prop · H9031 · 2021-09-20 00:00:00 — har i samband med behandlingen av propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda och förstärkta stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd för företag med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:121) tillkännagett för regeringen att den skyndsamt bör återkomma till med förslag om ett garanti- stöd till kultur och idrott (bet. 2020/21:FiU44 punkt 2, rskr. 2020/21:231). Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:166, bet. 2020/21:FiU49, 2020/21:251) fördes det upp ett nytt anslag 1:28 Evenemangsstöd på statens budget inom utgiftsområde 24 Näringsliv för stöd till evenemang som planerats men inte kunnat genomföras eller begränsats i stor utsträckning till följd av spridningen av covid-19. Därtill tillfördes medel till anslagen 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete och 13:1 Stöd till idrotten inom utgiftsområde 17 Kultur, medier och trossamfund och fritid i syfte att stödja kultur- aktörer och idrottsverksamheter. Regeringen har beslutat förordningen (2021:816) om statligt stöd för vissa planerade evenemang som inte kunnat genomföras med anledning av begränsningar som beslutats för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19. Förordningen trädde i kraft och omfattar arrangörer och deras underleverantörer. Regeringen bedömer att de vidtagna åtgärderna tillgodoser tillkännagivande. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. Förbättrat stöd till företag som drabbas av pandemins konsekvenser har tillkännagett för regeringen att den ska vidta åtgärder för förbättrat stöd till företag som drabbas av pandemins konsekvenser (bet. 2020/21:FiU27, 2020/21:310). Av tillkännagivandet följer att det t.ex. skulle kunna handla om att utvidga definitionen av fasta kostnader eller definitionen av täckningsbidraget så att fler kostnader beaktas vid beräkningen av berättigande till omställningsstöd. Det kan bl.a. innebära att lönekostnader ska täckas av definitionen av fasta kostnader förutsatt att unionens statsstödsregler medger detta. måste regeringen beakta vikten av att stöd utbetalas snabbt. Regeringen har beslutat om en ändring i förordningen (2021:126) om omställnings- stöd för –. Genom ändringen tillkom lönekostnader i förteckningen över fasta kostnader och försäljningsprovisioner beaktas som ytterligare en rörlig kostnadspost vid beräkning av täckningsbidraget. De nya bestämmelserna tillämpas på stödperioder fr.o.m. . Regeringen bedömer att den vidtagna åtgärden tillgodoser tillkännagivande. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. Krisstödet till företag som fått stöd från under pandemin har i samband med behandlingen av propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur, idrott och civilsamhälle samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:208) tillkännagett för regeringen att den skyndsamt bör se över reglerna om krisstöd till de företag som fått stöd från under pandemin (bet. 2020/21:FiU52 punkt 3, rskr. 2020/21:416). Av tillkännagivandet följer att regeringen bör säkerställa en lösning för att de företag som under pandemin har tagit del av krisstöd från inte ska hindras från att också ta del av omställningsstödet. Detta bör regeringen göra givet att det inte medför betydande negativa effekter, såsom kraftigt ökade handläggningstider för andra näringsidkare (s. 23). Regeringen har beslutat om en ändring i förordningen (2021:126) om omställnings- stöd för –. Ändringen innebär att det är ett krav att ett företag först uttömmer möjligheterna till andra alternativa stöd innan det kan söka omställningsstöd. Detta gör det möjligt för företag att välja att söka omställningsstöd framför andra stöd i de fall omställningsstödet är mer förmånligt. De nya bestämmelserna tillämpas på stödperioder fr.o.m. . Regeringen bedömer att den vidtagna åtgärden tillgodoser tillkännagivande. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. 7Statens budgetsaldo och statsskulden I detta avsnitt lämnas förslag om att regeringen bemyndigas att ta upp lån. Vidare lämnas förslag om nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen . Till grund för förslagen ligger en analys av utvecklingen av statens budgetsaldo, dvs. skillnaden mellan statens inkomster och utgifter. Därutöver presenteras beräkningar för statsskuldens utveckling som åtföljs av en jämförelse mellan den nuvarande prognosen för statens budgetsaldo och prognosen ekonomiska vårproposition (prop. 2020/21:100) samt prognosen i budget- propositionen (prop. 2020/21:1). –Statens budget beräknas visa ett underskott om 2021. Rensat för amortering till hade underskottet uppgått till 2021. Underskottet beror dels på åtgärder som regeringen vidtagit för att mildra de negativa konsekvenserna av spridningen av covid-19, dels på den negativa ekonomiska utvecklingen som orsakades av pandemin. –nettoutlåning förstärker budgetsaldot 2021, 2022 och 2023 med sammanlagt . Förstärkningen förklaras huvudsakligen av att amorterar valutalån via i samband med en omlagd finansiering av förstärkta valutareserv. –Jämfört med utfallet bedöms statens budgetunderskott minska med 2021. –bedöms budgetunderskottet vändas till ett överskott om . beräknas budgetöverskottet uppgå till 116 respektive . –Utvecklingen för budgetsaldot bidrar till att den konsoliderade statsskulden som andel av BNP gradvis förväntas minska från av BNP vid ingången av av BNP vid utgången av 2024. –I jämförelse med budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition har statens budgetsaldo reviderats upp med 61 respektive Revideringarna förklaras delvis av att prognosen för inkomsterna justerats upp med 76 respektive . Alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov utgör budgetsaldot. Inkomsterna i statens budget, som redovisas i tabell 7.1 och beskrivs närmare i avsnitt 5, utgörs av statens skatteinkomster och övriga inkomster. Statens skatteinkomster beräknas genom att de skatter som tillfaller Europeiska unionen avräknas från de totala skatteintäkterna. Därefter avräknas kommunala skatteintäkter och ålderspensionsavgifter, vilket ger statens skatteintäkter. Slutligen beräknas statens kassamässiga skatteinkomster genom att statens skatteintäkter justeras för periodiseringar. Till statens utgifter hör utgiftsområdena 1–25 och 27, vilka beskrivs närmare i avsnitt 6 och redovisas som Utgifter exklusive statsskulds- räntor i tabell 7.1. Dessa poster kompletteras med utgifterna inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., nettoutlåning (tabell 7.2) samt en post för kassamässig korrigering för att erhålla de utgifter som påverkar statens budgetsaldo. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen. Beräkningen av nettoutlåning enligt tabell 7.1 godkänns. Beräkningen av den kassamässiga korrigeringen enligt tabell 7.1 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Enligt 3 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringens förslag till statens budget omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Ett budgetöverskott är detsamma som ett negativt lånebehov för staten, dvs. en amorteringsmöjlighet, och därigenom minskar normalt statsskulden. Det motsatta förhållandet gäller vid ett budgetunderskott. För att statens budgetsaldo ska överensstämma med dess lånebehov redovisas Riksgälds- kontorets nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost på utgiftssidan av statens budget. När primärsaldot stärks vänds budgetunderskott till överskott i statens budget Statens budget beräknas visa ett underskott om 2021 (se tabell 7.1). Rensat för amortering till hade underskottet uppgått till 2021. Underskottet beror dels på åtgärder som regeringen vidtagit för att mildra de negativa konsekvenserna av spridningen av covid-19, dels på den negativa ekonomiska utvecklingen som orsakats av pandemin. Jämfört med 2020 bedöms statens budgetunderskott minska med 2021, vilket huvudsakligen förklaras av att statens primärsaldo, dvs. nettot av statens inkomster och utgifterna på utgiftsområdena exklusive statsskuldsräntor, stärks med samt av amortering till om . Utfall 2020, prognos 2021–2024 varav Utgifter exkl. statsskuldsräntor2 Statens budgetsaldo exkl. vidareutlåning till Anm.: Prognoserna utgår från beslutade och aviserade reformer. Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Summan av inkomsttyperna 1000–7000. 2Utgifterna inom utgiftsområdena 1–25 samt 27, inklusive förändring av anslagsbehållningar. 3Avser utgifterna inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 4Utfasningen av valutalån för räkning beräknas minska nettoutlåningen –2023 med (se tabell 7.2). Källor: , och egna beräkningar. När primärsaldot stärks bidrar det till att underskottet i statens budget förväntas övergå till ett genomsnittligt överskott om ca 2022–2024. Jämfört med 2021 bedöms statens budgetsaldo stärkas med 2022, vilket huvudsakligen förklaras av att utgifterna på utgiftsområdena exklusive statsskuldsräntor bedöms minska med ca . Storleken på budgetsaldots underskott som andel av BNP är jämförbart med statens underskott under tidigare kriser (se diagram 7.1). Under 90-talskrisen uppstod stora underskott i följd och budgetsaldots underskott var som störst 1993 då det motsvarade av BNP. Diagram 7.1 Statens budgetsaldo Procent av BNP. Utfall 1990–2020, prognos 2021–2024 Anm.: Underskotten 2009 (av BNP eller ) och 2013 (av BNP eller ) var till stor del en konsekvens av preventiva förstärkningar av valutareserven i samband med finanskrisen () respektive skuldkrisen (). Källor: och egna beräkningar. Ett flertal faktorer påverkar statsskuldsräntorna Utgifterna för statsskuldsräntor avgörs av statsskuldens storlek, inhemska och utländska räntenivåer samt den svenska kronans växelkurs. På kortare sikt kan utgifterna för statsskuldsräntor variera kraftigt på grund av upplåningsteknik och löptiden i enskilda låneinstrument. uppgick utgifterna för statsskuldsräntor till och beräknas utgifterna bli -. Att ränteutgifterna beräknas bli negativa är en kassamässig effekt som i huvudsak beror på överkurser om motsvarande i samband med emissioner. Överkurser är den kompensation staten initialt får för att under obligationernas löptid betala kupong- räntor som överstiger de förväntade marknadsräntorna vid emissionstillfället. Utöver överkurser förklaras skillnaden bl.a. av en betalning av en upplupen inflationskompensation i samband med att en realobligation förföll 2020, att en statsobligation med hög kupongränta löpte ut samt kursförluster. Kursförluster uppstår när köper tillbaka obligationer och marknads- räntan vid köptillfället understiger kupongräntan. beräknas utgifterna för statsskuldsräntorna öka med jämfört med och uppgå till . Det förklaras av att emissionerna till överkurser bedöms minska som kurs- och valutaförluster sammantaget ökar. Att ränteutgifterna minskar till 8 respektive 2023 och 2024 beror i huvudsak på att kurs- och valutaförluster beräknas minska. I en kostnadsmässig redovisning, där in- och utbetalningar fördelas över lånens löptider, speglar räntekostnaderna bättre statsskuldens storlek och marknadsränteläget. Det medför att räntekostnadernas profil är betydligt jämnare än i den utgiftsmässiga beräkningen; de kostnadsmässiga räntorna ökar gradvis från 2020 till 2024. Amorteringar beräknas minska nettoutlåning nettoutlåning är en post på budgetens utgiftssida som vid sidan om anslagsfinansierade utgifter påverkar budgetsaldot. lånar ut till, och ansvarar för inlåning från, myndigheter samt vissa statliga bolag och fonder. Netto- utlåningen speglar den totala nettoförändringen av all in- och utlåning . Ökad nettoutlåning kan därmed bero på ökad utlåning eller minskad inlåning . En större nettoutlåning medför ett större lånebehov som statsskulden blir högre. Nettoutlåningen omfattar både löpande statlig verksamhet, såsom in- och utbetal- ningar av studielån, och tillfälliga poster som ofta beslutas med kort varsel och som därför kan vara svåra att förutse. De tillfälliga posterna medför att nettoutlåningen kan variera kraftigt mellan år. Den enskilt största posten avser lån till avseende deras förstärkta valutareserv som togs upp i samband med finanskrisen och eurokrisen . –2023 beräknas amortera dessa lån för att övergå till en helt egenfinansierad valutareserv. Amorteringarna beräknas minska nettoutlåningen och statsskulden med sammanlagt (se tabell 7.2). Utfall 2020, prognos 2021–2024 Infrastrukturinvesteringar (nyupplåning) Infrastrukturinvesteringar (amortering) Anm.: Positiva belopp innebär att utgifterna ökar. Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Källor: , och egna beräkningar. För att budgetsaldot ska överensstämma med skillnaden mellan in- och utbetalningar på statens centralkonto i görs en kassamässig korrigering. Detta behövs vid en tidsförskjutning mellan redovisning och betalning (alternativt redovisning och överföring av medel till räntekonton) samt vid transaktioner över statens centralkonto som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar och omvänt. Utfallet av den kassamässiga korrigeringen räknas fram som en restpost. beräknas utbetalningar av ersättning för höga sjuklönekostnader ge upphov till en kassamässig korrigering om -. Därutöver bedöms inbetal- ningar till statskassan med anledning av Post- och auktioner och lokal- radioavgifter ge upphov till kassamässiga korrigeringar under hela prognosperioden. Statsskulden förväntas minska till av BNP 2024 Statens lånebehov – vilket motsvaras av budgetsaldot med omvänt tecken – bedöms uppgå till 2021 och den okonsoliderade statsskulden beräknas öka med (se tabell 7.3). Anledningen till att statsskuldens utveckling inte helt följer lånebehovet är posten Skulddispositioner m.m. som påverkar statsskulden, men inte budgetsaldot. Tabell 7.3 Statsskuldens förändring Utfall 2020, prognos 2021–2024 Okonsoliderad statsskuld vid ingången av Förändring av okonsoliderad statsskuld Okonsoliderad statsskuld vid årets slut2 varav Myndigheters innehav av Konsoliderad statsskuld vid årets slut3 Förändring av konsoliderad statsskuld Konsoliderad statsskuld som andel av BNP (%) Anm.: Skulddispositionerna 2020 utgjordes till stor del av en ny värdering av valutaskulden i form av växelkurseffekter och av en upplupen inflationskompensation. Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Motsvarar statens budgetsaldo med omvänt tecken. 2I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av statspapper. 3Avser konsoliderad statsskuld, vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknats bort. Källor: , och egna beräkningar. Efter att inomstatligt innehav av statspapper avräknats från den okonsoliderade statsskulden erhålls den konsoliderade statsskulden som minskat som andel av BNP (se diagram 7.2). Den prognostiserade utveckl- ingen för budgetsaldot bidrar till att den konsoliderade statsskulden som andel av BNP beräknas minska gradvis –2024 för att vid utgången av prognosperioden uppgå till av BNP. Utfall 1990–2020, prognos 2021–2024 Statsskuld (vänster axel) Skuldkvot (höger axel) Källor: och egna beräkningar. 7.4Uppföljning av statens budgetsaldo 2021 Jämfört med budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition har budgetsaldot reviderats upp med 61 respektive 2021 (se tabell 7.4). Justeringarna av prognoserna för budgetsaldot förklaras dels av att prognosen för statens inkomster reviderats upp med , dels av att utgifterna på utgiftsområdena exklusive statsskuldsräntor reviderats upp med jämfört med budgetpropositionen och reviderats ned med jämfört med vårpropositionen. Därutöver bidrar justeringen av prognosen för nettoutlåning till att budgetsaldot reviderats ned med motsvarande jämfört med budgetpropositionen. Revideringen av nettoutlåningen förklaras huvudsakligen av utfasningen av valutalån för räkning. En närmare uppföljning av statens inkomster och utgifterna inom utgiftsområdena 1–25 och 27 ges i avsnitt 5 respektive avsnitt 6. Tabell 7.4 Uppföljning av statens budgetsaldo 2021 varav Utgifter exkl. statsskuldsräntor2 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Summan av inkomsttyperna 1000–7000. 2Utgifterna inom utgiftsområdena 1–25 samt 27, inklusive förändring av anslagsbehållningar. 3Avser utgifterna inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Källor: , och egna beräkningar. 8 Den offentliga sektorns finanser I detta avsnitt redovisas prognoser för den offentliga sektorns finanser, finansiella nettoförmögenhet och skuldutveckling. Redovisningen görs för såväl den totala konsoliderade offentliga sektorn som för delsektorerna staten, ålderspensionssystemet och kommunsektorn. Att den offentliga sektorn är konsoliderad innebär att transfereringar mellan de olika delsektorerna räknas av. Vidare redovisas prognoser på det finansiella sparandet som baseras på antagandet att inga finanspolitiska regel- eller anslagsändringar, utöver de som föreslås eller aviseras i denna proposition, genomförs . Det är dock viktigt att fram- hålla den extra stora osäkerhet som finns i prognoserna och som är betydande för denna beräkning i samband med den djupa lågkonjunkturen som orsakats av spridningen av sjukdomen covid-19. Avsnittet innehåller avslutningsvis en jämförelse mellan olika bedömares prognoser för finansiellt och strukturellt sparande. Tabeller med prognosens innehåll i detalj redovisas i bilaga 2. –Den offentliga sektorn redovisade överskott 2015–2019. I samband med den djupa lågkonjunkturen, och de åtgärder som beslutades , vändes överskottet i de offentliga finanserna till ett underskott på av BNP 2020. –Lågkonjunkturen i kombination med de åtgärder som föreslagits och aviserats medför fortsatta underskott i de offentliga finanserna 2021. Åtgärderna medför att det strukturella sparandet försämras innevarande år jämfört med . –En förväntad återhämtning av svensk ekonomi i kombination med att tillfälliga åtgärder successivt upphör att gälla medför att både det finansiella och det strukturella sparandet snabbt väntas förstärkas . –Det är i huvudsak statens finanser som belastas tillfälligt. Staten beräknas även 2021 redovisa ett stort underskott i det finansiella sparandet som dock är något mindre än 2020. Underskottet väntas därefter fortsätta minska och vändas till överskott 2023, till följd av en förväntad successiv återhämtning i ekonomin. –Ålderspensionssystemet väntas redovisa ett mindre överskott 2021 motsvarande av BNP. Ålderspensionssystemet väntas därefter generera ett överskott på 0,2–0,av BNP 2022–2024. –Kommunsektorns ekonomiska resultat och finansiella sparande väntas även fortsatt vara starka 2021, till följd av stora tillskott av statsbidrag. Kommun- sektorn väntas redovisa ett positivt finansiellt sparande på av BNP 2021 men därefter redovisa ett underskott på 0,4–0,av BNP 2022– 2024. –Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld som andel av BNP ökade kraftigt och uppgick till av BNP. Trots det beräknade underskottet i de offentliga finanserna 2021 sjunker skuldkvoten då brutto- skulden väntas växa långsammare än BNP. beräknas skuldkvoten successivt minska till av BNP mot slutet av prognosperioden. Redovisningen av den offentliga sektorns finanser följer generellt principerna i nationalräkenskaperna (NR). I EU bygger NR på den s.k. ENS 2010-manualen som är en del av och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen. Skatter och statsbidrag redovisas dock enligt den ordning som gällde enligt tidigare redovisning. Därmed överensstämmer redovisningen av skatter och statsbidrag i detta avsnitt bättre med redovisningen i statens budget och den kommunala redovisningen än med NR:s redovisnings-principer. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn och dess delsektorer påverkas inte av denna avvikelse. Redovisningen av inkomster och utgifter för den konsoliderade offentliga sektorn påverkas inte heller. I samband med att NR gick över till ENS 2010, ändrades benämningarna på flera sektorer i NR. I regeringens ekonomiska propositioner används dock de äldre men vedertagna benämningarna offentlig sektor (som i NR numera benämns offentlig förvaltning), stat (statlig förvaltning), ålders- pensionssystem (sociala trygghetsfonder) och kommunsektor (). Regeringens beräkningar för de offentliga finansernas utveckling baseras på prognosen för den makroekonomiska utvecklingen i avsnitt 3. Beräkningen av de offentliga finanserna bortom det kommande budgetåret ska ses som en konsekvensanalys av budgetförslagets och tidigare beslutade och aviserade åtgärders effekt på den medelfristiga budgetutvecklingen. 8.2Den offentliga sektorns finanser Den offentliga sektorn redovisade överskott 2015–2019 (se Diagram 8.1). Till följd av den djupa lågkonjunkturen och de omfattande finanspolitiska åtgärderna, till stor del tillfälliga , som genomförts och som föreslagits och aviserats, försämras det finansiella sparandet i sektorn av BNP 2020 i förhållande till 2019. Diagram 8.1 Den offentliga sektorns finansiella och strukturella sparande Procent av BNP samt potentiell BNP. Utfall för det finansiella sparandet 2000–2020, prognos 2021–2024 0 -1 -2 -3 -4 -5 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: För det strukturella sparandet utgör hela perioden en bedömning och utfall saknas. Källor: och egna beräkningar. Försvagningen av den offentliga sektorns finansiella sparande beror framför allt på att utgifterna steg kraftigt , men också på att inkomsterna sjönk. Även 2021 beräknas höga utgifter medföra ett betydande underskott i de offentliga finanserna. I takt med att svensk ekonomi väntas återhämta sig stärks de offentliga finanserna men väntas ändå uppvisa underskott 2022 (se tabell 8.1). Det är i huvudsak i staten som den tillfälliga försämringen i de offentliga finanserna uppkommer. Tabell 8.1 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 -3,0 -1,8 -0,7 Procent av potentiell BNP -1,0 -1,2 -0,6 Anm.: Prognosen är baserad på publicerad statistik . Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Publicerat utfall enligt nationalräkenskaperna, vilket kan skilja sig från regeringens prognos för den offentliga sektorns skatteinkomster som redovisas i avsnitt 5. 2Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Det strukturella sparandet avser att visa en konjunkturjusterad underliggande nivå på det finansiella sparandet. Eftersom konjunkturens påverkan inte ingår i det strukturella sparandet framgår den direkta effekten av den aktiva finanspolitiken tydligare. Såväl 2020 som 2021 belastas det strukturella sparandet tillfälligt av de stora finanspolitiska åtgärder som har föreslagits och aviserats i samband med lågkonjunkturen (se diagram 8.1och tabell 8.2). Därefter bedöms det strukturella sparandet gradvis stärkas och uppvisa överskott 2024. Både den snabba försämringen och återgången till överskott i det strukturella sparandet är huvudsakligen en följd av de aktiva finanspolitiska åtgärderna. Skillnaden mellan det finansiella sparandet och det strukturella sparandet utgörs av nettoeffekten av de automatiska stabilisatorerna och skattebasernas sammansättning samt engångseffekter (om posterna 2–4 i tabellen subtraheras från post 1 erhålls post 5). förväntas svensk ekonomi vara i lågkonjunktur (post 6 i tabellen) och de automatiska stabilisatorerna försämrar därmed kraftigt det finansiella sparandet (post 2 i tabellen). Finansiellt och strukturellt sparande Procent av BNP om inte annat anges -1,8 -0,7 -0,9 -0,1 -0,1 -0,2 varav strukturellt sparande, procent av potentiell BNP -1,2 -0,6