prop · H9031d22 · 2021-09-20 00:00:00 — 4Scenarier och utsläppsgap i förhållande till etappmålen I detta avsnitt redovisas utsläppsgap i förhållande till de klimatpolitiska målen i två scenarier: –Det första scenariot är ett referensscenario som inkluderar effekter av relevanta politiska beslut fattade före . –Det andra scenariot är ett scenario som inkluderar effekter av relevanta politiska beslut fattade samt aviserade förslag (se avsnitt 3). Det mest framträdande aviserade förslaget är att reduktionsplikten skärps till 2030. Utsläppsutvecklingen i förhållande till etappmålen , 2030, 2040 och 2045 redovisas och visar hur stort utsläppsgapet är för varje etappmål. Därutöver redovisas också om det finns behov av ytterligare åtgärder. Storleken på utsläppsgapen till de olika klimatmålen är beroende av de antaganden som gjorts i referensscenariot och av effektbedömningar av nya beslut som beskrivs i avsnitt 3. Utsläppsgapen till respektive mål har räknats om genom att förenklat addera den samlade beräknade effekten till det senaste referensscenariot. Denna omräkning är baserad på effektberäkningarna av de förändringar av klimatpolitiska styrmedel som gjorts samt aviserade förslag . Flera av regeringens beslut har enbart bedömts i kvalitativa termer. Effekten av dessa beslut är inte inkluderade i redovisningen av utsläppsgapen till etappmålen. Därmed tillkommer ytterligare effekt till följd av dessa beslut. 4.1Det långsiktiga etappmålet till 2045 – hela ekonomin Målet är att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser för att därefter uppnå negativa utsläpp. Målet innebär att utsläppen av växthusgaser från svenskt territorium ska vara lägre jämfört med . Så kallade kompletterande åtgärder, se avsnitt 6, får användas för högst av utsläppen. Som kompletterande åtgärder räknas ökat upptag av koldioxid i skog och mark, avskiljning och lagring av koldioxid från förbränning av biobränslen samt verifierade utsläppsminskningar genomförda utanför gränser. hade utsläppen minskat jämfört med och utsläppen beräknas minska med totalt 55–jämfört med . aviserade förslag , som beskrivs i avsnitt 3, beräknas bidra till utsläppsminskningar på 6–koldioxidekvivalenter . var utsläppen koldioxidekvivalenter och gapet till 2045 beräknas till 31– koldioxidekvivalenter utan användning av kompletterande åtgärder och 21–vid användning av kompletterande åtgärder. Regeringen bedömer att det behövs ytterligare åtgärder för att nå målet om nettonollutsläpp . Det kommer att behövas åtgärder som ger effekt både i närtid och bortom 2030. Diagram 4.13 Scenarier över territoriella utsläpp till 2045 samt nettonollutsläppsmål Anm.: Referensscenariot inkluderar effekter av relevanta politiska beslut fattade före . Beslutsscenariot inkluderar effekter av relevanta politiska beslut fattade . Stapeln illustrerar möjligheten att använda kompletterande åtgärder upp till en viss nivå. 4.2Utsläppsgap till 2020 – icke-handlande sektorn (ESD) bör utsläppen vara lägre jämfört med utsläppsnivå. En tredjedel av minskningen får ske genom utsläppskrediter från internationella klimatinvesteringar. Regeringen bedömer att kommer att nå etappmålet till 2020. Att målet kan nås är en konsekvens av framgångsrik, långsiktig politik för minskade utsläpp av växthus- gaser. De kraftiga utsläppsminskningarna förklaras delvis av pandemin. 4.3Utsläppsgap till 2030 – icke-handlande sektorn (ESR) Etappmålet för den icke-handlande sektorn är att utsläppen bör minska med eller om kompletterande åtgärder skulle användas fullt ut. hade utsläppen minskat jämfört med och utsläppen beräknas minska med 60–jämfört med , inklusive nya beslut och aviserade förslag. Nya beslut och aviserade förslag beräknas bidra med utsläppsminskningar på 7–koldioxidekvivalenter . Gapet till 2030-målet beräknas till 0,5–koldioxidekvivalenter utan användning av kompletterande åtgärder. Målet kan nås med användning av kompletterande åtgärder. Utöver de beslutade och aviserade styrmedlen bedömer regeringen att ytterligare åtgärder behöver genomföras för att nå 2030-målet inom den icke-handlande sektorn utan användning av kompletterande åtgärder. 4.4Utsläppsgap till 2040 – icke-handlande sektorn (ESR) bör utsläppen minska med jämfört med utsläppsnivå eller om kompletterande åtgärder används fullt ut. hade utsläppen minskat jämfört med och utsläppen beräknas minska med 65–jämfört med , inklusive nya beslut och aviserade förslag. Nya beslut och aviserade förslag beräknas bidra med utsläppsminskningar på 6–koldioxidekvivalenter . Gapet till 2040-målet beräknas till 4–koldioxidekvivalenter utan användning av kompletterande åtgärder och 3–vid användning av kompletterande åtgärder. Utöver de beslutade och aviserade styrmedlen bedömer regeringen att ytterligare åtgärder behöver genomföras för att nå 2040-målet inom den icke-handlande sektorn. Enligt det klimatpolitiska ramverket bör en indikativ målbana, dvs. ett scenario för hur mycket utsläppen behöver minska för att klimatmålen ska uppnås, användas för att lättare kunna utvärdera om är på väg att nå klimatmålen. Den indikativa målbanan bör uttryckas som en linjär reduktion, vilket innebär att utsläppen minskar lika mycket , från den faktiska utsläppsnivån , via etappmålen , till det långsiktiga utsläppsmålet . Banan kompletteras med en bana som indikerar ingen respektive full användning av kompletterande åtgärder. Om utsläppen överskrider de indikativa målbanorna kan det innebära att det behövs förslag om hur klimatpolitiken kan skärpas ytterligare. låg utsläppsnivån över den indikativa målbanan utan kompletterande åtgärder, men utsläppen ligger nära den indikativa målbanan där kompletterande åtgärder används. Diagram 4.14 Scenarier över utsläpp från icke-handlande sektorn samt indikativ målbana med etappmål till 2030 och 2040, med eller utan användning av kompletterande åtgärder 4.5Etappmålet 2030 – inrikes transporter För inrikes transporter är målet att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU:s utsläppshandelssystem, EU ETS) ska minska med jämfört med . Regeringen bedömer att styrmedel som beslutats , exempelvis nya reduktionsnivåer i reduktionsplikten, minskar utsläppsgapet kraftigt till 2030, vilket även t.ex. satsningar som ökar elektrifieringen i transportsektorn bidrar till. Om de beslutade reduktionspliktsnivåerna i sig kommer att göra att når etappmålet om minskade utsläpp från inrikes transporter beror på en rad osäkra faktorer. Det handlar bl.a. om hur trafikarbetet och bränsleförbrukningen i fordon kommer att utvecklas. Även om utsläppen från transporter har minskat måste de minska i en betydligt snabbare takt för att målet ska nås. Om transportmålet i huvudsak nås genom reduktionsplikten kan det dock leda till högre utsläpp av kväveoxider, med risk för att åtagandet i EU:s takdirektiv överskrids. släppte inrikes transporter ut koldioxidekvivalenter vilket är en minskning jämfört med . Till följd av nya beslut och aviserade förslag beräknas utsläppen kunna minska med 5–koldioxidekvivalenter . Minskningen är utöver den om som beräknas uppstå i referensscenariot bl.a. till följd av beslutade åtgärder, dvs. sammantaget en minskning om till 2030 jämfört med . Utsläppen beräknas då minska med 62–2030 jämfört med , och gapet till transportmålet beräknas till 1–koldioxidekvivalenter. Övervägande delen av den beräknade effekten beror på en skärpning av reduktions- plikten. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs för att nå etappmålet för inrikes transporter. Diagram 4.15 Scenarier över utsläpp från inrikes transporter (exklusive från inrikes flyg) till 2030 samt etappmålet 2030 5hänsyn till mål för kväveoxider I diagram 4.15 redovisas ett referensscenario och ett beslutsscenario som inkluderar skärpningen av reduktionsplikten. Scenariot visar att det återstår ett gap på 1–koldioxidekvivalenter för att etappmålet för inrikes transporter ska nås. Enligt bedömning nås i detta scenario inte heller målet i det nationella luftvårdsprogrammet om att begränsa utsläppet av kväveoxider i transport- sektorn. Anledning till detta är att utsläppen av kväveoxider inte påverkas av ett skifte från fossila drivmedel till biodrivmedel. Därmed fodras en generell minskning av drivmedelsanvändning för användning i förbränningsmotorer om målet för utsläppsminskning av kväveoxider i transportsektorn ska nås. 4.6Scenarier för den handlande sektorn Det finns inget separat mål för de svenska anläggningarna inom EU ETS, men dessa utsläpp ingår som en del i det långsiktiga klimatmålet, se avsnitt 5.1. utgjorde utsläppen inom EU ETS av de territoriella utsläppen i . Enligt nuvarande ska EU ETS som helhet uppnå utsläppsminskningar på jämfört med . Målet för EU ETS förutsätts komma att skärpas till följd av att EU beslutat om ett nettonollutsläppsmål till 2050, ett skärpt klimatmål till 2030 och en klimatlag. Ett förslag till skärpning av EUETS till 2030 har också lagts fram i det s.k. fit for 55-paketet . Till följd av beslut som fattats beräknas de inhemska utsläppen inom EU ETS kunna minska med koldioxidekvivalenter . Den aviserade reduktionsplikten för flyget till 2030 förväntas kunna minska utsläppen inom inrikes flyg med ytterligare 0,1–0,koldioxidekvivalenter . Utöver dessa beslut finns ytterligare styrmedel införda både nationellt och inom EU som syftar till att främja att de stora investeringar som industrin behöver göra för att minska koldioxidutsläppen till mycket låga nivåer. Som beskrivs i avsnitt 3.1.1 har exempelvis industriåtgärder med en sammanlagd utsläppsminskningspotential om koldioxid , utöver de åtgärder som antas genomföras i referens- scenariot, beviljats stöd inom Industriklivet. En möjlig sådan ytterligare utsläppseffekt är inte medräknad i beslutsscenariot nedan. Diagram 4.16 Scenarier över utsläpp från den handlande sektorn i ETS utsläpp inkl flyg 5Ytterligare åtgärder och aviserad politik som har potential att sluta utsläppsgapet Regeringen redogör i detta avsnitt för ytterligare åtgärder och aviserad politik som har potential att sluta utsläppsgapet till klimatmålen. Regeringen avser återkomma med bedömningar av aviserade styrmedel och åtgärders klimateffekter när dessa har beslutats. 5.1.1Aviseringar i budgetpropositionen 2022 och höständringsbudgeten 2021 I budgetpropositionen och höständringsbudgeten föreslås eller aviseras ytterligare åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser. Här redogörs för flertalet av de föreslagna klimatåtgärder eller andra åtgärder som kan bidra till klimat- arbetet med exempel från flera utgiftsområden. −För att främja en cirkulär ekonomi aviserar regeringen en möjlighet för personer att hyra ut personliga tillgångar skattefritt (förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 11). −För att bidra till ökad cykelpendling aviserar regeringen en skattelättnad för cyklar som arbetsgivaren tillhandahåller till sina anställda för privat bruk. Bättre förutsättningar för cykelpendling bedöms ge positiva effekter på såväl miljö och stadsutveckling som hälsa (förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 11). −För att stärka genomförandet av klimat- och energiomställningen på lokal och regional nivå tillförs länsstyrelserna (utgiftsområde 1). −Regeringen föreslår en fortsatt förstärkning av relevanta myndigheters anslag för att säkerställa en effektiv tillståndsprövning och tillsynsvägledning enligt och prövning enligt bl.a. ellagen (1997:857). Satsningen är viktig för genomförandet av en grön omställning då antalet mål och ärenden förväntas öka (utgiftsområde 1, 4, 20, 21). −Regeringen föreslår en satsning på cirkulär och fossilfri offentlig upphandling och ska möjliggöra för att stärka sitt befintliga stöd men också för att på lång sikt vidareutveckla och fördjupa ytterligare generell och avancerad vägledning inom alla delar av inköp och upphandling, samt för att genomföra insatser avseende spridning och kommunikation (utgiftsområde 2). −Regeringen vill främja ett mer hållbart byggande, med fokus på minskade klimatutsläpp och ökad resurseffektivitet. införs krav på klimatdeklarationer. tilldelas permanenta medel för tillsyn, drift och förvaltning av det nya systemet för klimatdeklarationer för att säkerställa en långsiktig och ändamålsenlig tillämpning (utgiftsområde 18). −För att främja ett mer resurseffektivt byggande med minskad miljö- och klimatpåverkan, och stärka motståndskraften mot sårbarheter i råvaruförsörjningen och tillgången till insatsvaror genomför regeringen ett antal långsiktiga och riktade satsningar. Regeringen föreslår därför bl.a. att resurser avsätts för att stärka arbete med att driva på den cirkulära omställningen inom byggsektorn (utgiftsområde 18). −Flera större företagsetableringar och företagsexpansioner pågår och planeras nu i och . Regeringen vill ge kommunerna de bästa förutsättningarna för att skapa långsiktigt hållbara och väl gestaltade livsmiljöer och föreslår därför att medel tillförs för innovativa, inkluderande och hållbara samhällsbyggnadsprojekt i och (utgiftsområde 18). −Regeringen föreslår att förstärka Rådet för hållbara städer, som är en viktig resurs i den statliga samordningen vad gäller hållbar stadsutveckling (utgiftsområde 18). −Vägen mot nettonollutsläpp kräver utveckling av och investeringar i innovativa och teknikskiftande lösningar inom industrin. Industriklivet stärks därför betydligt och permanent framöver (utgiftsområde 20). −Klimatklivet är regeringens generella klimatinvesteringsstöd. För att möta den stora investeringsviljan i hela landet föreslår regeringen att Klimatklivet förstärks kraftigt och tillförs nya medel . Stödet planeras fortsätta 2023 och 2024 (utgiftsområde 20). −Regeringen föreslår att klimatpremierna höjs kraftigt . I detta ingår en tillfällig satsning på elbussar 2022 och en kraftig ökning av stödet 2022–2024 till lastbilar och arbetsmaskiner med låga växthusgasutsläpp. För att ytterligare öka efterfrågan på arbetsmaskiner med låga utsläpp av växthusgaser avser regeringen bredda klimatpremien till arbetsmaskiner som drivs med fordonsgas, bioetanol eller en hybrid av dessa och elektrisk energi från en bränslecell, ett batteri eller en extern källa (utgiftsområde 20). −Regeringen föreslår en ekonomisk kompensation för gasbilsägare för den merkostnad som uppstår vid friläggandet av gastanken i samband med kontrollbesiktningen av fordon (utgiftsområde 20). −Regeringen föreslår en breddad ekobonus för att främja överflyttningen av gods till järnväg och sjöfart och underlätta för intermodala godstransporter. Stödet riktas bl.a. till sjötransporter, järnvägstransporter och intermodala transportupplägg och avser att påskynda effektiviseringen vid omlastning av gods och stimulera till nya transportlösningar (utgiftsområde 20). −Enligt klimatlagen (2017:720) ska regeringen ta fram en klimatpolitisk handlingsplan. För att genomföra den nuvarande klimatpolitiska handlingsplanen och ta fram underlag till nästa handlingsplan behöver regeringen underlag från ett antal myndigheter. Regeringen föreslår att ytterligare medel tillförs för genomförandet av uppdraget (utgiftsområde 20). −Regeringen föreslår att för att möta den ökade efterfrågan på klimatsmarta bonusbilar höjs anslaget till s.k. bonusbilar inom bonus–malus-systemet. Prognoserna för bonusen är mycket osäkra. Regeringen följer därför utvecklingen noga och kommer att skjuta till mer medel för bonusen om så krävs. För att följa utvecklingen när det gäller efterfrågan på klimatbonusbilar, begränsa kostnadsökningen för klimatbonusen och stärka miljöstyrningen har regeringen för avsikt att bl.a. sänka koldioxidgränsen för bonus och bonusbeloppen. För att förstärka miljöstyrningen och den långsiktiga finansieringen av systemet avser regeringen också att höja malus (utgiftsområde 20 och förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 11). −Regeringen föreslår att det ska införas ett driftstöd för avskiljning, infångning och lagring av biogen koldioxid (bio-CCS) genom omvänd auktionering. En första omvänd auktion med en kontraktslängd planeras genomföras 2022 med utbetalning –2040 (utgiftsområde 20). −Regeringen föreslår att det ska införas ett kompetenslyft för klimatet. Satsningen syftar till att möta kompetensbehov som uppstår till följd av klimatomställningen (utgiftsområde 20). −Förbränningen av plastavfall ger betydande växthusgasutsläpp. Regeringen föreslår att får medel för att stärka arbetet med en hållbar och cirkulär plastanvändning nationellt, inom EU och globalt. Berörda myndigheter får också särskilda medel för att möjliggöra ett framgångsrikt svenskt genomförande av engångsplastsdirektivet som syftar till att styra bort från en ohållbar användning av engångsplast (utgiftsområde 20). −För att bibehålla och öka den svenska biogasproduktionen föreslår regeringen att det ska avsättas medel till stöd för produktionen av biogas (utgiftsområde 21). −Det finns behov av ytterligare insatser för att nå det riksdagsbundna målet om effektivare energianvändning 2030. Regeringen föreslår därför att satsa medel för fortsatta stödinsatser till energieffektivisering inom industrin –2026 (utgiftsområde 21). −Regeringen föreslår att medel tillförs för att genomföra elektrifieringsstrategin, där regeringen tar ett helhetsgrepp om förutsättningarna för att möjliggöra en omfattande elektrifiering (utgiftsområde 21). −Regeringen föreslår ytterligare medel till införandet av ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela . Avsikten är att förenkla för resenärer att välja att resa med kollektiva färdmedel i hela landet (utgiftsområde 22). −Regeringen vill att andelen som reser med cykel ökar. För att stimulera cykling samt ökad transporteffektivitet över hela landet, föreslår regeringen att den cykelsatsning som gjorts genom stadsmiljöavtalen förstärks (utgiftsområde 22). −Regeringen föreslår i höständringsbudgeten en tillfällig nedsättning av banavgifterna på grund av spridningen av covid-19 som en del av den gröna återhämtningen (utgiftsområde 22). −Det minskade resandet till följd av pandemin har lett till minskade biljettintäkter för kollektivtrafiken. Effekterna av detta beräknas kvarstå . Regeringen föreslår därför att ytterligare medel tillförs i stöd till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna (utgiftsområde 22). −För att binda samman , och bidra till ett hållbart resande, behövs möjligheter att även åka nattåg till och från övre och . Det behövs också nya vagnar och lok för trafiken. För att åstadkomma detta föreslår regeringen att medel tillförs och att låneram utökas (utgiftsområde 22). −Regeringen föreslår att tillförs medel för att inleda omställningen till en fossilfri fartygsflotta (utgiftsområde 22). −Regeringen föreslår att inför en klimatkompensation för sjöfarten vilket innebär att tillförs mer medel för att stärka myndighetens ekonomi och minska på trycket på farledsavgifterna för att främja överflyttning av transporter från väg till sjöfart (utgiftsområde 22). −Ökat industriellt träbyggande är ett effektivt verktyg för att nå klimatmålen som det ger tillväxt och sysselsättning i hela landet. Regeringen föreslår därför medel till föreningen för att fortsätta stötta utvecklingen av klimatsmart och rationellt byggande i samhället (utgiftsområde 23). −Regeringen föreslår medel till för att satsa på ökad forskning om återvinning av byggmaterial för att främja ett mer hållbart byggande (utgiftsområde 24). −Regeringen föreslår att tillförs medel för att driva ett samlat och långsiktigt program inriktat på näringslivets gröna och digitala omställning. Inom ramen för satsningen förlängs Jobbsprånget (utgiftsområde 24). −Regeringen föreslår en satsning på svenskt deltagande i viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse (IPCEI). IPCEI möjliggör statligt stöd från medlemsstaterna till projekt för att främja banbrytande innovation och infrastruktur av stor betydelse för miljö-, energi- och transportpolitiken (utgiftsområde 24). −Regeringen föreslår en höjd garantiram för kreditgarantierna för gröna investeringar för att främja industriinvesteringar som bidrar till att nå målen i miljömålssystemet och klimatpolitiska ramverket (utgiftsområde 24). 5.1.2Effekter av några reformer i denna proposition I tabell 2 återges uppskattningar av direkta effekter på utsläppen av växthusgaser av några av reformerna som föreslås i och med denna proposition. Uppskattningarna gäller endast de förändringar som görs i denna proposition och inte effekten av hela åtgärden i de fall det handlar om en åtgärd som löper . Tabellen kommer att kompletteras med mer utförliga effektberäkningar i kommande klimatredovisningar och kommer först då att kunna ingå i analysen av utsläppsgap till 2030 och framåt. Syftet här är att ge en första uppskattning om klimateffekternas storleksordning. Effektbedömningarna avser påverkan på utsläppen av växthusgaser i landet. Tabell 5.2 Storleksordning på direkta effekter på utsläppen –2024 och 2030 av ett axplock av de reformer som föreslås i budgetpropositionen . Industriklivet, höjs och – – – – Förstärkningen av Industriklivet, tillsammans med andra stödjande reformer i denna proposition främjar storskaliga och innovativa investeringar i industriteknik med mycket låga bidra till att sådana investeringar kan komma på plats under detta årtionde. Klimatklivet, förstärks och Åtgärderna inom Klimatklivet bidrar även till indirekta effekter i transportsektorn t.ex. genom utökad laddinfrastruktur och anläggningar för produktion av hållbara Energisteget, stödinsatser för Åtgärden bidrar även till målet om (miljölastbilar/arbetsmaskiner) Bidrar även till målet om effektivare energianvändning och en ökad Effektbedömningen gäller enbart den nu Bedömningen omfattar överflyttning av gods till järnväg och sjöfart. Bidrar även till indirekta effekter i Införande av driftsstöd till bio- Avser en minskning med mellan 0 och 100 tusen ton CO2e . Avser en minskning med mellan 100 och 200 tusen ton CO2e . Avser en minskning med mellan 200 tusen och CO2e . – – – – Avser en minskning med över CO2e . Källa: Uppskattningarna har tagits fram inom 5.2Den klimatpolitiska handlingsplanen genomförs Regeringen beslutade om en klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) som redovisar hur det klimatpolitiska arbetet bör bedrivas under mandat- perioden. Det pågår nu ett omfattande arbete i hela med att genom- föra handlingsplanen och det finns stora möjligheter i detta arbete att ytterligare minska utsläppsgapet till klimatmål. Inom transportsektorn fortsätter regeringen besluta om åtgärder för att påskynda elektrifieringen, öka andelen hållbara förnybara drivmedel och skapa ett mer transporteffektivt samhälle. Konsumenter och företag ges fortsatta incitament att byta till nollutsläppsfordon genom bonus–malus-systemet samt via förstärkta klimat- för lastbilar och arbetsmaskiner. För att skapa förutsättningar för elektrifieringen byggs laddinfrastrukturen ut i hela landet genom statliga stöd för både personbilar och tung trafik. Regeringen tar fram en elektrifieringsstrategi och tar därigenom ett helhetsgrepp om förutsättningarna i energisektorn för att möjliggöra en omfattande elektrifiering av samhället. Parallellt är omställningen av den befintliga fordonsflottan viktig och kraven på inblandning av hållbara förnybara drivmedel har skärpts . Effektiviteten i transportsystemet behöver öka för att nå klimat- målen och regeringen genomför omfattande satsningar på bl.a. miljökompensation för järnväg. Inom industrisektorn ser vi stora investeringar i klimatomställningen som en del av det klimatpolitiska ramverket och Fossilfritt färdplaner. Regeringen fortsätter arbetet med att skapa en verkningsfull prissättning för växthusgasutsläpp och att stödja industrin i de teknikskiften som krävs. För industrins utsläpp är EU ETS det viktigaste styrmedlet och kommer fortsätta ta ledartröjan för att skärpa handelssystemet under förhandlingarna som pågår.