prop · H9031d7 · 2021-09-20 00:00:00 — Förmågan att följa nya typer av hot, inklusive terrorism, och nya hotaktörer har också utvecklats. I försvarsbeslutet slogs det fast att en cyberförsvarsförmåga behövde utvecklas och stärkas. 2016 gav regeringen i uppdrag att, med stöd av , påbörja arbetet med att analysera och utveckla cyberförsvarsförmågan inklusive att genomföra aktiva operationer i cybermiljön. Försvarsmakten har, med stöd av , etablerat en cyberförsvarsförmåga. Försvarsmakten har bl.a. etablerat en militär virtuell träningsanläggning samt påbörjat 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Bilaga grundutbildning av cybersoldater. Det är regeringens bedömning att cyberförsvarsförmågan bidrar till att försvåra och höja tröskeln för en aktör som överväger att angripa eller utöva påtryckningar mot eller svenska intressen. Resultatredovisning av det civila försvaret påbörjades återuppbyggandet av det civila försvaret på nationell, regional och lokal nivå. Kunskapshöjande åtgärder har präglat perioden, men efter hand har mer konkreta åtgärder vidtagits med positiv effekt på förmågan i civilt försvar. har regeringen tillfört till ansvariga aktörer i det civila försvaret. Regeringen har tillsatt flera utredningar med bäring på civilt försvar. Resultaten från Utredningen om en ny myndighet för psykologiskt försvar (SOU 2020:29), Utredningen om civilt försvar (SOU 2021:25) och Utredningen om näringslivets roll i totalförsvaret (SOU 2019:51) är viktiga bidrag till den fortsatta uppbyggnaden av det civila försvaret. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap spelar en central roll i arbetet med civilt försvar och har fått flera uppdrag. Det har bl.a. handlat om att, tillsammans med Försvarsmakten, analysera bevakningsansvariga myndigheters möjligheter att ge stöd åt Försvarsmakten. Andra uppdrag har handlat om att etablera en god förmåga att identifiera och möta informationspåverkan mot inom det egna ansvarsområdet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har också bidragit till övriga bevakningsansvariga myndigheters beredskap inom området samt en ökad kunskap om förberedelser inför kriser och höjd beredskap hos allmänheten. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har lanserat flera stödverktyg för att utveckla krisberedskap och civilt försvar till exempel om kontinuitetshantering och om krigsorganisation och krigsplacering för regioner och kommuner. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har även tecknat två överenskommelser med Kommuner och Regioner gällande ersättning för arbete med civilt försvar. beslutade regeringen om planeringssanvisningar för det civila försvaret där de bevakningsansvariga statliga myndigheterna inom flera samhällsområden fick i uppdrag att återuppta planeringen inför höjd beredskap. Statliga myndigheter, regioner och kommuner har därefter återupptagit planeringen för höjd beredskap. Arbetet har bl.a. inneburit krigsplacering av personal och utarbetande av krigsorganisation. Planering för att kunna stödja Försvarsmakten och utveckling av säkra och robusta kommunikationer samt förmågan att verka från alternativa och/eller skyddade ledningsplatser är andra delar som utvecklats. För kommunerna och regionerna har den påbörjade beredskapsplaneringen bl.a. inneburit utveckling av säkerhetsskydd och fördjupad planering inom livsmedelsförsörjning, sjukvård, transporter, energi och elektroniska kommunikationer. Samverkan mellan aktörer i det civila försvaret och mellan det civila och militära försvaret är centralt för återuppbyggandet av det civila försvaret. Samverkan mellan bevakningsansvariga myndigheter och Försvarsmakten har utökats. Kunskapen har vuxit om vilka behov av stöd Försvarsmakten har samt vilka effekter det kan få för myndigheternas egna verksamheter. På regional och nivå har samverkan med privata aktörer ökat genom exempelvis seminarier med länsstyrelser, kommuner, regioner, näringslivet och frivilligorganisationer. 2021/22:1 Bilaga Utgiftsområde 6 Bilaga Utvecklingen av säkra kommunikationer fortsatte inom kommunikationslösningarna , WIS och Swedish Government Secure Intranet (SGSI). Robustheten och säkerheten i har förstärkts och flera nya användare har tillkommit. inledde regeringen arbetet med att etablera 2. Att samtliga aktörer inom totalförsvaret har en god informations- och cybersäkerhet har blivit alltmer angeläget. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att öka denna förmåga. fattade regeringen beslut om en nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet och i samband med den uppdrogs ett antal berörda myndigheter som ingår i Samverkansgruppen för informationssäkerhet att utarbeta en samlad handlingsplan. Vidare har regeringen bl.a. gett Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i uppdrag att genomföra utbildningsinsatser och att utarbeta en struktur för uppföljning av informationssäkerhetsarbetet inom den offentliga förvaltningen. gav regeringen , Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Säkerhetspolisen i uppdrag att fördjupa samverkan inom cybersäkerhetsområdet genom ett nationellt cybersäkerhetscenter. Myndigheterna ska ha en nära samverkan med , och , som ska ges möjlighet att medverka i cybersäkerhetscentrets verksamhet. Det övergripande målet med den fördjupade samverkan är att stärka samlade förmåga att förebygga, upptäcka och hantera antagonistiska cyberhot. Många kunskapshöjande aktiviteter har genomförts på alla nivåer, med fokus på utbildningsinsatser, projektarbeten och erfarenhetsutbyten. Kunskapshöjande åtgärder har även riktats till befolkningen. Utifrån ett regeringsuppdrag utarbetade Myndigheten för samhällsskydd och beredskap broschyren ”Om krisen eller kriget kommer” för att öka kunskapen om hur det går att förbereda sig inför olika kriser, höjd beredskap och ytterst krig. Den nationella genomfördes första gången i syfte att öka privatpersoners hemberedskap. Civilt försvar har övats både enskilt och tillsammans med Försvarsmakten. Samverkansövning (SAMÖ) 2018 fokuserade på tillämpning av regelverk och robusta kommunikationer. Andra större övningar med bäring på civilt försvar inkluderar KKÖ 2019 (kärnkraftsövning i län) och krishanteringsövningen Barents Rescue 2019. På grund av covid-19-pandemin kunde inte Totalförsvarsövning 2020 (TFÖ 2020) genomföras enligt plan men de delar som kunde genomföras har stärkt förmågan att agera under höjd beredskap hos aktörerna. Alltmer forskning inom civilt försvar har initierats, exempelvis forskningsprojekt om bl.a. gråzonsproblematik, försvarsvilja och försörjningsförmåga. Det internationella samarbetet har utvecklats inom , EU och med Nato. Som exempel kan nämnas att det nordiska s.k. Hagasamarbetet och det civila beredskapssamarbetet med Nato har fortsatt att växa. Regeringens bedömning är att kunskapen om försvarsfrågor har ökat och förmågan inom civilt försvar har stärkts i flera delar. Regeringen bedömer även att de åtgärder som vidtagits har haft stor betydelse, bland annat för att stärka informationssäkerheten, utveckla civila myndigheters krigsorganisationer med krigsplacerad personal, tydliggöra roller och ansvar vid höjd beredskap samt skapa en grundläggande förmåga att hantera inte bara kriser utan även krig.