prop · H9031d22 · 2021-09-20 00:00:00 — En fallande kurva indikerar att försämringstakten ökar, medan en stigande kurva indikerar att försämringstakten minskar. En rak linje innebär att försämringstakten för arterna är stabil – inte att situationen är ”lika bra”. Källa: , ÅU 2021 (diagram 3.16 är en förenklad variant). Jakttider är ett centralt verktyg för viltförvaltningen. Regelbunden översyn av jakt- tiderna är en förutsättning för en adaptiv och ekosystembaserad viltförvaltning. har lämnat ett förslag på förändrade jakttider till regeringen som beslutade om nya tider för jakt som regleras i jaktförordningen (1987:905). Ändringarna trädde i kraft . Medvetenhet om möjligheten att värna den biologiska mångfalden i detaljplaner ökar. Det visar uppföljningen av länsstyrelsernas regionala handlingsplaner för grön infrastruktur. Inom ramen för den lokala naturvårdssatsningen () har nya våtmarksprojekt beviljats medel. Projekten bidrar bl.a. till förbättrade förutsättningar för biologisk mångfald. av de fördelade medlen för åtgärder för värdefull natur går till skötsel av natur. Medlen fördelas framför allt till projekt kring odlingslandskapets betesmarker och de slåtterängar vilka har den mest krävande skötseln. beviljades medel för projektet för perioden – 2027 från . Syftet med projektet är att restaurera skötselkrävande natur- typer i behov av hävd inom Natura 2000-områden vilket innebär en ökad förmåga att leverera ekosystemtjänster och funktioner för grön infrastruktur. Främmande arter och genotyper samt genetisk modifierade organismer För att möjliggöra genomförandet av EU:s förordningar och nationell lagstiftning mot invasiva främmande arter tar och Havs- och vattenmyndigheten fram vägledning för övervakning och åtgärder för bekämpning av arter med stor spridning. Myndigheterna har även inlett ett arbete med att ta fram en förteckning över invasiva främmande arter av särskild nationell betydelse. har dels finansierat insatser för att bekämpa invasiva arter och utlyst forskningsmedel för att utveckla metoder för utrotning och hindrande av deras införsel och spridning, dels gjort kommunikationsinsatser som ökat medvetenheten om invasiva arter. Antal inrapporterade fynd av invasiva främmande arter i Artportalen har fyrdubblats . 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Genetiskt modifierade organismer har introducerats i miljön i väldigt liten utsträckning. Det finns inga uppgifter om eventuell oavsiktlig introduktion och spridning av genetiskt modifierade organismer från t.ex. fältförsök. Ingen genetiskt modifierad växt odlades kommersiellt i . För vattenlevande organismer finns ett fåtal aktuella tillstånd om att använda genetiskt modifierad zebrafisk för forskningsverksamhet i inneslutna system. Biologiskt kulturarv och värdefull tätortsnära natur , , länsstyrelserna och tar fram en prioriteringsmodell för formellt skydd i odlingslandskapet, och har utrett behov av att komplettera landsbygdsprogrammet med nationell finansiering för lämplig skötsel av vissa ängs- och betesmarker samt behovet av högre ersättning till särskilt skötselkrävande betesmarker och slåtterängar. Naturbetesmarker hyser en stor biologisk mångfald men genererar också ekosystemtjänster av stor betydelse för kulturarv, rekreation och andra kollektiva nyttigheter. De nämnda myndigheterna startade projektet och möjligheter för att stärka kunskapen om lönsamt bete och för att öka och återuppta bete på fler naturbetesmarker. Det finns ingen vedertagen definition av tätortsnära natur och det saknas heltäckande statistik på området vilket försvårar förvaltningen och uppföljningen. Naturvårds- verket, , och har därför påbörjat ett arbete för att utveckla statistik kring avverkningar, krontäckning, kopplad till människors hälsa, tillgång till antal grönområden samt teoretiskt tryck på grön- områden. En majoritet av kommunerna () uppger att de arbetar med att bevara, utveckla och restaurera bostadsnära natur. och tar fram en vägledning om kommunala grönplaner för att belysa och konkretisera grön infrastruktur. Vägledningen planeras bli klar . Andelen av befolkningen som bor inom ett avstånd av upp till tusen meter från nationalparker, naturreservat eller naturvårdsområden ökar och uppgick jämfört med Av åtgärderna inom Lokala naturvårdssatsningar () 2020 genomfördes i tätortsnära områden och omfattade grönstrukturplaner, friluftsplaner, naturvårdsprogram och skötselplaner. Samtliga syftade till att förbättra naturvärdena i den tätortsnära naturen och stärka förutsättningarna för friluftslivet. En övergripande tabell för etappmålen återfinns i avsnitt 3.4. För etappmålet om genetisk mångfald har myndigheterna utvecklat metoder för övervakningen av genetisk variation hos en rad olika arter. Arbetet med rovdjursförvaltningen har fortsatt och insamlat DNA har bl.a. legat till grund för bedömningen av den genetiska statusen hos varg. Uppföljningen av strecksatserna under etappmålet om skydd av områden visar att var av land- och sötvattensområdena och av de områdena formellt skyddade. Kvalitetskriterierna för etappmålet om skydd av områden, dvs. om skyddet är ekologiskt representativt, sammanhängande och funktionellt, är ofullständigt utredda för samtliga ekosystem. För samtliga ekosystem visar översiktliga analyser att det finns bristande representativitet i skyddet av olika typer av livsmiljöer och geografisk fördelning. För samtliga ekosystem kvarstår brister i funktion och samband. För skogar och myrar har dessa brister ökat som en följd av fortsatt habitatförlust och fragmentering i landskapet. –2020 har arealen formellt skyddade skogar nedan fjällnära skog ökat med produktiv skogsmark och frivilliga avsättningar har ökat med ca . Det återstår att formellt skydda 12 500 ha produktiv skogsmark och ca genom frivilliga avsättningar. Skydd av myrskyddsplanens områden har ökat med vilket innebär att det återstår att formellt skydda . 2021/22:1 Utgiftsområde 20 av sjöar och vattendrag är uppnått. Men skyddet utgörs bara av ett fåtal . Det formella skyddet av av områden är uppnått. Utpekanden av ett fåtal stora 2000-områden har haft stor betydelse för måluppfyllelsen som 100 naturreservat totalt har inrättats. Arbetet med kulturmiljö bidrar till att stärka den biologiska mångfalden och att bevara det biologiska kulturarvet och har ett nytt kulturreservat, Stensjö by i län inrättats. 3.21.3Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att trenden är negativ och att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. Huvudorsaken till den negativa trenden är att nyttjandet av naturresurser inte är hållbart och att de åtgärder som genomförs inte förmår väga upp för detta. Miljökvalitetsmålet är också beroende av att andra miljökvalitetsmål nås. Förlusten av rödlistade arter fortgår –2020 (se diagram 3.16). Kunskapen om var i skogslandskapet höga skogliga naturvärden finns är fortsatt bristfällig. För att minska inavelsgraden och upprätthålla en gynnsam bevarandestatus för den svenska vargstammen behöver inavelsgraden minska. Genomförda åtgärder för att nå uppsatta miljömål kopplade till ekosystemtjänster är inte tillräckliga. Regeringen bedömer att arbetssätt, kommunikation, vägledning och uppföljning kan utvecklas till att också omfatta nyttan av ekosystemtjänster och grön infrastruktur, inklusive friluftsliv, och kopplingen till den biologiska mångfalden. Även om kunskapen ökar finns fortfarande stora kunskapsbrister om var i landskapet olika ekosystemtjänster produceras, hur de kan skötas för att främja många olika ekosystemtjänster och hur dessa tjänster påverkas av planerings- och exploaterings- beslut. Regeringen bedömer att påbörjade och genomförda åtgärder för vilda pollinatörer är värdefulla. Under den pågående pandemin har den tätortsnära naturen haft stor betydelse för möjligheter till avkoppling och rekreation, med många besökare i både skyddad och oskyddad natur. Förekomsten av en grön infrastruktur där olika genotyper, arter och ekosystem finns representerade i tillräcklig omfattning och kvalitet är grundläggande. I det arbetet bedömer regeringen att de regionala handlingsplanerna om grön infrastruktur är viktiga planerings- och beslutsunderlag. Det saknas tillräcklig kunskap om nyttan av att arbeta utifrån ett landskapsperspektiv. Ny kunskap är inte tillräckligt införlivad i arbetet med kartläggning av ekosystemtjänster. Grön infrastruktur förväntas leda till utvecklade ekologiska samband i landskapet, att underlätta klimatanpassning samt att stärka förutsättningarna för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Det saknas tillräcklig kunskap för att upptäcka och förutsäga vad som är effekter av klimat- förändringar och vad som är effekter av dagens markanvändning. Regeringen bedömer att etappmålet för skydd av områden inte har uppnåtts. Det behövs ett kompletterat och förstärkt skyddsarbete samt en kunskapsuppbyggnad om värdefull natur för att hitta representativt utvalda områden som bildar ett ekologiskt representativt, sammanhängande och funktionellt nätverk av skyddade områden. Brist på kunskap innebär en risk för negativ påverkan vid brukande. Etappmålets delar om skydd av areal samt kvalitetskriterier för skog och våtmarker har inte kunnat tillgodoses med befintliga styrmedel. En väsentlig del av målet att skydda myrskydds- planens objekt har inte nåtts . För värdefulla skogar har varken areal- målet för formellt skyddade eller frivilliga avsättningar uppnåtts och de frivilliga avsättningarna har oklar varaktighet och kvalitet. För områden och sötvatten uppfylls mål om formellt skydd, men inte kvalitetskriterier. Stärkta ekologiska samband i landskapet har motverkats, dels på grund av att betydande arealer skogar 2021/22:1 Utgiftsområde 20 med höga naturvärden har avverkats, dels på grund av att andelen hänsynskrävande biotoper som påverkats negativt av skogsbruk –uppgick till . Miljömålsberedningen har i betänkandet Havet och människan (SOU 2020:83) lagt fram ett förslag på nytt etappmål för marint områdesskydd till 2030 som regeringen bereder. Regeringen bedömer att etappmålet om genetisk mångfald har uppnåtts. Kunskap om genetisk variation har stor betydelse för det långsiktiga arbetet med att övervaka och bevara den biologiska mångfalden. 3.22.1Grön återhämtning i pandemins spår I många länder pågår nu vaccinationen mot covid-19 och samhällen har börjat öppna upp igen. Det ger möjligheter för en nystart och för att skapa den förändring och omställning som krävs för att nå klimat- och miljömålen. Det är avgörande att klimat- omställningen, omställningen till en cirkulär giftfri ekonomi samt arbetet för biologisk mångfald prioriteras högt inom arbetet med återhämtningen efter pandemin. Det handlar bl.a. om att genomföra den klimatpolitiska handlingsplanen och genomföra strategin för cirkulär ekonomi och andra strategier för att ta mot målet om att bli världens första fossilfria välfärdsland. För att genomföra den gröna återhämtningen och klimatomställningen behövs även riktade satsningar på t.ex. kompetensutveckling och utbildning så att rätt kompetens finns på arbetsmarknaden. Även arbetet med biologisk mångfald behöver föras framåt. Regeringen kommer att fortsätta verka för att EU:s återhämtningsåtgärder ska vara förenliga med målsättningen om ett klimat- neutralt till 2050. Genom det globala Stockholm+50 samlas världens länder för att påskynda genomförande av Agenda 2030 och för att se möjligheterna med en grön återhämtning. Under pandemin har friluftslivet varit viktigt för många människor och besökstalen i naturreservat och nationalparker och i andra natur- och kulturmiljöer har varit höga. För att möta detta behov och som en del av den gröna återhämtningen kommer regeringen att fortsätta utveckla arbetet med skydd och åtgärder för värdefull natur. Sammantaget ser regeringen att återhämtningen ska ske på ett sätt som bidrar till klimatomställningen och är i linje med miljömålen samt Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. 3.22.2Miljömålsarbetet utvecklas och siktar framåt Syftet med regeringens miljöpolitik är att nå miljömålen och att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Det brådskar att ställa om samhället. Klimatet förändras fort och många arter hotas till sin existens, både globalt och i . Vad som görs är avgörande. Klimat- och miljö- frågorna behöver fortsatt integreras i arbetet i alla politikområden och sektorer och på alla nivåer i samhället. För att detta ska ske på ett effektivt sätt bör de mål som beslutat för respektive politikområde i samband med nästa översyn av respektive mål vid behov omformuleras så att de är förenliga med miljö- och klimatmålen. Arbetet med miljömålen ska fortsätta och utvecklas med sikte på 2030. Det tillstånd som miljökvalitetsmålen beskriver är dock något varje generation måste sträva efter att uppnå och upprätthålla. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 I den omställning som krävs för att nå miljömålen är det avgörande att alla aktörer tar sitt ansvar. Staten ska vara ett föredöme i arbetet med att nå miljömålen. En viktig del i utvecklingen av miljömålssystemet är att besluta om nya etappmål. Etappmålen ska beslutas inom prioriterade områden och vara utformade för att vara drivande i arbetet för att nå miljömålen. Effekter av det förändrade klimatet är viktigt att beakta då nya åtgärder för att nå berörda miljömål föreslås. Att uppnå miljömålen är också en avgörande del i det nationella genomförandet av Agenda 2030. 3.22.3Klimatomställningen kan inte vänta Världen står i startgroparna för en stor samhällsomställning. I är processen redan i gång, vi befinner oss mitt i den klimatdrivna strukturomvandlingen där både näringslivet och det offentliga står inför stora klimatinvesteringar. Utvecklingen pågår i hela landet, inte minst i norra där hundratals miljarder investeras i klimat- omställningen. Men tiden är knapp, kapaciteten i elnäten och ny förnybar elproduktion behöver byggas ut och produktionsanläggningar för fossilfritt stål, förnybara drivmedel, vätgas och batterier måste färdigställas för att nå våra klimatmål (se även utg.omr. 21 och 24). Nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas så att , , och regioner och städer längs med och i anslutning till banans sträckning bättre knyts samman med moderna och hållbara kommunikationer, laddinfrastrukturen för både bilar och lastbilar ska byggas ut, flyget ska bli fossilfritt och överflyttning av godstransporter från väg till sjö och järnväg ska främjas (se även utg.omr. Omställningen till en fossilfri och cirkulär ekonomi är avgörande för att ska uppnå sina miljö- och klimatmål och de globala målen för hållbar utveckling i Agenda . publicerades FN:s klimatpanel (IPCC) den första delen av sin sjätte utvärderingsrapport. Den slår fast att mänsklig påverkan har värmt upp klimatet över hela jorden. Effekterna är kraftigare och sker snabbare än vad som kunnat beläggas i IPCC:s tidigare rapporter. Regeringen konstaterar att takten i det globala klimatarbetet behöver öka mycket snabbt. Kraftfulla åtgärder kommer att behövas för att ska lyckas ställa om till fossilfrihet för att leva upp till och för att uppnå regeringens ambition om att bli världens första fossilfria välfärdsland. Utvecklingen kommer att bli avgörande för om världen kommer att klara att hålla mål om att den globala uppvärmningen ska hållas långt med sikte på att begränsa uppvärmningen till över förindustriell nivå, samt att detta ska göras på ett globalt rättvist sätt. Den klimatpolitiska handlingsplanen (prop. 2019/20:65) är utgångspunkten för regeringens arbete med att leva upp till klimatlagen samt hålla klimatmål. Klimatomställningen och den gröna återhämtningen ställer nya krav på arbetsmarknaden. Efterfrågan väntas öka på bl.a. tekniker, servicepersonal och ingenjörer för batterifabriker, vätgasanläggningar, för nya fossilfria produktions- metoder och för förnybar elproduktion. Regeringen satsar därför på ett klimat- kompetenslyft med utbildningsinsatser och kompetenshöjande åtgärder som ska stärka kompetensen på arbetsmarknaden inom områden som bl.a. främjar klimat- omställningen och övergången till en hållbar ekonomi. Satsningen väntas också leda till regional utveckling, minskad arbetslöshet och minskade utsläpp i både och omvärlden. Enligt prognoser kommer trafikarbetet att öka till 2040 med planerade styrmedel. Fortsatt trafiktillväxt gör det svårt att klara klimatmålen. Åtgärder som ökar samhällets transporteffektivitet kan dock minska trafikarbetet och därmed utsläppen 2021/22:1 Utgiftsområde 20 av växthusgaser och luftföroreningar. För att stimulera cykling och ökad transport- effektivitet över hela landet föreslår regeringen att stadsmiljöavtalen förstärks med ett särskilt fokus på cykling (se även utg.omr. Enligt preliminär statistik ökade utsläppen från tunga vägtransporter . Utvecklingen är svår att förena med klimatmålen och understryker behovet av kraftfulla åtgärder för att snabbt ställa om vägtransporterna till fossilfrihet. Regeringen ökar nu kraftigt satsningen på introduktion av miljölastbilar och eldrivna arbets- maskiner inom klimatpremierna. Satsningen kompletterar de medel som regeringen avsatt för regionala elektrifieringspiloter (se utg.omr. 21, anslag 1:5 Infrastruktur för elektrifierade transporter). För att ytterligare öka efterfrågan på arbetsmaskiner med låga utsläpp av växthusgaser avser regeringen göra det möjligt för arbetsmaskiner som drivs av fordonsgas, bioetanol eller som drivs med elektrisk energi från en bränslecell, ett batteri eller en extern källa eller en hybrid av tidigare nämnda bränslen att få stöd. Restriktionerna för att minska coronavirusets spridning har påverkat ekonomin för de regionala kollektivtrafikmyndigheterna kraftigt. För att detta inte ska påverka elektrifieringen av bussflottan och för att i stället bidra till en grön återhämtning åter- ställer regeringen elbusspremien till tidigare nivåer och ökar anslaget kraftigt . Regeringen kommer också att analysera hur klimatpremierna kan breddas för att också omfatta elflygplan. För att möta den ökade efterfrågan på klimatbonusbilar höjs anslaget till s.k. bonusbilar inom bonus–malus-systemet. Prognoserna för bonusen är mycket osäkra. Regeringen följer därför utvecklingen noga och kommer att skjuta till mer medel för bonusen om så krävs. För att följa utvecklingen när det gäller efter- frågan på klimatbonusbilar, begränsa kostnadsökningen för klimatbonusen och stärka miljöstyrningen har regeringen för avsikt att bl.a. sänka koldioxidgränsen för bonus och bonusbeloppen. För att förstärka miljöstyrningen och den långsiktiga finansieringen av systemet har regeringen även för avsikt att höja malus. Förslaget om höjd malus bör kunna träda i kraft . En kontrollstation för bonus–malus-systemet bör genomföras , se Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 11. För att minska utsläppen från den befintliga fordonsflottan anser regeringen att en konverteringspremie för bilar från fossil drift till biodrivmedel eller biogas bör införas . För att stimulera omställningen till hållbara förnybara bränslen inför regeringen en ekonomisk kompensation för merkostnaden som uppstår för bilägare vid besiktning av en bil som drivs med gas jämfört med andra drivmedel. Det går att öka transporteffektiviteten och minska utsläppen av växthusgaser genom en ökad andel godstransporter på järnväg och via sjöfart. För att minska trycket på farledsavgifterna, och därigenom främja en överflyttning av gods till sjöfart, inför regeringen även en klimatkompensation för sjöfarten. För att ytterligare främja över- flyttningen av gods till järnväg och sjöfart och underlätta för intermodala gods- transporter, föreslår regeringen att ekobonusen förlängs och breddas. Stödet riktas bl.a. till sjötransporter, järnvägstransporter och intermodala transportupplägg och avser att påskynda effektiviseringen vid omlastning av gods och stimulera till nya transportlösningar med flera trafikslag. Sjöfarten behöver även ökade incitament för att ställa om till fossilfrihet. Skattereglerna ska främja landansluten elanvändning i hamn för fartyg. Skattenedsättningen för fartyg med landansluten el i hamn har genom Europeiska rådets beslut förlängts . pågår inom EU ett arbete med en omarbetning av energiskattedirektivet. Enligt Europeiska kommissionens förslag, som lämnades , får medlemsstaterna medge hel eller delvis skattebefrielse för el som levereras till fartyg i hamn. Regeringen följer utvecklingen. Runtom i planeras stora klimatinvesteringar som ska bidra till målet om att uppnå nettonollutsläpp . Länsstyrelserna kommer att ha 2021/22:1 Utgiftsområde 20 en central roll i den klimatomställning som präglar industrin, transportsektorn och elsystemen. Därför satsar regeringen på länsstyrelsernas klimatarbete (se utg.omr. 1 anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m.). Den snabba omställningen ställer även nya krav på tillståndsprövande myndigheter. För att de investeringar som planeras ska kunna färdigställas och bidra till klimatmålen behöver de berörda prövnings- myndigheterna få ökade resurser för sitt arbete med tillståndsprövning, och även för tillsyn och tillsynsvägledning. Regeringen vill därför fortsätta att förstärka detta arbete. För att säkerställa en effektiv tillståndsprövning och tillsynsvägledning för en grön omställning höjs förvaltningsanslagen till , länsstyrelserna och domstolar (se även utg.omr. 1 och utg.omr. Energieffektiviseringar bidrar till de energi- och klimatpolitiska målen och energi- effektivisering är grundläggande i arbetet med elektrifieringsstrategin samt igenom- förandet av regeringens klimatpolitiska handlingsplan. Klimatklivet är regeringens generella klimatinvesteringsstöd som möjliggör konkreta klimatinvesteringar på lokal och regional nivå i hela . Av stödet har gått till företags klimatinvesteringar. För att möta den stora investeringsviljan i hela landet föreslår regeringen att medel tillförs Klimatklivet. Vägen mot netto- nollutsläpp kräver även utveckling av och investeringar i innovativa och teknik- skiftande lösningar inom industrin. Det krävs stora offentliga och privata investeringar i hela samhället. För att ytterligare stärka och påskynda industrins klimatomställning föreslår regeringen därför att Industriklivet förstärks. Det behöver också utvecklas nya tekniker som möjliggör negativa utsläpp. Regeringen tillför därför medel för att införa ett driftstöd för avskiljning, infångning och lagring av biogen koldioxid (bio-CCS) genom att använda så kallade omvända auktioner. Den första auktionen beräknas ske 2022, med utbetalning . Det behövs kraftfulla åtgärder för klimatanpassning för att nå regeringens mål om ett långsiktigt hållbart och robust samhälle som aktivt möter klimatförändringar. Klimat- anpassning måste vara en integrerad del i varje berörd aktörs ordinarie verksamhet. Fortsatt kunskapsuppbyggnad minskar osäkerheten och bidrar till vetenskapligt under- byggda beslutsunderlag. På så sätt kan fler förebyggande åtgärder vidtas. Regeringen föreslår därför en ökning av anslaget 1:10 Klimatanpassning. Det behövs även en kraftig och långsiktig förstärkning av statens bidrag till åtgärder för att förebygga naturolyckor som är klimatrelaterade. Regeringen föreslår därför att avsätta medel till kommunerna för det förebyggande arbetet mot jordskred och andra naturolyckor, vilket även kan bidra till att klimatanpassa samhället (se utg.omr. 6, anslaget 2:2 Förebyggande av jordskred och andra naturolyckor). Luftkvaliteten i måste bli bättre, för människors hälsa och för miljön. Regeringen bedömer att inte når målen för bl.a. kväveoxidutsläpp i EU:s takdirektiv (direktiv /2284) till 2030. Ökad transporteffektivitet och regeringens satsningar på ökad introduktion av miljölastbilar, eldrivna arbetsmaskiner, elbuss- premien och det höjda anslaget till bonusbilar inom bonus–malus-systemet är viktiga också för framsteg i luftvårdsarbetet.