prop · H9031d18 · 2021-09-20 00:00:00 — Diagram 4.5 Behörighet till något av gymnasieskolans nationella program Anm.: Indikatorn innebär ett tidsseriebrott vid jämförelser . Men eftersom måluppfyllelsen i ämnet matematik – för vilket lägst betyget E krävs – både nu och tidigare haft störst betydelse för om eleven blir behörig till gymnasieskolans nationella program kan ändå en trendjämförelse göras mellan det tidigare gymnasie- behörighetsmåttet och måttet som anger andelen elever som är behöriga till yrkesprogrammen. var totalt av eleverna som gick ut behöriga till gymnasieskolans yrkesprogram: av flickorna och av pojkarna. Jämfört med har andelen behöriga pojkar ökat och andelen behöriga flickor har ökat . Totalt sett var andelen behöriga och behörigheten har ökat . Nästan 16 500 elever saknade behörighet till ett nationellt program. Behörighet uppdelat på elevernas bakgrund Genomgående för kunskapsresultaten är att de bakgrundsfaktorer som har störst betydelse för elevernas behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan är föräldrarnas utbildningsnivå och tiden i svensk skola. Såtillvida är t.ex. elever med minst en förälder med en eftergymnasial utbildning i större utsträckning behöriga till ett nationellt program jämfört med elever vars båda föräldrar har högst en gymnasieutbildning. Vidare är exempelvis utlandsfödda elever som har invandrat till före skolstart i större utsträckning behöriga jämfört med elever som har färre år i svensk grundskola. I diagrammet nedan redovisas andelen elever som är behöriga till gymnasieskolans yrkesprogram utifrån svensk och utländsk bakgrund. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Diagram 4.6 Andelen elever som är behöriga till gymnasieskolans yrkesprogram uppdelat på elevernas bakgrund, vt. 15–vt. 6–9) och Okänd Anm.: Född i , svenskfödda föräldrar avser elever som är födda i med en eller båda föräldrarna födda i . Född i , utlandsfödda föräldrar avser elever som är födda i med båda föräldrarna födda utomlands. Elevgrupperna är olika stora. var antalet elever för Född i , svenskfödda föräldrar ca 85 000, ca 11 600 för Född i , utlandsfödda föräldrar, ca 5 400 hade invandrat före skolstart, ca 6 400 hade invandrat under årskurs 1–5, ca 5 200 var nyinvandrade (åk 6–9) och ca 770 elever hade okänd bakgrund. Källa: PM Slutbetyg i (, 2020:1159). Om eleverna delas in i grupper utifrån bakgrund framgår att andelen behöriga elever har ökat i samtliga grupper jämfört med . Däremot är skillnaderna mellan grupperna stora, särskilt mellan elever som har invandrat före skolstart () och elever som har invandrat under årskurs 1–5 () samt nyinvandrade elever och elever med okänd bakgrund (). Elevernas förutsättningar att uppnå kunskapsmålen påverkas även av föräldrarnas utbildningsnivå. Andelen elever som är behöriga till gymnasieskolans nationella program är genomgående högre bland elever med minst en förälder som har en eftergymnasial utbildning än bland elever vars båda föräldrar som högst har gymnasial utbildning. Detta förhållande gäller oavsett om eleven är född i eller har invandrat före respektive efter ordinarie skolstart. Betydelsen av föräldrarnas utbildningsbakgrund är större bland invandrade elever. Detta illustreras i diagrammet nedan. (Se även utg.omr 13, avsnitt 3.3.) 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Diagram 4.7 Andel elever som är behöriga till gymnasieskolans yrkesprogram, uppdelat på elevernas bakgrund och föräldrarnas utbildningsnivå, vt. 6–9) Förgymnasial eller gymnasial utb. Anm.: Född i , svenskfödda föräldrar avser elever som är födda i med en eller båda föräldrarna födda i . Född i , utlandsfödda föräldrar avser elever som är födda i med båda föräldrarna födda utomlands. Elevgrupperna blir olika stora när flera kategorier kombineras. var antalet elever med föräldrar som har högst förgymnasial eller gymnasial utbildning 30 200 för född i , svenskfödda föräldrar, 6 150 för född i , utlandsfödda föräldrar, 2 090 för invandrat före skolstart, 3 770 för invandrat under åk 1–5 och 2 600 för invandrat åk 6–9. För elever med minst en förälder med eftergymnasial utbildning är motsvarande antal 54 800, 5 490, 2 370, 2 390 och 1 430. I diagrammet ingår inte de elever där uppgift om föräldrarnas utbildningsnivå saknas. Det gäller bland andra elever med okänd bakgrund. Indikator: Resultat i internationella studier avseende grundskola TIMSS (Trends in International Mathematics and Science Study) är en internationell jämförande studie som undersöker elevers kunskaper i och attityder till matematik och naturvetenskapliga ämnen i årskurs 4 och 8. Studien har genomförts . har i och med TIMSS 2019 deltagit med elever i årskurs 8 sex gånger och med elever i årskurs 4 fyra gånger. Resultaten i TIMSS 2019 har varken förbättrats eller försämrats sedan TIMSS 2015. Den förbättring i resultat som skedde i TIMSS 2015 kvarstår därmed. De genomsnittliga resultaten i matematik och naturvetenskap i årskurs 8 är nu tillbaka resultatnivå. Resultaten är dock fortfarande lägre än nivå. För eleverna i årskurs 4 är resultaten i matematik bättre än när deltog i TIMSS 2007 och 2011 och i naturvetenskap bättre än 2007 och på samma nivå som 2011 och 2015. Svenska elever presterar under genomsnittet för de deltagande EU- och OECD- länderna i matematik, både i årskurs 4 och årskurs 8. Svenska elever presterar i genomsnitt 521 poäng i årskurs 4. Det är 6 poäng lägre än genomsnittet för EU- och . I årskurs 8 presterar svenska elever 503 poäng. Det är 9 poäng lägre än genomsnittet för de deltagande EU- och . Svenska elever presterar över genomsnittet för de deltagande EU- och OECD- länderna i naturvetenskap, både i årskurs 4 och årskurs 8. Svenska elever presterar i genomsnitt 537 poäng i årskurs 4. Det är 13 poäng högre än genomsnittet för EU- och . I årskurs 8 presterar svenska elever 521 poäng. Det är 7 poäng högre än genomsnittet för de deltagande EU- och . Det är små skillnader i resultat mellan flickor och pojkar. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Det finns fem skolenheter inom sameskolan och var elevantalet vid skolorna 175 elever (exklusive förskoleklass). Det är en marginell ökning . Integrerad samisk undervisning har genomförts för elever i förskoleklass och årskurs 1–9 i nio kommuner. fanns det 256 elever som deltog i den integrerade undervisningen, vilket var en ökning med 16 elever . Antalet undervisningstimmar ökade något från 3 961 . /20 gick 127 barn i samisk förskola, vilket är på samma nivå som föregående läsår. Antalet elever i fritidshem vid sameskolorna minskade något från 103 till 99 elever 2020. Nationella prov och betyg – årskurs 6 På grund av covid-19-pandemin beslutade att ställa in de nationella proven i årskurs 6 /20. Gällande terminsbetygen i årskurs 6 fick samtliga 23 elever i sameskolan som läst matematik och engelska godkända betyg i dessa ämnen. Av de 22 elever som läst svenska fick majoriteten godkänt terminsbetyg. Den totala kostnaden för sameskolan, förskola och fritidshem uppgick till ca 2020, vilket är en marginell minskning jämfört med föregående år. Kommunernas avgifter uppgick till ca vilket var något högre än föregående år. Genomsnittskostnaden per barn i förskolan uppgick till ca , vilket är en minskning jämfört med föregående år. Genomsnittskostnaden per elev i sameskola, inklusive förskoleklass och fritidshem, uppgick till ca 2020, vilket motsvararar en minskning . /21 var 13 450 elever mottagna i grundsärskolan, vilket är en ökning med 1 171 elever eller jämfört med föregående år. En delförklaring till ökningen kan vara att elevkullarna har blivit större. Av eleverna var flickor och pojkar. Fördelningen mellan pojkar och flickor i grundsärskolan har varit i princip oförändrad . Av eleverna gick i en grundsärskola med enskild huvudman. Andelen elever i grundsärskolan utgör av alla elever i det obligatoriska skolväsendet. Andelen elever i det obligatoriska skolväsendet som är mottagna i grundsärskolan har minskat /09 då den uppgick till . Minskningen kan delvis förklaras av att gruppen elever med autism eller autismliknande tillstånd fr.o.m. /12 hör till målgrupp samt att grundsärskolan 2011 blev nioårig efter att tidigare ha varit tioårig (med den sista årskursen frivillig). 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Diagram 4.8 Andelen elever av samtliga elever i obligatoriska skolformer som var inskrivna i grundsärskolan Anm.: I beräkningen av andelen tas ej hänsyn till förskoleklass. Källor: och egna beräkningar. Den totala kostnaden för grundsärskolan uppgick till ca 2020, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Kostnaden per elev har minskat och uppgick till i genomsnitt per elev. /21 gick 720 elever i specialskolan, vilket var 21 fler elever än föregående läsår. Av eleverna var flickor och pojkar. avslutade 52 elever årskurs 10 i specialskolan med ett genomsnittligt meritvärde på 182,8 meritpoäng (beräknat på 16 ämnen). Detta är en ökning från föregående år då den genomsnittliga meritpoängen var 145,0. Flickornas genomsnittliga meritvärde var 172,3 meritpoäng och pojkarnas 190,3. Andelen elever som var behöriga till gymnasieskolans yrkesprogram uppgick våren , vilket är en ökning jämfört med föregående år då andelen var . Av flickorna var behöriga till gymnasieskolans yrkesprogram och av pojkarna var behöriga. Den totala kostnaden för specialskolan uppgick till 2020 vilket är en ökning jämfört med . Kostnaden per elev uppgick till i genomsnitt , vilket är en ökning jämfört med . Totalt uppgick antalet elever i fritidshem 2020 till ca 480 000, vilket är en minskning med ca 13 100 elever jämfört med . Av eleverna gick i fritidshem med enskild eller statlig huvudman. Antalet fritidshem uppgick totalt till 4 392, vilket var ca 50 fritidshem färre än föregående år. I det följande redovisas statistiken gällande elever i fritidshemmet fördelad på olika åldersgrupper. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Andelen av alla elever i åldrarna 6–som var inskrivna i fritidshem 2020 var , vilket är en minskning men jämfört med föregående år. Av eleverna var flickor och pojkar, vilket hänger samman med att andelen pojkar i befolkningen är större än andelen flickor. Andelen elever i åldern 6–som gick i fritidshem 2020 var , vilket är lägre än 2019. har andelen inskrivna 6–9-åringar varierat mellan . var av alla 10–12-åringar inskrivna i fritidshem, vilket är en minskning jämfört med föregående läsår (20,). var motsvarande andel och 2011 var andelen . ökade den genomsnittliga storleken på avdelningarna successivt från 38,8 elever till 41,1 elever. har däremot antalet elever per avdelning minskat, från 40,9 elever 2015 till 36,3 elever 2020. Jämfört med 2019 har avdelningsstorleken minskat med i genomsnitt 1,4 elever. Den totala kostnaden för fritidshem uppgick till 2020, vilket är en minskning från föregående år. Kostnaden per inskriven elev i fritidshem är oförändrad jämfört med föregående år och uppgick till i genomsnitt . Bedömningsgrund – lägesbedömning 2020 I lägesbedömning 2020 redovisar sin samlade bedömning av situationen och utvecklingen i skolväsendet (2020:1). Svenska elevers kunskapsresultat i internationella studier har generellt sett utvecklats positivt och i vissa studier presterar svenska elever mycket väl i internationell jämförelse. Även i nationell statistik syns det vissa uppåtgående trender för elevernas kunskapsresultat och studieframgång. Flickor och unga kvinnor når generellt sett något bättre resultat i både grund- och gymnasieskolan än gruppen pojkar och unga män. Än större är skillnaderna i kunskapsresultat mellan olika elever beroende på föräldrarnas utbildningsbakgrund och migrationsbakgrund. Elevernas socioekonomiska bakgrund har fått en allt större betydelse för betygsresultaten i . Enligt lägesbedömning upplever flertalet elever att de har möjlighet att påverka sin utbildning och att de blir lyssnade på. De flesta elever känner sig trygga i skolan men det brister inte sällan i studieron och i det förebyggande och hälsofrämjande arbetet. Eleverna tycker överlag att tillgången till elevhälsa på den egna skolan är bra, däremot anger fler huvudmän än tidigare att elevhälsa är ett av de områden som fortfarande brister. Tillgången till elevhälsa innebär inte heller att den används förebyggande och hälsofrämjande. Ofta främjar organiseringen och ledningen av det hälsofrämjande arbetet inte samverkan mellan elevhälsan och lärare och annan personal, inte heller skapas förutsättningar för elevhälsans kompetenser att bidra i det systematiska kvalitetsarbetet. På många skolor finns det dock ett gott förebyggande och hälsofrämjande arbete där elevhälsans kompetenser används strategiskt. De flesta barn och unga är tillfreds med livet men det finns en ökad rapporterad psykisk ohälsa. Ökad psykisk ohälsa hos eleverna är också den utmaning som flest kommuner anger för sitt elevhälsoarbete. Kommunerna upplever även att elevhälsans rekryteringsutmaningar har ökat . 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Vidare skriver att det finns brister i arbetet med extra anpassningar och särskilt stöd. Bland annat finns det tecken på att skolorna inte är tillräckligt bra på att upptäcka behov av särskilt stöd eller väntar med att sätta in detta trots att behovet är känt. Många lärare anser inte att den egna skolan lyckas ge extra stimulans till de elever som har lätt att nå kunskapskraven och skolor behöver därför arbeta med att utveckla undervisningen även för denna elevgrupp. Det finns ett behov av att särskilt uppmärksamma och vidta åtgärder för att utveckla utbildningens och undervisningens kvalitet i olika skolformer och verksamheter, liksom för vissa elevgrupper. Tillgången till digitala verktyg upplevs generellt sett som god men många barn, elever och lärare – framför allt i förskolan och de lägre årskurserna – vill använda digitala verktyg mer. Överlag har digitaliseringen fått ett större genomslag i högstadiet och gymnasieskolan vad gäller både tillgång till och användning av digitala verktyg. Användningen av digitala verktyg upplevs av lärarna generellt sett som positiv men det finns fortsatt ett tydligt kompetensutvecklingsbehov avseende digitalisering hos lärare, förskollärare och annan personal i förskolan. Enligt lägesbedömning finns det fortsatt ett stort utvecklingsbehov hos många huvudmän i fråga om att använda digitala verktyg för att utveckla undervisningen och för att nå målen i den nationella digitaliseringsstrategin. Även digitaliseringen av de nationella proven innebär att vissa huvudmän kommer att behöva se över sin digitala infrastruktur och organisation samt stärka sin digitala kompetens för att de nationella proven ska kunna genomföras. Vidare bedömer att segregationen i svensk grundskola har tilltagit , liksom skillnaderna i resultat mellan olika skolor. Vilken skola en elev går i och hur elevsammansättningen ser ut får också allt större betydelse för elevens resultat. Skolsegregationen har en negativ påverkan på likvärdigheten och riskerar att försämra skolväsendets förmåga att kompensera för elevernas skilda förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen, vilket drabbar elever med mindre gynnsam socioekonomisk bakgrund hårdast. Skolsegregationen kan också ha en negativ påverkan på den sociala sammanhållningen i samhället när skolan allt mindre är en plats där elever med olika bakgrund och förutsättningar möts. Bedömningsgrund – Statskontorets utvärdering av likvärdighetsbidraget Statskontoret har haft regeringens uppdrag (U2019/01623) att utvärdera statsbidraget för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling i grundskola, förskoleklass och fritidshem (förordningen [2018:49] om statsbidrag för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling). Statskontoret anger i sin rapport (Statskontoret 2021:2) att likvärdighetsbidraget i stort sett fungerar i enlighet med regeringens intentioner. Skolhuvudmännen söker och använder bidraget för att stärka likvärdighet och kunskapsutveckling utifrån sina lokala behov. Bidraget har enligt Statskontoret haft en utjämnande effekt och de mest utsatta skolorna bedöms i relativt hög utsträckning få del av bidraget. Enligt Statskontoret har huvudmännen kunnat integrera bidraget i sitt övriga kvalitets- och utvecklingsarbete, vilket har möjliggjort ett mer långsiktigt och strategiskt arbete än vad som ofta är fallet med riktade statsbidrag. Det innebär att huvud- männens förmåga att hantera bidraget effektivt är beroende av deras förmåga att bedriva ett systematiskt kvalitetsarbete. Statskontorets analys visar att denna förmåga varierar mellan huvudmännen. Statskontoret anger även att bidragets konstruktion med en mycket bred målgrupp och brett användningsområde medfört att bidraget till viss del har fått karaktären av ett allmänt kvalitetshöjande bidrag. Trots det bedömer Statskontoret att konstruktionen med ett brett användningsområde är ett mer resurs- 2021/22:1 Utgiftsområde 16 effektivt sätt för staten att stödja skolhuvudmännen än mer detaljstyrda bidrag som är svåra att anpassa till lokala förutsättningar och behov. Elever, skolor och studievägar av alla ungdomar börjar i någon av de olika formerna av utbildning inom gymnasieskolan. gick drygt 360 800 elever i gymnasieskolan, vilket är en ökning med drygt 5 800 elever eller jämfört med året innan (se diagram 4.9). Antalet elever i skolor med en kommun som huvudman ökade och uppgick till ca 252 300 elever. Antalet elever i fristående gymnasieskolor ökade , från 101 000 elever till 106 200 elever. Antalet elever i skolor med en region som huvudman ökade till nästan 2 400 elever 2020. Av alla elever i gymnasieskolan gick i en skola, i en fristående skola och i skolor som drevs av en region. Diagram 4.9 Elevutveckling i gymnasieskolan Andelen kvinnor i gymnasieskolan var och andelen män . Skillnaderna beror i stor uträckning på att fler män än kvinnor i ålders- gruppen invandrat till . I befolkningen som helhet är fördelningen kvinnor och män. Av eleverna i kommunala skolor var andelen kvinnor och andelen män , vilket innebär en ökning med en procentenhet för andelen kvinnor och en minskning med en procentenhet för andelen män jämfört med föregående läsår. Motsvarande för fristående skolor var kvinnor och män, vilket är oförändrat jämfört med föregående läsår. /21 gick (av kvinnorna och av männen) av eleverna i gymnasieskolan ett högskoleförberedande program, (av kvinnorna och av männen) ett yrkesprogram och (av kvinnorna och av männen) ett introduktions- program. Jämfört med föregående läsår har andelen elever som går ett högskole- förberedande program ökat med en procentenhet och andelen elever som läser ett yrkesprogram är oförändrad. Andelen elever på introduktionsprogram har minskat . fanns det ca 16 700 lärlingar i gymnasieskolan varav 14 400 gick yrkes- program och 2 300 gick introduktionsprogram. Totalt innebär det en ökning med ca 2021/22:1 Utgiftsområde 16 800 lärlingar jämfört med . Av lärlingarna var kvinnor och män. Jämfört med föregående läsår har andelen kvinnor minskat med en procentenhet. Trenden med färre förstahandssökande till yrkesprogram fortsätter. Till /21 minskade andelen förstahandssökande till ett yrkesprogram jämfört med läsåret innan, från till av alla som sökt ett nationellt program. Andelen nybörjarelever på yrkesprogram var oförändrad från läsåret innan och uppgick till . Sammanlagt var det ca 112 126 elever (54 404 kvinnor och 57 722 män) som gick i gymnasieskolans skolår 1 . Av dessa nybörjarelever började på ett yrkesprogram, på ett högskoleförberedande program och på ett introduktionsprogram. har andelen nybörjarelever på yrkesprogram ökat från till . Andelen nybörjarelever på högskoleförberedande program i skolår 1 har ökat , från till . Andelen nybörjarelever på introduktionsprogram har minskat , från till . Indikator: Resultat på nationella prov är det endast obligatoriskt med nationella prov i engelska, matematik, svenska och svenska som andraspråk i den högsta avslutande kursen för programmet och inriktningen. På grund av covid-19-pandemin beslutade att ställa in de nationella proven . Proven har även ställts in . Några resultat finns därför inte att redovisa för den här indikatorn. Indikator: Genomsnittlig betygspoäng Alla elever ska ges förutsättningar att nå de nationella målen. Den genomsnittliga betygspoängen, dvs. det genomsnittliga värdet av alla betyg som redovisas i elevens examensbevis eller studiebevis om minst 2 500 betygsatta gymnasiepoäng, är en indikator på uppfyllelsen av detta mål. Den genomsnittliga betygspoängen i gymnasie- skolan /20 var 14,4 av maximalt 20 poäng. Det är samma nivå som föregående läsår och innebär ett brott uppåtgående trend. Det finns dock påtagliga skillnader mellan könen i uppnådda betygspoäng. var den genomsnittliga betygspoängen för kvinnor 15,1 poäng och för män 13,8 poäng, vilket är en ökning med 0,1 poäng för kvinnor jämfört med föregående år. Kvinnor med svensk bakgrund hade i genomsnitt 15,4 poäng medan kvinnor med utländsk bakgrund (födda utomlands eller i med båda föräldrarna födda utomlands) hade i genomsnitt 14,1 poäng. Motsvarande resultat var för män 14,1 poäng respektive 13,0 poäng. Indikator: Andel elever som slutfört utbildningen Utbildningen i gymnasieskolans nationella program genomförs normalt . Det är dock inte alla elever som slutför studierna . Av dem som började ett nationellt program i gymnasieskolan hade slutfört utbild- ningen , med examen eller studiebevis om minst 2 500 betygsatta gymnasie- poäng. Andelen har ökat jämfört med den föregående elevkullen. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Av nybörjarna i gymnasieskolan slutförde gymnasieskolan . Kvinnor som började i gymnasieskolan slutförde utbild- ningen i högre grad än männen, jämfört . Elever som började på ett högskoleförberedande program slutförde gymnasieskolan i större utsträckning än elever som påbörjade ett yrkesprogram. Av de som började på ett högskoleförberedande program slutförde gymnasie- skolan . Motsvarande andel för yrkesprogram är . Det finns flera orsaker till att studietiden blir längre Att inte fler slutför gymnasieskolan beror delvis på att av eleverna byter program, vilket kan förlänga studietiden. Studietiden kan även bli längre om eleven gör ett studieuppehåll. Att studietiden blir längre än kan till stor del förklaras av att av nybörjarna i gymnasieskolan inte har varit behöriga till ett nationellt program och därför börjar sin gymnasietid på ett introduktionsprogram. Ungefär hälften av eleverna på introduktionsprogrammen är nyanlända eller har invandrat till under senare årskurser. Av de elever som 2015 började på ett intro- duktionsprogram hade (10,för kvinnor och för män) slutfört gymnasieskolan med examen eller studiebevis om minst 2 500 gymnasie- poäng från ett nationellt program , (22,för kvinnor och för män) och (29,för kvinnor och för män) . Indikator: Andel elever som har uppnått kraven för grundläggande behörighet till högskoleutbildning För att kunna antas till en högskoleutbildning krävs godkända betyg i de ämnen och kurser som ger grundläggande behörighet till högskolestudier. De kurser i svenska och engelska som krävs för grundläggande behörighet ingår obligatoriskt i alla högskole- förberedande program och utgör en del av kraven för högskoleförberedande gymnasieexamen. Elever på yrkesprogram behöver välja dessa kurser för att uppnå kraven för grundläggande behörighet till högskolestudier. Av alla elever som började gymnasieskolan uppnådde kraven för grundläggande behörighet . Här ingår både elever på nationella program och introduktionsprogram. Det är en minskning jämfört med den föregående elevkullen. Kvinnor uppnådde kraven i högre utsträckning än män, jämfört (se diagram 4.10). Elever med utländsk bakgrund uppnådde kraven för grundläggande behörighet i lägre grad än elever med svensk bakgrund, jämfört . Jämfört har skillnaderna mellan grupperna ökat. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Diagram 4.10 Andel nybörjare i gymnasieskolan som uppnått grundläggande behörighet till högskolan Anm.: Årtalet avser det år eleven påbörjat sina studier. Av nybörjarna på högskoleförberedande program uppnådde kraven för grundläggande behörighet .