prop · H80389 · 2021-02-18 00:00:00 — Vi mäter boendets kvalitet genom personalens sammansättning (se vilka variabler som ingår i avsnitt A1.6 nedan). Information har hämtats från enhetsundersökningar 2016–2018 om äldreomsorg och hälso- och EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Vi utgår i beräkningarna från samma delpopulationer som vi använder oss av i grundanalysen. Utöver det ska det särskilda boendet som den äldre bor på även ha besvarat enhetsundersökningen. Beräkningarna utgår från ekvation 1a ovan men vi lägger till variabler för att mäta boendets kvalitet. Vi estimerar följande ekvation med hjälp av (1b) Mått på vårdkvaliteti, k, s, t = a + b1×Registreradi, t-1 +b2×Individ ej registrerad och SÄBO registrerari, t-1 ej + ∑Tt=1 ct×Årt + ∑ Dd=1 fd×Demografiska variableri + ∑Kk=1 gk×Kommunk + ∑KVkv=1 hkv×Kvalitet SÄBOs + ei, k, s, t där Kvalitet SÄBOs är variabler för att mäta kvaliteten kv på det särskilda boendet s år t. Exempel är antal omsorgspersonal per bostad vid enheten och andel personal med adekvat utbildning. Se avsnitt A1.6 nedan för samtliga variabler som ingår. A1.5 Våra utfallsmått för vårdkvalitet i analysen av och Senior alert Indikatorn utgår från antagandet att det går att förebygga och därmed minska slutenvården för patienter med vissa sjukdomstillstånd. Minskningen kan ske om patienten får en samordnad och optimal vård. Variabeln visar om en individ skrivs in för slutenvård med anledning av diagnoser som går att påverka i öppenvården. Indikatorn baseras på sjukdomstillstånden astma, diabetes, förmaksflimmer, hjärtinsufficiens, kärlkramp, KOL, pneumoni och urinvägsinfektion . Indikatorn är framtagen av Socialstyrelsen.287 Indikatorn baseras på . A1.5.2 Oplanerade återinskrivningar i slutenvård Syftet med måttet är att belysa alltför tidig utskrivning från den slutna vården, alternativt utskrivning där uppföljning och fortsatt omhändertagande via den öppna vården eller inte är tillräckligt samordnad. Indikatorn är framtagen av och visar om en individ som varit inskriven med diabetes, KOL, pneumoni, bronkit, urinvägsinfektion, akut tubulointerstitiell nefrit, cystit, höftfraktur och brott på lårbenshals, förmaksflimmer eller hjärtsvikt återinskrivs i slutenvård för relaterade diagnoser.288 Indikatorn baseras på information från . 287Socialstyrelsen, Utveckling av indikatorerna undvikbar slutenvård och oplanerade återinskrivningar, 2014. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN A1.5.3 Frakturer på lår och höft Höft- och lårfrakturer är särskilt vanliga bland äldre. Syftet med måttet är att mäta kvaliteten på den sammanhållna vården och omsorgen med fokus på kommunernas förebyggande verksamhet. En låg andel frakturer antas spegla ett bra förebyggande arbete. Indikatorn har tagits fram av och visar datumet för när en individ får slutenvård till följd av höft- eller lårfraktur.289 Den baseras på . A1.5.4 Slutenvård i samband med fallskada Syftet med måttet är att mäta kvaliteten på den sammanhållna vården och omsorgen med fokus på kommunernas skadeförebyggande verksamhet. Fallskador är särskilt vanliga bland äldre och är den dominerande orsaken till slutenvård bland äldre. Fallskadorna orsakar stora samhällskostnader, vid sidan av det personliga lidandet. Variabeln visar om patienten har skrivits in i slutenvården efter en fallskada. Här ingår samtliga fallskador, till exempel en skallskada, och inte enbart höft- och lårfrakturer. Variabeln omfattar både planerade och oplanerade besök. Variabeln baseras på . A1.5.5 Oplanerad slutenvård i samband med fallskada Syftet med måttet är att mäta kvaliteten på den sammanhållna vården och omsorgen med fokus på kommunernas skadeförebyggande verksamhet. Variabeln visar om individen skrivits in i oplanerad slutenvård i samband med en fallskada . Här ingår samtliga fallskador, till exempel en skallskada, och inte enbart höft- och lårfrakturer. Variabeln baseras på . A1.5.6 Slutenvård för trycksår Syftet med måttet är att mäta kvaliteten på den sammanhållna vården och omsorgen med fokus på kommunernas skadeförebyggande verksamhet. Variabeln visar om individen skrivits in i slutenvård med ett trycksår . Informationen har hämtats från . A1.5.7 Expediering av olämpliga läkemedel Med en god omvårdnad bör användningen av olämpliga läkemedel minska. Måttet visar om en individ har expedierats olämpliga läkemedel som ska räcka åtminstone fram till och med mätpunkten ett visst år. Definitionen av olämpliga läkemedel utgår från indikatorer för god läkemedelsterapi hos äldre.290 I gruppen ingår långverkande bensodiazepiner, läkemedel med antikolinerga effekter, tramadol, propiomazin, kodein och glibenklamid. Indikatorn baseras på . 289Socialstyrelsen, Utveckling av indikatorerna undvikbar slutenvård och oplanerade återinskrivningar, 2014. 290Socialstyrelsen, Indikatorer för god läkemedelsterapi hos äldre, 2017. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Samtidig användning av flera läkemedel är förknippad med särskilda risker, framför allt för äldre personer. Måtten visar om en individ har expedierats minst 5 respektive minst 10 läkemedel som ska räcka åtminstone fram till och med mätpunkten ett visst år. Indikatorerna baseras på . A1.5.9 Läkemedel som ökar risken för fallskador Syftet med måtten är att belysa i vilken utsträckning de äldre expedieras läkemedel som är särskilt förknippade med ökad risk för fallskada. Läkemedlen är antidepressiv medicin (N06A), lugnande läkemedel och sömnmedel (N05C) och opioider (N02A).291 Måttet visar om en individ fått något av läkemedlen expedierat (måttet baseras på användning , inte punktprevalens ). Indikatorn baseras på . A1.5.10 Förskrivning av vanliga centralt verkande läkemedel för äldre Användningen av centralt verkande läkemedel är stor bland äldre. Några av de vanligaste är opioider (N02A), neuroleptika (N05A), antidepressiv medicin (N06A), lugnande läkemedel (N05B), sömn- (N05C), demens- (N06D) och epilepsiläkemedel (N03A). Utfallsmåttet visar dels om en person har fått åtminstone ett av dessa läkemedel (definierat utifrån ATC på 4-ställig nivå) expedierat (måttet baseras på användning , inte punktprevalens ), dels expedierade definierade dygnsdoser (FDDD). A1.6 Våra mått för boendekvalitet Måtten har hämtats från Enhetsundersökning om äldreomsorg och hälso- och sjukvård för åren 2016–2018. Enhetsundersökningen är en enkätundersökning där hemtjänstverksamhet och särskilda boenden besvarar frågor om sin verksamhet inom vård och omsorg om äldre. Syftet med undersökningen är att stimulera till verksamhetsutveckling som ska gynna brukarna. av de särskilda boendena besvarade enkäten . medverkade 284 av 289 kommuner. De mått vi använder oss av för att mäta boendets kvalitet är: •andel omsorgspersonal på vardagar som har adekvat utbildning •andel omsorgspersonal på helgdagar som har adekvat utbildning •antal sjuksköterskor på vardagar per antalet bostäder plus eventuellt hemsjukvårdspatienter •antal sjuksköterskor på helgdagar per antalet bostäder plus eventuellt hemsjukvårdspatienter •antal omsorgspersonal på vardagar per antalet bostäder •antal omsorgspersonal på helgdagar per antalet bostäder 291Dessa läkemedel ger ökad risk för fallskador enligt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Medicinering och skador bland äldre, 2014, s. 11. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN Utöver våra mått på kvalitet inkluderar vi även information från enhetsundersökningarna om boendets regiform. A1.7 Resultat – Används och Senior alert som underlag för systematiskt förbättringsarbete? Vi finner inte stöd för att eller Senior alert generellt används som grund för det systematiska förbättringsarbetet. I merparten av våra beräkningar finns det inte någon statistiskt signifikant skillnad i vårdkvalitet mellan oregistrerade beroende på om de bor på ett särskilt boende som använder kvalitetsregister eller ett särskilt boende som inte använder kvalitetsregister. Det gäller både för och Senior alert. Vi finner därmed inte stöd för att kvalitetsregistren används som underlag för det systematiska förbättringsarbetet. Vi finner även att det är skillnader i vårdkvalitet mellan dem som är registrerade i ett kvalitetsregister och dem som inte är registrerade i ett kvalitetsregister men bor på ett särskilt boende som använder sig av kvalitetsregister. Hade förbättringsarbetet kommit alla på ett boende till del borde vi inte se några skillnader i vårdkvalitet mellan registrerade och oregistrerade. Vår bedömning är därmed att användningen av kvalitetsregister som underlag för förbättringsarbete inte ger betydande resultat på en nationellt övergripande nivå. Vi har även gjort beräkningar som indikerar att kvalitetsregistren används i det systematiska förbättringsarbetet i vissa enskilda regioner och kommuner. Vår metodansats är dock mindre lämpad för att undersöka enskilda kommuner eftersom det dels finns kommuner där alla särskilda boenden registrerar åtminstone någon person, dels kommuner där alla oregistrerade äldre bor på äldreboenden som inte använder sig alls av kvalitetsregister. Eftersom vår ansats delvis bygger på att jämföra oregistrerade äldre som bor i särskilda boenden som använder kvalitetsregister med oregistrerade äldre som bor i särskilda boenden som inte använder kvalitetsregister kan vi inte analysera dessa kommuner. Vi har därför inte kunnat göra en heltäckande analys av användandet av kvalitetsregister som bas för ett systematiskt förbättringsarbete för alla kommuner enskilt. A1.7.1 En stor andel av de äldre förskrivs många läkemedel Av tabell A1 framgår att drygt två tredjedelar av de äldre använder minst fem läkemedel och en fjärdedel använder så många som minst tio läkemedel . Knappt var tionde person använder läkemedel som bör undvikas. Mer än hälften av de äldre förskrivs antidepressiva läkemedel och bland dem är genomsnittlig expedierad definierad dygnsdos (FDDD) 376–377. En definierad dygnsdos är den genomsnittliga dygnsdos som rekommenderas då läkemedlet används av en vuxen vid medlets huvudindikation. För en vuxen person som ställs på antidepressiva läkemedel är således FDDD 365 (antal dygn ). EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN förskrivs lugnande läkemedel, drygt en tredjedel förskrivs opioider respektive sömnmedel och drygt var femte person förskrivs neuroleptika. I vårt BPSD-urval som täcker dem som bor på demensboenden, har en demensdiagnos från specialist- eller slutenvården eller förskrivs demensläkemedel, får drygt var fjärde demensläkemedel utskrivet. Andelen i Senior alert-urvalet är något lägre. Där förskrivs var femte person demensläkemedel. I Senior alert-urvalet ingår samtliga på de särskilda boendena, inte enbart de med demenssymtom. Det är en relativt låg andel som behöver uppsöka slutenvård bland dem som bor på särskilt boende. har gjort ett undvikbart slutenvårdsbesök292 och återinskrivs i slutenvården . drabbas av en fallskada som kräver slutenvård och drabbas av en höft- eller lårfraktur som kräver slutenvård. Andelen som uppsöker slutenvård för ett trycksår är mycket liten, . Tabell A1 Andel med olika vårdkvalitetsutfall samt genomsnittligt årlig expedierad dygnsdos per individ (FDDD) som förskrivs olika läkemedel, 2016–2018. Läkemedel som bör undvikas Fallolycka som leder till vård Fallolycka som leder till akut vård Årlig genomsnittlig dos opioider Årlig genomsnittlig dos neuroleptika Årlig genomsnittlig dos lugnande Årlig genomsnittlig dos sömnmedel Årlig genomsnittlig dos antidepressiva läkemedel 292 Se avsnitt A1.5.1 ovan för definition. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN Årlig genomsnittlig dos demensläkemedel Årlig genomsnittlig dos epilepsiläkemedel A1.7.2 Kvalitetsregistren och det systematiska förbättringsarbetet: Tolkning av resultattabellerna Itabellerna A2a–A5b visar vi resultaten från regressionsanalyserna som ska besvara om kvalitetsregistren används som underlag i det systematiska förbättringsarbetet. I tabellerna visar vi beräkningar där vi inte kontrollerat för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultaten ändras när vi inkluderar kontroller för boendets kvalitet kommenteras det under tabellen. Koefficientstorlekarna i tabellerna ska jämföras med andelen som får olika vårdutfall, till exempel andelen som förskrivs läkemedel som bör undvikas, i tabell A1 ovan. Exempelvis går det att utläsa från tabell A2a att en person som är registrerad i har 4,4 procentenheters lägre risk (koefficienten är -0,044) att förskrivas läkemedel som bör undvikas, än en person som inte finns med i men bor på ett särskilt boende som använder . Från tabell A1 går att utläsa att i BPSD-urvalet expedieras läkemedel som bör undvikas. Det innebär att en person som är med i har 46 procents (-0,044/0,0926) lägre risk att förskrivas läkemedel som bör undvikas än den som inte är med i men bor på ett särskilt boende som använder . Observera att både de som registreras i och de som inte gör det bor på ett demensboende, har en demensdiagnos från specialist- eller slutenvården eller förskrivs demensläkemedel. A1.7.3 Resultaten pekar på att och Senior alert inte används som bas i det systematiska förbättringsarbetet Ett uttalat syfte med är att minska användningen av olämpliga läkemedel och att öka användningen av demensläkemedel. Om används som bas i det systematiska förbättringsarbetet bör äldre som bor på särskilda boenden som använder ha en lägre risk att förskrivas olämpliga läkemedel och en högre sannolikhet att förskrivas demensläkemedel än de som bor på särskilda boenden som inte använder . Det bör heller inte finnas skillnad mellan dem som själva är med i registret och dem som inte är det och bor på ett särskilt boende som använder kvalitetsregister. Syftet med Senior alert är att stödja ett systematiskt vårdpreventivt arbetssätt. Registret fokuserar framförallt på risk för fall, trycksår, undernäring, munhälsa och urinblåsans funktion. Av dessa fokusområden undersöker vi fallolyckor, höft- EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN och lårfrakturer samt trycksår. Även läkemedelskonsumtion ingår i risken för fallolyckor och trycksår då en del läkemedel har yrsel och ostadighet som biverkningar vilket ökar risken för fallolyckor som i sin tur kan leda till trycksår. Jämförelse mellan oregistrerade utifrån om boendet använder respektive Senior alert eller ej Vi finner, tvärtemot vad vi förväntar oss, att det inte finns några skillnader i risken att expedieras minst 10 läkemedel eller olämpliga läkemedel eller att förskrivas opioider, lugnande läkemedel, sömnmedel eller epilepsiläkemedel mellan äldre som inte är registrerade oavsett om de bor på ett särskilt boende som använder eller ej (tabell A2a, A3a, A4a och A5a). För Senior alert gäller detsamma, men här finns det inte heller några skillnader i sannolikheten att expedieras minst 5 läkemedel eller förskrivas antidepressiv medicin, demensläkemedel och neuroleptika (tabell A2b, A3b, A4b och A5b). Oregistrerade som bor på särskilda boenden som använder har utöver detta en något högre risk () för polyfarmaci med minst fem läkemedel än dem som bor på särskilda boenden som inte använder , vilket går tvärt emot vad vi skulle förvänta oss om används som bas i det systematiska förbättringsarbetet.293 Det finns inte heller någon skillnad i läkemedelsdosering för sex av de sju läkemedel viundersökt mellan dem som bor på särskilda boenden som använder och dem som bor på särskilda boenden som inte gör det. Det gäller för opioider, neuroleptika, antidepressiva läkemedel, demensläkemedel, sömnläkemedel och epilepsiläkemedel (tabell A3a, A4a och A5a). För dem som inte är med i Senior alert finns det inga skillnader i årsdosering i fem av sju läkemedel mellan dem som bor på särskilda boenden som använder Senior alert och dem som bor på särskilda boenden som inte gör det. Det gäller för opioider, lugnande läkemedel, sömnläkemedel, demensläkemedel och antidepressiv medicin (tabell A3b, A4b och A5b). För epilepsimedicin får vi dessutom ett motsatt resultat till vad vi förväntat oss. Ett intressant resultat är att det är lägre sannolikhet () att förskrivas demensläkemedel bland dem som inte är registrerade i och bor på ett särskilt boende som använder registret jämfört med ett som inte gör det.294 finner vi att det är mycket högre sannolikhet () att förskrivas demensläkemedel om man är med i jämfört med om man inte är registrerad men bor på ett boende som använder BPSD-registret.295 Dessa resultat skulle kunna bero på att det finns viss selektion bland vilka som registreras iBPSD-registret, vilket även registerhållaren framhåller.296 Om de särskilda boenden som använder registret framförallt registrerar dem med mer BPSD-symtom, 293Beräknas utifrån tabell A1 och tabell A2a. 294Beräknas utifrån tabell A1 och tabell A5a. 296Intervju med registerhållaren för . ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN som därmed även förskrivs demensläkemedel i större utsträckning, är det en naturlig förklaring till att dem som är registrerade har en större sannolikhet att förskrivas demensläkemedel än de som inte är med i registret men bor på ett boende som använder . Det förklarar även varför det finns skillnader mellan dem som inte är registrerade beroende på om de bor på ett särskilt boende som använder eller inte. De som bor på särskilda boenden som använder men själva inte är registrerade har sannolikt i genomsnitt mindre BPSD-symtom än dem som bor på boenden som inte registrerar. Den sistnämnda gruppen består av både dem som har många och få BPSD-symtom och därmed troligtvis i större utsträckning förskrivs demensläkemedel. Vi har ett fåtal resultat som pekar mot att eventuellt skulle användas som bas i det systematiska förbättringsarbetet, men skillnaderna mellan grupperna är mycket små. Det är en något lägre risk för dem som inte är registrerade men bor på ett särskilt boende där andra registreras jämfört med dem som bor på särskilda boenden som inte använder register alls att förskrivas antidepressiva läkemedel () och neuroleptika ().297 De förskrivs även en något lägre dos lugnande läkemedel ().298 Vår slutsats är att vi inte finner stöd för att vare sig eller Senior alert används som bas i det systematiska förbättringsarbetet när vi jämför oregistrerade utifrån om de bor i ett särskilt boende som registrerar i respektive kvalitetsregister eller ej, när vi undersöker våra läkemedelsutfall. Som nämndes ovan är ett uttalat mål med att minska onödig läkemedelskonsumtion och öka användningen av demensläkemedel. Vi förväntade oss därför att särskilt se effekter på läkemedelsförskrivningen om används som bas i det systematiska förbättringsarbetet. Läkemedelsförskrivningen är dock även en viktig del vad gäller att förebygga fall, vilket är ett av syftena med Senior alert. Vi undersöker även om det finns skillnader i slutenvårdskonsumtion mellan oregistrerade beroende på om de bor i särskilda boenden som använder respektive Senior alert eller ej. Vi har undersökt sannolikheten för att drabbas av undvikbar slutenvård, återinskrivningar i slutenvård , höft- och lårfrakturer, fallolyckor och trycksår. Tvärtemot vad vi förväntar oss så finner vi ingen skillnad mellan de två grupperna för vare sig eller Senior alert (tabellerna A6a och A6b). Undantaget är att sannolikheten för undvikbar slutenvård är högre för dem som bor på ett boende där andra registreras i jämfört med dem som bor på ett boende som inte använder (tabell A6a). Detta resultat står även det i strid med vår hypotes. 297Beräknas utifrån tabellerna A1, A3a respektive A5a. 298Beräknas utifrån tabell A1 och tabell A4a. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Jämförelse mellan registrerade och oregistrerade som bor på ett särskilt boende som använder respektive Senior alert Om kvalitetsregister används som bas i det systematiska förbättringsarbetet som kommer alla till del förväntar vi oss att det inte ska finnas några skillnader i vårdkvalitet mellan registrerade och oregistrerade som bor på ett särskilt boende som använder registret. Tvärtemot vår förväntan finner vi att äldre som finns i har mycket lägre risk () att expedieras läkemedel som bör undvikas och för polyfarmaci med minst 10 läkemedel ().299 De som är registrerade i har även en lägre sannolikhet att förskrivas epilepsiläkemedel () och sömnläkemedel () än de som inte är med i registret men bor på ett särskilt boende som använder registret.300 Det finns även en del läkemedel som de som är med i har en större sannolikhet att förskrivas jämfört med dem som inte är med i registret men bor på ett särskilt boende som använder . Det är neuroleptika (högre sannolikhet), lugnande läkemedel (högre sannolikhet) och antidepressiva läkemedel (högre sannolikhet).301 Men de som finns med i förskrivs i genomsnitt en lägre årsdos (FDDD) av majoriteten av de läkemedel vi undersökt än dem som inte registreras men bor på ett särskilt boende som använder registret.302 Skillnaden i årsdos är för neuroleptika, för epilepsiläkemedel, för sömnläkemedel, för opioider och för lugnande läkemedel.303 Även för övriga läkemedel är skillnaderna statistiskt signifikanta men betydligt mindre. Inte heller för Senior alert pekar huvuddelen av de statistiska beräkningarna för läkemedelsanvändning på att registret används som bas för det systematiska förbättringsarbetet. För registrerade i Senior alert ser vi att de som är registrerade har en något högre sannolikhet för polyfarmaci (5–) samt att förskrivas antidepressiv medicin (), demensläkemedel () och, lugnande läkemedel (), jämfört med dem som inte är registrerade men bor på särskilda boende som registrerar.304 Det finns även skillnader i årsdoseringen för opioider, neuroleptika och antidepressiva mediciner. 299Beräknas utifrån tabell A1 och tabell A2a. 300Beräknas utifrån tabell A1 och tabellerna A5a respektive A4a. 301Beräknas utifrån tabell A1 och tabell A3a, A4a respektive A5a. 302Tabellerna A3a, A4a respektive A5a. 303Beräknas utifrån tabell A1 och tabellerna A3a, A5a respektive A4a. 304Beräknas utifrån tabell A1 och A2b, A5b respektive A4b. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN Vi har även undersökt om det finns skillnader i slutenvårdskonsumtion mellan de som är registrerade och de som inte är registrerade men bor på ett särskilt boende som använder respektive Senior alert. Även dessa resultat pekar på att registren inte används som bas för det systematiska förbättringsarbetet. För Senior alert finner vi att de som är registrerade har en mycket lägre sannolikhet att drabbas av trycksår som föranleder slutenvård (), återinskrivas i slutenvården () och lägre sannolikhet för undvikbara besök i slutenvården () jämfört med dem som inte är registrerade men bor på ett särskilt boende som använder Senior alert.305 De har även lägre sannolikhet att drabbas av höft- och lårfraktur () och fallolyckor ().306 För finner vi att de som är registrerade har mycket lägre sannolikhet att drabbas för undvikbar slutenvård () och återinskrivningar () jämfört med dem som inte är registrerade men bor på ett särskilt boende som använder BPSD-registret.307 Däremot har de som ingår i registret en större risk för höft- och lårfrakturer () och fallolyckor (17–) som föranleder inskrivning i slutenvården.308 De sistnämnda resultaten pekar, tillsammans med den ökade sannolikheten för att förskrivas demensläkemedel, på att det är de mest sköra som selekteras in i . Trots detta har de en mycket lägre risk för undvikbar slutenvård och återinskrivning i slutenvården. Detta visar tydligt på nyttan av att vara registrerad i . 305Beräknas utifrån tabell A1 och tabell A6b. 307Beräknas utifrån tabell A1 och tabell A6a. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Tabell A2a Registrering i och expediering av olämpliga läkemedel och polyfarmaci, 2016–2018. -0,044*** -0,083*** -0,050*** (0,003) (0,004) (0,005)