prop · H9031d26 · 2021-09-20 00:00:00 — Satsningen har bl.a. möjliggjort analys och resulterat i utpekande av 30 tidigare okända grundvattentillgångar och 34 tidigare kända grundvattentillgångar har bättre kapacitet än tidigare beräkningar har visat. Undersökningar har genomförts i 12 län. Därmed har kommunerna kunnat få igång både detaljprospektering av grundvatten och nya vattentäkter. Rikstäckande underlag i form av modellerad grundvattentillgång i små grundvattenmagasin har också tagits fram vilket är ett viktigt underlag för att bedöma möjligheterna till framför allt enskild vattenförsörjning. har uppgraderad jordartsinformation blivit klar för 20 områden med mycket stora behov av planeringsunderlag av vikt för förnyelse och samhällsomvandling, t.ex. de expansiva tillväxtområdena och . Detta innebär en ökad tillgänglighet av förbättrad och aktuell jordartsinformation med i jämförelse med 2019. har också sju områden som tidigare saknat modern jordartsinformation fått tillgång till moderna underlag till en total yta på . Jordartsinformationen har använts eller ska inom närtid användas som underlag för fysisk planering, anläggning och byggande. har tillkännagett för regeringen att den bör vidta nödvändiga åtgärder för att förenkla och förkorta tillståndsprocesserna för gruv- och mineralnäringen (bet. 2018/19:NU11 punkt 1, rskr. 2018/19:209). har också tillkännagett för regeringen att den senast i samband med tidpunkten för avlämnandet av budgetpropositionen ska redovisa för vilka konkreta åtgärder som har vidtagits med anledning av tillkännagivande om gruv- och mineralnäringens tillståndsprocesser (bet. 2019/20:NU11 punkt 1, rskr. 2019/20:183). har vidare tillkännagett för regeringen att den ska återkomma till med konkreta förslag på förenklade tillståndsprocesser och kortare handläggningstider för gruv- och mineralnäringen (bet. 2020/21:NU18 punkt 1, rskr. 2020/21:228). har även tillkännagett för regeringen att den , dock , bör återkomma med förslag som innebär att det görs tydligt att prövningen i de fall det krävs ett Natura 2000-tillstånd ska göras i samband med prövningen av tillstånd enligt (bet. 2020/21:NU16, rskr. 2020/21:257). Regeringen har i budgetpropositionen redovisat att regeringen beslutat kommittédirektiv till en utredning som ska se över det nuvarande systemet för miljöprövning och lämna förslag på de ändringar och åtgärder som krävs för att uppnå en modernare och mer effektiv miljöprövning (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24 avsnitt 4.3.2). Uppdraget ska redovisas . Regeringen har vidare den beslutat kommittédirektiv till en utredning som ska se över prövningsprocesser och regelverk för en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och . Uppdraget ska redovisas . Mot denna bakgrund bedömer regeringen att tillkännagivande om gruv- och mineralnäringens tillståndsprocesser (bet. 2019/20:NU11 punkt 1, rskr 2019/20:183) är slutbehandlat. Övriga tillkännagivanden är ännu inte slutbehandlade. 3.3.3Stärkt entreprenörskap för ett dynamiskt och diversifierat näringsliv För att nå målet för näringspolitiken behövs såväl nya företag som tillväxt i befintliga företag. Flera näringspolitiska aktörer, bl.a. och 2021/22:1 Utgiftsområde 24 AB () arbetar för att skapa förutsättningar för individer och företag att utveckla sina affärsidéer. Det handlar t.ex. om insatser för att i egen regi eller genom intermediärer utveckla och tillgängliggöra information och rådgivning, inklusive kompetensutveckling för företagare, om insatser för att bredda mångfalden av företagare med olika bakgrund och erfarenheter samt om satsningar som syftar till att utveckla olika branscher. Bakom ökningen av antalet sysselsatta i näringslivet finns en underliggande dynamik. I många företag ökar antalet sysselsatta, som sysselsättningen minskar i ett stort antal företag. I av de befintliga företagen ökar antalet sysselsatta från till nästa. Det betyder att det är över 50 000 företag som ökar antalet sysselsatta. hade 53 800 företag en positiv sysselsättningsutveckling, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Nivån har varit relativt stabil . hade 47 000 företag en minskande sysselsättning. har betydelse för skapandet av nya arbetstillfällen, vilket har bidragit till att dessa företag har fått stor uppmärksamhet . Andelen snabbväxande företag belyser också det handlingsutrymme som finns för entreprenörskap, att kunna växa och utnyttja framgångsrika affärsidéer. Här definieras ett snabbväxande företag som ett företag som har haft en genomsnittlig sysselsättningstillväxt på i följd. har andelen snabbväxande företag varit i stort sett oförändrad. En annan viktig del i sysselsättningsdynamiken är skapandet av nya företag och att företag som inte klarar konkurrensen läggs ner. Denna indikator är känslig för påverkan av en stark konjunktur då arbetskraftsbehovet är stort. Antalet nystartade företag har ökat trendmässigt över en längre tidsperiod. har antalet nystartade företag legat på ungefär samma nivå, men ökade antalet nystartade företag relativt mycket. Tabell 3.10 Dynamik i näringslivet per 1 000 existerande Källa: , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser samt egna beräkningar. Tillgång till information, rådgivning och nätverk är ofta betydelsefullt såväl vid nystart som under utvecklings- och tillväxtfasen för små och medelstora företag. Den information och rådgivning som finansieras eller tillhandahålls av staten ska vara marknadskompletterande och relevant utifrån företagens olika behov och utvecklingsfaser. erbjuder finansiering och rådgivning till små och medelstora företag i syfte att bidra till utveckling av företagandet i hela landet. i statsbidrag (anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation). erbjuder olika tjänster inom affärsutveckling. Efterfrågan på tjänsterna har varit stor och har över 11 500 rådgivningsinsatser genomförts, en ökning jämfört med föregående år. Av rådgivningsinsatserna har gått till kvinnor och till män. Efterfrågan har främst omfattat det nyutvecklade kunderbjudandet om genomlysning av företaget. uppföljning av insatser i 2021/22:1 Utgiftsområde 24 kundföretagen, vilken görs efter det att insatsen genomförts, visar att de företag som tagit del av en insats hos i genomsnitt haft en överlevnadsgrad på och att omsättningen i dessa företag i genomsnitt har ökat . Vidare visar kundföretagen i undersökningen en sammantagen sysselsättningsökning om –2019. Utfallet är i nivå med förra årets uppföljning. har genomfört ett flertal informations- och rådgivningsinsatser i syfte att öka förutsättningarna för entreprenörskap och företagande. Myndigheten har genom olika utlysningar tillhandahållit verksamhetsbidrag till aktörer i det företagsfrämjande systemet med fokus på bl.a. rådgivning för nyföretagande, affärsutveckling för kooperativa företag, samt att främja innovation och förnyelse genom innovationskontor, inkubatorer och science parks. En av de organisationer som fått finansiering är Coompanion. Enligt ledde detta till att 5 215 personer fick rådgivning för att starta och utveckla kooperativa företag och 7 520 personer utbildning om kooperativt företagande , vilket bl.a. resulterade i att 498 nya kooperativa företag startades. Antalet användare fortsatte att öka 2020 på den myndighetsgemensamma webbportalen som drivs av , och i samverkan, och tillhandahåller information och tjänster till blivande och etablerade företagare. hade 3,8 miljoner användare, en ökning med jämfört med och det gjordes 2,5 miljoner inloggningar, en ökning . anger att den största anledningen till det ökade antalet användare är företagens behov av information kopplade till den pågående pandemin. I en enkätundersökning som låtit utföra bland användarna instämde i att gör det enklare att starta och driva företag vilket är en ökning med en procentenhet . Antalet användare som anger att de helt kan lösa sitt ärende ökade med jämfört med . har vidareutvecklingen av verksamt fortsatt. En ny teknisk plattform etablerades, som bl.a. möjliggör modern drift och nya sätt att erbjuda tjänster via API (applikationsprogrammeringsgränssnitt) , tillgänglighetsanpassning och ny navigering för mobilläge har utvecklats. Vidare har utvecklingen påbörjats av ett tjänstekoncept som guidar företagaren genom hela startprocessen och arbetet med att utveckla nya matchningstjänster som underlättar för företagare att hitta information om olika typer av stöd har fortsatt. Omfattande insatser gjordes för att presentera pandemirelaterad information. För att möta efterfrågan på information om att starta eget under pandemin startades LIVE. Totalt deltog 3 800 personer i den digitala satsningen. angav att webbinariet helt eller delvis har gjort det enklare för dem i företagsstarten. angav att de fick helt eller delvis svar på sina frågor och vet vilket nästa steg de ska ta sin i företagsresa. Det finns inga nya data för indikatorerna kännedom om och attityder till företagande jämfört med vad som tidigare rapporterats. Av den anledningen redovisas inte de indikatorerna i denna budgetproposition. En strategiskt viktig dimension för att stärka den svenska konkurrenskraften är näringslivets variationsrikedom. Regeringen eftersträvar ökad diversitet bland företag och företagare avseende bl.a. kön, bakgrund, ålder, sektorer och företagsform. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 har ett särskilt uppdrag att nå kvinnor och personer med utländsk bakgrund i såväl finansieringsverksamheten som i affärsutvecklingen. Andelen kvinnor bland kunder uppgick och låg därmed på samma nivå som 2019. När det gäller kunder med utländsk bakgrund har andelen minskat 2020 jämfört . Andelen uppgick till att jämföra 2019. Enligt förklaras minskningen med att satsningen Snabbspår för företagande bland nyanlända avslutades . –2020 avsattes från anslaget 1:5 Näringslivsutveckling till entreprenörskap bland unga. Medlen har använts till finansiering av insatser och aktörer som stöttar entreprenörskap bland unga i grund- och gymnasieskola (via ) och i högre utbildning (via ) men också för strukturpåverkande arbete. Medlen har bl.a. möjliggjort för fler unga att få del av information och kunskap om entreprenörskap, praktiskt pröva på företagande inom ramen för sin utbildning samt få rådgivning införföretagsstart. har bl.a. samarbetat med för att stärka samverkan mellan aktörer som stödjer entreprenörskap i universitets- och högskolemiljö och lämnat verksamhetsbidrag till Drivhuset . Inom Ung Företagsamhets (UF) verksamhet i gymnasie- och gymnasiesärskolan drevs det 11 027 UF-företag av totalt 34 676 elever under /2021, jämfört med 10 534 UF-företag av totalt 33 706 elever /20. Satsningarna på Ung Företagsamhet har enligt organisationen bl.a. inneburit att fler personer har startat eget företag, fler har fått högre lön och satsningarna har bidragit till lägre arbetslöshet. Enligt organisationen finns också forskning som visar att de som driver UF-företag utvecklar förmågor som inte bara har med företagandet att göra utan även samarbete, muntlig kommunikation, planering, ansvarstagande och självförtroende är färdigheter som de flesta elever utvecklar när de driver UF-företag. har –2020 haft i uppdrag att främja socialt företagande och samhällsentreprenörskap (N2018/00713) i linje med regeringens strategi för sociala företag – ett hållbart samhälle genom socialt företagande och social innovation (N2018/00710). Konsultbyrån Swecos utvärdering av program visar att programmet bidragit med ökad kunskap på området för offentliga aktörers, företagsfrämjares och sociala företag. Inom ramarna för programmet har bl.a. finansierat flera regionala projekt och affärsutvecklingscheckar. När det gäller de regionala projekten anger av deltagande statliga myndigheter och kommuner att förmågan att samverka med sociala företag har förbättrats i hög eller mycket hög grad. Motsvarande siffra för förmågan att köpa tjänster av sociala företag är . Av de företagsfrämjande aktörerna uppger nästan alla () att de i hög eller mycket hög grad fått bättre kunskap om socialt företagande och samhällsentreprenörskap. Cirka hälften uppger att de blivit bättre på att ge ändamålsenlig rådgivning till sociala företag (), och att samverka med andra offentliga aktörer när det gäller stöd till sociala företag Enligt har regionerna bidragit till att stärka sociala företags affärsmässiga förmåga genom att förbättra deras kunskap om finansieringsmöjligheter men även genom att förbättra deras förmåga att attrahera kunder och kapital. av de sociala företag som deltagit i de regionala projekten anger att deras förmåga att attrahera kunder stärkts i hög eller mycket hög grad. Motsvarande siffra för att attrahera kapital är . Bland de företag som fått affärsutvecklingscheckar anger en majoritet att de framför allt har stärkt sin affärsmässiga förmåga och sin affärsmodell/affärsidé. Regionerna har också bidragit till att sociala företag blivit bättre på att visa sin samhällsnytta. av de sociala företagen uppger att aktiviteterna inom de regionala projekten stärkt deras kunskap när det gäller 2021/22:1 Utgiftsområde 24 anger i sin slutredovisning av uppdraget att dubbelt så många (16) av de deltagande regionerna inkluderar socialt företagande, social innovation och/eller samhällsentreprenörskap i sina regionala utvecklingsstrategier som vid uppdragets start, och att minst ett 50-tal kommuner har ett policydokument om socialt företagande vid uppdragets slut (N2018/00713). har låtit en konsult utvärdera myndighetens genomförande av regeringens uppdrag att främja nyanländas företagande i (N2016/07794). Syftet med uppdraget var att ta tillvara kompetensen hos nyanlända kvinnor och män med intresse för och erfarenhet av företagande. Utvärderingen bedömer att projekten har bidragit till mål för programmet på individ-, organisations- och systemnivå. Totalt 4 310 deltagare har påbörjat fördjupade insatser i projekten och totalt 935 företag har startats, varav ungefär två tredjedelar av män och en tredjedel av kvinnor, av projektdeltagare . Projekten har även gett resultat för de deltagare som valt att inte starta företag . De flesta deltagare som intervjuats menar att de har fått ökad kunskap om företagande i , vilket gjort dem mer redo att starta företag . Projekten har också bidragit till resultat på organisationsnivå i form av ökad kunskap om målgruppens förutsättningar att starta företag och därmed lett till att deltagande aktörer utvecklat och anpassat sina metoder och arbetssätt till målgruppen. Projekten har även bidragit till stärkta samarbeten med olika aktörer så som banker, kommuner och aktörer inom företagsfrämjande och utbildning. På systemnivå har projekten bidragit till att synliggöra strukturella hinder som försvårar för nyanlända att starta företag, som exempelvis att hitta alternativa finansieringslösningar för de projektdeltagare som vill starta företag men inte får banklån För att belysa företagandets diversitet används uppgifter om andelen företag som har en operativ företagsledare som är kvinna respektive man eller en operativ företagsledare som är kvinna respektive man och född i ett annat land. Tabell 3.11 Operativa företagsledare med en man som Andelen utrikes födda av de kvinnor som är operativa Andelen utrikes födda av de män som är operativa Källa: och egna beräkningar. För utrikes födda som operativa företagsledare har andelen ökat 2014–2019. Andelen kvinnor som operativa företagsledare har också ökat . Utöver dessa finns också en del företag med delat ledarskap, där en av företagsledarna är kvinna eller utrikes född. Turismen minskade kraftigt i till följd av pandemin. Enligt preliminära statistik uppgick den totala turismkonsumtionen till drygt 2021/22:1 Utgiftsområde 24 , vilket är en minskning jämfört med . Antalet gästnätter på hotell, camping, stugbyar och vandrarhem minskade med Många branscher inom besöksnäringen har drabbats mycket hårt. Nöjes- och temaparker, researrangörer, resebyråer, flygbolag med reguljär passagerartrafik och biografer hör till de branscher som hade det största tappet i omsättning 2020, enligt . Även aktörer inom kultursektorn, så som museer och kulturevenemang har drabbats mycket hårt. 123 441 årsarbetskrafter i inom turismrelaterade näringar vilket är en minskning jämfört med . Omsättningen för turism i har minskat . Tabell 3.12 Omsättning för turism i Miljoner kronor (fasta priser) Utländska besökares konsumtion i (export) ansvarar för kunskaps- och kvalitetsutveckling samt samverkan och samordning inom turism. slutrapporterades det långa regeringsuppdraget Hållbar produktutveckling med fokus på natur- och kulturturism (N2016/06046/FF), som har genomförts i sju pilotregioner. Arbetet har resulterat i omkring 200 exportmogna produkter och lika många som är på god väg mot exportmognad. 500 företag har deltagit i produkt- och affärsutvecklingsinsatser. Därutöver har bidragit till såväl att utveckla kunskap om pandemins påverkan på turism och besöksnäring, som att möjliggöra utvecklingen av en samverkansarena i besöksnäringen. har även genomfört flera insatser som syftar till att stärka företagens exportförmåga och konkurrenskraft. har samordnat verksamhet för turism och besöksnäring för 16 statliga myndigheter och statligt ägda bolag vilket har resulterat i tvärsektoriell kunskap om nya arbetsmetoder som, bl.a. inkluderar turism i transportinfrastrukturplanering, ökar utländska investeringar, möter kompetensbehov samt stödjer satsningar inom hållbar turism. En ändring i det nationella regionalfondsprogrammet har möjliggjort en utlysning om till projekt som syftar till hållbar omställning, bl.a. kompetenshöjande insatser, stärkt innovationsförmåga och utveckling av framtidens mötesbransch. Se även utgiftsområde 19 Regional utveckling för en resultatredovisning av särskilda insatser med anledning av den pågående pandemin. uppgick turismens exportvärde, det. vill säga utländska turisters konsumtion i , till , vilket kan jämföras med 2019. VisitSweden AB:s (VisitSweden) verksamhet har präglats av ett pågående omställningsarbete men har också påverkats av pandemin som hindrat aktiva marknadsföringsinsatser mot utlandet. Ett nytt uppdrag till bolaget att marknadsföra mot inhemsk turism, s.k. svemester har genomförts och resulterat i två rapporter och fem livesändningar om den svenska målgruppen, anpassade för företagare och destinationer. För svenska besökare har ofrivilliga turisternas guide till samt en reseguide tagits fram. Resultat från kampanjen visar att av besökarna i de olika kanalerna i hög grad blivit inspirerade att upptäcka och att upptäcka nya resmål i som de inte tidigare besökt. Kampanjen har också språkanpassats och placerats i kanaler där en nysvensk målgrupp befinner sig vilket resulterat i en unik räckvidd på över 200 000 2021/22:1 Utgiftsområde 24 och närmare 11 000 klick i sociala medier. Sammantaget har bolagets marknadsföringsinsatser minskat 2020 jämfört med föregående år. uppgick det samlade PR-värdet av VisitSweden:s insatser till (2019). 3.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Uppfyllelse av det näringspolitiska målet 2020 har det endast varit små förändringar i den svenska konkurrenskraften jämfört med . Den relativa enhetsarbetskostnaden har ökat något i jämförelse med omvärlden. har även exportförmågan ökat jämfört med föregående år. Detta beror sannolikt på att den svenska industrin trots pandemin har varit relativt framgångsrik på sina exportmarknader . Sammantaget framkommer det en delad bild av utvecklingen, där ekonomin som helhet försvagats som delar av näringslivet har haft en relativt god utveckling. Året har präglats av pandemin och inneburit stora statsfinansiella satsningar på näringslivet i syfte att kompensera och parera pandemins negativa effekter. För att stärka den svenska konkurrenskraften har det genomförts insatser inom utgiftsområdet för att förbättra ramvillkor och väl fungerande marknader vilket stärker företags konkurrenskraft, stärker förutsättningarna för innovation och förnyelse samt stärker entreprenörskap för ett dynamiskt och diversifierat näringsliv. Regeringen bedömer att de insatser som genomförts har bidragit till målet för näringspolitiken att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Ramvillkor och väl fungerande marknader som stärker företags konkurrenskraft Svenska företags kapitalförsörjning har förstärkts , bl.a. utökades nyutlåning kraftigt jämfört med vilket bedöms som en effekt av pandemins påverkan på företagens ekonomiska situation. har den totala utlåningen till företag varit lägre än 2019 då uppväxlingen av privat kapital minskat . har indikatorn för företagens kompetensbehov utvecklats positivt även om en ökad brist på kompetens noteras . Lagar och regler fortsätter att utgöra ett av de största upplevda tillväxthindren för företagen. Preliminära uppgifter indikerar dock att andelen företag upplever att hindret minskat jämfört med föregående år. Regeringen bedömer att vissa förbättringar åstadkommits för att underlätta för företag, exempelvis har digitalisering av vissa offentliga tjänster lett till ökad samhällsekonomisk nytta och förenkling för företag. Sammantaget visar de utvalda indikatorerna för delmålet en förbättring jämfört med föregående år. Stärkta förutsättningar för innovation och förnyelse Det svenska näringslivets innovationsförmåga och förnyelse bedöms som fortsatt god, vilket exempelvis återspeglas i statistiken över de immateriella rättigheterna där de svenska patentansökningarna och varumärkesansökningarna ökade , medan antalet mönsterskyddsansökningar var i stort sett oförändrat. Preliminära data visar att småföretagens innovationsverksamhet är oförändrad jämfört med föregående år, medan innovationsverksamheten minskat för de medelstora företagen. visar företagens samlade utgifter för forskning och utveckling en ökning 2020 jämfört med föregående år. Ökningen kan delvis förklaras av företagens behov att ställa om under pandemin och att det tillförts ytterligare offentliga medel, bl.a. har satsningar på inkubation ökat stort i syfte att minska negativa konsekvenser från 2021/22:1 Utgiftsområde 24 pandemin på näringslivet. utvärdering visar att de strategiska innovationsprogrammen som utvärderats har fyllt en viktig funktion inom innovationspolitiken. Regeringen bedömer att de genomförda insatserna för exempelvis näringslivets innovationsförmåga har stärkt företagens konkurrenskraft. Sammantaget visar de utvalda indikatorerna att det svenska näringslivets innovations- och förnyelseförmåga förbättrats jämfört med föregående år. Stärkt entreprenörskap för ett dynamiskt och diversifierat näringsliv I och med de omfattande satsningarna på stöd till näringslivet kopplat till pandemin är det svårt att bedöma det svenska näringslivets inneboende dynamik. Insatser har genomförts för att generellt skapa bättre förutsättningar för entreprenörskap och för små och medelstora företag. Antalet nystartade företag har ökat mycket jämfört med . Företagens användning av myndigheters digitala tjänster har också ökat , vilket troligen förklaras av företagens ökade behov av information kopplat till pandemin. Indikatorn för företag med positiv sysselsättningsutveckling visar en ökning som indikatorn för snabbväxande företag visar en minskning. Insatser för ökad diversitet har genomförts och indikatorn operativa företagsledare visar att både andelen kvinnor och andelen utrikes födda som är operativa företagsledare har ökat jämfört med föregående år. Som en del av arbetet för att öka näringslivets diversitet och mångfald har regeringens satsningar på att främja nyanländas företagande också lett till nya företag insatser som genomförts riktade till besöksnäringen bedöms vara av stor vikt för att på kort sikt främja utveckling och omställning, bibehålla och skapa nya jobb där det är möjligt och bidra till besöksnäringens långsiktiga hållbarhet och konkurrenskraft. Sammantaget visar indikatorerna för delmålet viss förbättring jämfört med föregående år.