prop · H803108 · 2021-03-10 00:00:00 — Det kan även finnas en risk att områden som enligt definition borde definieras som utsatta ändå inte blir det. Mot bakgrund av de osäkerheter som finns med metoden är det desto viktigare att bedömningar i den mån det är möjligt görs på ett enhetligt sätt och utifrån en tydlig rutin. bedömer att detta är särskilt angeläget i och med att samtliga lokalpolisområden enligt beslut ska tillämpa metodstödet . förordar att metodstödet mot organiserad brottslighet i lokalsamhället bör fyllas i tillsammans med en bred sammansatt grupp med kommun, områdespolis och representanter för ingripandeverksamhet och utredning. Granskningen visar dock att det saknas rutiner för att polisen ska kunna rapportera in underlag på ett likvärdigt sätt. Granskningen visar även att tillämpningen av metodstödet varierar mellan lokalpolisområdena vad gäller exempelvis samverkan med kommunen. konstaterar att det torde vara positivt för samverkan mellan berörda aktörer att tillsammans arbeta för att skapa en gemensam lägesbild, och därigenom skapa en gemensam uppfattning om problematiken. Det är allmänt känt att berörda aktörer såsom , skolan och fastighetsägare spelar en viktig roll i samverkan med polisen för att lyckas vända utvecklingen i utsatta områden. När det gäller kvalitetssäkring av de underlag som lokalpolisområdena skickar in för bedömning kan med hjälp av det nya verktyget geografiska hot spots se hur väl den inrapporterade lägesbildsdatan stämmer överens med SCB:s strukturdata om utsatta livsvillkor och anmälda brott. Mot bakgrund av den tystnadskultur som ofta råder i utsatta områden bedömer att anmälda brott inte fullt ut kan ses som en tillförlitlig parameter för kvalitetssäkring. kan även konstatera att det nya verktyget stadiemodellen, som ska användas som ett första steg för att bedöma om ett område har problem och hur allvarliga problemen är, innebär moment av subjektiva skattningar. ser därmed positivt på arbete med att utveckla metoden för att identifiera utsatta områden och myndighetens ambition att diskutera hur det subjektiva bedömningsunderlaget kan kombineras med en kvantitativ ansats för att ytterligare effektivisera och utveckla tillvägagångssättet. Sammanfattningsvis bedömer att metod för att identifiera utsatta områden behöver öka i tillförlitlighet, till exempel genom att utveckla rutiner som möjliggör för lokalpolisområden att rapportera in underlag på ett enhetligt sätt. Detta bör företrädesvis ske i samverkan med berörda aktörer så som förordar. Myndigheten behöver även tydliggöra i de offentliga rapporterna om utsatta områden att underlagen bygger på bedömningar som innebär att det kan finnas stora skillnader mellan utsatta områden inom samma kategori, och att områdena därför inte kan jämföras med varandra. 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 7.1.2 Regeringen har prioriterat polisens arbete i utsatta områden Regeringen har genomfört en omfattande förstärkning av anslaget till för att möjliggöra rekrytering av fler poliser och civila. Regeringen har också i övrigt styrt genom att ställa krav på att det ska finnas områdespoliser som arbetar fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete i samtliga lokalpolisområden. Regeringen har dessutom begärt uppföljning av situationen i utsatta områden samt beslutat om flera uppdrag till i syfte att komma till rätta med missförhållandena där. Uppföljningen av situationen i utsatta områden bygger på indikatorer som främst avser anmälda brott. kan konstatera att det finns en omfattande osäkerhet med att beskriva situationen i utsatta områden utifrån indikatorer som främst bygger på anmälda brott, inte minst på grund av den tystnadskultur som råder i områdena och bidrar till en obenägenhet att anmäla brott. Tystnadskulturen kan dessutom antas vara större i de områden som har störst problem, vilket innebär en större osäkerhet i jämförelser mellan områden. Anmärkningsvärt är också att två av brotten, narkotikabrott och vapenbrott, utgörs av så kallade spaningsbrott vars anmälningsgrad i stor utsträckning beror på i vilken omfattning polisen har prioriterat dessa brott genom att vara aktiva med att kontrollera personer och fordon i området. Sammantaget visar granskningen att regeringen på flera sätt har prioriterat polisens arbete i utsatta områden och att det finns och har funnits en tydlig ambition om att försöka vända utvecklingen i dessa områden. bedömning är därför att regeringen genom sin styrning av har ökat förutsättningarna för att polisen ska kunna arbeta effektivt i utsatta områden. 7.1.3 har vidtagit åtgärder, men uppföljning saknas Granskningen visar att har tagit fram relevanta strategier och rekommendationer för hur polisen ska arbeta i utsatta områden. Dessa styrsignaler har landat i de berörda lokalpolisområdena och uppfattas vara en hjälp för att arbeta effektivt. bedömer att dessa åtgärder har ökat förutsättningarna för polisen att arbeta effektivt i utsatta områden. När det gäller finansiella styrning framgår dock en del brister. Granskningen visar att myndighetens finansiella styrning är begränsad vad gäller utsatta områden. I ett nationellt perspektiv har den enda riktade satsningen till utsatta områden varit ett extra tillskott av polisaspiranter till de polisregioner som har utsatta områden. Den principen upphörde dock , och finns det ingen nationell satsning som innebär prioritering av resurser till utsatta områden. Enligt rikspolischefens beslut ska det finnas minst en områdespolis per 5 000 invånare i utsatta områden. R I K S R E V I S I O N E N R Ä T T I N S A T S P Å R Ä T T P L A T S – P O L I S E N S A R B E T E I U T S A T T A O M R Å D E N granskningen att beslutet inte tycks ha utgjort underlag för polisregionernas resursfördelning. Det är heller inte möjligt att redovisa utfallet av rikspolischefens beslut eftersom inte följer upp resursfördelningen till utsatta områden. enkätundersökning visar dock att beslutet inte är genomfört i en tredjedel av de lokalpolisområden som har utsatta områden. Det är oklart vad måttet om minst en områdespolis per 5 000 invånare baseras på, och att analysera detta skulle sannolikt ge en fördjupad kunskap om hur behovet i utsatta områden ser ut. Som en enda sammanhållen myndighet har betydligt bättre förutsättningar för att styra verksamheten och följa upp utfallet av styrningen, från både central nivå, polisregionnivå och polisområdesnivå. Det faktum att det inte görs tyder på att myndigheten inte utnyttjar den nya organisationens struktur, och att de olika nivåerna nu arbetar självständigt med begränsade krav på uppföljning, så som de självständiga polismyndigheterna gjorde innan omorganisationen. För att det ska vara möjligt att veta om resurserna går till de utsatta områden där de behövs mest måste börja följa upp detta. Att områdespoliserna får möjlighet att arbeta långsiktigt och fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete är enligt en förutsättning för att vända utvecklingen i utsatta områden. Trots det saknas tillförlitliga uppgifter om hur många områdespoliser som arbetar enligt uppdragsbeskrivningen, huruvida de arbetar fredat eller om de i huvudsak är allokerade att arbeta i utsatta områden. Ett långsiktigt arbete förutsätter tillräckliga resurser , vilket är svårt att säkerställa om det inte är möjligt att följa personalförändringar inom myndigheten. bedömer att det, utifrån den betydelse som tillskrivs områdespolisernas uppdrag, är anmärkningsvärt att saknar tillförlitliga uppgifter i alla dessa avseenden. Det är positivt att arbetar med att ta fram en utbildning för områdespoliser och därigenom tydliggöra deras funktion. kan dock konstatera att en viktig del i områdespolisernas uppdrag handlar om att dessa poliser får möjlighet att arbeta fredat och inte tas i anspråk för annan verksamhet, vilket ett tydliggörande av uppdraget inte kan garantera. De lokalpolisområden som har utsatta områden har fått större del av de senaste årens resursförstärkningar avseende civila och poliser jämfört med de lokalpolisområden som inte har utsatta områden. Vad det betyder i praktiken för polisens möjlighet att arbeta effektivt i utsatta områden kan vi dock inte uttala oss om. Däremot visar granskningen att de lokalpolisområden som uppger att de har fått en resursförstärkning vittnar om att detta på flera sätt har förbättrat situationen i utsatta områden. Av fallstudierna framgår dock att den positiva utveckling som skett till följd av resursförstärkningarna snabbt skulle återgå till den situation som var förut om resurserna togs bort. Granskningen visar även att tillfälliga insatser såsom Operation Rimfrost främst har gett en tillfällig effekt. 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N bedömning är därmed att behöver säkerställa att resursförstärkningarna går till de områden där de behövs mest. bedömer att om ser till att det finns tillräckligt med varaktiga resurser i utsatta områden blir det också möjligt att skapa en god förmåga i ett längre perspektiv. 7.1.4Polisen arbetar enligt beprövade metoder, men kan bli mer effektiv Poliser som tjänstgör i utsatta områden arbetar i hög grad enligt de strategier och planer som har tagit fram. Majoriteten av de tillfrågade lokalpolisområdescheferna uppger att dessa riktlinjer hjälper dem att arbeta effektivt. Resultatet av vår enkätundersökning visar även att polisen som tjänstgör i utsatta områden enligt lokalpolisområdescheferna i hög grad arbetar enligt de arbetsmetoder som rekommenderar. Denna bild överensstämmer med de observationer vi har gjort när vi under granskningen följde med polisen i arbetet i ett antal utsatta områden. Det finns ett omfattande underlag av beprövade och rekommenderade arbetsmetoder samt en hög ambition hos poliserna att anpassa sitt arbete i enlighet med dessa. Därutöver finns det rutiner för att samverka med andra berörda aktörer, främst och fastighetsägare. När detta arbete fungerar väl finns det stor potential att nå goda resultat. Tillräckliga resurser är dock enligt lokalpolisområdescheferna en förutsättning för att kunna använda metoderna i tillräcklig utsträckning, vilket saknas i vissa lokalpolisområden. Det finns dock vissa hinder på vägen. Flera inom och polisen vittnar om att sekretessen och osäkerheter om hur den ska tillämpas begränsar effektiviteten Polis och socialtjänst bör ges stöd i hur bestämmelserna ska tillämpas och vilken information som kan delas. ser därmed positivt på det faktum att regeringen har gett Brå i uppdrag att utvärdera hur den sekretessbrytande bestämmelsen i 10 kap. 18 a § OSL har tillämpats i det lokala förebyggande arbetet, och bedöma om eventuella utvecklingsbehov föreligger. Granskningen visar även att det råder brist på viss utrustning som är nödvändig för att förebygga och klara upp brott som vanligen förekommer i utsatta områden. Det gäller framför allt fasta bevakningskameror över brottsutsatta ytor och kroppsburna kameror för poliserna. Över hälften av cheferna i lokalpolisområden med utsatta områden uppger i enkätundersökningen att de inte har tillräcklig tillgång till den typen av utrustning. Forskningen ger stöd för att bevakningskameror är effektiva för att förebygga bilrelaterade stölder på parkeringsplatser, men inte när det gäller att förebygga brott mot person på offentliga platser. Polisen i utsatta områden uppger dock att verktyget har hjälpt till att flytta den öppna drogförsäljningen från offentliga platser, vilket bidrar till att öka tryggheten för de boende i utsatta områden. När det gäller kroppsburna kameror visar en utvärdering från Brå att våld och trakasserier mot polisen minskade efter införandet av kroppsburna kameror, och ökade polisernas känsla av trygghet. R I K S R E V I S I O N E N R Ä T T I N S A T S P Å R Ä T T P L A T S – P O L I S E N S A R B E T E I U T S A T T A O M R Å D E N bedömer att mot bakgrund av detta bör prioritera utbyggnaden av bevakningskameror i utsatta områden och fördelningen av kroppsburna kameror till de poliser som tjänstgör där. För att åstadkomma ett effektivt polisarbete i utsatta områden har flera forskare betonat att problemorienterat polisarbete (POP) och lokalt dialogbaserat arbete, även kallat Community Policing (COP), bör kombineras. Analyser av det problemorienterade arbetet kan bidra till ökad kunskap om vilka konkreta insatser som behövs för att lösa problemen i ett område, medan det lokala dialogbaserade arbetet kan bidra till att skapa förtroende bland de boende. Granskningen visar att det finns en god kännedom om vilka metoder som bedöms vara effektiva i utsatta områden, och de lokalpolisområden som fått resursförstärkningar uppger att de har haft förmågan att upprätthålla ett anpassat arbetssätt som kan liknas vid det lokalt dialogbaserade arbetet, och därigenom minskat angreppen på polispersonalen. Detta talar för att resursförstärkningarna både har ökat polisens effektivitet i utsatta områden och påverkat deras arbetsmiljö på ett positivt sätt. En lugnare arbetsmiljö ökar förutsättningarna för att polisen ska vilja arbeta kvar i utsatta områden och därmed bli kända i lokalsamhället, vilket områdespolisens uppdrag syftar till. Med utgångspunkt i granskningens resultat lämnar följande rekommendationer till : •Öka tillförlitligheten i den process som används för att identifiera utsatta områden. Det kan till exempel handla om att se över bedömningskriterierna och ta fram rutiner för hur metodstödet ska användas på ett enhetligt sätt. •Följ upp hur många områdespoliser som fördelas till utsatta områden, både för att säkerställa att beslutet om minst en områdespolis per 5 000 invånare i utsatta områden uppfylls och för att analysera behovet. •Säkerställ att polisen har tillgång till den tekniska utrustning som behövs för att kunna arbeta effektivt i utsatta områden. Det kan till exempel handla om att påskynda utbyggnaden av bevakningskameror och fördelningen av kroppsburna kameror. 72 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Regeringsbeslut Ju2014/7348/PO, Ju2014/6645/PO, Ju2014/6649/PO m.fl., Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut Ju2016/08462/LP (delvis), Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut Ju2017/05612/LP, Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut Ju2018/04606/PO, Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut Ju2018/05278/LP (delvis), Ju2018/05029/PO, Ju2018/04473/PO m.fl., Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut Ju2020/02353/PO, Ju2020/02336/LP (delvis). Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut Ju2015/09812/LED (delvis), Ju2015/08327/. Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut Ju2018/05278/LP (delvis), Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut Ju2015/09349/PO, Uppdrag till om insatser mot illegala vapen och explosiva varor inom landet. Regeringsbeslut Ju2015/09350/PO, Uppdrag till och andra berörda myndigheter att utveckla den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet. Regeringsbeslut Ju2019/02681/PO, Uppdrag till att förstärka bekämpningen av illegal handel med narkotika. Regeringsbeslut Ju2017/08662/PO, Uppdrag till att redovisa hur polisverksamheten ska stärkas och utvecklas. Regeringsbeslut Ju20199/03980/PO. Uppdrag att kraftsamla för att öka samhällets samlade förmåga att hantera explosiva varor och den illegala användningen av dessa. Regeringsbeslut Fi2020/02991/S3, Uppdrag att inrätta ett pilotprojekt för att komma åt felaktig folkbokföring kopplad till organiserad brottslighet. Regeringsbeslut Ju2020/02483/PO, Uppdrag att inrätta pilotprojekt som riktar sig mot näringsverksamhet kopplad till organiserad brottslighet. Regeringsbeslut Ju2019/03304/. Uppdrag till om informationsdelning i arbetet för att förebygga brott. R I K S R E V I S I O N E N R Ä T T I N S A T S P Å R Ä T T P L A T S – P O L I S E N S A R B E T E I U T S A T T A O M R Å D E N , Complaints as Opportunity for Change in Encounters between Youths and Officers. Social Inclusion, vol. 2, nr 3, 2014. Sunshine J. och , The role of procedural and legitimacy in shaping public support for policing. 37, nr 3, 2003. , En polis närmare medborgaren – Ett kunskapsstöd i arbetet med medborgarlöften, , 2016. , Insatser mot brott och otrygghet i socialt utsatta områden – en kunskapsöversikt, rapport 2016:20, , 2016. , Relationen till rättsväsendet i socialt utsatta områden, rapport 2018:6, , 2018. , Utvecklingen i socialt utsatta områden i urban miljö, rapport 2018:9, , 2018. , Tystnadskulturer – en studie om tystnad mot rättsväsendet, rapport 2019:10, , 2019. , Kroppsburna kameror – en utvärdering av pilotverksamheten i polisregion , rapport 2020:1, , 2020. , Att laga revor i samhällsväven: om utsatthet och sociala risker i postindustriella samhällen, , 2014. , Att arbeta brottsförebyggande med Effektiv Samordning för Trygghet () - - En exempelsamling, , 2019. , Delrapport 2. Ett nytt förslag till lokalt lägesbildsverktyg, , 2019. , nationella operativa avdelningen, Kriminell påverkan i lokalsamhället – en lägesbild för utvecklingen i utsatta områden, dnr A309.000/2018. , nationella operativa avdelningen, Utsatta områden – Social ordning, kriminell struktur och utmaningar för polisen, dnr HD 44/14A203.023/2016. , nationella operativa avdelningen, Utsatta områden – sociala risker, kollektiv förmåga och oönskade händelser, dnr HD 5800-61/2015. , nationella operativa avdelningen, En nationell översikt av kriminella nätverk med stor inverkan på lokalsamhället, dnr A452.732/2014. , Granskning av särskilda satsningar – utsatta områden, dnr A191.151/2017. Statskontoret, Ombildningen till en sammanhållen polismyndighet, rapport 2018:18, Statskontoret, 2018. 74 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1997/98:1, bet. 1997/98:JuU1, rskr. 1997/98:87, Budgetpropositionen . 2014/15:1, bet. 2014/15:JuU1, rskr. 2014/15:1, Budgetpropositionen . 2015/16:1, bet. 2015/16:JuU1, rskr. 2015/16:1, Budgetpropositionen . 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 310,Vårändringsbudget . 2016/17:1, bet. 2016/17:JuU1, rskr. 2916/17:1, Budgetpropositionen . 2017/18:1, bet. 2017/18:JuU1, rskr. 2017/18:1, Budgetpropositionen . 2018/19:1, bet. 2018/19:JuU1, rskr. 2018/19:1, Budgetpropositionen . 2019/20:1, bet. 2019/20:1:JuU1, rskr. 2019/20:1, Budgetpropositionen . 2015/16:JuU1, rskr. 2015/16:106, Utgiftsområde 4 Rättsväsendet. 2016/17:JuU1, rskr. 2016/17:90, Utgiftsområde 4 Rättsväsendet. 2017/18:JuU1, rskr. 2017/18:92, Utgiftsområde 4 Rättsväsendet. 2018/19:147, Kamerabevakning i brottsbekämpningen – ett enklare förfarande. 2018/19:155, Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning. 2017/:26, Skjutvapen och explosiva varor – skärpta straff för de grova brotten. 2013/14:110, En ny organisation för polisen. Förordning (2014:1102) med instruktion för . Myndighetsförordningen (2007:515). Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Kamerabevakningslagen (2018:1200). R I K S R E V I S I O N E N R Ä T T I N S A T S P Å R Ä T T P L A T S – P O L I S E N S A R B E T E I U T S A T T A O M R Å D E N Dir. 2012:129, Ombildning av polisen till en sammanhållen myndighet. för nya , beslutsprotokoll , Ju2012:16/2013/4. , Områdespoliserstrategisk inriktning, 2016, dnr A177.727/2016. , strategi för arbete i utsatta områden, PM 2018:26, 2018. , nationella operativa avdelningen, Utsatta områden – rekommendationer, 2018, dnr HD 5800-93/2018. , plan för allvarlig och organiserad brottslighet - Polisoperativ inriktning (POI), PM 2018:22. , nationella operativa avdelningen, metodstöd mot organiserad brottslighet i lokalsamhället och utsatta områden, dnr A194.284/2015. , Årsredovisning 2018. , Årsredovisning 2019. , Kvartalsuppföljning utsatta områden, januari – december, dnr A097.077/2018. , Tertialuppföljning utsatta områden, , dnr A035.840/2020. , beslutsprotokoll , dnr HD 5800-61/2015. , beslutsprotokoll , dnr A177.727/2016. , beslutsprotokoll , dnr A194.284/2015. , beslutsprotokoll , dnr A203.023/2016. , beslutsprotokoll , dnr A191.151/2017. , Uppdragsbeskrivning för områdespolis respektive kommunpolis, dnr A149.893/2015. , strategiska verksamhetsplan 2020-2024, 2019. , Inventering av behov av riktad utbildning för områdespoliser, dnr A572.280/2018. 76 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I granskningen ingår två analyser av statistiska uppgifter vars tillvägagångssätt beskrivs här. Den första analysen avser resurstilldelningen till samtliga lokalpolisområden (LPO) sedan polisreformen 2015. Den andra analysen är inriktad mot enbart LPO med utsatta områden och resurstilldelningen till dessa, relaterat till befolkning. A. Resurstilldelning till samtliga LPO Analysen av hur resurserna har varit fördelade sedan polisreformen 2015 utgår från antalet anställda – poliser respektive civila – vid samtliga LPO vid utgången av åren 2015–2019 och vid utgången av 2020. Dessa uppgifter inhämtades från . LPO har grupperats i dels LPO med utsatta områden, dels övriga LPO. Antalet anställda har sedan summerats för båda grupperna med avseende på civilanställda, poliser och totalt antal anställda. Därefter har totalerna för den senaste observationen (vid utgången av ) jämförts med totalerna från utgången av 2015 för de båda grupperna av LPO. Därav framkommer en nominell och procentuell förändring. Dessa uppgifter har sedan även jämförts mot totaluppgifter för vad avser antalet anställda, både civila och poliser, vid utgången av 2015 och 2019 enligt årsredovisningen. Då LPO har varierat under framför allt den efter polisreformen, sett till såväl antal som sammansättning, har behövt göra följande justeringar. LPO och LPO var vid utgången av 2015 ett enda LPO. Dessutom fanns det två andra LPO (och ), som året därpå kom att föras samman med LPO respektive LPO . Därför har personalstyrkorna förts samman från utgången av 2015 i dessa LPO på följande sätt: A) Personalen i dåvarande LPO , som ingår i LPO , har i sin helhet förts till LPO . B) Personalen i dåvarande LPO , som ingår i LPO , har i sin helhet förts till LPO . C) Personalen i dåvarande LPO /har till förts till LPO och till till LPO , i enlighet med det fördelningsförhållande som rådde mellan dessa LPO vid utgången av 2016. Relativt omfattande förändringar har skett av i under stora delar av perioden. Därför redovisas LPO samlat för PO . R I K S R E V I S I O N E N R Ä T T I N S A T S P Å R Ä T T P L A T S – P O L I S E N S A R B E T E I U T S A T T A O M R Å D E N LPO poliser har förts till LPO för utgången av 2015. Det har inte gått att fördela polispersonal från två LPO i Nord för utgången av 2015. Det gäller LPO Kust N med 3 poliser samt LPO Kust S med 9 poliser. Detta har dock inte någon betydelse för analysen. I övrigt har resterande LPO från utgången av 2015 som fanns, men som har upphört, lagts samman med de LPO som de tillhör. Två anmärkningar kan göras på materialet. Den första anmärkningen gäller LPO . Där finns ingen civil personal redovisad. Denna tillhör alltså polisområdet. utgör nämligen både ett polisområde och ett lokalpolisområde. Analysen har inte tagit hänsyn till frånvaron av civilanställda i LPO . Den andra anmärkningen gäller LPO . Där fanns 78 poliser och 214 civila anställda . Vid LPO bedrivs gränskontrollverksamhet, som är en specialverksamhet som inte motsvarar den ingripandeverksamhet och utredningsverksamhet som bedrivs på andra LPO. har därför exkluderats ur analysen. B. Resurstilldelning till LPO med utsatta områden Analysen av resurstilldelningen till enbart LPO med utsatta områden bygger på tre olika variabler: antal områdespoliser i LPO med utsatta områden, befolkning i utsatta områden och befolkning i med utsatta områden. Områdespoliser i LPO med utsatta områden