prop · H803105 · 2021-03-23 00:00:00 — Det innebär att unga som har svårt att komma ut på arbetsmarknaden får en god möjlighet till en alternativ arbetslivserfarenhet som ger praktiska kompetenser och fungerar som språngbräda vidare, tack vare ett ökat självförtroende efter genomförd volontärtjänst. Statistik från visar att i gruppen volontärer upplever att deras chanser till jobb har ökat i och med volontärtjänsten och anser sig blivit mer medvetna om vilka kompetenser de vill 2020/21:105 En nyhet från tidigare period är att volontärarbete inom Europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd ingår i programmet. Inom den här delen av programmet kan personer i åldern 18–delta. 11.3.8Utveckling framåt för EU-programmen i Det är positivt att unga är välvilligt inställda till EU- samarbete. Åtta av tio unga är dessutom intresserade av hur EU påverkar deras vardag. Genom EU-programmen finns goda möjligheter att få använda sitt engagemang och aktivt delta i demokratin. Programmen är en viktig del av verktygslåda för att ge unga möjligheter att upptäcka samt för att uppnå de övergripande målen i som syftar till medborgerligt engagemang och deltagande i demokratin, men också till att erbjuda alla unga de resurser och den kunskap som krävs för att vara aktiva medborgare. Det är positivt att Erasmus+ ungdom och Europeiska solidaritetskåren fungerar, utvecklas och används i . Ungdomar, ungdomsledare, kommuner, organisationer och lokalsamhällen utvecklas med hjälp av de olika aktiviteter som EU-programmen erbjuder och som det nationella programkontoret MUCF hanterar. Utvärderingar som utförts inom pekar på att EU- programmen är goda verktyg för att uppnå flera ungdomspolitiska mål. Formaten är framtagna för att erbjuda största möjliga inkludering av unga med begränsade möjligheter. av de tillfrågade projekt- ledarna håller med om påståendet att deras projekt bidrog till inkludering. Med en ökad globalisering blir också den ökade kulturella förståelsen som deltagarna får genom sina projekt värdefull. Bland projektdeltagarna uppger att de uppskattar kulturell mångfald ännu mer efter projektet än innan. Projekten bidrar till deltagarnas personliga utveckling. Deltagarna ökar sina kompetenser och får bättre självförtroende, något som underlättar vägen mot studier och arbete. Det icke-formella lärandet i projekten skapar också förutsättningar för att alla unga, oavsett utbildningsbakgrund, ska kunna ha nytta av sina erfarenheter. Vidare bidrar EU-programmen till att öka engagemanget hos unga. De lär sig att driva sina frågor i diskussion och dialog med andra och ökar därigenom sin förmåga att bidra till en demokratisk samhällsutveckling. Regeringen arbetar för att fler unga i ska nyttja de möjligheter som EU-programmen erbjuder. Det är viktigt att kommuner ser programmen som verktyg i sitt ungdomspolitiska arbete och upptäcker de kopplingar som också finns till Agenda 2030-målen. De kommuner som använder sig av ungdomsenkäten (Lokal uppföljning av ungdomspolitiken) för att få kunskap om ungas situation skulle i sitt uppföljande arbete också kunna använda sig av EU- programmen på ett strategiskt sätt. Fler organisationer kan använda programmen för att utveckla sin verksamhet och visa såväl svenska som utländska deltagare på det svenska civilsamhällets betydelse. Genom den nationella delen av volontärtjänsten finns en unik chans att använda Europeiska solidaritetskåren för att skapa integrationsmöjligheter för unga nyanlända i . Inom det nationella programmet för Europeiska socialfonden –2020 har insatser gjorts för att bl.a. unga arbetslösa i åldern 15–som står långt från arbetsmarknaden ska komma i arbete eller utbildning. Insatserna omfattar även metoder för att förebygga avhopp från gymnasieskolan. Inriktningen på socialfondsprogrammet är att tillämpa, pröva och utveckla metoder i syfte att förstärka och utveckla den nationella arbetsmarknads- politiken. Programmet möjliggör en hög grad av individanpassning och samverkan mellan olika aktörer. Insatserna inom programmet förväntas avslutas . Insatserna för unga i denna del av socialfondsprogrammet omfattar totalt för programperioden, varav hälften utgörs av nationell medfinansiering. Antalet deltagare uppgår t.o.m. till cirka 24 000, varav unga kvinnor och unga män. Könsfördelningen förklaras delvis av en högre arbets- löshet bland unga män. Uppföljning av deltagarna efter avslutad insats visar att totalt var i arbete, av de unga kvinnorna och av de unga männen. Andelen i utbildning uppgår till totalt . Motsvarande andel för unga kvinnor är och för unga män . Därutöver var totalt i arbets- marknadspolitiskt program, kvinnor i samma utsträckning som män. En effektutvärdering av socialfondsprogrammet pågår och väntas vara klar . EU:s sysselsättningsinitiativ för unga är i det närmaste avslutat och har genomförts som en särskild del av socialfondsprogrammet. Medlen har uppgått till varav en tredjedel nationell med- finansiering. Sysselsättningsinitiativet, som utifrån EU:s kriterier, har omfattat främst , och Mellersta , har syftat till att komplettera och utöka de befintliga arbetsmarknads- politiska insatserna för unga. Totalt 33 000 unga i åldern 15–har berörts, varav kvinnor och män. En uppföljning av deltagarna efter avslutad insats visar bl.a. att totalt var i arbete. Andelen för kvinnor var och för män . Andelen som gått vidare till utbildning eller praktik var totalt , för kvinnorna och för männen. Därutöver var totalt i arbetsmarknadspolitiskt program, kvinnorna i något lägre grad än männen. I en utvärdering bedöms att sysselsättningsinitiativet i hög grad nått de tilltänkta målgrupperna och att rätt aktiviteter har genom- förts. De projektmodeller som har valts har motiverats med hänvisning till kunskap och beprövad erfarenhet. Vidare bedöms att sysselsättnings- initiativet har genomförts med hög kvalitet. Utvärderingen visar även att positiva nettoeffekter har uppnåtts i fråga om sysselsättningsgrad och inkomstnivå jämfört med en kontrollgrupp. EU:s initiativ React-EU medför att ytterligare medel tilldelas social- fondsprogrammet –2023. Dessa medel beräknas uppgå till . React-EU syftar bl.a. till att stärka sysselsättningen för att bidra till en återhämtning av ekonomin i samband med covid-19- pandemin. Regeringen kommer att lämna ett förslag till ändring av socialfondsprogrammet med anledning av React-EU till Europeiska kommissionen. En målgrupp för den berörda satsningen bör 2020/21:105 vara arbetslösa, däribland unga, som behöver rustande och matchande insatser för att komma i arbete och undvika långtidsarbetslöshet till följd av pandemin. Förberedelser pågår för programperioden –2027 avseende bl.a. Europeiska socialfonden plus (ESF+) inom EU:s sammanhållningspolitik. EU:s förordningar förväntas träda i kraft . Svenska ESF- rådet har haft i uppdrag att lämna ett förslag till nationellt socialfonds- program –2027 som redovisades . Förslaget utgör ett underlag för ett slutligt programförslag som regeringen kommer att lämna till Europeiska kommissionen. Regeringen anser att socialfonds- programmet bör inriktas på kostnadseffektiva insatser där behoven är som störst. Det kan t.ex. handla om insatser som ger unga som varken arbetar eller studerar bättre möjlighet att etablera sig i arbets- och samhällslivet. Insatserna bör vidare bl.a. förstärka och utveckla den nationella arbets- marknadspolitiken, öka anställningsbarheten och bidra till bättre kompetensförsörjning. lämnade den europeiska kommissionen förslag på rådsrekommendation om införande av en ungdomsgaranti (Youth Guarantee) i medlemsländerna, som beslutades . Ungdoms- garantin innebar en målsättning att ungdomar efter att de blivit arbetslösa eller avslutat sin formella utbildning ska få ett bra erbjudande om sysselsättning, vidareutbildning, lärlingsutbildning eller praktik. För del innebar rådsrekommendationen om införandet av en ungdomsgaranti att den fortsatta utvecklingen av det nationella policy- arbetet lades inom ramarna för det europeiska ramverket. presenterade Europeiska kommissionen ett förslag till rådsrekommendation med titeln ”En väg till jobb – en förstärkt ungdoms- garanti (2020/21:FPM60). Rådsrekommendationen antogs av rådet och som därmed ersätter den tidigare ungdomsgarantin från (2012/13:FPM42). Det övergripande målet för ungdomsgarantin behålls, men åldersgruppen breddas för att även inbegripa unga i åldern 25–. Kommissionen ser behov av att stärka ungdomsgarantin för att göra den mer flexibel till de föränderliga förhållandena på arbetsmarknaden och den digitala och gröna omställningen samt för att lindra effekterna av covid-19 pandemin. Den förstärkta ungdomsgarantin syftar till att bättre stödja ungas anställnings- barhet och undvika ännu en ungdomsarbetslöshetskris. Det ungdomspolitiska samarbetet inom ingår under direktoratet för demokratiskt deltagande och består av en styrkommitté för mellanstatligt samarbete, en operativ verksamhet med en särskild ungdomsfond och ungdomscentra i och , samt ungdomsorganisationernas eget organ för att diskutera ungdomspolitik, Youth arbetar enligt principen om delat beslutsfattande och har gemen- Skr. 2020/21:105 samma möten . arbete i ungdomssektorn har under framgångsrikt bedrivit ett inkluderande mellanstatligt samarbete som bidragit till ungas demokratiska deltagande i . Inom ramen för ungdomspolitiska samarbete har arbetat aktivt med frågor som rör bl.a. ungas delaktighet och inflytande, ungas möjlighet att åtnjuta rättig- heter och icke-diskriminering. ungdomssektor tillför en viktig komponent i det europeiska samarbetet inom demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Resolutionen för strategi 2030 har som mål att behålla och stärka stora delar av nuvarande arbete, som den fokuserar på att utveckla ett antal områden mot bakgrund av nya utmaningar och för- hållanden. Strategin bekräftar vikten av ett fortsatt starkt engagemang för demokrati och ungas rättigheter, mångfald och inkludering. ungdomssektor ska vidare fortsatt syfta till att göra det möjligt för ungdomar i hela att aktivt upprätthålla, försvara, främja och dra nytta av kärnvärden för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. I strategin beaktas även utmaningar som följer av den tekniska utvecklingen och förändringar som skett i den sociala och politiska kontexten i . har under processens gång bl.a. verkat för att strategin ska vara inkluderande och omfatta alla ungdomar. Strategin innehåller fyra övergripande tematiska prioriteringar: stärkandet av den pluralistiska demokratin, ungas tillgång till rättigheter, fredliga och inkluderande samhällen samt ungdomsarbete. Nya fokus- områden jämfört med tidigare strategi är bl.a. miljöhot och miljö- förstöring, förändringar av arbetsmarknaden och nya former av syssel- sättning. Den nya strategin uppmanar även medlemsstaterna att vara vak- samma för samhällseffekter av teknisk utveckling inom t.ex. artificiell intelligens och digitalisering. Prioriteringarna ska förverkligas genom partnerskap mellan relevanta organ i ungdomssektor och genom mellanstatligt samarbete på paneuropeisk nivå. Strategin är inte juridiskt bindande utan fungerar som en rekommendation till medlems- staternas ungdomspolitiska arbete. Strategin ska utvärderas regelbundet genom successiva handlingsplaner och budgetar och det gemensamma ungdomsrådet ska följa dess genomförande i enlighet därmed. ungdomsstrategi 2030 har som mål att sam- arbetet inom ungdomspolitiken ska fortsätta utvecklas och bekräftar ungdomssektorns viktiga roll i arbetet med demokrati och mänskliga rättigheter. Strategin utgör därmed en viktig del i utvecklingen av den nationella politiken samt ungdomars och ungdomsorganisationers internationella samarbete. 2020/21:105 11.5 ungdomssamarbete utgår från ramverket World Programme of Action for Youth (WPAY), som antogs av 1995 och har utvidgats och förstärkts genom ett antal resolutioner. består av praktiska riktlinjer för nationella insatser och internationellt stöd med syfte att förbättra ungas situation världen över. WPAY innehåller femton prioriteringsområden och konkreta förslag på insatser inom varje område. förutsätter unga kvinnors och unga mäns fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och uppmanar medlemsstaternas regeringar att skydda och främja dessa. Ungas deltagande vid FN stöds genom WPAY och syftar till att öka medvetenheten för ungas globala situation, främja nationell ungdoms- politik, stärka ungas deltagande i beslutsfattande processer på alla nivåer samt öka ungas bidrag till nationell utveckling och internationellt sam- arbete. Ungas delaktighet i beslutsprocesser är en av huvudprioriteringarna i ramverket och har för ungdoms- organisationer (LSU), varit representerade i regeringsdelegationen till . LSU utser en ungdomsrepresentant till , med stöd av och i samarbete med , för att stärka ett ungdomsperspektiv i aktuella frågor i FN:s general- församling. Ungdomsrepresentanten är en länk mellan beslutsfattare, ungdomsorganisationer i och andra intresserade ungdomar. Säkerhetsrådsresolution om unga, fred och säkerhet antogs för att bereda plats för unga som positiva aktörer i frågor om fredsbyggande och konflikthantering och för att tillvarata deras engagemang och drivkraft för förändring. Resolutionen tar tydligt ställning mot synen på unga i konflikt som antingen hot eller offer och lyfter fram fem fokusområden. Det första är deltagande, vilket är en bärande princip för hela resolutionen och innebär att unga ska ges möjlig- heter till meningsfullt deltagande i beslutsfattande processer. Övriga fokusområden är skydd, förebyggande, partnerskap och återintegrering. Resolutionen uppmärksammar specifikt våldsam extremism och betonar att unga utgör en värdefull motkraft. Resolutionen berör alla medlems- länder och kan i kopplas till såväl långsiktigt internationellt utvecklingssamarbete i bred bemärkelse, som till svensk inrikespolitik. Senast var invald som icke-permanent medlem i FN:s säkerhets- råd (2017–18), ledde tillsammans med de förhandlingar som resulterade i resolution (2018), som är den första att följa resolution . Antagandet av resolution bidrog till att vidare etablera frågan på säkerhetsrådets agenda, och understryker den positiva förändring unga kan bidra till genom meningsfullt deltagande. var medförslags- ställare till den tredje resolutionen om unga, fred och säkerhet 2535 (2020), som bl.a. efterfrågar en rapport från FN:s generalsekreterare vart- annat år om implementeringen av resolutionen, samt tidigare resolutioner och 2419. Därutöver efterlyses vägledning till FN-insatser för implementering av agendan och vägledning för skydd av unga. FN upp- muntras att utveckla interna mekanismer för att utöka ungas deltagande samt att integrera agendan i organisationens arbete. Regeringen gav 2017 (FBA) i uppdrag att utföra en analys av möjligheterna för genomförande av FN:s resolution . FBA bedömer i slutrapporteringen av uppdraget att har goda förutsättningar att i praktiken omsätta resolution mot bakgrund av en generellt positiv inställning till unga som kompetenta aktörer. har en lång tradition och ett gott internationellt anseende av att arbeta inte bara för utan även med unga människor. Långsiktigt stöd till civilsamhället, den starka folkrörelsetraditionen, ett starkt fokus på jämställdhet, mångfald och mänskliga rättigheter, inte minst vad gäller kvinnors-, hbtqi- personers och barns rättigheter, har etablerat som ett land som värnar olika perspektiv och som ser unga som kompetenta aktörer. () har gett stöd till program Peace Leaders . Peace Leaders är ett treårigt ledar- skapsprogram för unga (18–) i , och Mellan- östern, med det långsiktiga målet att stärka ungas initiativ och ledarskap för fredsbyggande på lokal nivå, att skapa ett internationellt nätverk för unga fredsbyggare, samt att förstärka ungas röst och deltagande i policy- dialoger på global nivå. Peace Leaders verksamhet ämnar bidra till resolution och fokuserar främst på tre av resolutionens fem pelare: deltagande, konfliktförebyggande och partnerskap. har genom sitt stöd till () bidragit till ett av de största initiativen för stöd till ungas deltagande i fredsbyggande –”Gender & Youth Promotion Initiative”. Stödet för initiativet inom ramen för PBF:s strategiska plan uppgick till 106,6 miljoner USD –2019. har genom den globala strategin för Hållbar Fred (2017–2022) som genomförs av Sida och FBA, angett specifika mål som inriktar sig på ungas deltagande i fredsprocesser, bl.a. mål 2: Stärkt deltagande och inflytande av kvinnor och av unga inom dialog och fredsprocesser och mål 7: Stärkt deltagande av kvinnor och av unga samt andra nyckelaktörer i avgörande skeden av nationella och lokala dialog- och fredsprocesser och försoning. Inom ramen för strategin arbetar FBA med att stärka integreringen av unga, fred och säkerhet inom FN-systemet. Tillsammans med (), och FN:s avdelning för politiska och fredsbyggande (DPPA) har FBA bidragit till att ta fram en vägledning som kommer utgöra ett stöd för konfliktanalyser som tar hänsyn till såväl ett ungdoms- som ett genderperspektiv. I tillägg har FBA tagit fram en handbok ”The Youth, Peace and Security Adviser’s Handbook” som innehåller praktiska verktyg för rådgivare, specialister och fokalpunkter för unga, fred och säkerhet. har likaså, genom Sida, bidragit till den omfattande studien kring unga, fred och säkerhet, The Missing Peace (2018). 2020/21:105 11.6 Agenda 2030 för hållbar utveckling Agenda 2030 för hållbar utveckling omfattar 17 mål och syftar till att utrota fattigdom och hunger, förverkliga de mänskliga rättigheterna för alla, uppnå jämställdhet och egenmakt för kvinnor och flickor samt säker- ställa ett varaktigt skydd för jorden och dess naturresurser. En tredjedel av agendans delmål refererar direkt eller indirekt till barns och unga människors egenmakt, deltagande och välmående. Målen är breda och globala och syftar till att ge en övergripande inriktning samt ställer krav på samarbeten över flera politikområden och mellan det offentliga, privata och civila samhället. I propositionen genomförande av Agenda 2030 (prop. 2019/20:188, bet. 2020/21:FiU28, rskr. 2020/21:154) presenterar regeringen inriktningen för arbetet med att genomföra Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. Barn och ungas perspektiv betonas särskilt i Agenda Agendan lyfter fram det långsiktiga perspektivet och genomsyras av barns och ungas perspektiv för att ge nästa generation inflytande över dagens beslut. En utgångspunkt för hållbar utveckling är generationsperspektivet, som enligt gemensamma framtid innebär att den utveckling som tillfredsställer dagens behov inte får äventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov och åtnjuta sina rättigheter. En tredjedel av agendans delmål refererar direkt eller indirekt till barns och unga människors egenmakt, deltagande och välmående. Ungas perspektiv, engagemang och innovationer är av stor betydelse för genomförandet av Agenda 2030 i och internationellt. Regeringen vill verka för att ungdomars kunskaper om, erfarenheter av och egna internationella samarbeten ska stärkas. Ungas medverkan i internationellt samarbete bör därför främjas. Ungdomspolitiken är närvarande i flera av internationella samarbeten. Nordiska barn- och ungdomskommittén (NORDBUK) är ett nordiskt samarbete som samlar och sprider kunskap om barn och ungas levnadsvillkor i , främjar ett barnrätts- och ungdomsperspektiv inom samt stödjer barn och ungas egen organisering och delaktighet i demokratiska processer. EU har bedrivit ett ungdomspolitiskt samarbete och antog 2018 en ungdoms- strategi för perioden –2027. Insatser för ungas utbyte inom EU är bl.a. Erasmus+ Ung och Aktiv, Erasmus+ Utbildning och Europeiska solidaritetskåren. Regeringen arbetar för att fler unga i ska nyttja de möjligheter som finns inom de olika EU-programmen. Det ungdoms- politiska samarbetet sker även på global nivå inom bl.a. FN där ungas delaktighet i beslutsprocesser är en av huvudprioriteringarna. Även Agenda 2030 betonar särskilt barn och ungas perspektiv. Det internationella samarbetet är därmed en viktig del av den nationella ungdomspolitiken och ett aktivt internationellt ungdomspolitiskt arbete bidrar till bredare perspektiv och förstärker den nationella ungdoms- politiken. 2020/21:105 Bilaga 1 Deltagare i det 2019– 2020 för hälsa, arbetsliv och välfärd för ungdomsorganisationer Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Nätverket för lokalt ungdomsinflytande Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , , tryckeriexpedition, 100 12 E-post: