prop · H9031d23 · 2021-09-20 00:00:00 — 2021/22:1 Utgiftsområde 21 2021/22:1 Utgiftsområde 21 Utgiftsområde 21 – Energi Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................................. Mål för utgiftsområdet.......................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................................... 2.6.2 Utvecklingen för energipolitikens övergripande mål....................... 2.6.3 Målnivåerna för de energipolitiska målen 2020 har nåtts................ 2.6.4 Energieffektivisering är en nyckelfaktor för att nå 2.6.5Det svensk-norska målet till 2020 inom elcertifikatssystemet Elproduktionen från förnybara energislag ökar ............................... Forskning och innovation främjar utvecklingen .............................. Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... 1:2 Insatser för energieffektivisering .................................................. 1:3 Insatser för förnybar elproduktion............................................... 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter ................................. 1:9 Avgifter till internationella organisationer................................... 1:10 Energi- och klimatomställning på lokal och regional nivå m.m. ................................................................................. Förslag avseende Svenska kraftnäts verksamhet .............................. 2021/22:1 Utgiftsområde 21 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst (avsnitt 2.9.8). 2.Riksdagen godkänner investeringsplanen för elförsörjning –2024 som en riktlinje för svenska kraftnäts investeringar (avsnitt 2.10.1). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 2.10.1). 4.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 21 Energi enligt tabell 1.1. 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. 1:2 Insatser för energieffektivisering 1:3 Insatser för förnybar elproduktion 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter 1:9 Avgifter till internationella organisationer 1:10 Energi- och klimatomställning på lokal och regional nivå m.m Summa anslag inom utgiftsområdet 1:2 Insatser för energieffektivisering 1:3 Insatser för förnybar elproduktion 1:10 Energi- och klimatomställning på lokal och regional 2021/22:1 Utgiftsområde 21 Utgiftsområdet omfattar frågor om tillförsel och användning av energi, inklusive elsäkerhet. Ansvaret för åtgärderna ligger främst på (), , () och . Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 21 Energi 1:2 Insatser för energieffektivisering 1:3 Insatser för förnybar elproduktion 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter 1:9 Avgifter till internationella organisationer 1:10 Energi- och klimatomställning på lokal och regional nivå m.m Totalt för utgiftsområde 21 Energi 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Till och med redovisades anslaget 4:1 inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Tabell 2.2 Förändringar av utgiftsramen –2024 för utgiftsområde 21 Energi Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra utgiftsområden 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. 2021/22:1 Utgiftsområde 21 Tabell 2.3 Utgiftsram 2022 realekonomiskt fördelad för utgiftsområde 21 Energi Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Vid sidan av stöd till företag och hushåll på budgetens utgiftssida finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. Innebörden av en skatteutgift beskrivs i Förslag till statens budget, finansplan m.m.avsnittet om skattefrågor. Den samlade redovisningen finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2020/21:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är att hänföra till utgiftsområde 21 Energi. Energiskattebefrielse för biobränsle m.m. för uppvärmning El som inte beskattas Nedsatt energiskatt för leveranser av värme och kyla till industrin m.m. Koldioxidskatt för fossila drivmedel och biodrivmedel inom reduktionsplikten Skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el Skattereduktion för installation av grön teknik Koldioxidskatt på fossila bränslen i värmeverk inom EU ETS Koldioxidskatt på fossila bränslen i kraftvärmeverk inom EU ETS Anm.: Ett ”-” betyder att skatteutgiften inte kunnat kvantifieras. Källa: Regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2020/21:98). har beslutat om det övergripande målet för energipolitiken som bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU och syftar till att förena försörjningstrygghet, konkurrenskraft och ekologisk hållbarhet. Energipolitiken ska således skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle (prop. 2017/18:228, bet. 2017/18:NU22, rskr. 2018/19:411). Därutöver har beslutat om energipolitiska mål kopplade till vissa årtal baserade på den energiöverenskommelse som slöts 2016 mellan , , de gröna, och (prop. 2017/18:228, 2021/22:1 Utgiftsområde 21 2017/18:NU22, rskr. 2018/18:411). Liberalerna valde att stå utanför energiöverenskommelsen. Efter att överenskommelsen slöts har och valt att lämna överenskommelsen. De riksdagsbundna målen är: –ska andelen förnybar energi utgöra av den totala energianvändningen, andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara , och energianvändningen ska vara effektivare jämfört med . En nationell planeringsram för vindkraft fastställs motsvarande en årlig produktionskapacitet på (TWh) från vindkraft på land och till havs (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, 2008/09:301). Den förnybara elproduktionen i den med gemensamma elcertifikatsmarknaden ska öka med (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). –ska ha effektivare energianvändning jämfört med (prop. 2017/18:228, bet. 2017/18:NU22, rskr. 2018/19:411). Målet inom det med gemensamma elcertifikatssystemet ökar med nya elcertifikat till 2030 (prop. 2016/17:179, bet. 2016/17:NU20, rskr. 2016/17:330). –är målet förnybar elproduktion. Detta är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut (prop. 2017/18:228, bet. 2017/18:NU22, rskr. 2018/19:411). Det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet är att bidra till att uppfylla uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken och energirelaterade miljöpolitiska mål (prop. 2016/17:66, 2016/17:NU9, rskr. 2016/17:164). har även konkretiserat tre delmål och angett att forskning och innovation på energiområdet ska –bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , karaktäriserat av att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet, –utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras genom svenskt näringsliv och därmed bidra till hållbar tillväxt och energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader, samt –bidra till och dra nytta av internationellt samarbete på energiområdet (prop. 2012/13:21, bet. 2012/13:NU6, rskr. 2012/13:153). Europeiska unionens mål inom energiområdet antog slutsatser bl.a. om att av den energi som används inom EU ska komma från förnybara energikällor, av energianvändningen i transportsektorn ska vara förnybar och energieffektivisering till 2020 jämfört med kommissionens referensscenario (PRIMES 2007). Dessa mål har genomförts i genom de energipolitiska mål som beslutats (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301). antog slutsatser bl.a. om EU:s mål för förnybar energi och energieffektivitet . kom och rådet överens om en höjning av dessa mål. Överenskommelsen innebär bl.a. ett bindande mål om förnybar energi och ett övergripande energieffektiviseringsmål om . Målen ska nås kollektivt och varje medlemsstat rapporterar sina nationella bidrag i de s.k. nationella energi- och klimatplanerna. Varje medlemsstat ska även säkerställa att andelen förnybar energi av den slutliga energi- 2021/22:1 Utgiftsområde 21 användningen inom transportsektorn är 2030, varav bidraget från s.k. avancerade biodrivmedel ska vara . För att öka investeringarna och knyta ihop EU:s elsystem tydliggjorde ambitionen avseende sammanlänkningsmålet om till 2020 och introducerade en målsättning på till 2030 som innebär att varje medlemsstat ska ha motsvarande handelskapacitet till grannländerna i procent av landets installerade elproduktionskapacitet. 2.5Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Med anledning av näringsutskottets synpunkter i betänkandet 2020/21:NU3 samt tidigare återkoppling från näringsutskottet fortsätter regeringen arbetet med att utveckla resultatredovisningen. har i sitt betänkande efterfrågat ett tydliggörande av sambanden mellan mål och indikatorer genom att de samlas i en tabell. I tabell 2.5 nedan redovisas därför hur de riksdagsbundna målen och indikatorerna är kopplade till varandra. I resultatredovisningen används även rapporter och utvärderingar från t.ex. och . För vissa uppgifter anges 2019 eftersom den slutliga statistiken blir klar först efterföljande år. Tabell 2.5 Riksdagsbundna mål och huvudsakliga indikatorer Det övergripande målet (energipolitikens tre pelare): Energikostnadens andel av rörliga Antal kunder med elavbrott som överstiger De riksdagsbundna målen (dessa bidrar även till det övergripande målet): Indikatorer Andel förnybar energi som fått stöd för Utvecklingen inom energiområdet påverkas inte bara av de statliga insatserna utan även av utvecklingen i omvärlden, vilket gör det svårt att härleda de direkta effekterna av insatserna. Till exempel påverkas uppvärmningsbehoven av temperaturen , elproduktionen vid vattenkraftverk av nederbörd, pris på drivmedel av tillgången på den globala marknaden och utbyggnadstakten av prisutvecklingen på teknologier. Inom forsknings- och innovationsområdet kan det ta flera decennier innan effekter kan urskiljas och det är då ofta svårt att knyta dem direkt till en specifik insats. 2021/22:1 Utgiftsområde 21 Det svenska energisystemet baseras både på inhemska energikällor som biomassa, strömmande vatten och vind samt på import av kärnbränsle, fossila bränslen, biodrivmedel m.m. Tillförseln av energi i det svenska energisystemet har legat på en nivå mellan 550 och . uppgick den totala energitillförseln till (efter att nettoexporten av el räknats bort). I diagram 2.1 visas hur energitillförsel har utvecklats . El och biobränslen har ersatt en stor del fossila oljeprodukter både för uppvärmning av byggnader och inom industrin. Diagram 2.1 Total energitillförsel per energivara 1970–2019 Anm.: Import av el visas ej i diagrammet men kan utläsas av diagram 2.3. Källa: , Energiläget i siffror 2021. Den slutliga energianvändningen delas vanligen in i de tre användarsektorerna industri, bostäder och service m.m. samt transport. Fördelningen mellan användarsektorerna samt förluster framgår av diagram 2.2 nedan. Industrisektorn använder främst el och biobränsle samt en del fossila bränslen till att driva processer. Inom sektorn bostäder och service m.m. används till största delen el och fjärrvärme, varav mer än hälften går till uppvärmning och varmvatten. Transportsektorns energianvändning domineras av fossila oljeprodukter i form av bensin och diesel, även om andelen biodrivmedel och el ökar. Den största delen av förlusterna utgörs av energi som kyls bort vid elproduktion i kärnkraftverk. 2021/22:1 Utgiftsområde 21 Diagram 2.2 Slutlig energianvändning och förluster 1970–2019 Bostäder och service m.m. Anm.: Huruvida kylvattenförlusterna i kärnkraften räknas in i statistiken eller ej har varierat och varierar även internationellt. Källa: , Energiläget i siffror 2021. elproduktion utgörs till största delen av vattenkraft och kärnkraft, som svarat för vardera av den totala elproduktionen. Kärnkraftens andel har minskat efter att fyra kärnkraftreaktorer avvecklats 2015–2020. Sedan elcertifikatssystemet infördes har den förnybara elproduktionen ökat betydligt, där den största delen utgörs av vindkraft. Vindkraften utgjorde av den totala elproduktionen 2019, men den preliminära statistiken visar på en betydande ökning till . Installationen av solceller har ökat snabbt , men elproduktionen är fortfarande jämförelsevis mycket liten och utgjorde av den totala elproduktionen. Förbränningsbaserad elproduktion från kraftvärme och industri utgjorde av elproduktionen 2019. Den största delen av den för-bränningsbaserade elproduktionen, utgjordes av biobränslen medan resterande andel utgjordes främst av fossila bränslen och restgaser från industriprocesser samt icke-biogent avfall. I takt med att förnybar elproduktion har byggts ut har nettoexporten av el ökat. Elanvändningen i ligger på en relativt jämn nivå omkring . Den största andelen el används inom sektorn bostäder och service m.m. följt av industrisektorn. Utvecklingen av elproduktion per kraftslag och nettoimport av el framgår av diagram 2.3 nedan. 2021/22:1 Utgiftsområde 21 Diagram 2.3 Elproduktion per kraftslag samt nettoimport av el 1970–2019 0 -20 -40 Anm.: Solkraft visas ej i diagrammet eftersom nivåerna är så låga att det blir svårt att utläsa. Källa: , Energiläget i siffror 2021. 2.6.2Utvecklingen för energipolitikens övergripande mål Den svenska självförsörjningsgraden, dvs. andelen inhemska energibärare i förhållande till den totala energianvändningen, har ökat . låg självförsörjningsgraden på . Totalt nettoexporterades ca el från , se tabell 2.6 nedan (elflödesbalansen), varav den största delen exporterades till . Överföring av el utan avbrott är en förutsättning för trygg energiförsörjning /20 var mild och elförbrukningen var generellt låg. Under topplasttimmen, dvs. timmen med den högsta elförbrukningen, uppgick elförbrukningen till 23 200 MWh/h, vilket är ca 2 000 MWh/h lägre än topplasttimmen /19. Den installerade elproduktionskapaciteten ökade med 396 MW , till 41 210 MW, se tabell 2.6 nedan för utveckling . har tagit fram tre nya indikatorer för leveranssäkerhet kommande vinter: installerad effekt i synkront ansluten elproduktion, potentialen för förbrukarflexibilitet samt kapacitet i sammanlänkningar med andra länder, se tabell 2.6 nedan. Synkront ansluten produktion är produktion som inom synkronområdet (, , och ) ansluts direkt till växelströmsnätet och svänger med den elektriska frekvensen. Detta gör att den bl.a. bidrar med stabilitet i kraftsystemet. har uppskattat potentialen för förbrukarflexibilitet i baserat på en studie av buden på dagen-före marknaden och verifierat detta genom operativa iakttagelser. Sammanläkningen med andra länder definieras som importkapaciteten delat med installerad elproduktionskapacitet. 2021/22:1 Utgiftsområde 21 Resultatindikatorer över leveranssäkerhet för el Elflödesbalans (import-export), -22,6 -11,7 -19,0 -17,2 -26,1 -24,8 Effektbalans, MW, varav Antal kunder med elavbrott som Installerad effekt i synkront synkronområdet (MW) Installerad effekt i synkront Sammanlänkning (procent) Källor: 2021:10 (I2021/01531), 2021/1042 (I2021/01831), elstatistik, preliminära uppgifter från . hade av elkunderna en elöverföring av god kvalitet sett till antalet elavbrott, medan av kunderna inte hade det. Med god kvalitet menas att ha färre än tre elavbrott per kalenderår och att inte ha god kvalitet innebär fler än elva sådana elavbrott per kalenderår. Som framgår av tabell 2.6ovan uppgick antalet kunder med elavbrott som varade längre än till 6 152 , vilket kan jämföras med 53 329 kunder . Det höga antalet kan delvis förklaras av stormen som drabbade i början av . Även var en stor del av elavbrotten väderrelaterade. lanserade en elavbrottskampanj för att ge råd om vad enskilda och hushåll kan göra för att förebygga och lindra konsekvenser av ett längre elavbrott. aviserade flera kärnkraftsproducenter att de skulle förlänga sina revisionstider. Anledningarna var att låga elpriser gjort det olönsamt att producera el under vissa perioder, säkerhetsskäl samt att den pågående covid-19-pandemin påverkade revisionstiden. För att upprätthålla driftsäkerheten i transmissionsnätet vidtog ett antal förebyggande åtgärder. Bland annat slöts avtal om att tillgängliggöra samt avtal med ägarna till respektive i om att vara i beredskap för att snabbt kunna tillgängliggöra effekt. En trygg och konkurrenskraftig energiförsörjning ställer krav på att elnäten har tillräcklig kapacitet för att tillgodose efterfrågan på el. Regeringen gav därför i uppdrag att analysera kapacitetsbristen i elnäten (I2019/02766). I redovisningen av uppdraget presenterade en handlingsplan för att lösa kapacitetsutmaningarna. Förslagen bereds inom . har tillkännagett för regeringen att regeringen bör följa upp och analysera de åtgärder som vidtogs för att motverka den akuta kapacitetsbrist i elnäten som drabbade och (bet. 2020/21:NU5, rskr. 2020/21:43). Regeringen uppdrog åt att följa upp det 2021/22:1 Utgiftsområde 21 gemensamma initiativet avseende kapacitetshöjningar i elnäten i och (I2020/03358). inkom med sin slutrapport (I2021/01373). bedömer att det fanns skäl att agera både i och i , givet hur prognoserna såg ut vid den aktuella tidpunkten. I rapporten anges att upphandlingen av bl.a. inneburit en effektiv hantering av situationen och att åtgärderna i var nödvändiga då inga andra alternativ fanns att tillgå. Vidare anger att beslutet från att ställa ut elberedskapsmedel till Exergi för att säkra ödriftsförmåga i har bidragit till att finansiera upprustningen av de kraftverk som även behövdes för att säkra den lokala eleffekten i . Slutligen understryker vikten av analyser inför större förändringar i förutsättningarna för marknadsaktörer och kunder på elmarknaden. Regeringen bedömer därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. inträffade 124 driftstörningar på transmissionsnätet, vilket var 13 färre än 2019. Det inträffade sex driftstörningar med elavbrott , jämfört med nio . Den energi som inte levererades till Svenska kraftnäts nätkunder uppgick till 14 MWh, jämfört med 287 MWh . Icke levererad effekt (se föreskrifter EIFS 2015:5) ökade till 80,6 MW, jämfört med 25,6 MW , vilket till stor del berodde på en specifik störning orsakad av åska. Effektreserven (lagen [2003:436] om effektreserv) definieras som en strategisk reserv enligt och rådets förordning (EU) 2019/943 av om den inre marknaden för el (elmarknadsförordningen). Enligt EU-förordningen måste en ny gemensam europeisk metod användas för att beräkna risken för effektbrist samt att den värderas mot en nationell tillförlitlighetsnorm för att bedöma behovet av en strategisk reserv. har tillkännagett för regeringen att behöver ta fram leverenssäkerhetsmål som beaktar hela samhällets behov och som utgår från elförsörjningens betydelse för konkurrenskraft som industrination (bet. 2018/19:NU12 punkt 1, rskr. 2018/19:210). Regeringen har för avsikt att besluta om en tillförlitlighetsnorm. Beslutet bedöms tillgodose tillkännagivande. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. För vinterperioderna 2020–2025 har totalt 562 MW elproduktion upphandlats till effektreserven, inga ytterligare avtal tecknades . /20 var mycket mild och effektreserven behövde aldrig sättas i förhöjd beredskap. /21 försattes effektreserven i förhöjd beredskap sju gånger, men behövde aldrig aktiveras. Senast effektreserven behövde aktiveras var /13, se tabell Att effektreserven aktiveras innebär att den har avropats på marknaden och bidragit till elförsörjningen. 2021/22:1 Utgiftsområde 21 Antal timmar som effektreserven har aktiverats vintrarna 2010/11– Källor: 2020/3721 (I2021/00617), 2021/1042, 2021:10. Kraftsystemet behöver upprätthålla kortsiktig balans mellan produktion och förbrukning av el. Regeringen har därför uppdragit åt att beskriva pågående och kommande satsningar kopplat till stödtjänster och avhjälpande åtgärder samt vid behov föreslå teknikneutrala ersättningsmodeller för relevanta tjänster och ändringar i regelverk. Uppdraget ska redovisas till (Infrastrukturdepartementet) . arbetade med att utveckla och testa lokala flexibilitetsmarknader inom ramen för forsknings- och utvecklingsprojekt tillsammans med , och . öppnade en marknadsplats för effektflexibilitet i och arbete pågår med att utveckla lokala flexibilitetsmarknader i bl.a. och som en möjlig lösning på lokala kapacitetsutmaningar. Möjliggörande av samhällets ökande elektrifiering påbörjades regeringens arbete med att ta fram en nationell elektrifieringsstrategi. Strategin ska bidra till en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering som bidrar till att uppnå klimatmålen , 2040 och 2045. Elektrifieringsstrategin tar ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att möjliggöra en omfattande elektrifiering i samhället, främst drivet av omställning till eldrivna transporter, och nya industriprocesser som kräver stora mängder el. Arbetet med strategin ska vara klart . Behovet av elsäkerhet ökar i takt med energiomställningen och ökad elektrifiering En stor mängd nya produkter, aktörer, tekniker och typer av anläggningar tillförs till elsystemet till följd av ökad elektrifiering och klimatomställningen. I takt med utvecklingen förväntas problem med elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) och elsäkerhet öka i samhället. bedriver tillsyn och marknadskontroll för att se till att såväl komponenter som kompletta anläggningar uppfyller elsäkerhets- och EMC-krav. genomförde och Försvarsmakten ett regeringsuppdrag om vilka elanläggningar som kan orsaka elektromagnetiska störningar på totalförsvarets verksamheter, vilket bl.a. visar att solcellsanläggningar kan störa mottagning av rundradio, radiosamband, flygradio och signalspaning (Fi2020/02994). Alla solcellsanläggningar ger inte störningar och det finns tekniska lösningar för att hantera problematiken. Antalet anmälda elolyckor och dödsolyckor ger en indikation på säkerhet och funktion hos elanläggningar och varor. Det ger även en indikation om kompetens hos yrkesfolk 2021/22:1 Utgiftsområde 21 anmäldes 401 elolyckor varav två dödsolyckor. Jämfört med 2019 minskade antalet anmälningar av elolyckor och dödsolyckor som då uppgick till 526 anmälningar varav tre dödolyckor. Elolyckorna orsakas oftast av fel i konstruktion och tillverkning av varor, felaktig installation och felaktig användning av varor samt slitage på varor. Antalet produkttyper som stoppas på marknaden ger en indikation på hur säkra och väl fungerande elektriska varor är. Det har skett en kraftig ökning av antalet produkttyper som stoppas på marknaden.