prop · H9031d10 · 2021-09-20 00:00:00 — Åldersstandardisering i 10-årsgrupper efter fördelningen av medelfolkmängd . Källa: Nationella folkhälsoenkäten, Hälsa på lika villkor, En indikation på utbredningen av psykisk ohälsa i befolkningen kan även vara för- skrivning av antidepressiva läkemedel respektive sjukskrivningar till följd av en psykiatrisk diagnos. Förskrivning av antidepressiva läkemedel har ökat . I alla åldersgrupper är det fler kvinnor än män som använder antidepressiva läkemedel. Cirka 695 000 kvinnor och 372 000 män hämtade ut antidepressiva minst en gång . Skillnaden är störst i åldersgruppen 15–där andelen kvinnor som får dessa läkemedel är jämfört bland männen. Användandet är högst bland äldre , där av kvinnorna och av männen hämtade ut denna typ av läkemedel. var 110 366 kvinnor och 59 291 män sjukskrivna. Av kvinnorna var sjukskrivna på grund av en psykiatrisk diagnos medan motsvarande andel för männen var . För både kvinnor och män har det skett en viss nedgång jämfört med samma månad 2019, men ligger andelen som sjukskrivs på grund av en psykiatrisk diagnos kvar på en relativt hög nivå. Ut- vecklingen i denna del beskrivs mer ingående inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Den psykiska hälsan och ohälsan bland barn och unga visar samma mönster som bland vuxna Även bland barn och unga är det vanligt att uppge ett gott mående och en hög livs- tillfredställelse. Enligt studien (Health Behaviour in Schoolaged Children, HBSC) en enkätundersökning bland 11-, 13- och 15-åringar, som genomförs , uppger de allra flesta att de är tillfreds med livet. Det finns en tydlig könsskillnad på så sätt att pojkar i 13- och 15-årsåldern är mer tillfredsställda med livet än flickorna. av de 15-åriga flickorna uppgav en hög tillfredsställelse med livet, jämfört av pojkarna. som hälsan bland barn och unga generellt sett är god har andelen med psykosomatiska symtom som till exempel magont, sömnsvårigheter eller oro ökat . Högst andel med återkommande psykosomatiska besvär fanns bland 15-åriga flickor, . Bland 15-åriga pojkar var motsvarande andel . Lägst förekomst fanns bland 11- och 13-åriga pojkar där andelen låg . Den senaste internationella sammanställningen av resultaten i undersökningen (2020) visar att skolbarn i , i en internationell jämförelse, är mindre nöjda med livet och oftare uppger psykosomatiska besvär, såsom huvudvärk, ont i magen, nedstämd- het och sömnsvårigheter, jämfört med genomsnittet internationellt. Däremot skattar skolbarn i sin hälsa överlag bättre än genomsnittet internationellt. Se vidare utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid samt avsnitt 4 Hälso- och sjukvårdspolitik. Antalet suicid minskar men inte bland yngre Antalet suicid har minskat successivt i alla åldersgrupper förutom i den yngsta åldersgruppen (15–). I den åldersgruppen har ökningen skett bland både kvinnor och män och det är en utveckling som även observerats i flera andra länder. dog 1 269 personer av suicid, varav 873 män och 396 kvinnor. I gruppen 15–står suicid för ungefär en tredjedel av alla dödsfall. avled 91 unga män och 47 unga kvinnor i åldern 15–i suicid. Det finns en oro för att covid-19- pandemin kan leda till ett ökat antal självmord. har därför analyserat utvecklingen . Samtal om larm om självmord till SOS Alarm har ökat under pandemin, men det är inte fler som har begått självmord eller vårdats för suicidförsök. Uppgifterna är dock preliminära eftersom det kan ta att fastställa dödsorsak vid suicid. registrerade 611 suicid, varav 4 barn . Detta kan jämföras med 638 suicid 2019. Antalet suicid bland män var 437 och bland kvinnor 174.Konsekvenser av pandemin i form av ett ökat antal suicid kan dock komma , något som har konstaterats vid tidigare ekonomiska kriser. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Diagram 5.7 Suicid i befolkningen Antal fall per 100 000 invånare Insatser för att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid Arbetet med psykisk hälsa och suicidprevention på nationell nivå bedrivs genom den övergripande nationella folkhälsopolitiken, det nationella suicidpreventiva handlings- programmet samt regeringens strategi för statens insatser inom området psykisk hälsa ”Fem fokusområden framåt”. Regeringens strategi har förlängts till att gälla för perioden –2023. Strategin utgår från fem fokusområden som ska vägleda arbetet: förebyggande och främjande arbete, tidiga och tillgängliga insatser, enskildas delaktig- het och rättigheter, utsatta grupper samt ledning, styrning och organisation. Barn och unga är en särskilt viktig målgrupp för regeringens insatser inom området. Regeringen har gett i uppdrag att fördela i statsbidrag till kommuner –2020 i syfte att stärka insatser för barn och unga med psykisk ohälsa (S2018/00368). Se vidare avsnittet om Politik för sociala tjänster. –2021 har regeringen mer än fördubblat de medel som avsätts till insatser inom området, från 2015 till ca –2022. fördelas av dessa medel inom ramen för en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR) inom området psykisk hälsa och suicidprevention. Merparten av medlen riktas till insatser i kommuner och regioner för att främja psykisk hälsa, före- bygga psykisk ohälsa och suicid samt att stärka förutsättningarna för en tillgänglig, kunskapsbaserad, jämlik och effektiv vård och omsorg. Vidare ingår särskilda sats- ningar inom områden som regeringen och SKR gemensamt har bedömt behöver prio- riteras. Det rör till exempel satsningar på mobila lösningar, en kunskapsbaserad och säker hälso- och sjukvård och socialtjänst samt insatser för att förbättra och stärka samverkan inom och mellan olika huvudmän för personer som behöver insatser från flera aktörer. Särskilda medel fördelas också för att stärka och utveckla arbetet med suicidprevention. och har i uppdrag att stödja och följa överenskommelserna. I den redovisning som lämnades till regeringen i sep- tember 2020 konstateras att de medel som riktas till suicidprevention inom ramen för överenskommelserna har inneburit en ökad fokusering på suicidpreventiva insatser på de flesta håll i landet och såväl nya initiativ som tidigare planerade verksamheter har i 2021/22:1 Utgiftsområde 9 många regioner förstärkts av medlen i överenskommelsen. Se vidare avsnitt 4 Hälso- och sjukvårdspolitik. Flera åtgärder för att förbättra asylsökandes och nyanländas psykiska hälsa samt insatser för en stärkt psykiatrisk traumavård Regeringen avsatte 2021 för insatser riktade till asylsökande och nyanlända. Inom ramen för satsningen fördelades medel till det civila samhällets arbete med att främja psykisk hälsa och förbygga psykisk ohälsa och suicid bland asyl- sökande och nyanlända barn och vuxna samt medel för att stärka organisationernas arbete med psykiatriska traumavårdsinsatser. Medel för att stärka den psykiatriska traumavården fördelades även till regionerna genom överenskommelsen mellan staten och SKR inom området psykisk hälsa och suicidprevention (se avsnitt 4 Hälso- och sjukvårdspolitik). Regeringen gav även i län ett fortsatt uppdrag att utveckla och sprida fördjupningsutbildningen om psykisk hälsa i den regionala utbildningsplattformen för samhälls- och hälsokommunikation. Den regionala ut- vecklingsplattformen är en del av den regionala överenskommelsen, Partnerskap , och syftar till att skapa förutsättningar för ett rättighetsbaserat, inkluderande och tillväxtinriktat mottagande av flyktingar. har tillkännagett för regeringen att föreslå förebyggande insatser för att främja hbtq-personers psykiska hälsa (bet. 2019/20:SoU5 punkt 4, rskr. 2019/20:173). Regeringen har gett och ett uppdrag att till- sammans med ett tjugotal berörda myndigheter inkomma med underlag inför en kommande nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention (S2020/06171). I arbetet ska bl.a. hbtq-personer särskilt lyftas. Uppdraget ska slut- redovisas . Regeringen har också gett Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) och i uppdrag att genomföra en kartläggning av ungdomars upplevda psykiska hälsa och ohälsa (S2021/01354). Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen anser mot denna bakgrund att tillkännagivandet är slutbehandlat. Skydd mot smittsamma sjukdomar Antalet individer som har rätt till smittbärarpenning har ökat med anledning av pandemin Med anledning av utbrottet av det nya coronaviruset har antalet individer som har rätt till smittbärarpenning ökat. ökade antalet beviljade ärenden om smitt- bärarpenning med 60 gånger jämfört med , från strax över 200 ärenden till cirka 13 000 ärenden. Ökningen var något större för män (88 gånger) än för kvinnor (47 gånger) och antalet kvinnor som har fått smittbärarpenning är cirka 1 200 fler än männen (cirka 7 000 respektive 5 800). Även om antalet beviljade ärenden om smitt- bärarpenning ökade har antalet nettodagar per person minskat . var antalet nettodagar per person och det fanns ingen signifikant skillnad mellan könen. Antalet nettodagar har varierat mellan 19 och 22 –2019. En ny tillfällig förordning med bestämmelser om förebyggande sjukpenning och smittbärarpenning med anledning av sjukdomen covid-19 beslutades av regeringen . Personer i vissa angivna riskgrupper som, helt eller delvis, avstår från förvärvsarbete för att undvika att smittas av viruset som orsakar sjukdomen covid-19 har rätt till förebyggande sjukpenning. Ersättningen för vissa riskgrupper och vissa anhöriga till riskgrupper förlängdes . Vidare beslutade Folkhälso- myndigheten om nya rekommendationer som innebär att friska vuxna personer som bor i samma hushåll som en person med bekräftad covid-19 ska 2021/22:1 Utgiftsområde 9 få förhållningsregler att stanna hemma . De som på grund av detta går miste om inkomst kan ansöka om smittbärarpenning. Antibiotikaresistensen ökar för vissa bakterier i och försäljningen av antibiotika minskar Antibiotikaresistensläget är bättre i än i många andra länder och antibiotika- användningen är relativt sett låg. En av anledningarna till detta är effektiva strategier för att främja rationell användning av antibiotika och begränsa spridningen av anti- biotikaresistens. Trots jämförelsevis goda läge finns det problem med smitt- spridning och ökande antibiotikaresistens, vilket motiverar fortsatta ansträngningar inom det förebyggande arbetet. Ett exempel är de återkommande utbrotten av vanko- mycinresistenta enterokocker på sjukhus (Swedres-Svarm 2019. of antibiotics and occurrence of resistance in ). Utvecklingen vad gäller antalet anmälda fall av MRSA (meticillinresistenta gula stafylokocker) visar fortsatt en fallande trend (diagram 5.8). var det totala antalet anmälda fall 3 112 (1 653 kvinnor och 1 459 män). Det finns dock stora osäkerheter i siffrorna på grund av påverkan från covid- 19, såsom exempelvis ändrade provtagningsmönster inom sjukvården. Diagram 5.8 Antal anmälda fall av infektion med meticillinresistenta gula stafylokocker (MRSA), kvinnor och män, 2009–2020 statistik om anmälningspliktiga smittsamma sjukdomar. Statistiken hämtas från en föränderlig databas och antalet fall kan därför justeras både uppåt och nedåt. Källa: Sminet, Regeringen presenterade en uppdaterad strategi för arbetet mot anti- biotikaresistens. Strategin ska gälla fram till och med . Regeringen har gett ett 20-tal myndigheter i uppdrag att ingå i en nationell samverkansfunktion som även in- volverar icke-statliga aktörer (S2020/09284). Inom ramen för samverkansfunktionen utfördes en rad aktiviteter i enlighet med den handlingsplan som myndig- heterna tagit fram gemensamt. Antibiotikaförskrivningen i har sjunkit . minskade den totala expedieringen av antibiotika jämfört med , från 286 recept per 1 000 in- vånare och år till 237 recept per 1 000 invånare och år, vilket är en minskning . Den totala försäljningen av antibiotika har minskat . skedde den största minskningen i åldrarna . Sammantaget minskade försäljningen av antibiotika i alla 21 regioner . Statistiken visar att det är stora skillnader mellan regionerna: Region har fortsatt lägst försäljning med 201 recept per 1 000 invånare och år medan Region 2021/22:1 Utgiftsområde 9 har högst försäljning med 261 recept per 1 000 invånare och år. Den minskade försäljningen av antibiotika på recept beror sannolikt bl.a. på den fysiska distanseringen och smittskyddsåtgärderna under covid-19-pandemin, som enligt har medfört en minskad spridning av andra infektioner. Antalet expedieringar av antibiotika var 286 per 1 000 invånare och år för kvinnor och 181 per 1 000 invånare och år för män (diagram 5.9). Diagram 5.9 Antal expedieringar av antibiotika per 1 000 invånare Antal per 1 000 invånare Aktivt arbete med vaccination mot covid-19 Regeringen och SKR ingick en överenskommelse om genom- förande av vaccination mot covid-19 . Bland annat innebär överenskom- melsen att staten åtar sig att betala för vaccin, vaccinationer samt förberedande och löpande åtgärder. Överenskommelsen har kontinuerligt uppdaterats för att kunna ta hänsyn till förändrade förutsättningar. Fokus har legat, och ligger fortsatt, på att få en hög täckningsgrad i hela befolkningen i enlighet med rekommendationer. hade 7 037 966 personer fått en första vaccindos, vilket uppgår till av befolkningen i ålder . Vidare hade 6 221 380 personer (72,) i samma grupp vaccinerats med två doser. Enligt är vaccinationstäckningen lägre bland utrikes födda än bland inrikes födda (, ). För mer information se utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. kommer vaccinationerna att fortsätta för dem som rekommen- deras vaccination men som ännu inte har vaccinerats. rekommenderar att personer med kraftigt nedsatt immunförsvar vaccineras med en påfyllnadsdos. Även för andra grupper såsom äldre samt boende på särskilt boende för äldre (SÄBO) kan det bli aktuellt med en påfyllnadsdos 2021–2022. kan resterande del av befolkningen som har vaccinerats komma att behöva en påfyllnadsdos. Fortsatt hög vaccinationstäckning i de nationella vaccinations- programmen Uppföljningen av de nationella vaccinationsprogrammen visar att det är låg förekomst av de sjukdomar som omfattas av vaccinationsprogrammet för barn. Vaccinations- täckningen bland 2-åringarna är , och andelen flickor som är vaccinerade 2021/22:1 Utgiftsområde 9 mot HPV har ökat till . Den höga vaccinationstäckningen visar att de allra flesta föräldrar i känner förtroende för vaccinationsprogrammet. Regeringen gav i uppdrag (S2018/03919) att –2020 genomföra åtgärder för att förstärka och utveckla arbetet med information och kommunikation om vaccinationer. Uppdraget har förlängts till . Ersättning till personer som har insjuknat i narkolepsi Personer som har fått narkolepsi som med övervägande sannolikhet har orsakats genom användning av vaccinet Pandemrix, kan få ersättning för personskada enligt lagen (2016:417) om statlig ersättning till personer som har insjuknat i narkolepsi efter pandemivaccinering. Ersättningen hanteras i första hand av Läkemedelsförsäkringen och i andra hand av staten. Kammarkollegiet har ansvar för att pröva rätten till den statliga ersättningen. hade Läkemedelsförsäkringen tagit emot 726 anmälningar (401 flickor/kvinnor och 325 pojkar/män) och Kammarkollegiet hade tagit emot 370 anmälningar (190 flickor/kvinnor och 180 pojkar/män). Läkemedelsförsäkringen hade lämnat godkännande i 442 ärenden (232 flickor/kvinnor och 210 pojkar/män) och Kammarkollegiet hade lämnat godkännande i 170 ärenden (88 flickor/kvinnor och 82 pojkar/män). har beviljats ekonomiskt bidrag – 2021. Intensifierat arbete med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter gav regeringen i uppdrag (S2019/03298) att ta fram en nationell strategi för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter som myndig- heten presenterade . Det övergripande målet för strategin är en god jämlik och jämställd sexuell och reproduktiv hälsa i hela befolkningen. Strategin ska utgöra inriktningen på det arbete som bedrivs . gav regeringen i uppdrag (S2020/09593) att stödja regio- ner, myndigheter och kommuner och andra aktörer inom området sexuell och repro- duktiv hälsa och rättigheter i syfte att implementera den nationella strategin. Folk- hälsomyndigheten har också fått i uppdrag (S2021/04606) att ta fram en nationell handlingsplan för att ytterligare konkretisera arbetet. Hbtqi-personer har ofta sämre sexuell och reproduktiv hälsa och är mer utsatta för diskriminering, sexuella trakasserier, övergrepp och våld än övriga befolkningen. I syfte att stärka rättigheterna för hbtq-personer antog regeringen en strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsut- tryck. Strategin kompletterades med en handlingsplan och utökades då till att avse hbtqi-personer. Frågan om hbtqi-personers rättigheter och möjligheter be- handlas vidare i utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter knyter an till jämställdhetspolitiken samt den nationella strategin mot mäns våld mot kvinnor och den tillhörande handlings- planen som behandlas i utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter behandlas även inom utgifts- områdena 5 Internationell samverkan och 7 Internationellt bistånd. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Fortsatt god bevakning av hivinfektion och andra sexuellt överförbara sjukdomar Antal rapporterade fall av hiv 2020 var 364 vilket är en minskning med Spridningen av hiv inom är fortsatt mycket begränsad. Sjukdoms- statistik för hepatit C visar på fortsatt sjunkande antal fall . Fallen av hepatit C har halverats . 474 fall av syfilis rapporterades i . Antal syfilisfall fortsätter att fluktuera kraftigt mellan åren. Antalet fall av gonorré har ökat men minskade 2020. Andelen av fallen som uppges vara smittade i har ökat långsamt men steg kraftigt . Sjukdomen förekommer likt tidigare mer utbrett i storstadsregionerna. Ohälsosamma matvanor och låg fysisk aktivitet utgör risk för sjukdom Ohälsosamma matvanor och låg fysisk aktivitet är kopplade till några av de främsta or- sakerna till sjukdomsbördan och förlorade friska levnadsår i . Konsumtionen av frukt och grönt minskar. Andelen män som äter frukt eller grönsaker högst har ökat från 2020. För kvinnor har andelen ökat från 2020. Diagram 5.10 Andel män och kvinnor 16–som äter frukt eller grönsaker , 2012–2020 Övervikt och fetma ökar risken för att drabbas av sjukdom Övervikt och fetma ökar risken för att drabbas av ett flertal olika sjukdomar och är bland de främsta orsakerna till förlorade friska levnadsår i . Övervikt och fetma ökar bl.a. risken för typ 2-diabetes, högt blodtryck och hjärt- och kärlsjukdom. Män lider oftare än kvinnor av fetma och övervikt. var av männen och av kvinnorna överviktiga eller hade fetma. Fetma och övervikt är vanligare i grupper med lägre utbildningsnivå. hade av kvinnor med endast förgymnasial utbildning fetma eller övervikt. Det kan jämföras av kvinnor med gymnasial utbildning och av kvinnor med eftergymnasial utbildning. 2020 hade av män med endast förgymnasial utbildning och män med endast gymnasial utbildning övervikt eller fetma. Bland män med efter- gymnasial utbildning hade fetma eller övervikt. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Två tredjedelar av befolkningen uppnår en tillräcklig fysisk aktivitet uppgav i befolkningen en tillräcklig fysisk aktivitet, det vill säga , under en vanlig vecka . Skillnaden var liten mellan kvinnor och män. Det var vanligare att uppge tillräcklig fysisk aktivitet bland personer med eftergymnasial utbildningsnivå jämfört med personer med endast förgymnasial och gymnasial utbildningsnivå. Särskilt låg andel som uppgav tillräcklig fysisk aktivitet () fanns bland personer födda utanför . Folkhälsoarbete inom EU och internationellt Folkhälsoarbetet inom EU drivs framför allt genom hälsoprogrammet EU för hälsa, som är EU:s främsta finansieringsmekanism för åtgärder på folkhälsoområdet. Pro- grammet gäller för perioden –2027 och är EU:s svar på covid-19-pandemin med en budget motsvarande . EU-länder, hälso- och sjukvårdsorganisa- tioner samt icke-statliga organisationer kan söka de första bidragen 2021. Andra EU- program kompletterar folkhälsoprogrammet och stödjer också hälso- och sjukvårds- sektorn, bl.a. Europeiska socialfonden+, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Horisont , EU:s civilskyddsmekanism, rescEU samt programmet för ett digitalt och Fonden för ett sammanlänkat . har också gett stöd till ar- betet inom (), bl.a. genom dialoger om hälsosamma samhällen tillsammans med () och , se vidare utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. verkar aktivt för att driva frågor om antimikrobiell resistens, däribland antibiotikaresistens, såväl inom EU som globalt. (), FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) och för djurhälsa (OIE) lanserade på uppdrag av FN:s generalsekreterare . Gruppen har till uppgift att delta aktivt i händelser och evenemang fokuserade på antimikrobiell resistens såsom World Antimicrobial Awareness Week, samt att lyfta fram behoven och rapportera om luckor, utmaningar och lösningar i det globala arbetet mot antimikrobiell resistens. Covid-19-pandemin har visat brister i det globala systemet med att förebygga, upp- täcka och hantera hälsohot. Arbetet med att samla lärdomar, utvärdera insatser och föreslå lösningar pågår bl.a. inom WHO och EU. För EU:s del sker det framför allt genom ett paket av förslag om en europeisk hälsounion. har, tillsammans med Europeiska kommissionen och övriga medlemsländer, deltagit i det världsomspänn- ande initiativet Covax och därigenom bidragit till global solidaritet i frågan om vaccin mot covid-19. Vidare fattade regeringen beslut om att för EU:s räkning vidareförsälja vaccin mot covid-19 till , och . Regeringen har aktivt deltagit i Europeiska kommissionens samarbete om gemen- samma avtal när det gäller vaccin mot covid-19. har genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap tagit på sig uppdraget att ansvara för ett av EU:s bered- skapslager för sjukvårdsmateriel och medicinsk skyddsutrustning. har aktivt stöttat WHO:s centrala roll och ledarskap i global hälsa och tillsammans med EU varit drivande i den framtida utvecklingen av WHO. Vidare internationellt arbete för före- byggande och hantering av hälsohot redovisas i utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Alkohol, narkotika, dopning och tobak (ANDT) En samlad strategi för ANDT 2016–2020 Målet för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken återfinns i avsnitt 5.1 Mål för området. Den nationella ANDT-strategin för perioden omfattar sex mål som 2021/22:1 Utgiftsområde 9 anger centrala områden för arbetet med dessa frågor på alla nivåer i samhället (skr. 2015/16:86). Regeringen har låtit ta fram ett uppföljningssystem kopplat till strategins målstruktur i syfte att kunna mäta effekterna av samhällets insatser. Totalt finns ett hundratal indikatorer samlade i en databas som är tillgänglig på Folkhälsomyndig- hetens webbplats (). Mål 1 Tillgång till alkohol, narkotika, dopningsmedel och tobak ska minska De tillgänglighetsbegränsande insatser som genomförs på såväl alkohol- som tobaks- området ger resultat. Utifrån redovisning minskade konsum- tionen av alkohol –2020, till . Jämfört med 2019 sjönk alkoholkonsumtionen 2020. Av den totala alkoholanskaffningen i befolkningen står Systembolaget för medan försälj- ningen på restauranger och resandeinförsel uppgår till . 2019 var motsvarande siffror . Sammantaget skiljer sig alko- holkonsumtionen 2020 vilket till stor del kan förklaras av pandemin. Antalet ställen för försäljning av tobak har minskat med en dryg fjärdedel –2018, från 17 till 12 försäljningsställen per 10 000 invånare som är . Reala priser på cigaretter och andra tobaksprodukter inom detaljhandeln, justerade för konsumentprisindex, ökade med –2020. Även om det är svårt att uppskatta tillgången på narkotika tyder aktuella data på att till- gången har ökat. Detta stöds bl.a. genom och insatser och den ökade beslagsstatistiken.