prop · H9031d19 · 2021-09-20 00:00:00 — Resultatredovisningen inom bildkonst, arkitektur, form och design utgår från följande bedömningsgrunder: –fördelning av statliga medel till bild- och formkonstområdet –insatser för att främja kunskap, kvalitet, förebildlighet och samverkan avseende arkitektur, form och design –insatser för att för att främja utvecklingen av omsorgsfullt gestaltade livsmiljöer. Dessa specifika bedömningsgrunder är delvis ändrade jämfört med föregående år för att tydligare koppla mot målet för arkitektur, form och design samt för att inte överlappa med de gemensamma bedömningsgrunderna. Samtliga gemensamma bedömningsgrunder för kulturområdet (se avsnitt 3.5) tillämpas avseende bildkonst och form. Avseende arkitektur och design tillämpas de gemensamma bedömnings- grunderna barns och ungas tillgång till kultur samt tillgänglighet. Unga i fokus för bidragsgivning inom bild och form Tabell 7.1 Beviljade bidrag inom bild- och formkonstområdet 2014–2020 Bild och form/projektbidrag Anm.: brukar besluta om verksamhetsbidrag till utställningsarrangörer inom bild och form genom bemyndigande vilket innebär att beslut som fattas 2020 gäller bidrag . Eftersom bidrag inte ges till individer redovisas inte statistiken könsuppdelad. För att öka den konstnärliga förnyelsen och utvecklingen inom bild- och formområdet beslutade regeringen om en ny gemensam bidragsförordning, förordningen (2020:337) om statsbidrag till aktörer inom bildkonst, form- och konsthantverk. Den ersätter de tre tidigare förordningarna som innehöll formuleringar som begränsade och 2021/22:1 Utgiftsområde 17 motverkade möjligheten att förnya bidragsgivningen och stödja verksamheter som arbetar på nya sätt och i nya former. Förordningen trädde i kraft . I jämförelse med ökade bidraget till kollektivverkstäderna något. Dessa utgör en viktig del av infrastrukturen inom bild och form som bidrar till att konsthantverkare och konstnärer kan vara verksamma över hela landet och främjar tillgängligheten till bild och form. Vidare konstateras att barns och ungas tillgång till kultur främjats genom en fortsatt prioritering av projekt med verksamheter för och med barn och unga. Av dem som fick projektbidrag angav att projekten involverade barn och unga, en ökning i jämförelse med 2019 () och 2018 (). Flera av de utställningsarrangörer som beviljades bidrag har en omfattande och kvalitativ verksamhet för och med barn och unga. Även andra stöd inom utgiftsområde 17 bidrar till måluppfyllelsen inom området, se (prop. 2020/21:1 utg.omr. 17 avsnitt 7.3). fördelade ca i bidrag till slöjd- och hantverksområdet med stöd av förordning (2007:1193) med instruktion för . Bidragsgivningen har dels bidragit till att öka områdets bredd där slöjd inkorporeras i arkitektur och industri, dels bevarandet av slöjdens immateriella kulturarv. Kunskapen om arkitektur, form och design har utvecklats och tillgängliggjorts i hela landet Praktiknära forskning och utvecklingsinsatser för arkitektur, form och design har bidragit både till att identifiera kunskapsbehov på området och till att utveckla ny kunskap bl.a. vad gäller ekosystemtjänster, barnperspektiv, tillgänglighet till offentliga rum samt lösningar för mobilitet och förändringar av gaturum. Insatserna har genomförts av Statens centrum för arkitektur och design (ArkDes) i bred samverkan med olika aktörer. Tillsammans med myndighetens utställningar, programverksamheter och seminarier har kunskap tillgängliggjorts och spridits. I stor utsträckning har digitala lösningar ersatt fysiska möten till följd av pandemin, genom detta har också delvis nya målgrupper och större spridning över hela landet uppnåtts. Det statliga stödet till föreningen har resulterat i regionala och lokala insatser, bl.a. utställningar, seminarier och samverkansprojekt med kommuner, regioner och branscher i syfte att stimulera designutveckling, fördjupa kunskapen om form och design och stärka den regionala samverkan. Inför beslutade regeringen att tilldela Form/Design Centrum i permanenta medel för att med utgångspunkt i politiken för gestaltad livsmiljö vara en mötesplats för arkitektur, form och design och konsthantverk. Mötesplatsen har utvecklats och samlat organisationer, akademi, offentlig sektor och branschorganisationer och bl.a. har ett riksdagsseminarium anordnats. Utställningar, föreläsningar, visningar m.m. har tillgängliggjort och lyft frågorna och aktiviteter för barn och unga har genomförts. påbörjade en flerårig satsning med fokus på slöjd kopplat till Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. Satsningen genomförs med regioner, huvudmän och hemslöjdskonsulenter och handlar om att arbeta med hållbarhetsmålen utifrån ett slöjdperspektiv på lokal, regional och nationell nivå. Detta med särskilt fokus på cirkulär och hållbar produktion. Främjande av arbetet för gestaltning av livsmiljöer publicerades den första uppföljningen av politiken för gestaltad livsmiljö, Med människan i Centrum (ArkDes 2020). Uppföljningen pekar bl.a. på att politikens bredd behöver fångas upp genom att perspektivet gestaltad livsmiljö lyfts inom hela 2021/22:1 Utgiftsområde 17 området hållbar samhällsutveckling, att kunskapen behöver öka för att stärka människors delaktighet i samhällsutvecklingen samt att det finns behov av samstämmiga modeller för att kunna prioritera kvalitet och hållbarhet. Andra utvecklingsbehov rör krav på kvalitet och hållbarhet i upphandlingar, statlig förebildlighet, ökat fokus på flexibilitet och av återbruk vid byggande samt utformning av offentliga rum, vars betydelse stärkts under pandemin. I rapporten och gestaltad livsmiljö (2020:23) konstateras bl.a. att kommuner på grund av resurs- och kompetensbrist har svårt att prioritera frågorna. Myndighetens bedömning är dock att möjligheterna att få ökat genomslag för frågorna är goda samt att det utökade arbetet på nationell nivå ger förbättrade förutsättningar för helhetssyn och synergieffekter. Regeringen har beslutat om åtgärder för att bidra till målet för arkitektur, form och design och gestaltad livsmiljö. gavs 2020 i uppdrag att utveckla stöd för hur kvalitetsfrågor som avser arkitektur och gestaltad livsmiljö kan tas tillvara vid offentlig upphandling. Ett stöd har upprättats i enlighet med uppdraget. Vidare har regeringen i regleringsbreven avseende givit sex statliga fastighetsförvaltande myndigheter i uppdrag att bl.a. redogöra för hur de verkat och avser verka förebildligt för att bidra till hållbara gestaltade livsmiljöer och till målet för arkitektur, form och design. Resultat kopplat till politik för gestaltad livsmiljö redovisas även i utg.omr. 18 avsnitt 3.3.2. Kartläggningar, stöd och vägledningar har utarbetats av , Riks- antikvarieämbetet och avseende bl.a. hur upp till en procent av budgeten kan avsättas till bild- eller formkonstnärlig gestaltning när staten bygger, kulturhistoriska värden i plan- och byggprocesser, kulturhistorisk värdering vad gäller byggnads- anknuten offentlig konst samt omsorgsfull gestaltning för vårdens, förskolans och skolans miljöer. Regeringens satsning Kunskapsutveckling för offentlig konst och gestaltning av gemensamma miljöer avslutades och har resulterat i bl.a. lokala konstinitiativ, utvecklad samverkan genom medskapande metoder samt en gemensam utlysning med Formas inom området politik för gestaltad livsmiljö och offentlig konst. Kunskapsinsatser och integrering av gestaltningsperspektivet i yttranden till kommuner har gjorts av länsstyrelserna som konstaterar utvecklingsbehov inom området gestaltad livsmiljö. För att synliggöra hur regioner kan arbeta med frågorna har en förstudie publicerats, Regionernas roll i gestaltad livsmiljö med fokus på regional utveckling (2020:11). 7.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att de statliga insatserna bidragit till de nationella kulturpolitiska målen bl.a. mot bakgrund av att förutsättningarna att stödja konstnärlig förnyelse inom området ökat, att barns och ungas tillgång till kultur främjats genom utställningar och programverksamhet samt att andelen beviljade bidragsprojekt som involverar barn och unga har ökat. Vidare har tillgängligheten främjats genom utställningar, seminarier och utveckling av digitala lösningar inom hela området. Regeringens sammantagna bedömning är att redovisade resultat bidragit till målet för arkitektur, form och design och arbetet med gestaltad livsmiljö genom att främja de preciseringar som ska bidra till att uppnå målet. Resultaten bedöms också bidragit till bl.a. mål 11 Hållbara städer och samhällen i Agenda och till miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö i miljömålssystemet. Kunskap och stöd för att stärka kvalitets- aspekter, estetiska, konstnärliga och kulturhistoriska värden, offentlig förebildlighet och tillgänglighet har utvecklats och spridits. Samarbete och samverkan har även utvecklats. För att uppnå målet för arkitektur, form och design fordras dock fortsatt arbete. Bland annat behöver allmänhetens delaktighet stärkas och kunskapen om och 2021/22:1 Utgiftsområde 17 tillämpningen av omsorgsfull gestaltning utvecklas inom hela arbetet med hållbar samhällsutveckling på nationell, regional och lokal nivå. För detta utgör utvecklad samverkan mellan olika aktörer centrala delar. Återstart för kulturen – fria aktörer inom bild och form Möjligheten att tillgängliggöra bild, form och konsthantverk för allmänheten och skapa arbetstillfällen och goda villkor för konstnärer är till stor del beroende av att det finns en infrastruktur med arrangörer och utställare över hela landet. Därigenom kan konsten tillgängliggöras för publiken. Men eftersom aktörerna ofta är små och ekonomiskt svaga är infrastrukturen inom bild- och formområdet sårbar, vilket har blivit än tydligare under pandemin. För att stimulera kulturlivets återstart bedömer regeringen att medel bör avsättas till för att stärka förutsättningarna för fria aktörer inom bild- och formområdet att bedriva verksamhet samt för att öka ersättningarna till konstnärer för utfört arbete. Övriga insatser kopplade till återstart för kulturen redogörs det för i avsnitten 4.5, 5.5, 8.5 och 13.5. Tabell 7.2 Anslagsutveckling 4:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 11 078 tkr prisnivå. 3Motsvarar 11 078 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens konstråds förvaltningsutgifter. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Skälen för regeringens förslag Tabell 7.3 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 4:1 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:1 . beräknas anslaget till respektive . 7.6.24:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Tabell 7.4 Anslagsutveckling 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för Statens konstråds utgifter för konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön. Anslaget får även användas för utgifter för administration och genomförande av verksamheten. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Skälen för regeringens förslag Tabell 7.5 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med till följd av att tidsbegränsade medel för att öka statens förvärv av konst upphör. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön . beräknas anslaget till respektive . Tabell 7.6 Anslagsutveckling 4:3 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 11 805 tkr prisnivå. 3Motsvarar 11 805 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till Svenska Hemslöjds- föreningars , rikshemslöjdskonsulenternas verksamhet och för projekt inom hemslöjdsområdet. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Skälen för regeringens förslag Tabell 7.7 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 4:3 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:3 . beräknas anslaget till respektive . 7.6.44:4 Bidrag till bild- och formområdet Tabell 7.8 Anslagsutveckling 4:4 Bidrag till bild- och formområdet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till organisationer inom bild- och formområdet, utställare, konsthantverkskooperativ samt utrustningsbidrag till kollektivverkstäder. Anslaget får även användas för statsbidrag till folkparkerna och vissa samlingslokalhållande organisationer för konstförvärv. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Skälen för regeringens förslag Tabell 7.9 Förändringar av anslagsnivån –2024 för 4:4 Bidrag till bild- och formområdet Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Fria aktörer inom bild och form Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för att stärka stödet till fria aktörer inom bild- och formområdet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet . beräknas anslaget till respektive . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används till bidrag som fördelas till fria aktörer inom bild- och formområdet. Bemyndigandet innebär att dessa aktörer kan ansöka om bidrag , vilket minskar den administrativa bördan och skapar bättre planeringsförutsättningar. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023. Tabell 7.10 Beställningsbemyndigande för anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet Erhållet/föreslaget bemyndigande 2021/22:1 Utgiftsområde 17 I avsnitt 3.4 anges de mål som har beslutat för den nationella kulturpolitiken. 8.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatredovisningen inom konstnärernas villkor utgår från följande bedömningsgrunder: –hur fördelningen av statliga bidrag och ersättningar till konstnärer nationellt och internationellt har främjat konstnärlig kvalitet, mångfald och utveckling –hur biblioteksersättningen och den individuella visningsersättningen har utvecklats över tid –hur fördelningen av statliga bidrag och ersättningar till konstnärer har skett med avseende på bl.a. geografi –ytterligare insatser för att främja konstnärers möjligheter att utveckla sitt konstnärskap –ytterligare insatser för att stärka konstnärernas arbetsmarknad. Jämfört med föregående år har endast språkliga justeringar skett av bedömnings- grunderna. Av de gemensamma bedömningsgrunderna för kulturområdet (se avsnitt 3.5) redovisas främst jämställdhet samt konstnärlig förnyelse och utveckling av verksamheten. Tillgänglighet redovisas också då bl.a. den bredd av bidrag och ersättningar som fördelas bidrar till detta. Barns och ungas rätt till kultur redovisas inte särskilt eftersom bidragsgivningen på området normalt inte specifikt riktas till verksamhet för barn och unga. Bidrag och ersättningar till konstnärer främjar konstnärers möjligheter att utveckla sitt konstnärskap fördelade totalt ca i stipendier och andra bidrag till enskilda konstnärer . Därutöver fördelades krisstipendier med anledning av pandemin, se nedan. Myndigheten fick in 6 131 ansökningar, varav 1 502 beviljades. Detta är en tydlig minskning av antalet inkomna ansökningar jämfört med 7 2019, något som förklaras med att ansökningarna om bidrag för internationellt utbyte minskade. Vad gäller de bidrag som inte rör internationell verksamhet ökade i stället antalet ansökningar, något som myndigheten delvis förklarar med att pandemins effekter har gjort att fler fått upp ögonen för myndig- hetens bidragsgivning. Bifallsgraden för de stipendier och bidrag som inte är krisstipendier låg på , vilket är i linje . bedriver även ett betydande internationellt arbete, bl.a. genom de tre internationella programmen inom bild och form (Iaspis), musik samt dans. Inom programmen finns residensverksamhet. Det finns även annan främjandeverksamhet 2021/22:1 Utgiftsområde 17 för konstnärer, exempelvis expertbesök där svenska konstnärer ges möjlighet till nätverkande med internationella curatorer, kritiker och andra experter. Verksamhet inom programmen har i hög grad ställts in på grund av pandemin. Myndigheten har arbetat för att hitta nya sätt att arbeta internationellt. Den begränsade möjligheten att bedriva internationell verksamhet under pandemin har också lett till att har omfördelat bidragsmedel från internationell verksamhet till arbetsstipendier. När det gäller den geografiska spridningen av bidragsgivningen är det fortsatt tydligt att de flesta konstnärer bor och verkar i någon av de tre storstadsregionerna i landet. av alla ansökningar (exklusive krisstipendier) kom från dessa. Av samtliga ansökningar kom från kvinnor och från män. Bland de beviljade bidragen och stipendierna var motsvarande fördelning för kvinnor och för män. Andelen kvinnliga sökande är högre bland yngre konstnärer. Biblioteksersättningen stärker de litterära upphovsmännens ställning har det skett en kontinuerlig höjning av biblioteksersättningens grundbelopp med , se tabell 8.1. Biblioteksersättningen betalas ut till upphovsmän till litterära verk för användningen av deras verk vid de svenska folk- och skolbiblioteken. Ersättningen delas ut av och baseras på en överenskommelse mellan regeringen och företrädare för de litterära upphovsmännen. Höjningen av ersättningen är en satsning på förbättrade villkor för författare, översättare, tecknare, illustratörer och fotografer. har den totala ersättningen höjts med jämfört med året innan. (tusental kronor) Överlag är könsfördelningen jämn när det gäller mottagare av stipendier och ersättning från . Krisstöd till konstnärer med anledning av pandemin Regeringen har i ändringsbudgetar skjutit till medel som kommit bl.a. till del. har fördelat i krisstipendier till konstnärer. Totalt fördelades 6 313 krisstipendier till 5 302 individer i två ansökningsomgångar. 2 933 stipendier fördelades till kvinnor och 3 380 till män. Eftersom krisstipendiernas primära syfte var ekonomiskt krisstöd, utformades nya kriterier och prioriteringsgrunder jämfört med ordinarie stipendier. Krisstipendierna riktade sig till alla yrkesverksamma konstnärer (förutom konstnärer inom ordområdet där stöd fördelades av ). De sökande skulle intyga att de hade drabbats ekonomiskt av pandemin. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Av dem som sökte det första krisstipendiet var det som aldrig hade sökt stöd hos tidigare. Till skillnad från den ordinarie bidragsgivningen som har en övervikt av kvinnor, hade krisstipendierna manliga sökande och kvinnliga sökande. I den första ansökningsomgången var antalet beviljade bidrag på bild- och formområdet relativt sett färre och antalet beviljade bidrag på musikområdet relativt sett fler jämfört med ordinarie bidragsgivning. I den andra ansökningsomgången var fördelningen mellan konstområdena mer lik den ordinarie bidragsgivningen. Detta kan förklaras med att det i den första omgången fanns ett krav på dokumenterat intäktsbortfall. (Författarfonden) har fördelat i krisstipendier till författare och andra litterära upphovsmän. tog Författarfonden emot totalt fler ansökningar än ett genomsnittsår. Antalet förstagångssökande, dvs. personer som inte vänt sig till Författar- fonden med ansökningar om arbetsstipendier, ökade också i samma utsträckning. Den individuella visningsersättningen säkerställer att bild- och formkonstnärer ersätts för verk som visas offentligt Den individuella visningsersättningen fördelas av Bildupphovsrätt i till bild- och formkonstnärer som ersättning för att deras verk som ägs av offentliga institutioner visas för allmänheten. fick 4 401 bild- och formkonstnärer (2 663 kvinnor och 1 738 män) individuell visningsersättning, vilket innebar en ökning med 150 kvinnor och 43 män jämfört med . Fördelningen motsvarar till stor del ålders- och könssammansättningen inom konstnärskåren. Den totala individuella visningsersättningen ökade med jämfört med , eftersom ersättningen förstärktes för att mildra pandemins konsekvenser. Kulturbryggan främjar nyskapande kultur och kultur i hela landet Kulturbryggan, som är ett särskilt beslutsorgan inom , har fördelat ca till 32 projekt, varav till 28 projekt inom projektbidraget och till 4 projekt inom struktur- bidraget. har Kulturbryggan avgränsat syftet med strukturbidraget för att bättre uppfylla bidragets syfte att stärka infrastrukturen på orter i landet där den är bristfällig eller saknas. Bidragsgivningen till projekt som sker utanför storstads- regionerna uppgår till jämfört 2019. bedömer att detta delvis beror på att man har börjat utgå från Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analysers definition av olika kommuntyper. Ytterligare insatser för konstnärer Analys och bevakning av konstnärernas villkor bidrar till underlag för både sektorn och regeringen har , tillsammans med Myndigheten för kulturanalys, arbetat med att utveckla metoder för att på årlig basis kunna följa och analysera konstnärers inkomster och företagande. har också tagit fram publikationen Företagsplanering för konstnärligt yrkesverksamma. Vidare har har ingått ett samarbete med Sida där man bl.a. har tagit fram ett samverkansprogram för att stärka och främja konstnärer inom ramen för bistånds- arbetet. analys- och bevakningsarbete har präglats av att analysera pandemins konsekvenser för konstnärernas villkor. har i sina analyser visat att hela kultursektorn har påverkats i stor omfattning. Detta beror bl.a. på att inkomster kopplade till publik verksamhet utgör 2021/22:1 Utgiftsområde 17 en stor del av konstnärers intäkter. föll dessa inkomster nästan helt bort, som kostnader i många fall kvarstod. Till detta kom ekonomisk oro och instabilitet som har påverkat viljan att satsa på kulturverksamhet. har också visat på förhållanden i branschen som försvårat läget under pandemin, bl.a. brist på skriftliga avtal och minskade intäkter från upphovsrättsersättningar på den växande digitala marknaden. överlämnade regeringen skrivelsen Politik för konstnärers villkor (skr. 2020/21:109) till . I skrivelsen lämnas en redovisning av hur regeringen arbetar för att stärka konstnärers villkor. Skrivelsen togs fram bl.a. mot bakgrund av den konstnärspolitiska utredningens betänkande Konstnär – oavsett villkor? (SOU 2018:23).