prop · H803101 · 2021-04-15 00:00:00 — Sjukdomen som viruset orsakar fick namnet covid-19. beslutade regeringen förordning (2020:20) om att bestämmelserna i smittskyddslagen (2004:168) om allmänfarliga och samhällsfarliga sjukdomar ska tillämpas på infektion med coronavirus (2019-nCoV). klassade () det nya coronavirusets spridning som en pandemi. ingår covid-19 som en samhällsfarlig sjukdom i smittskyddslagen. har regeringen och vidtagit en mängd åtgärder inom flera områden för att bekämpa spridningen av covid-19 och begränsa dess följdverkningar. I detta avsnitt sammanfattas de största åtgärderna i statens budget med anledning av covid-19. I avsnittet 2.3 Ändringar i statens budget 2020 sammanfattas åtgärderna per ändringsbudget. En fullständig förteckning över samtliga ändringsbudgetar per anslag finns i bilaga 3 Specifikation av ändringsbudgetar som påverkar anslagen i statens budget 2020. Tabell 2.5 Anslag i statens budget som anvisats ytterligare medel bl.a. för att begränsa konsekvenserna av covid-19 Bidrag till folkhälsa och Bidrag till utveckling av socialt Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Insatser för den ideella Bidrag för upprätthållande av Kapitalinsatser i statliga ägda Stöd till enskilda näringsidkare Stöd till kommunsektorn för att Effekter på utgifterna i statens budget Tabell 2.5 visar anslag som har anvisats ytterligare medel bl.a. med anledning av spridningen av covid-19. I tabellen visas de anslag där har förändrat de anvisade medlen med eller mer i ändringsbudget. De anslag som har förändrats med i ändringsbudget redovisas inom raden Övriga anslag. Ändringsbudgetarna innehåller till den allra största delen åtgärder med anledning av spridningen av covid-19, men de innehåller även andra justeringar av budgeten såsom tillkommande satsningar, förändringar av regelstyrda anslag, ändrade makro- ekonomiska förutsättningar och oförutsedda utgiftsökningar. I vissa fall är det inte möjligt att med exakthet koppla utfallet till åtgärderna som har vidtagits med anledning av covid-19. Statens budget innehåller totalt 492 anslag. har totalt 145 anslag berörts av någon ändringsbudget. Sammantaget har dessa anslag anvisats ytterligare i ändringsbudget. Samma anslag har tillsammans med den ursprungliga budgeten anvisats totalt . Utfallet för dessa anslag blev totalt , vilket är högre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten, men lägre än vad som totalt har anvisats. Jämfört med föregående år blev utfallet för dessa anslag högre, vilket till allra största delen beror på åtgärderna med anledning av spridningen av covid-19. Den enskilt största åtgärden är stöd till korttidsarbete som riktas till arbetsgivare som drabbats av tillfälliga ekonomiska problem. De arbetsgivare som uppfyller bidrags- villkoren får ekonomiskt stöd från staten när anställda går ner i Utfallet för anslaget 1:22 Stöd till korttidsarbete uppgick till , vilket är lägre än vad som anvisades i ändrings- budgetarna. Mer detaljerad analys finns i kommentarerna per utgiftsområde (avsnitt 2.6). 2.3Ändringar i statens budget 2020 Totalt har fattat beslut om ändringar i statens budget . Av dessa innehåller 15 ändringsbudgetar åtgärder för att mildra de negativa effekterna med anledning av spridningen av covid-19. Förslagen i betänkandet Ändringar i statens budget 2020 – Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden (2019/20: FiU49) saknar koppling till covid-19. Beslut om ändringar i statens budget 2020 Tabell 2.6 visar samtliga förslag om ändringar i statens budget . Tabellen visar regeringens propositioner och riksdagsbeteckningarna för samtliga beslut som fattats om statens budget . Efter tabellen kommenteras de största förändringarna i ändringsbudgetarna. Totalt har anvisat ytterligare i ändringsbudget . Vidare har inkomsterna beräknats minska med i ändringsbudget. har även bemyndigat regeringen att ingå ytterligare eko- nomiska åtaganden med som medför behov av framtida anslag efter 2020. har också beslutat om ytterligare kreditgarantiramar med har dessutom medgett att de övriga kreditramarna ökas med i ändrings- budgetarna. Ändringar i statens budget 2020 budget 2020 – Stöd till 2019/20:FiU49, 2019/20:136, 2019/20:FiU52, inbetalning av skatt i vissa fall, med 2019/20:FiU53, 2019/20:142, 2019/20:FiU54, 2019/20:132, 2019/20:FiU51, 2019/20:151, 2019/20:FiU55, 2019/20:146, 2019/20:FiU56, 2019/20:166, 2019/20:FiU59, hälso- och sjukvården, 2019/20:167, 2019/20:FiU60, 2019/20:99, bet. 2019/20:KU13, bet. 2019/20:FiU21, rskr. 2019/20:238, rskr. stöd till välfärd och företag, insatser mot 2019/20:181, 2019/20:FiU61, ägda företag och andra 2019/20:187, 2019/20:FiU62, och förstärkta stöd och 2020/21:4, bet. 2020/21:FiU32, 2020/21:46, bet. 2020/21:FiU36, rskr. och regioner, ökad 2020/21:45, bet. 2020/21:FiU11, 2020/21:2, bet. 2020/21:FiU11, rskr. Ökade bidrag till kommunsektorn lade finansutskottet på eget initiativ fram ett förslag om att anvisa ytterligare på ett nytt anslag 1:5 Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. För att finansiera utgiften minskades fyra anslag med totalt och beräkningen av inkomsterna höjdes med , netto. bemyndigande regeringen att ställa ut kreditgarantier för de flygföretag som hade ett svenskt tillstånd att bedriva kommersiell verksamhet inom luftfart. Kreditgarantierna fick sammanlagt uppgå till , varav en garanti till SAS fick uppgå till högst . Anstånd med betalning av vissa skatter och avgifter infördes en tidsbegränsad möjlighet till anstånd med betalning av vissa skatter och avgifter för att snabbt dämpa tillfälliga likviditetsproblem som kan uppstå för företag. Möjligheten till anstånd beräknades minska statens inkomster med beräknades i stället inkomsterna öka med motsvarande belopp. Bestämmelserna trädde i kraft . Kreditgarantier för lån till företag bemyndigade regeringen att ställa ut kreditgarantier om sammanlagt högst till kreditinstitut som bedriver verksamhet i för lån till i första hand små och medelstora företag. Företag hade initialt möjlighet att ansöka om lån fram till , men programmet har förlängts och gäller nu fram till . Ersättning för höga sjuklönekostnader, stöd vid korttidsarbete och smittskyddsåtgärder m.m. anvisade ytterligare inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning för bl.a. ersättning till arbetsgivares rätt till ersättning för höga sjuklönekostnader och sjukpenning avseende karensersättning. Inom utgiftsområde 24 Näringsliv anvisades ytterligare 2 440 milj- oner kronor för framför allt det nya systemet för stöd vid korttidsarbete, där statens andel ökade från en tredjedel till tre fjärdedelar vid s.k. korttidspermittering. Inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg anvisades ytterligare , varav anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård anvisades ytterligare för utgifter för extraordinära smittskyddsåtgärder. Anslagets ändamål utvidgades till att även omfatta utgifter för extraordinära smitt- skyddsåtgärder som kan behöva vidtas i arbetet med covid-19 samt för att ersätta kommuner för merkostnader inom omsorgen som uppstår i det arbetet. bemyndigade även regeringen att utöka låneram i med till för beredskaps- investeringar. Tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter m.m. beräknades inkomsterna från arbetsgivaravgifter minska med med anledning av beslut om tillfälligt sänkta arbetsgivar- avgifter och egenavgifter. Dessutom infördes nya regler för periodiseringsfonder för egenföretagare samt anstånd med betalning av skatt i vissa fall som också beräknades minska inkomsterna. Lättnader i arbetslöshetsförsäkringen, stöd för hyreskostnader och ökad låneram för beredskapsinvesteringar anvisade ytterligare för anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv till följd av lättnader i arbetslöshetsförsäkringen. Dessutom uppfördes det nya anslaget 1:23 Tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag inom utgiftsområde 24 Näringsliv i statens budget och anvisades . Inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg anvisades ytterligare framför allt för att skyndsamt kunna utöka antalet tester för covid-19. Inom utgifts- område 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid anvisades ytterligare för att mildra de ekonomiska konsekvenserna för kultur och idrott. bemyndigade också regeringen att öka låneram för beredskapsinvesteringar med till högst . får använda låneramen i för att köpa skydds- utrustning, intensivvårdsutrustning och annat sjukvårdsmaterial för att säkra tillgången på nationell nivå. Förstärkt stöd vid korttidsarbete m.m. anvisade ytterligare för anslaget 1:22 Stöd vid korttidsarbete inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Inkomsterna beräknades minska med med anledning av beslutet om tillfällig skatte- och avgiftsfrihet för fri parkering respektive gåva till anställda och anpassningar av regelverket om tillfälliga anstånd. Beställningsbemyndigandet för anslaget 2:2 Insatser för vaccinberedskap inom utgifts- område 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökades med till och förlängdes med . Ersättning för höga sjuklönekostnader, sjukpenning samt bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik m.m. anvisade ytterligare för totalt 23 anslag. Anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning anvisades ytterligare . Anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering inom samma utgiftsområde anvisades ytterligare . Ett nytt anslag 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik inom utgiftsområde 22 Kommunikationer uppfördes i statens budget och anvisades . Vidare anvisades anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ytterligare för att ersätta regioner och kommuner för merkostnader med anledning av spridningen av covid-19. beslutade också att tillfälligt höja den högsta inkomstrelaterade arbetslöshetsersättningen. Därför anvisades anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ytterligare I vårändringsbudgeten anvisade ytterligare totalt . Bland annat anvisades följande anslag ytterligare medel: –Anslaget 1:5 Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner anvisades . –Anslaget 1:22 Stöd vid korttidsarbete inom utgiftsområde 24 Näringsliv anvisades . –Anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag inom utgiftsområde 24 Näringsliv anvisades för kapitaltillskott till , och . –Anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv anvisades . –Anslaget 1:2 Föräldraförsäkring inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn anvisades ytterligare , eftersom ansökningarna om tillfällig föräldrapenning ökade kraftigt med anledning av spridningen av covid-19. –Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg anvisades ytterligare , huvud- sakligen för att ersätta kommuner och regioner för merkostnader för hälso- och sjukvården och omsorgen med anledning av spridningen av covid-19. införde även bl.a. en begränsning av investeraravdraget och beskattning av utländska säljare för kemikalieskatten. Därför beräknades inkomsterna öka med ökade också regeringens befogenhet att ingå åtaganden för beställnings- bemyndiganden med totalt . Av detta belopp höjdes beställningsbemyndigandena med inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, framför allt för anslaget 1:11 Trängselskatt i . Eftersom behovet av garantier för exporterande företag väntades öka höjdes garantiram med till totalt Dessutom höjdes AB Svensk Exportkredits låneram med till totalt . AB Svensk Exportkredits låneram breddades också för att den skulle kunna användas för att återfinansiera bolagets kommersiella utlåning till följd av kreditmarknadens försämrade möjligheter till långfristig finansiering. Därtill höjdes kredit i med till högst . beslutade även om att höja utgiftstaket med till i vårändringsbudgeten . Omställningsstöd, ytterligare stöd till kommunsektorn, ökad testning och smittspårning m.m. anvisade ytterligare totalt . Bland annat uppfördes det nya anslaget 1:24 Omställningsstöd inom utgiftsområde 24 Näringsliv i statens budget och anvisades för stöd till företag med kraftigt minskad omsättning. Anslaget 1:5 Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna anvisades ytterligare som kompensation för minskade kommunalskatteintäkter och ökade utgifter inom olika områden. Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg anvisades ytterligare för ökad testning och smittspårning. bemyndigade dessutom regeringen att ställa ut två statliga garantier. En garanti till Europeiska unionen (EU), för det europeiska instrumentet för tillfälligt stöd för att minska arbetslöshetsrisker i en nödsituation (SURE), som uppgår till högst . En annan garanti till Europeiska investeringsbankens garantifond för stöd till i första hand företag i ekonomiska svårigheter orsakade av utbrottet av covid-19 som uppgår till högst . Kapitalinsatser, utvidgad rätt till sjukpenning m.m. beslutade om att tillfälligt ändra reglerna för sjukpenning. De individer som löper störst risk för att drabbas av ett särskilt allvarligt sjukdomsförlopp vid insjuknande i covid-19 fick tillfälligt rätt till förebyggande sjukpenning, om den försäkrade inte har möjlighet att utföra sitt arbete i hemmet. Därför anvisades anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning ytterligare . Dessutom fördes två nya anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer upp i statens budget för att ersätta intäktsbortfall för affärsverk med anledning av spridningen av covid-19. Anslaget 1:20 Tillskott till anvisades och anslaget 1:21 Tillskott till anvisades . bemyndigade även regeringen att för statens räkning förvärva aktier eller andelar i SAS eller vidta andra liknande åtgärder för att rekapitalisera bolaget med ett belopp om högst . Vidare bemyndigades regeringen att besluta om kapitaltillskott på högst till och till . För att finansiera dessa åtgärder anvisades anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda bolag inom utgiftsområde 24 Näringsliv ytterligare . Dessutom höjdes låneram med till totalt för beredskapsinvesteringar relaterade till avtal om vaccin mot covid-19. Förlängning av omställningsstöd, stöd till enskilda näringsidkare m.m. beslutade att förlänga omställningsstödet till företag. Därför anvisades anslaget 1:24 Omställningsstöd inom utgiftsområde 24 Näringsliv ytterligare . Inom samma utgiftsområde uppfördes även ett nytt anslag för att finansiera ett nytt ekonomiskt stöd till enskilda näringsidkare vars netto- omsättning minskat till följd av spridningen av covid-19. Anslaget 1:25 Stöd till enskilda näringsidkare anvisades . Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning anvisades totalt ytterligare för att kunna förlänga vissa tillfälliga bestämmelser på sjukförsäkringsområdet. Inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid anvisades ytterligare till stöd för bl.a. kultur- och idrottsverksamheter. Förlängd rätt till ersättning för riskgrupper beslutade om förlängd rätt till ersättning för riskgrupper. Därför anvisades anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning ytterligare . Ersättningar till kommuner och regioner, ökad testning m.m. anvisade anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ytterligare totalt Av detta belopp var för att kunna ersätta kommuner och regioners merkostnader med anledning av spridningen av covid-19, avsåg testning och för tillskott till EU:s instrument för krisstöd () för arbetet med förköpsavtal med olika vaccin- producenter. Anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshinderområdet inom samma utgiftsområde anvisades ytterligare till ett särskilt statsbidrag för att staten ska kunna ersätta skäliga merkostnader för personlig skyddsutrustning, som går utöver vad som normalt ingår i arbetsgivarens ansvar enligt arbetsmiljölagen (1977:1160). Inkomstskatterna beräknades minska med med anledning av de ändrade skatte- och avgiftsreglerna som innebar att förmån av kost inte längre ska tas upp till beskattning om måltiden kommer från någon som saknar samband med arbetsgivaren och lämnas utan krav på motprestation. I höständringsbudgeten anvisade ytterligare totalt för 42 anslag. Bland annat anvisades anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ytterligare , framför allt ökades anslaget för att täcka kommunernas och regionernas merkostnader till följd av spridningen av covid-19. Inom utgiftsområde 14 Arbets- marknad och arbetsliv anvisades ytterligare för arbetslöshets- försäkringen och behovet av arbetsmarknadspolitiska insatser. Anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen anvisades ytterligare för att avgift till EU:s allmänna budget beräknades öka då EU har beslutat om flera ändringsbudgetar . bemyndigade regeringen att ingå avtal med leverantörer som utför testning av covid-19 som medför behov av framtida anslag på högst Beställningsbemyndigandet gällde för anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Även beställningsbemyndigandet för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ökades med . För anslaget 1:6 Klimatinvesteringar inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård höjdes beställningsbemyndigandet med . Vidare höjdes låneram för beredskapsinvesteringar med Låneramen för studielån höjdes med . En fullständig förteckning över samtliga ändringsbudgetar per anslag finns i bilaga 3 Specifikation av ändringsbudgetar som påverkar anslagen i statens budget 2020. 2.4Inkomster i statens budget 2020 I inkomsterna i statens budget ingår de kassamässiga skatteinkomsterna samt övriga inkomster. Skillnaden mellan skatteinkomster och skatteintäkter är att inkomsterna visar den skatt som betalas in respektive år, medan intäkterna redovisar skatterna det år de avser, dvs. det år den skattepliktiga händelsen äger rum. Statens skatteinkomster är ett slutligt utfall, medan skatteintäkterna, som är periodiserade, till stor del är en prognos och blir definitiva först efter budgetårets utgång. Detta gäller främst de årligt fastställda inkomstskatterna för individer och företag. En fullständig redovisning av utfallet på inkomsttitlar i statens budget finns i bilaga 1. Utfallet för inkomsterna för ett flertal skatter baseras på löpande debiteringar av skatter som avser flera inkomstår. I analysen av hur inkomsterna har utvecklats jämfört med budgeten beaktas utvecklingen av makroekonomin och förändringar i regelverken. Statens budget omfattade skattereformer som sammanlagt bedömdes minska skatteintäkterna med , medan ändrings- budgetar innehöll reformer som påverkade skatteintäkterna med , se tabell 2.7. Tabell 2.7 Skattereformer 2020 i statens budget och i ändringsbudgetar Skatteintäkter som påverkats av beslut -12,38 -31,27 -43,64 -1,16 -1,15 Skatt på konsumtion och insatsvaror -12,45 -31,25 -43,70 De minskade skatteintäkter som uppstått genom de regeländringar som beslutat om inför och utgörs huvudsakligen av intäkter från skatt på arbete. godkände regeringens förslag i budget- propositionen om att avskaffa den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt (den s.k. värnskatten) och att sänka skatten för personer med inkomster . Den största regeländringen som påverkat intäkterna från skatt på arbete är dock beslut i ändringsbudget om tillfälligt nedsatta arbetsgivaravgifter . Utvecklingen av skatteintäkterna följer i hög grad den underliggande ekonomiska utvecklingen. I tabell 2.8 redovisas några av de makroekonomiska förutsättningar som påverkar skatteintäkterna. I tabellen jämförs dessa med de makroantaganden som låg till grund för statens budget . En viktig variabel för prognosen på skatt på arbete är utvecklingen av lönesumman. Inbromsningen i ekonomin på grund av spridningen av covid-19 och tillfälliga nedsättningar gjorde att lönesumman endast ökade , vilket är mindre än i prognosen i budgetpropositionen . Stödet till företagen i form av möjlighet till korttidspermittering bidrog dock till att hålla uppe lönesumman (se även avsnitt 2.2 Åtgärder med anledning av spridningen av covid-19). Konsumentprisindex (KPI) påverkar skatteintäkterna då skiktgränsen för statlig inkomstskatt styrs av detta index plus . Om KPI-utvecklingen revideras ned så revideras även skiktgränsen ned. Då hamnar en större andel av inkomsterna över skiktgränsen, vilket leder till högre skatteintäkter. blev KPI lägre än prognosen i budgetpropositionen . KPI används även till att indexera skattesatserna för skatt på energi. Hushållens konsumtionsutgifter minskade , vilket är 7,5 procent- enheter mindre än den prognos som låg till grund för statens budget . Hushållens konsumtionsutgifter, tillsammans med andra faktorer, påverkar moms- intäkterna. Utfallet för den nominella BNP-tillväxten 2020 blev svagare än vad som förväntades i statens budget . Detta förklaras främst av en svagare utveckling av hushållens konsumtion och av lönesumman till följd av den ekonomiska inbromsningen. Antaganden i utfallet för statens budget 2020 jämfört med Procentuell utveckling om inget annat anges -1,5 -4,6 -3,7 -4,0 -2,1 -3,6 -7,4 -0,1 -0,6 -1,2 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Kalenderkorrigerat, anställda. 3Enligt Nationalräkenskapernas (NR) definition. 4Arbetslöshet 15–. 5Medelvärde , procent. 7Avser skiktgräns för statlig inkomstskatt. Källa: , och beräkningar. För ett antal inkomsttitlar under inkomsttypen 1000, Statens skatteinkomster, är de redovisade beloppen bedömningar eftersom utfallen är periodiserade och därmed inte fastställda för publiceringen av denna skrivelse. Däremot är det totala beloppet för inkomsttypen 1000, Statens skatteinkomster, ett fastställt utfall eftersom det avser de belopp som har betalats in till staten . I tabell 2.9 nedan redovisas berörda inkomsttitelgrupper och tidpunkt för fastställt utfall. Om inte annat anges avses alla inkomsttitlar i inkomsttitelgruppen. Tabell 2.9 Tidpunkt för fastställande av utfall för de inkomsttitlar som ännu saknar utfall Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Särskild löneskatt, 1274 Nedsättningar, 1283–1284 Skatt på kapital, hushåll Avkastningsskatt, 1341–1342 Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på elektrisk kraft Restförda och övriga skatter Övriga skatter, hushåll Övriga skatter, företag Avgående poster, skatter till andra sektorer Skatter till andra sektorer 2.4.2Statens skatteintäkter och skatteinkomster och 2019 I tabellerna för skatter nedan jämförs utfallen med beräkningarna i statens budget . Tabell 2.10 Statens skatteintäkter och skatteinkomster Direkta skatter på arbete -3,9 -5,7 Indirekta skatter på arbete -43,0 -2,2 -24,7 Skatt på konsumtion och -11,6 -2,1 -1,1 -0,3 Restförda och övriga skatter -9,2 -5,5 Avgående poster, skatter till EU -6,2 -6,9 Avgående poster, skatter till andra -80,3 -0,3 -26,3 -13,8 -40,1 -22,2 -120,3 -22,4 Statens skatteintäkter blev lägre 2020 Statens skatteintäkter uppgick till 1 , vilket är (7,) lägre än vad som beräknades i den ursprungliga budgeten, som antog . bero på de reformer och regeländringar som beslutat om inför och . Det är framför allt inkomsterna från indirekta skatter från arbete som har minskat till följd av regeländringar, vilket beror på beslut i ändringsbudget om tillfälligt nedsatta arbetsgivaravgifter för företag och enskilda näringsidkare.