prop · H9031d22 · 2021-09-20 00:00:00 — Regeringen fortsätter att driva på internationellt för att minska de långväga luftföroreningarna. fortsätter att ta täten i EU och globalt fortsätter att ta en ledande roll för ett ambitiöst globalt genomförande av . Regeringen kommer fortsatt att verka för att världens länder har en hög ambitionsnivå i sina nationellt fastställda bidrag (NDC) och i långsiktiga klimat- strategier, men också i de gröna återhämtningsplanerna liksom i den globala industri- omställningen. Detta är av yttersta vikt för att begränsa effekterna av klimat- förändringarna, men också för trovärdigheten i det multilaterala klimatarbetet. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 värd för Stockholm+50 tar en ledande roll i att påskynda ett globalt genom- förande av Agenda 2030 och mål 13 om att bekämpa klimatförändringarna, genom fokus på åtgärder för grön återhämtning och lösningar som bidrar till en mer hållbar relation mellan människa och natur. verkar för ett ambitiöst genomförande av lagstiftningarna som ska bidra till att EU når sitt skärpta utsläppsmål till 2030. driver bl.a. på för att de nationella åtagandena inom förordningen om ansvarsfördelning (Effort Sharing Regulation, ESR) ska ligga mer i linje med varandra så att samtliga medlemsstater bidrar till klimat- neutralitetsmålet. driver även på för en skärpning av EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) genom en större årlig sänkning av taket och en hög avsättning till marknadsstabilitetsreserven (MSR). Regeringen planerar att annullera de utsläppsenheter som inte behövs för att uppfylla åtagande inom den icke- handlande sektorn . Som princip ska dessutom framtida överskott av utsläppsutrymmet från den icke-handlande sektorn annulleras om det inte behövs för att täcka eventuella underskott i markanvändningssektorn (LULUCF-sektorn). Regeringen verkar även för att industriutsläppsdirektivet i högre utsträckning ska omhänderta klimatpåverkan. 3.22.4Stärkt omställning till en giftfri cirkulär ekonomi För att säkerställa en grön omställning och återuppbyggnad efter pandemin behöver arbetet med omställningen till en cirkulär ekonomi påskyndas. Vi behöver nå en resursanvändning som är på naturens villkor. Omställningen till en giftfri cirkulär ekonomi är avgörande för att ska uppnå sina miljö- och klimatmål och de globala målen för hållbar utveckling i Agenda . Det stärker både näringslivets konkurrenskraft, skapar framtidens jobb samt minskar våra utsläpp och vårt slitage på miljö och natur. har, som ett av världens mest innovativa länder, goda förutsättningar att ta sig an denna omställning. Det allmänna har också ett ansvar i att göra det lätt för individen att leva miljövänligt och för att uppnå en hållbar resurs- användning. För att öka takten i arbetet har regeringen beslutat om en nationell strategi för cirkulär ekonomi som pekar ut riktningen och ambitionen för om- ställningen. Den första handlingsplanen för cirkulär ekonomi innehåller över 100 åtgärder som ska stärka omställningen. För att ta ytterligare steg i omställningen mot en cirkulär ekonomi kommer regeringen att ta fram en särskild handlingsplan för plast . Det blir regeringens andra handlingsplan efter strategin för cirkulär ekonomi. Plast är en särskilt prioriterad materialström för den cirkulära ekonomin och det krävs ytterligare åtgärder för att uppnå en hållbar plastanvändning med giftfria och cirkulära plastflöden utan läckage. Handlingsplanen ska komplettera strategin för cirkulär ekonomi genom att förtydliga vilka insatser som är aktuella för plastområdet och för fortsatta arbete för att uppnå en hållbar plastanvändning nationellt, inom EU och globalt. Regeringen föreslår därför särskilda medel för att möjliggöra åtgärder inom allt ifrån cirkulär design, städning av plast i hav och natur samt ökad materialåtervinning och åter- användning. Det kommer också krävas särskilda insatser för ett framgångsrikt svenskt genomförande av engångsplastsdirektivet som syftar till att styra bort från en ohållbar användning av engångsplast. En förutsättning för att en omställning ska ske är att näringsliv och andra aktörer har förutsättningar och en drivkraft att ställa om till cirkularitet. Regeringen föreslår i denna proposition ytterligare åtgärder inom olika utgiftsområden för att öka takten på den gröna omställningen genom t.ex. cirkulär ekonomi. Regeringen föreslår också särskilda medel till myndigheter bl.a. för att stärka arbetet med cirkulär och fossilfri offentlig upphandling (se utg.omr. 2 anslaget 1:17 ). 2021/22:1 Utgiftsområde 20 vill också främja ett mer hållbart cirkulärt byggande, med fokus på minskad klimat- och miljöpåverkan samt ökad resurseffektivitet. Regeringen föreslår därför särskilda medel för att arbetet med att driva på den cirkulära omställningen inom byggsektorn (se utg.omr. 18 anslaget 1:4 .) Varken människor eller miljö ska utsättas för skadliga kemikalier. Det krävs en fortsatt hög ambitionsnivå inom kemikalieområdet för att nå en giftfri miljö. Regeringen föreslår därför ytterligare medel för att bibehålla ambitionsnivån i kemikaliearbetet, öka takten i arbetet med sanering av förorenade områden samt en satsning för att minska spridningen av PFAS-ämnen. Regeringen föreslår också att satsningen på avancerad rening av läkemedelsrester stärks och förlängs för att minska spridningen av läkemedelsrester i miljön och möjliggöra återanvändning av avloppsvatten. Regeringens pågående satsning Giftfritt från början är fortsatt en central åtgärd för att uppnå en säker omställning till en giftfri cirkulär ekonomi. ska fortsätta vara pådrivande inom EU och globalt i frågor om hållbar användning och hantering av kemikalier och avfall, samt i omställningen till cirkulär ekonomi. Regeringen arbetar aktivt för att få till stånd ett globalt ramverk för kemikalier och avfall samt för en global överenskommelse om plast som ska minska och förebygga utsläpp av plast- avfall och mikroplast i haven. ska fortsätta att verka för ambitiösa åtgärder som minskar mikroplast inom hela EU. Regeringen arbetar även aktivt för att industri- utsläppsdirektivet i högre utsträckning ska omhänderta cirkulär ekonomi och kemikalier. Det är tydligt att illegal avfallshantering är ett växande problem både nationellt och internationellt. Det kan få stora konsekvenser för miljön och för människors hälsa. Regeringen föreslår nu en satsning för att stärka arbetet vid ett flertal myndigheter för att ytterligare förebygga och förhindra brottslighet inom avfallsområdet genom bl.a. förbättrad tillsyn, gränskontroll och förbättrat utredningsarbete. 3.22.5Förstärkta åtgärder för en god havs- och vattenmiljö Regeringen bedömer att det krävs kraftfulla åtgärder för att nå de havs- och vatten- relaterade miljökvalitetsmålen. Klimatförändringarnas och havsförsurningens påverkan på haven understryker vikten av att förbättra havets motståndskraft. Flera EU-direktiv är av stor betydelse i arbetet. Genomförande av åtgärdsprogrammen i nästa förvaltningscykel inom både vatten- och havsmiljöförvaltningen är av stor betydelse för att nå målen. Regeringen förstärker också Havs- och vatten- myndighetens förvaltningsanslag för att stärka arbetet för havs- och vattenmiljön och med fiskerikontroll. Övergödningen av hav och vatten är ett omfattande problem. Ytterligare åtgärder behövs och takten i genomförandet av åtgärder för att minska övergödningen behöver öka. Regeringen satsar därför ytterligare medel på åtgärder för att minska över- gödningen. Arbetet mot invasiva främmande arter är vidare centralt för biologisk mångfald i vatten- och havsmiljön, därför satsar regeringen ytterligare medel på detta. Regeringen fortsätter driva på för att göra sambandet mellan klimatförändringar och förvaltning av havsmiljön tydligt, t.ex. vad gäller de ekosystemens viktiga roll för kolinlagring. Skydd av områden som är ekologiskt representativa, samman- hängande och funktionella bidrar till att säkerställa och bevara den biologiska mång- falden i kust- och havsområden. Regeringen fortsätter även arbetet med att införa nödvändiga regleringar avseende fiske, inklusive bottentrålning, för att nå bevarande- målen i skyddade områden. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Försämrad vattentillgång har orsakat problem i delar av södra och . Regeringen verkar för att arbetet med vattenskyddsområden, vattenförsörjningsplaner och vattenhushållning fortsätter. Regeringen förstärker därför arbetet med vattenskyddsområden. Regeringen prioriterar globalt havsarbete inom flera områden, t.ex. förhandlingarna för ett juridiskt bindande avtal till Unclos om skydd av marin biologisk mångfald bortom nationell jurisdiktion och som ordförande i kommissionen för bevarande av levande tillgångar i , CCAMLR. Regeringen kommer att stärka det svenska engagemanget när det gäller att bevaka miljöaspekterna vid eventuell mineralutvinning i djuphaven och att dessa inte får utvinnas innan miljöeffekterna har utretts tillräckligt. Regeringen prioriterar även genomförandet av en ny aktionsplan för inom Helcom och en ny strategi för Nordostatlantens miljö inom Ospar. 3.22.6Ökat skydd av biologisk mångfald och ökad tillgänglighet till naturen Välmående och livskraftiga ekosystem är viktiga för människans livsmiljö och kan inte tas för givna. Den biologiska mångfalden minskar globalt, ekosystemtjänsterna försämras och en miljon arter riskerar att utrotas från jordens yta. I har andelen arter som riskerar att utrotas ökat , även om det också finns positiva exempel på arter som återhämtat sig. Insatser behövs för att formellt skydda värdefulla naturområden för att öka takten i arbetet med att nå miljömålen. Insatser bidrar till ambitionen gentemot samt internationella åtaganden som det nya globala ramverket inom ramen för FN:s konvention för biologisk mångfald. sammanhängande fjällnära skogar har mycket höga naturvärden och i ett EU- perspektiv unika värden, med stor betydelse för biologisk mångfald och andra värde- fulla ekosystemtjänster. För att främja biologisk mångfald, kulturmiljö, friluftsliv, renskötsel, jakt, fiske och besöksnäring föreslår regeringen en stor satsning för skydd av skog. I detta ingår frågan om möjlighet till ersättning till markägare för skydd av fjällnära skog. För satsningarna föreslås att tillförs . Ytterligare åtgärder beskrivs i utgiftsområde 23 Areella näringar, lands- bygd och livsmedel. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar samt att miljöhänsynen i skogsbruket ska öka. Ett nytt Sveaskogsprogram ska genomföras. Staten ska vara föregångare i hållbart skogsbruk och visa stor naturhänsyn. Skydd av värdefulla skogar ska göras i god samarbetsanda med skogsägarna. Skogsägare ska få ekonomisk kompensation i den utsträckning de har rätt till i de fall då åtgärder för skydd av värdefull natur medför inskränkningar i ägande- och brukanderätten. För att skydda värdefull natur och värna rödlistade och akut utrotningshotade arter ska naturvården stärkas på ett sätt som bygger legitimitet hos de människor och verksamheter som berörs. Just nu utformas en ny EU-lagstiftning om restaurering av ekosystem. Särskilda restaureringsåtgärder behövs i de skogar som inte är fjällskogar. Regeringen bedömer att påbörjade och genomförda åtgärder för vilda pollinatörer är värdefulla. I finns 30 nationalparker och mer än 5 000 naturreservat, många viktiga för friluftsliv och turism. Områdena behöver förvaltas och skötas för biologisk mångfald, kulturmiljövärden och friluftsliv. Skötsel skapar sysselsättning över hela landet. Regeringen föreslår därför en satsning på åtgärder för naturvård. Nationalparker är våra omistliga pärlor i naturen. Fler nationalparker behöver inrättas för att skydda värdefull natur och bidra till landsbygdsutveckling över hela landet. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Besöken i landets nationalparker och naturreservat har ökat under pandemin med aktiviteter som vandring, ridning, cykling, svampplockning, fiske, paddling m.m. Det är positivt men medför ökat tryck med slitage på områdenas natur, leder, parkerings- platser, badstränder, eld- och tältplatser och bidrar till ökad nedskräpning. Många miljoner människor besöker naturreservat och nationalparker. Regeringen förslår därför en satsning för att möta det ökade besökstrycket och upprätthålla standarden på viktiga anläggningar för friluftslivet i skyddade områden. Landets system av vandringsleder behöver utvecklas och kopplas ihop. Det statliga ledsystemet i fjällen omfattar och den pågående upprustning med spänger, broar, led- markeringar och vindskydd behöver fortsätta. Regeringen fortsätter satsningen på naturnära jobb. 3.23Den årliga revisionens iakttagelser har i revisionsberättelse för 2020 lämnat ett uttalande med reservation. Reservationen avser att den avyttring av tillgångar som gjordes i samband med avvecklingen av den globala sjöfartsverksamheten inte har genomförts enligt kravet på affärsmässighet i 7§ förordningen (1996:1191) om överlåtelse av statens lösa egendom. svarade på att myndigheten tar till sig av kritiken och kommer att följa rekommendationer och förbättra sina rutiner i linje med dem, bl.a. genom att utarbeta nya riktlinjer för överlåtelse av statens lösa egendom. Miljöavgiften på bly- och kvicksilverbatterier avskaffades när förordningen (2008:834) om producentansvar för batterier trädde i kraft. Batteri- fonden har därmed inte några intäkter från sådana batterier och tar inte längre in några avgifter. Behållningen i batterifonden uppgick till . belastades fonden endast med bidrag för forskning samt räntekostnader i och med negativ ränta hos . betalade ut i bidrag till det forsknings- och utvecklingsprogram som inriktar mot batteriåteranvändning och återvinning samt fordonsbatterier. delar inte längre ut medel för insamling och återvinning eller informationsinsatser. –2023 beräknas av fonden användas för forskning. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 De miljöavgifter som tar ut, enligt 24 § förordningen (2008:834) om producentansvar för batterier, på slutna nickelkadmiumbatterier fonderas i en ny fond kallat nya kadmiumbatterifonden. Avgiften är /kg kadmiumbatteri och betalas av den producent som släpper ut batteriet på den svenska marknaden. betalades det in ca i avgifter till fonden och inga ansökningar om ersättning ur nya kadmiumbatterifonden kom in . Det som har belastat fonden är i handläggningskostnader för Naturvårds- verket samt vissa räntekostnader i och med negativ ränta hos . Inga medel har använts till insamling och återvinning eller informationsinsatser. Behållningen i nya kadmiumbatterifonden uppgick till . Den som har tillstånd att bedriva kärnteknisk verksamhet enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet är skyldig att genomföra och finansiera de åtgärder som behövs för en säker hantering och slutförvaring av verksamhetens restprodukter samt en säker avveckling och rivning av anläggningarna när verksamheten inte längre ska bedrivas. Den som har tillstånd att inneha eller driva en kärnteknisk anläggning som ger eller har gett upphov till restprodukter betalar en särskild avgift till staten, som fonderas i kärnavfallsfonden. Fondens kapital placeras på de finansiella marknaderna. Regeringen beslutar hur stor avgiften ska vara efter förslag från . Den som är skyldig att betala kärnavfallsavgift ska också ställa säkerheter till staten för de kostnader som avgiften ska täcka, men som inte täcks av de inbetalade och fonderade avgiftsmedlen (finansieringsbelopp). Reaktorinnehavarna ska dessutom ställa ytterligare en säkerhet i form av ett kompletteringsbelopp. beslutade regeringen om kärnavfallsavgifter samt finansierings- och kompletteringsbelopp i enlighet med förslag. Reaktorinnehavarna har i enlighet med regeringens beslut redovisat förslag på säkerheter till . I samtliga fall föreslår reaktorinnehavarna att säkerheterna ska utgöras av moderbolagsborgen. Kärnavfallsfondens avkastning har på totalnivå varit positiv både och den senaste femårsperioden. Den reala avkastningen uppgick till och till i genomsnitt . Fondkapitalet ökade med 2020 och var . Balansräkning för reaktorinnehavare per är ca i förväntat fondvärde och i avgiftstillgångar (tillgångar) samt drygt 2021/22:1 Utgiftsområde 20 i förväntade kostnader (skulder). Det innebär ett mindre överskott i och med att tillgångar överstiger skulderna. har haft i uppdrag av regeringen att redovisa en samlad bild av finansieringssystemet för kärntekniska restprodukter. Myndighetens samlade bedömning är att finansierings- systemet för kärntekniska restprodukter sammantaget fungerar som avsett. De avgiftsskyldiga tillståndshavarna fullgör sina skyldigheter både vad gäller inbetalning av beslutade avgifter och vad gäller att ställa värdebeständiga säkerheter för finansieringsbelopp och, för reaktorinnehavare, även kompletteringsbelopp. Utvecklingen har varit positiv i termer av säkerheternas styrka och uthållighet. Den europeiska energibranschen har varit relativt motståndskraftig mot den ekonomiska nedgång som följt av covid-19-pandemin, även om branschen påverkats negativt med bl.a. minskad efterfrågan och stora fall i elpriser. Borgensbolagens kreditvärdighet är också relativt oförändrad trots pandemin. kommer att föreslå kärnavfallsavgifter, finansieringsbelopp och kompletteringsbelopp –2023. Kompletteringsbeloppen kommer enligt myndigheten att beräknas i enlighet med de förändringar av lagen (2006:647) om finansiering av kärntekniska restprodukter och förordningen (2017:1179) om finansiering av kärntekniska restprodukter som trädde i kraft . Dessa nya kompletteringsbelopp kommer att vara en central komponent för att begränsa den risk som staten och framtida generationer har vad gäller finansiering av kärntekniska restprodukter. 3.25.1Borttagning av överskott under EU:s ansvarsfördelningsbeslut Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att genomföra borttagning av de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som har tilldelats och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU för . Skälen för regeringens förslag: har minskat utsläppen av växthusgaser mer än vad åtagit sig under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som reglerar medlemsstaternas årliga utsläppsutrymme . Det innebär att det uppstår överskott, dvs. återstår ett innehav av utsläppsenheter (s.k. Annual Emission Allocation, AEA) efter avräkning mot åtagandet inom EU. Avräkningen mot åtagande väntas pågå t.o.m. . Regeringen bedömer att överskottet av AEA kommer att motsvara ca koldioxidekvivalenter. För att bidra till en ökad ambition för utsläpps- minskningar inom EU föreslår regeringen borttagning av överskotten av utsläpps- enheter . har möjlighet att spara utsläppsenheter till kommande år eller föra över utsläppsenheter till andra medlemsstater. Utifrån utsläppsutvecklingen samt prognosen till 2020 för medlemsstaterna förväntas efterfrågan på utsläppsenheter från andra medlemsstater vara begränsad. Mot bakgrund av detta samt avsaknaden av ett marknadspris bedömer regeringen att inget ekonomiskt värde kan anges för det svenska överskottet av AEA. Under Kyoto- protokollets andra åtagandeperiod, dvs. 2013–2020, kommer varje AEA att vara kopplad till en tilldelad utsläppsenhet under Kyotoprotokollet, s.k. Assigned Amount Unit (AAU). Det innebär att för varje AEA som tas bort under EU:s ansvars- 2021/22:1 Utgiftsområde 20 fördelningsbeslut måste också en AAU annulleras under Kyotoprotokollet. Utfärdandet av AAU är dock avhängigt av när Kyotoprotokollet för den andra åtagandeperioden träder i kraft. Det är osäkert när detta kommer att ske vilket innebär att annullering av AAU för borttagna AEA kan genomföras först . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att genomföra borttagning av de utsläpps- enheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som har tilldelats och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU för . Detta innebär också att motsvarande mängd utsläppsenheter för åtagande under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod 2013–2020 kommer att annulleras när det blir möjligt. Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 611 969 tkr prisnivå. 3Motsvarar 596 845 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter inklusive myndighetens utgifter för att administrera de verksamheter som finansieras via sakanslagen. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till utvecklingsarbete som andra än organiserat och som främjar de verksamheter som ansvarar för. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Skälen för regeringens förslag Tabell 3.6 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:1 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Sanering och efterbehandling – Tillsyn, vägledning och kunskapsunderlag – Effektiv tillståndsprövning och tillsynsvägledning – Upprätthållande av förvaltningsanslag – Tre nya EU-direktivsuppgifter – Åtgärder för minskad spridning av PFAS – Åtgärder mot nedskräpning – Stärkt arbete - för hållbar plasthantering Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen anser att det är angeläget att ges förutsättningar att hantera regeringens satsningar inom miljöområdet och upprätthålla en hög ambitions- nivå. Mot denna bakgrund beräknas anslaget ökas med 2023 och med . Plastanvändningen är långt ifrån hållbar och ger upphov till stora miljökonsekvenser. har en viktig roll i utvecklingen av en hållbar cirkulär användning och hantering av plast. En hållbar plastanvändning är nödvändig för att nå generationsmålet och flera miljökvalitetsmål, t.ex. Giftfri miljö, Begränsad klimatpåverkan och Hav i balans samt levande kust och skärgård. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2022 för arbete med hållbar plasta- nvändning, minskad nedskräpning samt genomförande av EU-lagstiftning. beräknas anslaget ökas med och beräknas ansaslaget ökas med för samma ändamål. Genomförandet av EU-lagstiftning rör EU:s engångsplastdirektiv samt för att kunna bedriva tillsyn över förpacknings- producenter. Genomförandet av engångsplastdirektivet i svensk lag möjliggör en mer hållbar användning av engångsplast. Myndigheten beräknas ta ut avgifter, som inte får disponeras, för att täcka vissa kostnader som rör tillsyn. ansvarar för inrapporteringen till EU av icke-materialåtervunnet plast- förpackningsavfall som genereras i . Detta följer av en ny plast- komponent i EU-avgiften. De nya uppgifterna medför ökade kostnader. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med ytterligare 2022. Anslaget beräknas öka med för samma ändamål. Illegal avfallshantering är ett växande problem både nationellt och internationellt, vilket kan få konsekvenser för människors hälsa och miljön. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 anslaget ökas med 2022 för att stärka myndighetens arbete mot brottslighet inom avfallsområdet. Anslaget beräknas ökas med för samma ändamål. Regeringen vill minska spridningen av PFAS. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med för att stärka myndighetens arbete med PFAS genom t.ex. att samordna och vägleda andra berörda aktörer för att minska spridningen av PFAS. beräknas anslaget ökas med för samma ändamål. Förorenade områden och spridning av PFAS är ett hinder för att uppnå målet Giftfri miljö liksom flera andra miljökvalitetsmål. För att ska ha rätt förutsättningar att arbeta med sanering av förorenade områden föreslås anslaget öka med 2022. Anslaget beräknas ökas med för samma ändamål. Anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden föreslås minska för att finansiera denna ökning.