimatdeklarationernas kvalitet. 7Förslagets förhållande till EU-rätt och internationella avtal Enligt 20 § 6 förordningen (1996:1515) med instruktion för ska anmäla förslag till författningar i enlighet med de procedurer som följer av EU-medlemskap eller av andra 2020/21:144 internationella överenskommelser. Sådan anmälningsskyldighet kan avse anmälan av tekniska föreskrifter enligt och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (kodifiering), nedan anmälningsdirektivet, eller enligt () avtal om tekniska handelshinder (). Det finns också en skyldighet att anmäla nya krav på tjänsteverksamhet enligt och rådets direktiv /123/EG av om tjänster på den inre marknaden. 7.2Anmälan av det aktuella förslaget Förslag till lag och förordning om klimatdeklaration för byggnader har anmälts till Europeiska Kommissionen enligt och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (kodifiering). Samma förslag till lag och förordning samt ett förslag till lag om ändring i PBL har även anmälts till kommissionen enligt och rådets direktiv /123/EG av om tjänster på den inre marknaden. anmälde förslagen på uppdrag av och meddelade att inga reaktioner har inkommit och att förslagen därför kan antas (Fi2019/01138 (delvis), Fi2020/00475 (delvis) och Fi2020/03124). 7.3Förslagets förenlighet med EU-rätt och internationella avtal Regeringens bedömning: Förslagen är förenliga med . Bestämmelserna bedöms inte ha en sådan väsentlig inverkan på handeln mellan medlemmar i () att det finns en anmälningsskyldighet enligt Avtalet om tekniska handelshinder (). Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna redovisar inga synpunkter om regleringens överenstämmelse med skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen och internationella avtal. Stålbyggnadsinstutet menar att förslaget kan gå utanför EU:s byggproduktförordning vilket bör utredas. Skälen för regeringens bedömning Den internationella handeln med byggprodukter Ett byggnadsverk utgörs av ett stort antal byggprodukter med olika förädlingsgrad och ursprung. Byggsektorn i använder ungefär 50 000 enskilda byggprodukter. genomförde Industrifakta en Prop. 2020/21:144 analys av inhemsk produktion, import och export på den svenska byggmaterielmarknaden. Analysen omfattade 28 svenska byggmaterial- branscher och baseras på statistik från och årsredovisningar. uppgick den inhemska produktionen av byggmaterial till ett värde av ca . Totalt exporterades byggmaterial till ett värde av ca . Exporten till EU:s inre marknad uppgick till ett värde av ca (av total export) medan exporten till resterande världen omfattade ett värde på ca . De tre produktgrupper som har det största exportvärdet är sågade trävaror (26,) där exporten främst sker till och , fiberkablar, elektriska ledningar och elkablar (9,) där exporten till största del sker till , och samt färg och lack (7,) som främst exporteras till och . Importen av byggmaterial uppgick till ett värde på ca . Importen från EU:s inre marknad omfattade ett värde på ca (av total import) medan importen från resterande världen uppgick till ett värde av ca . De tre produktgrupper som har det största importvärdena var belysningsarmaturer (ca ) där den största importen sker från , fiberkablar, elektriska ledningar och elkablar (11,) där den största importen sker från och samt dörrar och fönster av metall (6,) som främst importeras från . Det är svårt att avgöra vilken effekt klimatdeklarationen kommer få på handeln av byggprodukter. Klimatdeklarationen ställer inga krav på särskilda produktval och omfattar inledningsvis inga gränsvärden för klimatpåverkan. är det inte möjligt att avgöra hur ett ökat genomförande av åtgärder som minskar klimatpåverkan, t.ex. vid produktval, får för effekt för olika produktgrupper. Flera av de största produktgrupperna för export och import (t.ex. belysningsarmaturer, fiber- och elkablar) omfattas inte av de beräkningar som krävs för klimatdeklarationen. Sammantaget bedömer regeringen det som sannolikt att klimatdeklarationen enbart får en marginell effekt på handeln av byggprodukter särskilt i relation till andra faktorer såsom råvarupris och den globala efterfrågan på byggprodukter. Nationella krav på information om byggprodukters klimatprestanda är inte tillåtna och rådets förordning (EU nr 305/2011) om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter (byggproduktförordningen) anger villkoren för att saluföra byggprodukter inom EU. Bestämmelserna i byggproduktförordningen innebär att man endast får ställa krav på information om produktegenskaper som har fastställts i harmoniserade standarder. Det är alltså inte möjligt att ställa krav på redovisning av byggprodukter som går utöver byggproduktförordningen och harmoniserade standarder. är det inte möjligt att ställa nationella krav på att en byggprodukt ska redovisa en tillgänglig Ytterligare kravställning är att anse som handels- 2020/21:144 hindrande främst då det anses hindra den fria rörligheten av CE-märkta byggprodukter. Regeringens förslag på lag om klimatdeklaration för byggnader innebär ingen reglering som explicit är tvingande vad gäller produktval. Vidare ställs inte krav på att använda produktspecifika data för byggprodukters klimatprestanda vid beräkning av klimatpåverkan. I stället får generiska värden för produktgrupper användas vid beräkning av klimatpåverkan. I motsats till vad Stålbyggnadsinstiutet anför bedömer regeringen därför att förslaget inte går utöver byggproduktförordningens villkor. Förslagen är att betrakta som tekniska föreskrifter men bedöms inte ha en väsentlig inverkan på handeln Införandet av lagen om klimatdeklaration för byggnader är att betrakta som tekniska föreskrifter och bedöms vara anmälningspliktigt enligt anmälningsdirektivet. Införande av klimatdeklaration innebär att byggherren ska beräkna byggnadens klimatpåverkan under byggskedet. Syftet är att klimatdeklarationen ska öka medvetenheten och kunskap om klimatpåverkan för att kunna underbygga beslut om åtgärder för lägre klimatpåverkan. Förslaget innebär inga särskilda krav på produktval eller att något särskilt gränsvärde för klimatpåverkan ska uppfyllas. Det ställs inte heller krav på att produktspecifika data ska användas vid beräkning av klimatpåverkan. Vid beräkning av klimatpåverkan får generiska klimatdata användas och har fått i uppdrag att ta fram en databas med tillgängliga klimatdata för beräkning av klimatpåverkan. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att kravet på klimatdeklaration inte gör det svårare att tillhandahålla exempelvis byggprodukter i . Regleringen kan leda till att byggherrar gör produktval i syfte att minska klimatpåverkan eller ställer krav på att byggprodukter ska redovisa klimatprestanda vilket skulle kunna få en inverkan på handeln av byggprodukter. Klimatdeklarationen bedöms dock inte få någon väsentlig inverkan på handeln. Bestämmelserna bedöms inte ha en sådan väsentlig inverkan på handeln att anmälningsskyldighet finns enligt . Förslagen innebär krav på tjänsteutövare som är tillfälligt i men bedöms vara icke-diskriminerande, nödvändiga och proportionerliga Införande av klimatdeklaration kommer innebära nya krav vid uppförande av byggnad och påverkar därmed byggnadstjänster. Bestämmelserna undantar inte byggherrar som är etablerade i andra EU-länder, som tillfälligt utför byggprojekt i , och har därför anmälts enligt tjänstedirektivet. Sammantaget bedömer regeringen att kravet på klimatdeklaration uppfyller principerna om nödvändighet och proportionalitet enligt tjänstedirektivet. 8 Ikraftträdande- och tillämpningsbestämmelser Regeringens förslag: Lagen om klimatdeklaration för byggnader ska träda i kraft . Lagen ska inte tillämpas på byggnader för vilka ansökan om bygglov har kommit in före ikraftträdandet. Föreslagna ändringar i ska träda i kraft den Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: i menar att det bör förtydligas om kravet på klimatdeklarationer ska inträda om ett tillfälligt bygglov förlängs. Övriga remissinstanser har inte redovisat några synpunkter på ikraftträdandebestämmelserna. Skälen för regeringens förslag: En förutsättning för att införa krav på klimatdeklaration är att vissa tekniska lösningar är på plats, exempelvis klimatdeklarationsregister och databas för klimatdata. finns det behov av att informera och vägleda om de nya krav som lagen om klimatdeklaration för byggnader kommer att innebära för byggsektorns aktörer. Regeringen gav i uppdrag att inleda arbetet med de åtgärder som krävs för att införa krav på klimatdeklaration. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att krav på klimatdeklaration för byggnader ska införas . Angående vilka uppföranden av byggnader som ska omfattas av de nya reglerna vid ikraftträdandet av lagen har regeringen beaktat följande. Det är rimligt att avgränsa de nya reglerna till nya byggprojekt som startar efter tidpunkten för ikraftträdandet och inte omfatta byggnader som är under uppförande . Detta eftersom det bedöms olämpligt att pågående byggprojekt i ett sent skede ska behöva ställas inför nya krav. Därför föreslår regeringen att skyldigheten att upprätta en klimatdeklaration kopplas till tidpunkten för när ansökan om bygglov lämnas in till kommunen. Vid beslut om förlängning av ett tillfälligt bygglov, som meddelats innan ikraftträdandetidpunkten, bör kravet på klimatdeklaration inte inträda, då beslutet om förlängning enbart avser längden för lovet och inte omfattar någon prövning av ytterligare krav. 2020/21:144 9 9.1Konsekvenser av införandet av krav på klimatdeklaration Regeringens bedömning: Förslaget ökar branschens kunskap om byggnaders klimatpåverkan under byggprocessen. Klimatdeklarationen skapar förutsättningar för att åtgärder som syftar till att minska klimatpåverkan kan vidtas och leda till att utsläppen från byggsektorn minskar. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flera instanser delar promemorians bedömning att införande av krav på klimatdeklaration ökar branschens kunskap om byggnaders klimatpåverkan. Byggföretagen anser att kunskapsnivån och kompetensen inom området kan höjas för hela värdekedjan inom byggsektorn. HSB anser att kravet på klimatdeklaration kommer öka kunskapen och medvetenheten hos alla aktörer i branschen och därför ger förutsättningar för den beteendeförändring som krävs hos aktörerna för att koldioxidutsläppen från byggsektorn ska minska. Allmännytta anser att införandet av klimatdeklarationer bidrar till en kunskapsuppbyggnad som är en viktig förutsättning för att dessa ska kunna användas för att ställa minimikrav vid byggande ur ett livscykelperspektiv. och Energiföretagen anser att förslaget lyfter kunskapen i branschen om livscykelanalysberäkningar och ger förutsättningar för att stödja aktörer inom byggsektorn att genomföra åtgärder som minskar klimatpåverkan. menar att krav på redovisning av klimatdeklarationer utvecklar kunskapsläget och kan leda till beteendeförändringar, vilket skapar förutsättningar för mer utvecklade livscykelanalyser bland byggherrar. Flera instanser, t.ex. , Byggföretagen och WSP, anser att även om klimatdeklarationen ökar branschens kunskap och medvetenhet kommer detta i sig inte att leda till någon betydande minskad klimatpåverkan. I stället bedöms andra åtgärder krävas som att införa gränsvärden och att utöka omfattningen av klimatdeklarationen till hela byggnadens livscykel för att skapa incitament för reduktionsåtgärder. bedömer att konsekvensutredningen uppfyller kraven i 6 och 7§§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Skälen för regeringens bedömning: Bygg- och fastighetssektorn står för en femtedel av inhemska utsläpp av växthusgaser. För att nå det långsiktiga riksdagsbundna klimatmålet om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp, behövs betydande insatser. Införandet av krav på klimatdeklaration innebär att en klimatpåverkan ska redovisas i en klimatdeklaration. Klimatdeklarationen ska upprättas och ges in till den myndighet regeringen bestämmer för att slutbesked ska kunna ges. Klimatdeklarationen ska öka branschens kunskap om klimatpåverkan från byggnader och möjliggör att åtgärder som reducerar klimatpåverkan kan genomföras i större utsträckning än . Kravet på att genomföra och upprätta en klimatdeklaration omfattar de Prop. 2020/21:144 inledande skedena av en livscykel, dvs. byggskedet (modul A1– Information om olika byggprodukters klimatpåverkan bedöms vara särskilt viktig för att kunna analysera en klimatpåverkan. Kravet bedöms leda till att kunskapen i branschen avseende klimatpåverkan i byggprocessen ökar, i likhet med vad bl.a. Byggföretagen, HSB och anför. Detta bedöms i sin tur förbättra förutsättningarna för marknadens aktörer att välja produkter och lösningar med mindre klimatpåverkan. bedömer regeringen att förslaget därmed leder till att utsläppen av växthusgaser från branschen minskar. Flera remissinstanser, bl.a. Byggföretagen, och , menar dock att ytterligare åtgärder kommer att krävas för att öka drivkrafter att genomföra åtgärder som minskar klimatpåverkan. Kravet bedöms emellertid öka mognadsgraden i branschen avseende klimatfrågor, t.ex. hur man systematiskt kan arbeta med att analysera klimatpåverkan under byggprocessen. Regeringen menar att detta kommer att underlätta en eventuell framtida utveckling av systemet för klimatdeklarationer för att skapa ytterligare incitament för att minska klimatpåverkan vid byggande. har på uppdrag av regeringen tagit fram en plan för den fortsatta utvecklingen av klimatdeklarationen för att kunna inkludera hela livscykeln och omfatta gränsvärden för klimatpåverkan (Fi2020/02715). 9.2Alternativa lösningar och effekter utan reglering Regeringens bedömning: Kunskapen bland marknadens aktörer om klimatpåverkan under byggprocessen bedöms vara låg. Införandet av ett nytt styrmedel behövs för att styra den framtida utvecklingen mot minskad klimatpåverkan. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna instämmer i att det finns behov av att öka sektorns kunskap om klimatpåverkan vid byggande. Större delen av remissinstanserna är också positiva till att någon form av klimatdeklaration eller redovisning av en klimatpåverkan införs. Flera remissinstanser har dock synpunkter på klimatdeklarationens utformning.