prop · H90339 · 2021-10-26 00:00:00 — Slutligen har regeringen och inte på ett trovärdigt sätt utrett tveksamheterna kring exkluderingarna i Pisa-undersökningen 2018. 7.1Brister i arbete med att informera om och följa upp exkluderingar bedömning är att en del av förklaringen till de höga exkluderingarna är att det var första gången ansvarade för genomförandet av Pisa-undersökningen. var det först dåvarande och sedan som ansvarade för genomförandet. Pisa-undersökningen var den sista internationella studien som tog över genomförandeansvaret för. De hade redan erfarenhet av att genomföra andra internationella kunskapsundersökningar såsom Timss och Pirls.141 En skillnad mellan Pisa-undersökningen och andra internationella studier är att Pisa-undersökningen är baserad på elevurval medan övriga studier genomförs med klassurval. Detta spelar roll utifrån flera aspekter. Om en hel klass blir utvald att skriva exempelvis Timss-undersökningen blir det tydligt för såväl eleven själv som för klasskamrater och vårdnadshavare om hen blir exkluderad från att skriva provet. Det kan vara stigmatiserande att bli bedömd som att inte klara av att delta i något som klasskamraterna deltar i, vilket sannolikt påverkar skolsamordnarnas benägenhet att exkludera elever samt risken för bortfall.142 Om en elev blir exkluderad från att skriva Pisa-undersökningen är det ingen mer än skolsamordnaren och eventuellt några övriga lärare som känner till att eleven exkluderats. En annan aspekt är att vid klassurval blir det något som hela klassen gör, som en (o)vanlig lektion under en vanlig skoldag. Vid elevurval plockas enskilda elever ut för att gå ifrån och göra något annat än sina klasskamrater. 141Timss – Trends in International Mathematics and Science Study. Pirls – Progress in International Reading Literacy Study. 142Vad gäller Timss och Pirls kan dock elever som exkluderats få sitta med under skrivningen så att det inte märks att de exkluderats. R I K S R E V I S I O N E N PISA-UNDERSÖKNINGEN 2018 – ARBETET MED ATT SÄKERSTÄLLA ETT TILLFÖRLITLIGT ELEVDELTAGANDE Vår bedömning är att inte har anpassat sitt arbete med Pisa-undersökningen utifrån att risken för exkluderingar och bortfall är högre än i de andra internationella undersökningarna. Enligt genomfördes Pisa-undersökningen 2018 på precis samma sätt som tidigare omgångar.143 Vad vi kan se finns dock skillnader i och tillvägagångssätt som troligen kan förklara det annorlunda utfallet när det gäller exkluderingar och bortfall till viss del. Skolsamordnarna har vittnat om bra och tydliga informationsmöten. Många har även tagit upp hur tillmötesgående och förstående var för deras situation. Vår bedömning är att detta, som såklart i sig är ett positivt omdöme, kan ha fått ej avsedda konsekvenser. Vissa skolsamordnare har uppenbart uppfattat att regelverket för exkluderingar gett dem utrymme att själva bedöma vilka elever som eventuellt ska exkluderas. Det gäller även det avgörande kriteriet för bristande språkkunskap, det vill säga högst undervisning i svenska, men för det kriteriet finns inget utrymme för bedömning – om eleven uppfyller kriterierna ska hen exkluderas, annars inte. Med tanke på hur många skolor som exkluderat av eleverna borde ha anat oråd. Exkluderingarna borde dessutom ha minskat mellan förstudien och huvudstudien eftersom det kom färre och färre flyktingar till . I stället ökade exkluderingarna med ungefär Uppföljningen av exkluderingar har dock försvårats efter att jurister gjorde en ny tolkning av personuppgiftslagen . Tolkningen innebär att exkluderingar för funktionsnedsättningar och språkbegränsningar numera samredovisas. Detta är en fråga som hade kunnat lyfta till regeringen för att eventuellt åstadkomma en författningsändring, vilket hade kunnat innebära en mer användbar redovisning av exkluderingarna. Sammanfattningsvis är bedömning att gjort vad de trott varit tillräckligt för att göra rätt. De har gjort vad tydligt stipulerar ska göras, men inte tillräckligt för att försäkra sig om att för exkluderingar tillämpats korrekt ute i skolorna. Vår bedömning är att gjorde en del ytterligare insatser för att säkerställa deltagandet och att det sannolikt bidrog till lägre exkluderingar och bortfall. Vår bedömning är även att inte analyserat vad som kan förklara de höga exkluderingarna och bortfallet tillräckligt och därför dragit fel slutsatser. 143Hellberg, ”GD: Inga skäl ifrågasätta vår studie”, ; intervju med , . 60R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 7.2Regeringen har inte följt upp indikationer på felaktigheter Företrädare för regeringen tog, i samråd med , kontakt med för att be dem granska data en gång till när ifrågasättandet av det låga deltagandet i Pisa-undersökningen 2018 tilltog. Även om det går att se vissa fördelar med att be göra detta, går det även att se flera nackdelar. hade redan en gång godkänt data. Dessutom har inte någon kännedom om hur utbildning för nyanlända elever fungerar i och har inte kunnat göra beräkningarna själva. Uppdraget som gavs till preciserades inte i samband med det offer letter som skrev och som signerade. Brevet utgjorde sedan fakturaunderlag. Vi konstaterar även att den rapport som levererades i inte överensstämmer med vad ledning sa till regeringen att rapporten skulle innehålla. bedömning är att det borde gått att finna en lämpligare aktör för uppdraget i . En lämplig aktör hade varit en som både kan hantera svenska mikrodata och kan upprätthålla statistiksekretessen, samt har kunskap om det svenska utbildningssystemet. bedömer även att möjligheten att intervjua ett antal skolsamordnare har varit mycket värdefull för att förstå hur genomförandet gick till ute på skolorna. bedömning är att både och regeringen borde ha uppmärksammat de felaktigheter som baseras på och i något sammanhang påtalat detta. I stället har de framhållit att godkänner exkluderingar. En rimlig åtgärd från regeringen när presenterade underlag som gick emot de förklaringar som levererade hade varit att ta kontakt med myndigheten och be om en förklaring till de motstridiga uppgifterna. Även när internt upprepade sitt ifrågasättande i samband med publiceringen av borde en kontakt mellan departement och myndighet ha tagits. Enligt har de haft en dialog med på både tjänstemannanivå och politisk nivå kring Pisa-undersökningen och exkluderingar. I denna dialog har försäkrat departementet om att den höga exkluderingsgraden är rimlig. har inte fått någon dokumentation som tyder på att de ifrågasättanden som rests internt på departementet har dryftats med . De argument som fört fram för att rättfärdiga den höga exkluderingsgraden har varit av en annan sort och mer handlat om den tillräckligt höga täckningsgraden och i vilken utsträckning utrikes födda, alltså inte anlända, elever finns med i undersökningen. ansvarar för genomförandet av Pisa-undersökningen enligt den av regeringen beslutade instruktionen. Det yttersta ansvaret vilar därför på regeringen. Den svenska förvaltningsmodellen bygger på ömsesidig kompetens mellan regeringen och dess expertmyndigheter. En expertmyndighet måste ha R I K S R E V I S I O N E N PISA-UNDERSÖKNINGEN 2018 – ARBETET MED ATT SÄKERSTÄLLA ETT TILLFÖRLITLIGT ELEVDELTAGANDE förmågan att leverera det regeringen efterfrågar. Men regeringen måste också ha förmågan att efterfråga rätt information. Därutöver har regeringen ett ansvar att följa upp det som levereras och ingripa om det inte håller god kvalitet. I detta fall har det funnits indikationer på felaktigheter kring genomförandet av Pisa-undersökningen, bland annat i egna underlag. bedömning är att arbetet brustit i båda riktningar gällande Pisa-undersökningen 2018. har inte levererat tillförlitliga data för Pisa-undersökningen. Regeringen har brustit i sitt uppföljningsansvar gentemot rörande denna fråga. Eftersom resultaten från Pisa-undersökningen är en återkommande målindikator i bland annat budgetpropositioner är detta en viktig fråga. Om svagare elever inom olika grupper inte deltar i Pisa-undersökningen i samma omfattning som andra kan detta i förlängningen leda till att relevanta åtgärder för dem inte vidtas. Pisa-undersökningen kritiseras ibland för att ha blivit en internationell skoltävling där det gäller att hamna så högt som möjligt i rankningen. Undersökningens huvudsakliga syfte är dock att ge deltagande länder en bild av hur deras utbildningssystem fungerar och en möjlighet att göra jämförelser . För att möjliggöra detta är det viktigt att deltagandet i undersökningen är så brett och korrekt som möjligt. Om ambition med deltagandet i Pisa-undersökningen är att kunna upptäcka styrkor och svagheter i det egna utbildningssystemet är det viktigt att så långt möjligt minimera felaktiga exkluderingar och bortfall. konstaterar att regeringen inte har vidtagit tillräckliga åtgärder för att utreda de tveksamheter som framkom i samband med Pisa-undersökningen 2018. Detta beror inte nödvändigtvis på att regler eller processer är felaktigt utformade, men regeringen har i den här frågan inte fullföljt sitt ansvar att tillse att underlydande myndigheter bedriver sin verksamhet enligt de krav som grundlagen ställer. avstår från att lämna en rekommendation angående detta men bedömer att det är allvarligt att regeringen inte fullföljt uppföljningsansvaret. 62R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N lämnar följande rekommendation till regeringen: •Ta initiativ till att utreda de rättsliga förutsättningarna för att kunna särredovisa exkluderingsgrunderna i Pisa-undersökningen. lämnar följande rekommendation till : •Förbättra arbetet med att säkerställa ett korrekt deltagande i kommande Pisa-undersökningar. Ett sådant arbete bör innefatta att större vikt läggs vid följande detaljer i genomförandet: −Förstärk den inledande kommunikationen med utvalda skolor. −Säkerställ att instruktionerna uppfattas och tillämpas korrekt av skolsamordnarna. −Följ upp exkluderingarna mer detaljerat genom att begära in elevprotokollen innan undersökningen genomförs. −Höj ambitionsnivån i arbetet med att minska bortfallet genom fler uppföljningstillfällen och betona vikten av att elever deltar i informationen som skickas till vårdnadshavarna. R I K S R E V I S I O N E N PISA-UNDERSÖKNINGEN 2018 – ARBETET MED ATT SÄKERSTÄLLA ETT TILLFÖRLITLIGT ELEVDELTAGANDE 64R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , U., , och , A. ), under 15 år –resultat och trender, , 2018. Mörtlund, T., Arbetet med nyanlända elever i – En enkätundersökning om arbetet med nyanlända elever hos kommunala huvudmän för , rapport 2020:2, utvärdering, 2020. , E., ”Konspirationsteorier stjäl fokus från PISA-framgång”, Dagens Arena, . , 2003 Technical Report, 2005. , 2018 Technical Standards, 2015. , 2015 Technical Report, 2017. , , 2017. , 2018 Technical Report, 2018. , 2018 Adjudication Report, 2019. , 2018 Results, 2019. , A review of the 2018 Technical Standards in regard to exclusion due to insufficient language experience, 2020. , Anbudsförfrågan Nationell projektledare för ”A strategy for Students Achievement Outcomes”, dnr 97:1597, 1997. , Förslag angående kommande PISA-cykler, dnr 1.1.2-2015-0180, 2014. , Hantering av exkluderingskoderna i de internationella studierna, 2016. , Utbildning för nyanlända elever, 2016. , Brev till utvalda skolenheter, 2017. , Så här går till – en sammanfattande beskrivning, 2017. , 2018 Huvudstudie - manual till skolsamordnare, 2018. , Info om hur urvalet görs , 2019. , 2018 15-åringars kunskaper i läsförståelse, matematik och naturvetenskap, 2019. , Nyanlända elever i den svenska skolsystemet, internt arbetsmaterial, 2020. , Så här går urvalet till – en sammanfattande beskrivning, 2020. R I K S R E V I S I O N E N PISA-UNDERSÖKNINGEN 2018 – ARBETET MED ATT SÄKERSTÄLLA ETT TILLFÖRLITLIGT ELEVDELTAGANDE Tienken, C. och Mullen, C. ), Education Policy Perils. Tackling the Tough Issues, Routledge, 2016. , L., “PISA-framgång bygger på falska siffor”, , . , L., ”begär ny granskning av resultaten”, , . , L., ”GD: Inga skäl ifrågasätta vår studie”, , Henrekson, M. och , J., ”Därför kan vi inte längre lita på ”, Kvartal, . Jällhage, L. och , E., ”Kritiken mot Pisa-firandet: ’Skrämmande’", , . Letmark, P., ”Rekordmånga nyanlända fanns inte med i årets ”, Dagens , J., Has, S., Jerrim, J., Shure, N. och Zieger, L., “Is really an education superpower? The impact of non-participation on results from 2015”, Educational Assessment, Evaluation and Accountability, vol. 33, nr 1, 2021. Aursand, L. och Rutkowski, D., ”Exemption or Exclusion? A study of student exclusion in in ”, in Educational Policy, vol. 7, nr 1, 2021. Brzyska, B., “Trends in exclusion rates for students with special educational needs within ”, , vol. 44, nr 5, 2018. Durrant, G. och Schnepf S., ”Which schools and pupils respond to educational achievement surveys? : a focus on the English Programme for International Student sample”, A, vol. 181, nr 4, 2018. Gambaro, L., Kemptner, D., Pagel, L., , L. och Spieß K., ”Integration of Refugee Children and Adolescents In and Out of School”, DIW Weekly Report, nr 34, 2020. “Excused versus unexcused: how student absences in elementary school affect academic achievement”, Educational Evaluation and Policy Analysis, vol. 31, nr 4, 2009. Hopfenbeck, T., Lenkeit, J., El , Y., Cantrell, K., , J. och , J.-A., “Lessons Learned from : A Articles on the Programme for International Student ”, , vol. 62, nr 3, 2018. 66R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , T., Brochu, P. och Gluszynski, T., “Measuring up. Canadian results of the ”, , (CMEC), 2020. LeRoy, B., , P., Deluca, M. och . P., “Students with special educational needs within ”, Assessment in Education: Principles, Policy & Practice, vol. 26, nr 4, 2019. , L. och Rutkowski, D., ”A Call for a to Reporting and Interpreting Results”, Educational Researcher, vol. 45, nr 4, 2016. Schuelka, M., “Excluding students with disabilities from the culture of achievement: the case of the TIMSS, PIRLS, and ”, , vol. 28, nr 2, 2013. Tajic, D. och Bunar, N., “Do both ‘get it right’? Inclusion of newly arrived migrant students in Swedish primary schools”, 2020, . Lagar, förordningar och myndighetsföreskrifter Budgetlagen (2011:203). , Allmänna råd till Förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. Föreskrifter till Förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. Förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll. Förordning (2015:1047) om instruktion för . Lagen om den officiella statistiken (2001:99). Myndighetsförordningen (2007:515). Regeringsformen (1974:152). Skollagen (2010:800). 2020/21:UbU4, En oberoende utredning av del i 2018. 2011/12:KU20, Granskningsbetänkande. 1991/92:118, Om förenklad statistikreglering; bet. 1991/92: FIU23; rskr. 1991/92:316. 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. 2013/14:7, Ändringar i statistiklagstiftningen; bet. 2013/14: FiU7; rskr. 2013/14:58. R I K S R E V I S I O N E N PISA-UNDERSÖKNINGEN 2018 – ARBETET MED ATT SÄKERSTÄLLA ETT TILLFÖRLITLIGT ELEVDELTAGANDE 2017/18:218, Behandling av personuppgifter på utbildningsområdet, bet. 2017/18:UbU28, rskr. 2019/20:1, Budgetpropositionen , UO16; bet 2019/20: FiU1; rskr 2019/20:59. , ”Asylregler”, ansoka-om-asyl/Asylregler, hämtad . , ”flyktingsituationen 2015”, sedan-flyktingsituationen-2015, hämtad . , ”FAQ – Governance”, , hämtad . , ”Webb-tv – betänkande om oberoende utredning av del i ”, utredning-av-sveriges-del-i-pisa-2018_H801UbU4, hämtad . , ”Exkluderingar ur PISA-undersökningen. Skriftlig fråga 2019/20:1675 av (M)”, lagar/dokument/skriftlig-fraga/exkluderingar-ur-pisa-undersokningen_H7111675. , ”Skolutveckling- resultaten är tillförlitliga visar ”, utvarderingar/internationella-jamforande-studier-pa-utbildningsomradet/pisa- internationell-studie-om-15-aringars-kunskaper-i-matematik-naturvetenskap-och- lasforstaelse/pisa-resultaten-ar-tillforlitliga-visar-oecds-rapport, hämtad . , ”Skolutveckling – internationell studie om 15-åringars kunskaper i matematik, naturvetenskap och läsförståelse”, utvarderingar/internationella-jamforande-studier-pa-utbildningsomradet/pisa- internationell-studie-om-15-aringars-kunskaper-i-matematik-naturvetenskap-och- lasforstaelse, hämtad . ”Skolutveckling – 2018: Undersökningens syfte, genomförande och representativitet, utvarderingar/internationella-jamforande-studier-pa-utbildningsomradet/pisa- internationell-studie-om-15-aringars-kunskaper-i-matematik-naturvetenskap-och- lasforstaelse/pisa-2018-undersokningens-syfte-genomforande-och- representativitet, hämtad . , ”Skolutveckling – Internationella jämförande studier på utbildningsområdet”, utvarderingar/internationella-jamforande-studier-pa-utbildningsomradet, hämtad . 68R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Pisa-undersökningens bakgrund och hur den är organiserad Pisa-undersökningen utvecklades av . som organisation bildades med syftet att främja det ekonomiska samarbetet mellan länder men har med tiden fått stor betydelse inom utbildningsområdet. Bland annat lanserar de publikationen Education at a Glance som först och främst är en kvantitativ beskrivning av länders utbildningssystem. Beslutet om att genomföra egna internationella jämförande undersökningar inom utbildningsområdet kom delvis från kritik mot dåvarande internationella undersökningar som genomfördes av organisationen handlade dels om att alla inte deltog i samarbetet, dels om att IEA-undersökningarnas resultatmått utgick från elevernas kunskaper utifrån kursplaner, vilket inte passade lika bra med fokus på det livslånga lärandet. Utgångspunkten för egna undersökningar blev i stället vad elever måste kunna för att klara sig i ett modernt samhällsliv.145 Inbjudan om att delta i den första Pisa-undersökningen skickades till alla medlemsländer 2000. I var det som fattade beslut om att skulle delta.146 I takt med att fler Pisa-undersökningar genomförts och fler medlems- och ickemedlemsländer anslutit sig har även resultaten fått ökad uppmärksamhet. Detta har i bidragit till en debatt om svensk skola och diskussioner om behovet av framtida reformer. Den svenska resultatutvecklingen bedömdes undersökning vara så alarmerande att den dåvarande regeringen tillsatte en skolkommission och begärde hjälp från för att få synpunkter på vilka åtgärder som skulle vidtas för att vända den negativa trenden.147 Ända sedan resultaten från den första Pisa-undersökningen publicerades har de redovisats i budgetpropositioner för att belysa utvecklingen av svensk skola. Sedermera återges Pisa-resultat som en av flera uttalade indikatorer för att bedöma måluppfyllelse och resultat inom . Eftersom inte har några nationella undersökningar som visar trender inom skolan blir Pisa-resultaten viktiga underlag för beslut om åtgärder och inriktning av politiken inom skolområdet. 145Fredriksson, och , under – resultat och trender, 2018, s. 15–16. 146Ibid., s. 17. 147Ibid., s. 175; , Improving schools in : an perspective, 2015. R I K S R E V I S I O N E N PISA-UNDERSÖKNINGEN 2018 – ARBETET MED ATT SÄKERSTÄLLA ETT TILLFÖRLITLIGT ELEVDELTAGANDE Vad mäter Pisa-undersökningen? Syftet med undersökningen är att återkommande undersöka i vilken grad länders utbildningssystem bidrar till att 15-åriga elever är rustade att möta framtiden utifrån de tre ämnesområdena läsförståelse, matematik och naturvetenskap. Till skillnad från de nationella proven är de internationella studierna konstruerade för att möjliggöra jämförelser och mellan länder och på så vis ge värdefull information om det svenska skolsystemet.148 Pisa-undersökningen syftar även till att öka förståelsen för, orsakerna till och konsekvenserna av observerade skillnader i kunskaper. Genom att undersöka dessa samband i internationella jämförande studier kan länder upptäcka styrkor och svagheter i sina utbildningssystem.149 Hur är Pisa-undersökningen organiserad? har det övergripande ansvaret för att utveckla och styra Pisa-undersökningen så att undersökningen genomförs på samma sätt i alla länder. Det praktiska genomförandet av undersökningen involverar dock flera aktörer både internationellt och inom respektive land. I detta avsnitt beskriver vi kortfattat de olika aktörerna och deras respektive roller och ansvar. har både en styrelse och ett kansli som ansvarar för genomförandet av Pisa-undersökningen. Styrelsen () ansvarar för övergripande policyprioriteringar och bevakar att dessa efterlevs under genomförandet. Det omfattar bland annat att prioritera och besluta om standarder för data, analys och sammanställning, samt att besluta om innehållet för det ramverk som ska styra genomförandet. Styrelsen består av representanter från medlemsländer (även icke-medlemsländer får delta som observatörer). Representanterna utgörs av både tjänstemän från ländernas ansvariga departement eller utbildningsmyndigheter och anställda och forskare vid forsknings- och utbildningsinstitutioner.150 representeras i detta sammanhang av . Inom finns även ett Pisa-kansli i (Secretariat) som ansvarar för den dagliga ledningen av . Kansliet arbetar för styrelsen och är mellanhand mellan styrelsen och det internationella konsortiet av kontraktorer som sköter det operativa genomförandet av undersökningen. Kansliet bevakar genomförandet av Pisa-undersökningen och arbetar med att skapa konsensus mellan de deltagande länderna i olika policyfrågor.151 Kansliet tar även fram indikatorer och analyser och 148Skolverket, 2018 – 15-åringars kunskaper i läsförståelse, matematik och naturvetenskap, 2019. 149Ibid., s. 9. 150OECD, ”FAQ – Governance”, hämtat . 70R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N sammanställer de internationella resultatrapporterna i samarbete med deltagande länder.152 För att genomföra själva undersökningen upphandlas internationella kontraktorer (International contractors även kallat ) som under ledning av kansliet ska utforma och genomföra Pisa-undersökningen. I praktiken är det kontraktorerna som har dialogen med respektive land och förser dem med instruktioner för genomförandet. De ansvarar bland annat för att ta fram manualen för nationella projektledare som är den mest centrala operativa manualen för Pisa-undersökningen. Ett konsortium av kontraktorer upphandlas för varje Pisa-omgång och består vanligtvis av olika test- och undersökningsinstitutioner. Leverantörerna väljs ut genom en öppen anbudsprocess.153 deltagande i internationella studier regleras i instruktionen för . Där står det att myndigheten får, efter samråd med , företräda staten i internationella överenskommelser om att delta i internationella kunskapsmätningar samt att myndigheten ansvarar för deltagande i dessa.154 När ett land ansluter sig till Pisa-undersökningen förbinder sig landet att följa de krav som beslutat för genomförandet. I har regeringen alltså delegerat ansvaret för deltagande i Pisa-undersökningen till . i årsredovisningen för arbetet med och publicera en rapport efter varje genomförd studie. Vid både den årliga myndighetsdialogen och vid löpande dialog med myndigheten ska följa upp de resultat som har uppnått utifrån dess instruktion och regleringsbrev.155 Varje land som deltar i Pisa-undersökningen ska utse en så kallad nationell projektledare som ansvarar för att genomföra undersökningen i landet enligt de regler och tidsramar som beslutat.156 är nationell projektledare för i . Den nationella projektledaren ska bidra med nationella perspektiv på frågor som rör policy, genomförande och den analys och sammanställning av resultat som har särskild relevans nationellt.157 152OECD, , 2017, s. 10. 1544 § förordning om instruktion för (2015:1047). 155Skriftligt svar från , . 156OECD, , 2017, s. 115. 157Ibid., s. 10.