prop · H803151 · 2021-04-16 00:00:00 — bl.a. skapa ökad flexibilitet. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Utöver den nationella planen finns 21 länsplaner för regional transportinfrastruktur. och är ansvariga för att upprätta och fastställa läns- planerna för regional transportinfrastruktur och har därmed en central roll i arbetet med transportsystemet. Länsplanerna domineras av åtgärder på statliga vägar som inte ingår i stamvägnätet men kan även innehålla sam- finansiering av åtgärder i nationell plan, exempelvis på järnväg, liksom medfinansiering av regionala kollektivtrafikanläggningar m.m. Från läns- planerna kan statlig medfinansiering av kommunala åtgärder ske, t.ex. trafiksäkerhets- och miljöåtgärder samt kommunala gång- och cykelvägar. En god samordning mellan länsplaner och den nationella planen är i många fall avgörande för att den samlade nyttan av åtgärderna ska bli så stor som bedömer att länsplanerna bör vara fortsatt prioriterade, eftersom det finns stora behov inom den del av transportsystemet som omfattas av länsplanerna. De infrastrukturåtgärder som möjliggjorts genom såväl de nuvarande länsplaneramarna som den nuvarande nationella planen har varit till nytta i hela landet. Även medel från stadsmiljöavtalen har kommit många kommuner och regioner till del. I den nuvarande nationella planen fick dessutom i uppdrag att fördela för 2020/21:151 att samfinansiera trafiksäkerhetsåtgärder på det regionala vägnätet, något som enligt flertalet regioner är positivt eftersom det anses vara åtgärder som ger en bra trafiksäkerhetseffekt. Region anser dock att länsplanerna, även med en samfinansiering, inte kommer att räcka för att bygga mötesfria vägar för att kunna bidra till såväl trafiksäkerhetsmålen som en nationell och regional tillgänglighet. Region ifrågasätter såväl nyttan och effektiviteten som planeringsförutsättningarna av att fortsätta med kortsiktiga satsningar i form av tillfälliga lösningar såsom dagens lösning med samfinansiering av mittseparerade vägar inom länsplanerna. Regeringen menar att genom mötesseparering av vägar med låg säkerhetsstandard kan trafikanternas tillgänglighet bibehållas eller förbättras, vilket förkortar restider och underlättar pendling, inte minst i delar av landet som saknar järnvägsförbindelser. Åtgärder på det regionala vägnätet som förbättrar både tillgänglighet och trafiksäkerhet såväl för person- och godstransporter på vägen som för de oskyddade trafikanterna behöver vidtas även framöver. Det kan handla om mötesseparering, men även andra åtgärder kan komma i fråga där möjligheten att tillämpa innovativa tekniska lösningar bör övervägas. bör det övervägas, där det kan anses motiverat, vilka möjligheter det finns att i samband med mötessepareringsåtgärder underlätta även för gång- och cykeltrafikanter att förflytta sig på ett smidigt och trafiksäkert sätt. Även åtgärdernas barriäreffekter bör beaktas. Länsplanerna är viktiga för alla typer av regioner, oavsett om de kännetecknas av gles- och landsbygder, tätorter eller små eller stora städer, och det behövs en förståelse för att geografiska områden har olika förutsättningar och behov. Medel från länsplanerna kan bidra till lösningar som är väl anpassade till dessa skillnader i förutsättningar och behov. Medel från länsplanerna till regionala kollektivtrafikanläggningar kan också ha stor betydelse för att bidra till en effektiv och hållbar pendling med kollektivtrafik och cykel. Enligt Kommuner och Regioner är det angeläget att genom länsplanerna skapa förutsättningar för god tillgänglighet, ökad trafiksäkerhet och andra delar av transportpolitikens mål. Regeringen bedömer att det behov av åtgärder som hanteras av länstransportplanerna behöver beaktas inom ramen för den kommande åtgärdsplaneringen. Flera regioner, liksom Kommuner och Regioner, tar upp behovet av att höja gränsen för namngivna objekt i länstransportplanerna för att bl.a. skapa ökad flexibilitet. Kostnadsökningar betyder att även mindre åtgärder ofta överskrider gränsen för namngivet objekt. Detta leder till att planen blir mindre flexibel och planeringstiden för mindre åtgärder blir onödigt lång. Gränsen för namngivna objekt kan också enligt regionerna leda till avgränsning av åtgärder för att klara beloppsgränsen, något som ökar kostnader och minskar effektiviteten vid genomförande. Regeringen anser att en höjning av beloppsgränsen för namngivna åtgärder i länstransportplanerna ger regionerna tillräcklig handlingsfrihet och flexibilitet, och underlättar för dem att planera och genomföra olika typer av åtgärder på ett kostnadseffektivt sätt. Det ökar också möjligheterna att även på regional nivå nå de transportpolitiska målen inklusive klimatmålen. Regeringen bedömer därför, i likhet med bl.a. flera regioner, att den kommande åtgärdsplaneringen vad gäller länsplanerna bör utgå från en höjning av beloppsgränsen för namngivna objekt från 25 miljoner Prop. 2020/till . 7.4Goda förutsättningar för att genomföra satsningarna på vidmakthållande och utveckling 7.4.1Ökat fokus på kostnadskontroll och finansiell styrning Regeringens bedömning: En bättre kostnadskontroll behöver uppnås. Kunskapsnivån om kostnadsutvecklingen och lärandet från tidigare erfarenheter behöver därför öka för att insatser för tidiga kostnadsbesparingar ska kunna göras. En god transparens kring orsakerna till kostnadsökningar är viktig. inriktningsunderlag: I inriktningsunderlaget lämnas inte förslag till åtgärder för bättre kostnadskontroll. Remissinstanserna: () noterar bl.a. att kostnadskontroll och ökad effektivitet i upphandling behöver få större fokus och utrymme. i anser att ett prioriterat arbete för bör vara att bromsa in kostnadsutvecklingen för infrastrukturåtgärder framöver, så att tillgängliga medel räcker till fler åtgärder hellre än färre. Skälen för regeringens bedömning: Den trafikslagsövergripande nationella planen för transportinfrastruktur utgår från de ramar som beslutar om. Kostnadsförändringar i objekt jämfört med ursprungliga kostnadsprognoser kan påverka genomförbarheten av andra objekt som ingår i planen. Det är därför viktigt att fortsätter att utveckla metoder för projektering, planering och kalkyler i syfte att åstadkomma en god kostnadskontroll. Åtgärderna i nationell plan skiljer sig mycket åt, och varje objekt kan ha egenskaper som av olika anledningar ökar kostnaderna jämfört med andra objekt. Erfarenheter och gjorda val i enskilda projekt kan dock vara relevanta för andra projekt. Det är viktigt att på ett systematiskt sätt arbetar med att förbättra sina kostnadsprognoser, bl.a. genom att dra erfarenheter från genomförda projekt. Det är även viktigt med en god transparens i arbetet och beträffande orsakerna till kostnadsökningar. Regeringen bevakar dessa frågor noga och avser vid behov återkomma med lämpliga åtgärder för förbättrad kostnadskontroll. Regeringen har uppdragit åt () att göra en översyn av den finansiella styrningen av . ESV delredovisade uppdraget i en rapport . I rapporten redogör ESV för sin bedömning av hur anslagsstyrningen av förvaltningsutgifter, utveckling samt vidmakthållande av transportinfrastrukturen hänger samman med annan styrning av myndigheten. Regeringsuppdraget ska redovisas i sin helhet . 2020/21:151 därefter att analysera underlaget och vid behov vidta lämpliga åtgärder för att förbättra den finansiella styrningen. har granskat om säkerställer att staten får så mycket järnvägsunderhåll som möjligt för tillgängliga resurser, se granskningsrapporten och underhåll av järnvägar – omfattande kostnadsavvikelser (RiR 2020:17). Granskningens resultat indikerar att upphandlingen av järnvägsunderhåll inte fungerar så effektivt som den borde. anser att behöver förbättra analysarbetet i syfte att bättre kunna identifiera det framtida underhållsbehovet och planera underhållsåtgärderna. som regeringen överlämnade en skrivelse till med anledning av granskningsrapporten uppdrog regeringen åt att redogöra för hur kostnadsökningar i samband med genomförande av järnvägsunderhåll kan motverkas. Regeringen anser, i likhet med VTI, att det är problematiskt att kostnaderna i entreprenadverksamhet ökar i förhållande till avtalad kontraktssumma och att även den totala projektkostnaden ökar . har därför fått i uppdrag att analysera kostnadsutvecklingen vid upphandling och genomförande av investerings- och reinvesteringsprojekt. Regeringens bedömning: Det är av stor vikt att de medel staten tilldelar infrastrukturområdet används effektivt och på bästa sätt. Arbetet med att verka för ökad produktivitet och innovation i anläggningsbranschen bör intensifieras. inriktningsunderlag: Överensstämmer med Remissinstanserna: Trafikanalys anser att uppgifter om att kostnadsindex för investeringar och underhåll ökat betydligt mer än konsumentprisindex (KPI) kan tyda på en sämre produktivitetsutveckling än i andra branscher. anser att arbetet med effektivitets- och produktivitetsförbättringar bör intensifieras för att stimulera Skälen för regeringens bedömning: En hög produktivitet i anläggningsbranschen är en av förutsättningarna för att de medel staten tilldelar infrastrukturområdet används effektivt. Regeringen anser, i likhet med , att en ökad produktivitet och innovationsgrad i branschen är nödvändig för att få mer infrastruktur för investerade medel och en så hög måluppfyllelse som möjligt. inriktningsunderlag att produktivitetsutvecklingen i bygg- och anläggningsbranschen generellt är låg och att investeringar i forskning och innovation är lägre jämfört med andra sektorer. För att resurserna ska ge större nytta än arbetar med att utveckla produktivitet och innovation inom branschen. en mycket stor beställare inom anläggningsbranschen och regeringen bedömer att det är viktigt att och aktörerna i branschen gemensamt samverkar och att verkar för att ge ökad frihet att testa nya tekniska lösningar, material och metoder. Regeringen uppdrog åt att under en Prop. 2020/21:151 treårsperiod redogöra för och återrapportera om sitt arbete för att verka för en ökad produktivitet i anläggningsbranschen. I sin slutrapportering av uppdraget redogör för de olika aktiviteter som pågår för en förbättrad produktivitet. Inom har arbetet bedrivits successivt och ett flertal större aktiviteter har genomförts. Utvecklingen har gått i flera steg, från att utarbeta strategier till att genomföra strategierna och sedan integrera dem i den dagliga verksamheten. Efter genomförande av de stora strategierna har fokus varit på utveckling och ständiga förbättringar, där ett av de mest centrala områdena är utveckling av affärsstrategier och projektstyrning. Inom pågår det även en mängd initiativ och åtgärder som inte alltid direkt kan kopplas till produktivitet, men som ändå faller inom ramen för arbetet, eftersom de i slutändan har en effekt på anläggningsbranschen genom att vara förutsättningsskapande. Ett exempel på detta är arbetet med förbättrad intern framförhållning, som har lett till att kan skapa bättre förutsättningar för genomförandet av investerings- och underhållsverksamhet. anser att det är en relativt utmanande situation på marknaden. som satsar stora belopp på infrastrukturinvesteringar i olika delar av landet gör även och detsamma, vilket kan innebära en utmaning ur ett resursperspektiv. Det finns även enligt en konstaterad brist på kompetens inom stora delar av anläggningsbranschen. Regeringen bedömer att dessa två områden kan ha en stor påverkan på produktivitetsutvecklingen och att tillsammans med branschen behöver ha stort fokus på detta framöver. Anläggande av infrastruktur, särskilt järnväg, innebär i allmänhet hanteringar av stora mängder schaktmassor vilket kan vara mycket kostsamt. Regeringen har uppdragit åt att göra en bred översyn av hanteringen av schaktmassor och annat naturligt förekommande material som kan användas för anläggningsändamål. ska bl.a. föreslå vilka ändringar som kan vara lämpliga att vidta för att åstadkomma en förbättrad, kostnadseffektiv hantering av massorna. Vidare remitterade regeringen promemorian Ordning och reda på avfallet, som innehåller förslag som syftar till att öka möjligheten för tillsynsmyndigheterna på avfallsområdet att agera mot illegal verksamhet samt att förbättra avfallshanteringen. Promemorian innehåller också förslag som syftar till att göra det enklare för seriösa aktörer att hantera schaktmassor på resurseffektivt sätt och främja en omställning till en giftfri cirkulär ekonomi. Investeringar i transportinfrastrukturen för väg och järnväg samt för vissa sjöfartsåtgärder ska som huvudregel finansieras genom anslag. Finansiering i form av trängselskatt, infrastrukturavgift, farledsavgift, medfinansiering och bidrag från EU-budgeten får förekomma efter medgivande och bedöms vara aktuellt även 2020/21:151 2022–2033. Luftfartens infrastruktur finansieras främst genom avgifter från användarna av infrastrukturen. Vad gäller de regionala icke-statliga flygplatserna så ansvarar ägarna för finansieringen men det finns vissa möjligheter till statlig medfinansiering i begränsad omfattning. Trängselskatt tas ut i och kommuner med stöd av lagen (2004:629) om trängselskatt. Överskottet från trängselskatten kommer de berörda länen till godo i form av investeringar i infrastruktur. Lagen (2014:52) om infrastrukturavgifter på väg gör det möjligt att finansiera nya väginvesteringar med brukaravgifter, s.k. infrastrukturavgifter. Avgifterna kan finansiera återbetalning av lån och direkta kostnader i enlighet med de bestämmelser som anges i lagen. Infrastrukturavgift tas ut för passage på bron över på och bron över på . Intäkterna från banavgifterna som tar ut utgör ett komplement till den finansiering av kostnader för drift, underhåll och reinvestering av järnvägsinfrastruktur som i övrigt finansieras via anslag. En god samverkan mellan staten och berörda regioner och kommuner i samband med finansiering och genomförande av stora infrastrukturprojekt är väsentlig. Likaså behövs god samverkan med andra länder i samband med planering, finansiering och genomförande av infrastruktur för gränsöverskridande transporter. Medfinansiering av byggande av statlig transportinfrastruktur genom bidrag, inklusive förskottering, från kommuner, regioner och företag kan vara ett sätt att åstadkomma effektiva lösningar i transportsystemet. Statliga infrastruktursatsningar bör dock styras utifrån nationella behov på en samhällsekonomiskt rationell grund och inte av enskilda kommuners eller regioners ekonomiska styrka. De transportpolitiska målen bör vara utgångspunkt för prioritering av objekt oberoende av om det förekommer medfinansiering eller inte. Även bidrag ur EU-budgeten kan delfinansiera vissa infrastrukturinvesteringar. Fonden för ett sammanlänkat är ett finansieringsinstrument som bl.a. ska ge ekonomiskt stöd för genomförandet av det transeuropeiska transportnätverket, TEN-T. Projekt i medlemsstaterna kan efter ansökan beviljas medfinansiering från EU om projektet syftar till att genomföra färdigställandet av nätverket. Beviljade medel till statlig infrastruktur betalas ut till ett konto hos som disponeras av . får disponera medel på kontot upp till det belopp som anvisar genom ett särskilt anslag och tillförs genom det särskilda anslaget. Tilldelningen till svenska projekt har varierat och är beroende av att utlysningstexter ska passa lämpliga aktuella och sökbara projekt. har medfinansieringen från EU uppgått till . Medlemsstaterna har beslutat om en ny långtidsbudget för perioden – 2027. Den nu gällande nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen avser perioden –2029. Den nya nationella planen bör enligt regeringens förslag i denna proposition avse perioden –2033. Efter beslut med anledning av denna proposition fortsätter arbetet med åtgärdsplanering. Den innebär att de åtgärder som bör prioriteras in i den nationella planen identifieras. Utifrån föreslagen inriktning och beslut om ekonomiska ramar med anledning av denna proposition avser regeringen att besluta om direktiv till om att ta fram förslag till en ny nationell plan för den statliga transportinfrastrukturen samt ge regionerna samt förutsättningar för arbetet med att ta fram länsplaner för den regionala transportinfrastrukturen. Regionerna och har en viktig roll i arbetet med transportsystemet genom sitt ansvar för regional utveckling och genom sitt ansvar för att upprätta länsplaner för regional infrastruktur. Efter att redovisat sitt planförslag kommer en bred remittering av förslaget att göras. Efter remitteringen av planförslag fastställer regeringen den nationella planen och de definitiva ekonomiska ramarna för länsplanerna. Detta beräknas ske . Därefter fastställer regionerna länsplaner för den regionala transportinfrastrukturen. 10Förväntade effekter och konsekvenser Regeringens politik inom transportområdet ska bidra till att det övergripande transportpolitiska målet, att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet, och de jämbördiga funktions- och hänsynsmålen nås. Den inriktning och de ekonomiska ramar för infrastrukturplaneringen som föreslås i denna proposition är en viktig del av regeringens politik Förslaget förväntas, när den trafikslagsövergripande nationella planen för transportinfrastruktur samt länsplanerna har fastställts och genomförts, bidra till att och regeringens mål nås. Genom förslagen i den här propositionen förbättras förutsättningarna att leva och arbeta i hela landet. Både gles- och landsbygder, tätorter och städer ska kunna utvecklas. Därför fortsätter regeringen att bygga och upprusta transportinfrastruktur. Genom regeringens beslut om den nu gällande nationella planen genomförs den största järnvägssatsningen i modern tid, liksom satsningar på bättre farleder för sjöfarten. Kombinationen av satsningar på underhåll av vägar och järnvägar, för en mer robust transportinfrastruktur och av nya investeringar 2020/21:151 som föreslås i denna proposition, bidrar till att näringslivets konkurrenskraft fortsatt kan stärkas. Att på ett hållbart sätt förbättra tillgängligheten, genom att underlätta möjligheterna till pendling med bl.a. kollektivtrafik, möjliggör att utveckla väl sammanbundna och större funktionella regioner. Åtgärder inom stadsmiljöavtalen bidrar till hållbar stadsutveckling och åtgärder som underlättar för cykling kan ha en positiv effekt på folkhälsan. Bättre förutsättningar för ökad rörlighet kan bl.a. ge en bättre matchning av utbud och efterfrågan på arbetskraft samt en mer differentierad och dynamisk arbetsmarknad. är världsledande inom trafiksäkerhet. I propositionen framhålls hur satsningar på tillgänglighet och trafiksäkerhet kan gå hand i hand och att tillgängligheten i hela landet, med rätt insatser, kan öka utan att det görs avkall på trafiksäkerheten. Förslagen i propositionen lägger grunden för att i den kommande nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen integrera hållbarhetsaspekter genom att beakta sociala, miljömässiga och ekonomiska effekter och därmed också minska klyftorna i samhället och uppnå det övergripande jämställdhetspolitiska målet om att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sitt eget liv. ska bli världens första fossilfria välfärdsland och inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären Det innebär att växthusgasutsläppen från flera sektorer, inklusive transportsektorn, i princip kommer att behöva vara noll . har beslutat om ett klimatmål för transportsektorn. Målet innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter, utom inrikes luftfart, ska minska med jämfört med . Inriktningen och ramarna för infrastrukturplaneringen enligt propositionen väger också in långsiktiga perspektiv på samhällsbyggande och -planering, där infrastrukturplanering är en del, vilket bidrar till möjligheter att nå klimatmålen. Inriktningen i den här propositionen syftar till att främja ekonomi genom att främja ett mer konkurrenskraftigt och innovativt näringsliv. För att säkra en god ekonomisk utveckling, framtida välstånd och en god välfärd, som kommer hela landet till del, krävs en politik som prioriterar jobb och företagande och främjar näringslivets hållbara omställning och konkurrenskraft. Investeringar i infrastruktur är ett effektivt sätt att stimulera ekonomin och förbättra tillgängligheten och skapa förutsättningar för företagande och arbetstillfällen i hela . Att förvalta befintliga vägar och järnvägar och att utveckla och bygga ny infrastruktur, bidrar till en grön omstart ut ur den pågående pandemin. Det bidrar också till en omställning av samhället och ger goda effekter på samhällsutvecklingen såväl . behövs en öppenhet för ett eventuellt behov av anpassning inför de mycket osäkra långsiktiga effekter som pandemin kan ha på transportefterfrågan. Efter beslut med anledning av denna proposition avser regeringen att uppdra åt att genomföra ett fortsatt utrednings- och prioriteringsarbete. Det ska resultera i ett förslag till nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2033. Inom ramen för arbetet med den nationella planen kommer effekterna av planförslaget att beskrivas. Regeringen avser därefter att redovisa en effektbedömning för den nationella planen för perioden – 2033 i en skrivelse till . 2020/21:151 Bilaga Följande remissinstanser har inkommit med yttranden över inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplanering för perioden –2033 och 2022–2037. 2030-sekretariatet, , BIL , Botniska korridoren, , Byggföretagen, Cykelfrämjandet, DHR: samhälle utan rörelsehinder, , , , Föreningen järnvägsfrämjandet, Föreningen , Företagarna, i , Handelskammaren Mittsverige, Handelskammaren , Handelskammaren , Havs- och vattenmyndigheten, Innovationsföretagen, IQ Samhällsbyggnad, , , , KAK Kungliga automobilklubben, Kemikalieinspektionen, , , Lantmäteriet, LO, , i , i , i , i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i , i , i län, i , Mellansvenska handelskammaren, MHF - , Museibanornas , Myndigheten för delaktighet, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , Norrbotniabanegruppen, Handelskammare, för trafiksäkerhetens främjande, Nya ostkustbanan, Näringslivets transportråd, Nätverket för Jämställdhet i transportsektorn, , , Region , Region , Region , Region , Region , Region /, Region , Region , Region , Region , , Region , Region , Region län, Region , Region , Region , Region , Region län, Region , Resenärsforum, , (), M , , Samhällsbyggarna, , , , , Skärgårdens , , , , , , Swedtrain, Svemin, Svensk Cykling, , Svensk kollektivtrafik, Svensk sjöfart, Svenska Cykelstäder, svenska samernas riksförbund, , , , Kommuner och Regioner, , Motorcyklister, , & Handelskammaren, Tillväxtanalys, , Trafikanalys, Transportföretagen, Transportstyrelsen, , Tågföretagen, Verket för innovationssystem, Världsnaturfonden WWF, Handelskammare, , och Östsvenska Handelskammaren. , , Ekologiska lantbrukarna, , FMCK Frivilliga motorcykelkåren, Fossilfritt , , Funktionsrätt , , i län, Infrasweden KTH (strategisk innovations plattform), , ITS , , , Maritimt forum, Nationella godstransportrådet, Rese- och turistnäringen i , , , , , Svensk Turism, , , Svenska Motorvagnsklubben, Svenska och biomedel institutet , , Svenska Regionala Flygplatser, , Svenskt Flyg, Hamnar, , och har beretts tillfälle men inte inkommit med något yttrande. Därutöver har AB , , Arbetsförmedlingen i , Arena , Arlandaregionen, , BioDriv Öst, . Bodens kommun, , , och kommuner, Cancerfonden, , , Drivkraft , , Energigas , Fjärde Tankesmedjan, Föreningen , Företagarna , i , Greater , , Hamn, kommun, , Holmen skog AB, kommun, , Infram, Jernbanedirektoratet, , , i , kommun, Klimatkommunerna, Klimatriksdagen,