prop · H90341 · 2021-11-02 00:00:00 — Punkt 4, som är ny, är en för specifik utfyllnad av bestämm- elserna i första stycket och innebär att revisionsberättelsen ska innehålla ett uttalande om förvaltningen av följer tillämpliga före- skrifter, t.ex. 2–6 kap. riksbankslagen. Det innebär att granskningen inte är begränsad till en prövning av om förvaltningen följer tillämpliga före- skrifter om årsredovisningens innehåll i 8 kap. riksbankslagen. Gransk- ningen ska ske med utgångspunkt i de viktigare beslut som framgår av årsredovisning (förvaltningsberättelsen) och är en allmän granskning av lagligheten av dessa beslut. Det görs också redaktionella ändringar. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången för . Övervägandena finns i avsnitt 21.2.7. I punkt 1 anges när lagen träder i kraft. 2021/22:41 Punkt 2 innebär att lagen ska tillämpas på den revisionsberättelse som ska lämna avseende årsredovisning för räken- . 23.13Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:864) om vissa äldre sedlars upphörande som lagliga betalningsmedel 1 § Av riksbank utgivna sedlar enligt följande författningar ska upphöra att vara giltiga betalningsmedel : 1.sedlar på enligt föreskrifter (1991:1499) om sedlar på , 2.sedlar på enligt kungörelse (RBFS 1987:3; A:17) om utgivande av sedlar på etthundra kronor, 3.sedlar på enligt föreskrifter (1989:716) om ut- givande av sedlar på femhundra kronor. Bestämmelser om inlösen av sedlar som upphört att vara lagliga betalningsmedel finns i lagen (0000:000) om riksbank. Lagen innehåller bestämmelser om vissa äldre sedlars upphörande som lagliga betalningsmedel. Ändringen i lagen är en följd av att det införs en ny riksbankslag. Det görs också redaktionella ändringar. 23.14Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 8 a § Sekretess enligt 4 a § första stycket hindrar inte att en uppgift lämnas till 1.Riksbanken i dess verksamhet avseende det finansiella systemet, 2.Finansinspektionen i dess verksamhet för tillsyn över finansiella marknader och företag, eller 3.Riksbanken, eller i deras verk- samheter för framställning av statistik. Paragrafen innehåller bestämmelser om undantag från sekretessen i 4 a §. Övervägandena finns i avsnitt 20.5.1. Ändringen i första stycket 1 är en följd av att det införs en ny riksbanks- lag och innebär att sekretess hos i den aktuella verksamheten inte hindrar att uppgifter lämnas till i dess verk- samhet avseende det finansiella systemet. Bestämmelser om den verksam- heten finns i 3 kap. riksbankslagen. 6 § Sekretess gäller för uppgift om innehav av finansiella instrument som har lämnats till en myndighet, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör lider skada eller men och uppgiften har lämnats till följd av 7 kap. 22 § lagen (0000:000) om riksbank, 7 kap. 2 § lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder), 5 kap. 2 § lagen (2000:193) om , 4.14 a § första och andra styckena lagen (2002:1023) med instruktion för , eller 5.lagen (2018:1625) om skyldighet för vissa offentliga funktionärer att anmäla innehav av finansiella instrument. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen innehåller bestämmelser om sekretess för uppgift om innehav av finansiella instrument. Övervägandena finns i avsnitt 20.5.1. Ändringen i punkt 1 är en följd av att det införs en ny riksbankslag (7 kap. 22 §). Sekretess gäller för uppgifter om innehav av finansiella instrument som lämnas av fullmäktiges ledamöter, utom ordföranden och vice ordföranden, och arbets- eller uppdragstagare. 5 b § Sekretess gäller i ärende om anställning av myndighetschef vid en förvalt- ningsmyndighet som lyder under regeringen, riksbankschef eller vice riksbankschef för uppgift som lämnar eller kan bidra till upplysning om en enskild kandidats identitet, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider men. Sekretessen gäller inte i sådana ärenden som avses i första stycket i den utsträck- ning regeringen meddelar föreskrifter om det. Sekretess gäller inte heller beslut i ärende eller uppgift om den som har fått anställningen. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen innehåller bestämmelser om sekretess i ärenden om anställning av vissa myndighetschefer. Övervägandena finns i avsnitt 20.5.4. Ändringarna i första stycket innebär att sekretessen gäller också i ären- den om anställning av riksbankschef och vice riksbankschef. I dessa fall kan regeringen inte meddela föreskrifter om undantag från sekretessen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller för uppgifter som har lämnats före ikraftträdandet. Övervägandena finns i avsnitt 21.2.6. I punkt 1 anges när lagen träder i kraft. Punkt 2 innebär att äldre bestämmelser gäller för uppgifter om innehav av finansiella instrument som har lämnats med stöd av 9 kap. 5 § lag. 23.15Förslaget till lag om ändring i budgetlagen (2011:203) 1 § Efter särskilt bemyndigande som lämnas för ett budgetår i sänder får reger- ingen eller efter regeringens bestämmande ta upp lån till staten för att 1. finansiera löpande underskott i statens budget och andra utgifter som grundar sig på beslut, 2021/22:41 2. tillhandahålla sådana krediter och fullgöra sådana garantier som beslutat om, 3.amortera, lösa in och köpa upp statslån, och 4.i samråd med tillgodose behovet av statslån med olika löptider. Paragrafen innehåller bestämmelser om statens upplåning. Första stycket 5 och andra stycket tas bort och är en följd av att det införs en ny riksbankslag (10 kap. 4 §). 3 § Lån som har tagits upp av staten enligt 1 eller 2 § eller 10 kap. 4 § lagen (0000:000) om riksbank förvaltas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, av eller affärsverk. Om staten tar upp ett lån enligt 10 kap. 4 § lagen om riksbank, får de medel som tillför staten i utbyte mot de lånade medlen endast användas för återbetalning av samma lån. Regeringen får dock, efter att Riks- banken har fått tillfälle att lämna synpunkter, besluta annat om det finns särskilda skäl. Paragrafen innehåller bestämmelser om statsskuldsförvaltningen. Ändringarna i paragrafen är en följd av att det införs en ny riksbankslag (10 kap. 4 §). Det görs också redaktionella ändringar. 23.16Förslaget till lag om ändring i lagen (2012:674) om vissa äldre sedlars upphörande som lagliga betalningsmedel 1 § Av riksbank utgivna sedlar enligt följande författningar ska upphöra att vara lagliga betalningsmedel : 1.sedlar på enligt föreskrifter (1989:818) om utgiv- ande av sedlar på ett , 2.sedlar på enligt föreskrifter (1996:66) om sedlar på . Bestämmelser om inlösen av sedlar som upphört att vara lagliga betalningsmedel finns i lagen (0000:000) om riksbank. Lagen innehåller bestämmelser om vissa äldre sedlars upphörande som lagliga betalningsmedel. Ändringen i lagen är en följd av att det införs en ny riksbankslag. Det görs också redaktionella ändringar. 23.17 Förslaget om lag om ändring i lagen (2013:287) Prop. 2021/22:41 med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister 3 § får besluta om krav på en central motpart från tredjeland som avses i artikel 25.2b b i förordning (EU) nr 648/2012. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om vissa krav på centrala motparter från tredjeland. Övervägandena finns i avsnitt 20.2. Den aktuella EU-förordningen innehåller bestämmelser om centrala motparter och clearingmedlemmar. Paragrafen reglerar utrymmet för att ställa krav på centrala motparter från tredjeland, t.ex. och , som bedriver gränsöverskridande verksamhet i . 5§ och beslut enligt denna lag och enligt förordning (EU) nr 648/2012 får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Paragrafen innehåller bestämmelser om överklagande. Övervägandena finns i avsnitt 20.2. Ändringen i första stycket innebär att beslut enligt 1 kap. 3 § får överklagas. 23.18Förslaget till lag om ändring i lagen (2014:484) om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna 2 § Uppgifter får behandlas i databasen för sammanställning och analys av inform- ation som behövs i 1.Riksbankens verksamhet avseende det finansiella systemet, 2.Finansinspektionens verksamhet för tillsyn över finansiella marknader och företag, samt 3.Riksbankens, och verksamheter för framställning av statistik. Paragrafen innehåller bestämmelser om i vilket syfte uppgifter får behand- las i databasen. Övervägandena finns i avsnitt 20.4. Ändringen i punkt 1 är en följd av att det införs en ny riksbankslag och innebär att uppgifter får behandlas i databasen för sammanställning och analys av information som behövs i verksamhet avseende det finansiella systemet. Bestämmelser om den verksamheten finns i 3 kap. riksbankslagen. 3 § I databasen får sådana uppgifter behandlas som har samlats in med stöd av 1.12 kap. 1 § 1–4 lagen (0000:000) om riksbank, 2.9 kap. 3 § första stycket lagen (1998:1479) om värdepapperscentraler och kontoföring av finansiella instrument, 2021/22:41 3. 10 kap. 2 § första stycket lagen (2004:46) om värdepappersfonder, 4.13 kap. 3 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, 5.8 kap. 5 § första stycket lagen (2018:1219) om försäkringsdistribution, 6.5 kap. 10 och 11 §§ lagen (2006:531) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat, 7.23 kap. 2 § första stycket lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, 8.8 kap. 2 § lagen (2010:751) om betaltjänster, 9.17 kap. 5 § försäkringsrörelselagen (2010:2043), 10.5 kap. 2 § lagen (2011:755) om elektroniska pengar, 11.13 kap. 6 § första stycket lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder, 12.6 kap. 1 § lagen (2014:968) om särskild tillsyn över kreditinstitut och värde- pappersbolag, 13.6 kap. 2 § lagen (2017:230) om försäkringsverksam- het i premiepensionssystemet, 14.14 kap. 5 § lagen (2019:742) om tjänstepensionsföretag, 15.artiklarna 99–101, 394, 415, 416, 430 och 451 i och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kreditinstitut och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012, och 16.artiklarna 54 och 55 i och rådets förordning (EU) 2019/2033 av om tillsynskrav för värdepappersföretag och om ändring av förordningarna (EU) nr 1093/2010, (EU) nr 575/2013, (EU) nr 600/2014 och (EU) nr 806/2014. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka uppgifter som får behandlas i databasen. Övervägandena finns i avsnitt 20.4. Ändringen i punkt 1 är en följd av att det införs en ny riksbankslag. I förhållande till den hittillsvarande lydelsen får fler uppgifter behandlas i databasen. 6 § ska ha direktåtkomst till uppgifterna i databasen i bankens verk- samhet avseende det finansiella systemet och i bankens verksamhet för fram- ställning av statistik. Paragrafen innehåller bestämmelser om direktåtkomst. Övervägandena finns i avsnitt 20.4. Ändringen i paragrafen är en följd av ändringarna i 2 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för uppgifter som har samlats in med stöd av 6 kap. 9 § första och andra styckena lagen (1988:1385) om riksbank. Övervägandena finns i avsnitt 21.2.8. I punkt 1 anges när lagen träder i kraft. Punkt 2 innebär att uppgifter som har samlats in med stöd av lag också i fortsättningen får behandlas i databasen. 23.19 Förslaget till lag om ändring i lagen (2014:968) Prop. 2021/22:41 om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag 4 a § får tillhandahålla och ta ut avgifter för likviditets- och kredit- faciliteter som avses i artikel 412.1 i tillsynsförordningen. ska fatta beslut om likviditets- och kreditfaciliteter efter att Finans- inspektionen har fått tillfälle att lämna synpunkter. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om likviditets- och kredit- faciliteter. Övervägandena finns i avsnitt 20.3. Första stycket innebär att får tillhandahålla och ta ut avgifter för likviditets- och kreditfaciliteter vid tillämpning av tillsynsförordningen (artikel 412.1). Bestämmelser om faciliteterna finns i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/61 av om komplett- ering av och rådets förordning (EU) nr 575/2013 när det gäller likviditetstäckningskravet för kreditinstitut. Enligt andra stycket ska få tillfälle att lämna synpunkter innan fattar ett beslut om faciliteter vid tillämpning av det unionsrättsliga regel- verket om kapitaltäckning. 4 § får meddela föreskrifter om avgifter enligt 1 kap. 4 a §. Paragrafen, som är ny, innehåller ett bemyndigande. Övervägandena finns i avsnitt 20.3. Enligt paragrafen får meddela föreskrifter om avgifter som avses i 1 kap. 4 a §. 23.20Förslaget till lag om ändring i lagen (2014:1030) om vissa sedlars upphörande som lagliga betalningsmedel 1 § Av riksbank utgivna sedlar enligt följande författningar ska upphöra att vara lagliga betalningsmedel vid utgången av : 1.sedlar på enligt föreskrifter (1997:671) om sedlar på , 2.sedlar på enligt föreskrifter (2006:31) om sedlar på , 3.sedlar på enligt föreskrifter (2006:30) om sedlar på ett . Av riksbank utgivna sedlar enligt följande författningar ska upphöra att vara lagliga betalningsmedel vid utgången av : 1.sedlar på enligt föreskrifter (2001:713) om sedlar på etthundra kronor, 2.sedlar på enligt föreskrifter (2001:714) om sedlar på femhundra kronor. 2021/22:41 Bestämmelser om inlösen av sedlar som upphört att vara lagliga betalningsmedel finns i lagen (0000:000) om riksbank. Lagen innehåller bestämmelser om vissa sedlars upphörande som lagliga betalningsmedel. Ändringen i lagen är en följd av att det införs en ny riksbankslag. Det görs också redaktionella ändringar. 23.21Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för myndigheter 2§ Bestämmelserna i lagen gäller för sådan verksamhet som Riksdagsförvalt- ningen, ombudsmän och ansvarar för. Bestämmelser om finns i lagen (0000:000) om riksbank. Vad som sägs om resultatredovisning i 9 kap. 3 § andra stycket ska dock inte gälla för i fråga om resultatet för nämndmyndig- heter. Paragrafen innehåller bestämmelser om lagens tillämpningsområde. Ändringen i paragrafen är en följd av att det införs en ny riksbankslag. En ny riksbankslag (SOU 2019:46) är av stor betydelse för den ekonomiska utvecklingen i , både . , liksom andra centralbanker, ansvarar för ett antal grundläggande uppgifter som är avgörande för att samhällsekonomin ska fungera väl. Två grundläggande uppgifter är att tillhandahålla betalningsmedel och ett centralt system för betalnings- avveckling. Dessa uppgifter utgör grunden för ett säkert och effektivt finansiellt system. Det är svårt att överdriva betydelsen av att betalningar kan genomföras i såväl normala tider som i kristider och att hushåll och företag har förtroende för att så är fallet. En tredje grundläggande uppgift är att värna penningvärdet genom att verka för en låg och stabil inflation. Införandet av inflationsmål och oberoende centralbanker har inneburit en betydligt lägre och mer stabil inflation i bl.a. . En låg och stabil inflation minskar osäkerheten i samband med investeringar och sparande vilket är positivt för tillväxten. En låg och stabil inflation minskar även oavsiktliga omfördelningar av förmögenheter. En fjärde grund- läggande uppgift är att vid behov agera som sista låneinstans till vissa finansiella företag och därigenom begränsa risker för att finansiella kriser ska uppstå och mildra effekter om de ändå inträffar. Finanskrisen som briserade 2008 blev en påminnelse om att förtroendet – och därmed finansieringsmöjligheterna – på de finansiella marknaderna plötsligt kan försvinna. I en sådan situation kan , mot säkerheter, erbjuda finansiering tills oron lagt sig och därigenom förhindra en finansiell kollaps med allvarliga realekonomiska följder. Att centralbanker har kraftfulla befogenheter och kan agera snabbt när oro sprider sig på de finansiella marknaderna är förtroendeskapande och kan bidra till minskad oro. Finanskrisen visade vidare på vikten av flexibilitet. Centralbankerna behövde vidta olika åtgärder beroende på vilka specifika problem de ställdes inför och de förutsättningar som förelåg. direktion ska inte kunna ges instruktioner inom ramen för penningpolitiken. Därigenom säkerställs trovärdigheten för att prisstabilitetsmålet upprätthålls. Även inom andra verksamhetsområden ska fatta självständiga beslut. ska också ha en hög grad av finansiellt oberoende som säkerställer att den kan utföra och finansiera sina uppgifter. ska vidare styras genom lag, i vilken målen för verksamheten och vilka hänsyn som ska tas tydliggörs. centrala roll för samhällsekonomin och dess oberoende medför att det är av stor vikt att dess demokratiska legitimitet säkerställs. Det åstadkoms genom en demokratisk förankring där tar ställning till och tydliggör mål, uppgifter och befogenheter samt genom tillsättningen av ledamöter i direktionen. Därutöver behövs en demokratisk granskning av som möjliggör ansvarsut- krävande. 2021/22:41 Bilaga 1 2021/22:41 Bilaga 1 Förutsättningarna för verksamhet har förändrats kon- tinuerligt . Sedan den nuvarande riksbankslagen trädde i kraft har det ekonomisk-politiska landskapet förändrats betydligt bl.a. avseende den svenska växelkursregimen, de finansiella marknadernas avreglering och internationalisering samt det svenska EU-medlemskapet. De justeringar av riksbankslagen som gjordes 1999 avsåg främst lagstadgande av målet om prisstabilitet, stärkt oberoende och en ny ledningsstruktur för . Nuvarande riksbankslag är därför i stor utsträckning utformad då fast växelkurs rådde och det finansiella systemet såg helt annorlunda ut. Det innebär att lagen i många delar är omodern vilket bidrar till otydlighet. Den globala finanskrisen och den period med låg inflation som följde därefter i stora delar av världen satte centralbankernas uppgifter och befogenheter i blixtbelysning. Under finanskrisens akuta fas agerade centralbankerna för att avvärja en finansiell kollaps, framför allt genom att agera som sista låneinstans och ge likviditetsstöd till finansiella aktörer då deras finansieringsmarknader inte fungerade. Efter den akuta fasen visade det sig att penningpolitiken begränsades av att styrräntorna inte kunde sänkas mer. Då det fanns behov av ytterligare penningpolitisk stimulans kompletterades räntestyrningen med köp av finansiella tillgångar (s.k. kvantitativa lättnader). Erfarenheterna från den globala finanskrisen har lett till att flera länder har sjösatt utredningar för att analysera centralbankernas framtida mål, uppgifter och befogenheter. I finanskrisens efterdyningar har det även genomförts betydande förändringar i de internationella och europeiska regelverken för att främja finansiell stabilitet. I har fått ansvar för den s.k. makrotillsynen och har fått ansvar för s.k. resolution. En central fråga i utredningen är vilka mål, uppgifter och befogenheter bör ha för att främja finansiell stabilitet och effektivitet givet denna institutionella struktur. Därutöver har omfattande och snabba förändringar på betalnings- marknaden till följd av teknikutveckling och digitalisering påverkat verksamhet inom betalningssystemet. Förutsättningarna för kontantverksamhet har påverkats av den snabba minskningen av kontantanvändningen i , en utveckling som accelererat den senaste tioårsperioden. Även frågan om beredskapen i betalningssystemet har blivit alltmer aktuell. Inte minst har beslutet att återuppta en sammanhängande totalförsvarsplanering inklusive Försvarsberedningens inriktningsförslag avseende totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret bidragit till detta. Sammantaget har ett antal av de frågeställningar som kommittén fått i uppgift att analysera aktualiserats av finanskrisen medan andra motiveras av ett mer generellt behov av en översyn till följd av de institutionella och ekonomiska förändringar som har skett . Mot bakgrund av de förändrade förutsättningarna som beskrivits ovan har svårigheterna att tolka och tillämpa nuvarande lag ökat . Otydligheten i ansvar inom det finansiella stabilitetsområdet har av flera aktörer framhållits som ett särskilt problem. Även inom penningpolitiken, internationella verksamhet, kontantverksamhet och beredskaps- ansvar finns behov av att uppdatera lagen och förtydliga mål, uppgifter och befogenheter. Det finns även vissa otydligheter om ansvars- förhållanden och befogenheter inom ledning, såväl inom direktionen som mellan direktionen och riksbanksfullmäktige Kommitténs direktiv tar sin utgångspunkt i ställningstaganden i betänkandet 2015/16:FiU41. Enligt kommittédirektiven (dir. 2016:114) ska kommittén analysera samt föreslå författningsändringar inom följande områden: •penningpolitikens mål och medel •Riksbankens ansvar för finansiell stabilitet •Riksbankens roll i internationella sammanhang •den demokratiska granskningen av och penningpolitiken •Riksbankens ansvar för kontanthanteringen, kontantförsörjningen •beredskapen i betalningssystemet. Utgångspunkten är enligt kommittédirektiven att målet om prisstabilitet fortfarande ska vara centralt och att ska åtnjuta en hög grad av oberoende. Kommittén ska också beakta att inte har euron som valuta. Vidare ska kommittén utgå ifrån den beslutade ansvarsfördel- ningen beträffande makrotillsyn och resolution. gavs kommittén även i uppdrag att lämna förslag avseende finansiella oberoende och balansräkning (dir. 2017:100). I uppdraget ingår även att förtydliga i lag på vilka villkor får förstärka valutareserven genom lån av . Centrala utgångspunkter som väglett kommitténs förslag Det behövs en ny riksbankslag Den nuvarande riksbankslagen trädde i kraft . gjordes ett antal ändringar som i huvudsak var inriktade mot införandet av prisstabilitetsmålet, anpassningar i förhållande till unions- rättens krav på oberoende centralbanker inklusive en ny ledningsstruktur för . Bestämmelserna avseende bl.a. valutapolitik, kontantför- sörjning samt roll avseende det finansiella systemet i stort ändrades dock inte. De omfattande ekonomisk-politiska och institutionella förändringar som har skett efter lagens ikraftträdande medför att det behövs en omfattande översyn av lagen, vilket också framgår av kommitténs direk- tiv. Enligt kommitténs uppfattning finns det behov av så pass omfattande och genomgripande ändringar i den nuvarande riksbankslagen att den bör ersättas av en ny riksbankslag (se kapitel 13). Anpassning till unionsrätten men inte till införande av euron Enligt kommitténs uppfattning bör lagändringar göras i den utsträckning som krävs för att det regelverk som gäller i ska kunna utläsas ur svensk 2021/22:41 Bilaga 1 Svensk lagstiftning ska därför återge de mest centrala unionsrättsliga reglerna för verksamhet med beaktande av att är en s.k. medlemsstat med undantag, dvs. inte har euron som valuta. Kommittén bedömer dock inte att det finns skäl att lägga fram sådana författningsförslag om den rättsliga integreringen av i ECBS som skulle möjliggöra ett införande av euron som valuta i . De bör anstå till dess att det eventuellt har fattats ett politiskt beslut om att ska införa euro som valuta. Kommittén har i sina författningsförslag beaktat synpunkter på den svenska lagstiftningen som framförts av vad gäller bl.a. institutionella och finansiella oberoende samt förbudet mot monetär finansiering (se kapitel 13). är en speciell förvaltningsmyndighet med hög grad av oberoende är en förvaltningsmyndighet och omfattas av de krav på legalitet, objektivitet och proportionalitet samt samverkan med andra myndigheter som anges i såväl regeringsformen som i förvaltningslagen (2017:900). Förutsättningarna för och behovet av samverkan med andra myndigheter ser olika ut inom olika delar av verksamhet. lyder vidare under . Jämfört med övriga myndigheter under har en stor bredd i sina uppgifter och verksamhetsformer. har också en unik ledningsform som inte liknar andra svenska myndigheters (se kapitel 11).