prop · H9031d14 · 2021-09-20 00:00:00 — För att möjliggöra exempelvis detta kan föräldern ha rätt till familjedagspenning ”” då någon av de uppräknade situationerna är för handen. Det innebär att familjedags- penning kan lämnas för en hel dag även om t.ex. studiedagen avser endast en del av dagen i den verksamhet som barnet normalt deltar i. I ett sådant fall kan dock möjlig- 2021/22:1 Utgiftsområde 12 heten att hålla barnet hemma från skolan en hel dag i praktiken begränsas av skol- plikten. Arbetsdomstolen anser att det finns en otydlighet vad gäller uttrycket ”den verksamhet enligt skollagen som barnet normalt deltar i” i förhållande till de situationer som avses. Domstolen anser det bör förtydligas om rätten till familjedagspenning endast gäller dagar då alternativ i och för sig erbjuds till den verksamhet enligt skollagen som barnet normalt deltar i, eller om det för rätt till sådan förmån endast krävs att föräl- dern avstår från förvärvsarbete för att vårda sitt barn då det är t.ex. lov eller terminsuppehåll, oavsett om den dagen infaller på en vardag eller helgdag. Rege- ringen önskar inledningsvis förtydliga att uttrycket avser att tydliggöra att bedöm- ningen av om det är fråga om en sådan situation som kan berättiga till familjedagspen- ning ska utgå från den verksamhet som barnet skulle ha deltagit i om det inte varit lov, studiedag eller terminsuppehåll. Såsom har beskrivits ovan har begreppet lov samma innebörd som motsvarande begrepp i skollagen och skolförordningen (se framför allt 3 kap. 2 § skolförordningen). Det omfattar inte sådana helgdagar (s.k. röda dagar) som infaller på vad som annars är en vardag. Därutöver bedrivs inte skolverksamhet med eleverna (se 3 kap. 4 första stycket skolförordningen). Ut- ifrån detta kan det inte anses att barnet normalt skulle ha deltagit i skolverksamheten sådana dagar, varför det inte heller finns någon rätt till familjedagspenning då. När alternativ omsorg erbjuds Som tidigare beskrivits ska kommuner erbjuda omsorg i form av fritidshem eller för- skola även när verksamhet i ordinarie lokaler och med ordinarie personal har stängt och barnet har behov av omsorg. Föräldrar för vilka arbetet och omständigheterna i övrigt medger kan i sådana situationer exempelvis välja att vara lediga med föräldra- penning, ta semester eller arbeta hemifrån i stället för att låta barnen delta i den till- fälligt ordnade omsorgen. Föräldrarnas val kan grunda sig på en bedömning av att den omsorg som tillhandahålls är främmande för barnet, med eventuellt ny personal, nya lokaler och nya kamrater. Att det är positivt att föräldrarna i en sådan situation ges möjlighet att vara lediga är något som Specialpedagogiska skolmyndigheten särskilt lyfter. Den tillhandahållna omsorgen kan också vara förknippad med olägenheter för för- äldrarna i form av exempelvis längre resor och även av den anledningen kan föräld- rarna vilja hitta andra lösningar. Det kan även finnas ett visst tryck på föräldrarna att lösa omsorgen på egen hand, eftersom föräldern kan uppleva att många andra barn är lediga den aktuella tiden. Föräldern kan också, särskilt om barnet i övrigt omfattas av skolplikt, vilja få mer ledig tid tillsammans med barnet och därför välja att vara ledig. Även barn har behov av att vara lediga från verksamheten i förskola och fritidshem på samma sätt som vuxna har behov av ledighet från till exempel arbete, för vila och rekreation och för att få tid att umgås med familjen. Särskilt barn till förvärvsarbetan- de föräldrar med ensam vårdnad kan få korta ledigheter och mindre möjlighet till vila och rekreation tillsammans med familjen än barn med flera föräldrar, eftersom den samlade möjligheten till ledighet med exempelvis semester kan bli kortare. Regeringen anser därför att det ska finnas en rätt till familjedagspenning även om omsorg, exem- pelvis i form av förskola, erbjuds under exempelvis en lovdag. En alternativ lösning skulle kunna vara att det ska krävas att barnet har behov av om- sorg, med utgångspunkt från om omsorg erbjuds i sin ordinarie form eller inte . Med en sådan lösning skulle reformen förlora kraft. Huruvida om- sorg erbjuds i sin ordinarie form eller inte beror på huvudmannen, storlek på försko- lan, fritidshemmet etc. och det blir då mycket olika förutsättningar för familjerna bero- ende på i vilken verksamhet de har sina barn och var de bor. Det innebär också att ojämlikheten mellan förvärvsarbetande föräldrar när det gäller möjligheten till ledighet under lov och studiedagar inte utjämnas. Föräldrar som har möjlighet tar annan ledig- 2021/22:1 Utgiftsområde 12 het för tid då familjedagspenning inte kan användas. Dessutom innebär en behovs- prövning en betydligt mer omfattande administration för såväl som för förskole- och skolenheter. En sådan reglering anser regeringen därför inte bör in- föras. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att föräldrar ska ha rätt till ledighet under lov, terminsuppehåll och studiedagar eller motsvarande oavsett om förskolan, fritidshem- met eller skolan (enligt definitionen ovan) erbjuder omsorg den aktuella tiden, i ordi- narie utförande eller under andra förhållanden, till exempel genom sammanslagna en- heter. Ytterligare en återkommande situation som samtliga föräldrar berörs av, ibland om föräldern har flera barn, är när barnens utvecklingssamtal ska hållas. Utvecklingssamtal förekommer såväl inom förskola som förskoleklass och skola. I förskola och förskoleklass ska utvecklingssamtal ske minst en gång och i skolan minst en gång per termin. Utvecklingssamtal i förskola avser samtal mellan personalen och barnets vårdnadshavare om barnets utveckling och lärande (se 8 kap. 11 § skollagen). I förhållande till förskoleklass avses samtal mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare om samma sak (se 9 kap. 11 § skollagen). I förhållande till grundskola, grundsärskola, specialskola och sameskola avses samtal mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare om hur elevens kunskapsutveckling och sociala ut- veckling bäst kan stödjas samt om vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kun- skapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen (se 10 kap. 12 §, 11 kap. 15 §, 12 kap. 12 § och 13 kap. 12 § skollagen). Dessa samtal förläggs oftast under ordinarie arbetstid vilket gör att föräldrar med oflexibla arbetstider kan ha svårt att delta vid samtalet. Regeringen föreslår att familje- dagspenning kan användas även när förälder deltar i utvecklingssamtal. Kontakten mellan föräldrar och förskola respektive skola är viktig och kan underlättas av att kunna få ledighet med ersättning genom familjeveckan. Uttalat positiva till att utveck- lingssamtal föreslås ingå är och . Specialpedagogiska skolmyndigheten är också positiv men ser en risk att vårdnadshavare till elever vid specialskolorna trots förslaget kan ha svårigheter att delta i utvecklingssamtal eftersom specialskolor ofta ligger långt ifrån elevernas hemorter. Regeringen har förståelse för de svårigheter som kan uppstå när föräldern har lång resväg. Förslaget måste dock i många fall kunna hjälpa även föräldrar till barn i specialskolan. SKR påpekar särskilt att utvecklingssam- tal inte bör ingå om reformen i övrigt blir verklighet eftersom samtalen ofta tar och att föräldrar och skola kan komma överens om passande tider för samtalet. På många förskolor och skolor kan säkerligen ett utvecklingssamtal ske i början eller i slutet av dagen, i stället för mitt , vilket underlättar för många föräldrar. Det är enligt regeringens mening naturligtvis mycket positivt om det finns utrymme att tillgodose föräldrarnas önskemål och behov vid förläggningen av samtalet, även om hänsyn även behöver tas till lärares och förskollärares arbetstider och andra aspekter som påverkar hur arbetet med utvecklingssamtal organiseras på respektive skolenhet. Föräldrar som redan har stor flexibilitet berörs säkerligen i mindre omfattning av förslaget, men för vissa föräldrar kan en möjlighet att vara ledig i samband med ut- vecklingssamtal vara av stor nytta, exempelvis om det är en längre resväg mellan arbe- te och skola m.m. Utbrottet av covid-19 har resulterat i att det blivit allt vanligare att delta i möten på distans vilket även kan gälla utvecklingssamtal. Metoden har dock begränsningar och passar inte alla lärare, elever eller vårdnadshavare. Regeringen gör därför bedömningen att möjligheten för förvärvsarbetande föräldrar att vara lediga från arbetet för att delta i ett utvecklingssamtal är viktig och att familje- veckan bör möjliggöra detta. Möjligheten bör gälla utvecklingssamtal i vissa verksam- 2021/22:1 Utgiftsområde 12 heter enligt skollagen som barnet normalt deltar i. Utgångspunkten är de föreslagna åldrarna på barnen som kan berättiga till familjedagspenning (se avsnitt 3.9.5). De verksamheter som föreslås omfattas är därmed förskola, förskoleklass och grundskola och motsvarande utbildning. Fritidshem och pedagogisk omsorg som ersätter fritids- hem bör inte omfattas. Barn som deltar i sådana verksamheter har utvecklingssamtal i skolan och det bedöms vara tillräckligt att föräldrarna har möjlighet att använda famil- jedagspenning för att delta i de utvecklingssamtalen. Utvecklingssamtal på gymnasie- nivå bör inte omfattas i de fall det skulle bli aktuellt. En möjlighet till familjedagspen- ning för deltagande i sådana utvecklingssamtal skulle bara komma vissa föräldrar till del beroende när barnet fyller år. Vidare är utvecklingssamtal på gymnasienivån utformade på ett annat sätt än i förskola och skola på grundskolenivå och involverar inte vårdnadshavaren på samma sätt (se 15 kap. 20 § och 18 kap. 20 § skollagen). När det gäller verksamheter för vilka utvecklingssamtal regleras i skollagen bör inne- börden av begreppet vara samma i fråga om rätten till familjedagspenning. När ett barn deltar i en sådan verksamhet som inte omfattas av någon reglering när det gäller utvecklingssamtal, t.ex. pedagogisk omsorg som ersätter förskola, bör det finnas rätt till familjedagspenning i situationer som motsvarar de ovan angivna. Det bör räcka att förskolan eller skolan anser att samtalet syftar till att uppfylla samma syfte som ett utvecklingssamtal för att det ska anses vara ett sådant samtal som berättigar till ledig- het med ersättning för föräldern. Om förskolan eller skolan anger att det handlar om ett utvecklingssamtal, bör det som utgångspunkt inte finnas skäl att ifrågasätta detta. Även när det gäller familjedagspenning vid deltagande i utvecklingssamtal så bör verk- samheter så som t.ex. förskola och skola i ett annat EU- eller EES-land likställas med verksamheter enligt skollagen (se ovan angående vård av barn vid lov m.m.). Det inne- bär att det inte finns möjlighet till ersättning för utvecklingssamtal i en skola på gym- nasienivå men i exempelvis en förskola och en skola på grundskolenivå i de aktuella länderna, om föräldern är försäkrad för arbetsbaserade förmåner i och övriga villkor för förmånen är uppfyllda. Mer tid tillsammans för föräldrar och barn Ett syfte med familjeveckan är att förvärvsarbetande föräldrar och deras barn ska få möjlighet till tid tillsammans när exempelvis skolan är stängd på grund av lov eller lik- nande. För att syftet ska uppfyllas krävs att föräldern har hand om barnet den aktuella tiden när familjedagspenning ska lämnas. Inom föräldrapenningen finns det ett krav på att föräldern under huvudsaklig del av den ersatta tiden vårdar barnet på det sätt som krävs med hänsyn till barnets ålder. För yngre barn krävs t.ex. rumslig kontakt. För tillfällig föräldrapenning gäller, utom i sär- skilt utpekade situationer, att föräldern vårdar barnet. Bestämmelsen i 12 kap. 3 § SFB, som anger att som villkor för rätt till föräldrapenning gäller att föräldern till huvudsaklig del faktiskt vårdar barnet, kompletterades 2014 med anledning av att förmånstiden för föräldrapenning förlängdes till och med barnets tolvårsdag. Kompletteringen innebar att villkoret numera avser faktisk vård på det sätt som krävs med hänsyn till barnets ålder. Denna justering motiverades utifrån att senareläggningen av den bortre tidsgränsen från det att barnet är åtta till det att barnet är innebär att föräldrapenning kan lämnas för vård av barn som är något äldre och därmed bör vara mer självständiga. Vidare angavs att det sätt på vilket en förälder umgås med eller tar hand om sitt barn brukar ändras när barnet blir äldre och att kravet på rumslig kontakt för vilken det lämnas föräldrapenning, vil- ket det grundläggande villkoret kräver, därmed får olika styrka allteftersom barnet ut- vecklas och blir äldre (prop. 2013/14:4 s. 37). Det uttalades också att kompletteringen i praktiken inte innebar någon förändring när det gäller de barn som redan före änd- 2021/22:1 Utgiftsområde 12 ringen kunde berättiga till föräldrapenning, dvs. som huvudregel för barn (dock ålder för adopterade barn, samma prop. s. 37 f.). Motsvarande resonemang kan appliceras på familjedagspenningen. Tidsperioden under vilken dagar inom familjeveckan ska kunna lämnas är lång, från det att barnet fyller till dess att barnet fyllt . Ju äldre barnet blir, desto mer självständigt kan det antas bli. Även om äldre barn också behöver vård och omsorg av sina föräldrar, så ändras i allmänhet behovet med åldern. Även för äldre barn bör det ingå ett krav på ”vård” eller på samvaro med barnet i den mening som beskrivs ovan. Att fullt ut definiera eller dra gränser för hur umgänget ska se ut är inte lämpligt. Avsikten är, liksom vad som är fallet för föräldrapenningen, att barnet ska stå under förälderns tillsyn och att familjedagspenningen möjliggör tid tillsammans, i stället för att ett äldre barn exempel- vis är ensamt hemma under studiedagen för att föräldern behöver arbeta. Om en förälder har flera barn i det aktuella åldersintervallet, så kan föräldern vilja vara hemma t.ex. under ett lov med alla barnen . Om barnens åldrar skiljer sig mycket åt, så har barnen även troligtvis olika behov av föräldranärvaro och faktisk omsorg. Föräldern ska i sin ansökan ange för vilket barn ersättning tas ut den specifika dagen. bör därmed kunna kontrollera att föräldern vårdar det barn ansökan avser på samma sätt som är möjligt för föräldrapenning och tillfällig för- äldrapenning. För rätt till familjedagspenning i samband med utvecklingssamtal bör det på grund av situationens karaktär inte finnas något krav på att föräldern ska vårda barnet. I t.ex. förskolan handlar det om samtal mellan vårdnadshavare och personal. Barnet är såle- des, i vart fall som regel, inte närvarande och föräldern kan då inte vårda barnet. I andra fall är barnet oftast närvarande under huvuddelen av samtalet men kan fortfa- rande sägas delta i verksamheten. Under den tiden finns därmed inte något behov av att vårda barnet. Bestämmelserna finns i 12 a kap. 3 och 4 §§ SFB. 3.9.8Vårdnadshavare ska ha en självständig rätt att få familjedagspenning Regeringens förslag: Det är vårdnadshavare som ska ha en självständig rätt att få familjedagspenning. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Endast ett fåtal av remissinstanserna kommenterar förslaget TCO tillstyrker att det är vårdnadshavare som ska ha en självständig rätt till familje- dagspenning, för att reformen ska gynna ett jämställt föräldraskap. och anser att även familjehemsföräldrar bör ha rätt till familjedagspenning. Skälen för regeringens förslag: Familjeveckan och ersättning i form av familjedags- penning har, liksom föräldrapenningen, de föräldrar som har det grundläggande an- svaret för ett barn i fokus. Inom föräldrapenningen tar sig detta uttryck i en skillnad mellan dem som är rättsliga vårdnadshavare för barnet och dem som därutöver om- fattas av begreppet förälder inom ramen för regelverket om förmånen. Båda grupper- na har en grundläggande rätt till föräldrapenning men det är bara de rättsliga vårdnads- havarna som har en självständig rätt att få förmånen. Regeringen anser att samma åt- skillnad bör göras när det gäller familjedagspenningen. Utgångspunkten bör således vara att de möjliga dagarna med familjedagspenning tilldelas vårdnadshavarna. Det är en tydlig utgångspunkt som är lätt att kommunicera och förstå. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 barn har tydligt utpekade rättigheter och skyldigheter gentemot barnet. Att vårdnads- havarna tilldelas en självständig rätt att få förmånen kan även bidra till ett mer jäm- ställt nyttjande av familjedagspenning och stärka det jämställda föräldraskapet, något även TCO pekar på. Även om andra än vårdnadshavare också kan ha ansvar för ett barn och en utökad personkrets skulle kunna innebära att även dessa individers möjligheter att kombinera familjeliv och arbetsliv förbättras, bedömer regeringen inte att det finns skäl för att den självständiga möjligheten att få familjedagspenning ska omfatta exempelvis den utvidgade personkrets som gäller för tillfällig föräldrapenning där t.ex. en förälders sambo kan ha en självständig rätt att få ersättning. Regeringen anser heller inte att det finns starka skäl för att familjehemsföräldrar ska ha möjlighet att nyttja familjedags- penning, så som ISF och anför, annat än om de även har ställning som särskilt förordnade vårdnadshavare för barnet. I den rollen har de enligt regeringens förslag både rätt till familjedagspenning och en självständig möjlighet att få sådan för- mån (se även avsnitt 3.9.4). Bestämmelserna finns i 12 a kap. 11–13 §§ SFB. Regeringens förslag: Till en förälder som har ensam vårdnad om samtliga sina barn som kan berättiga till familjedagspenning ska förmånen lämnas under sammanlagt för barnen. Till en förälder som tillsammans med någon annan har gemensam vårdnad om samt- liga sina barn som kan berättiga till familjedagspenning ska förmånen lämnas under sammanlagt för barnen. Till en förälder som har både ensam vårdnad och tillsammans med någon annan ge- mensam vårdnad om sina barn som kan berättiga till familjedagspenning ska förmånen lämnas under sammanlagt för barnen. Ersättning för tre av dagarna ska endast lämnas för barn som föräldern har ensam vårdnad om. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I pro- memorian lämnades dock tre olika förslag om hur många dagar med familjedagspen- ning som ska lämnas till en förälder. Remissinstanserna: Ett fåtal instanser kommenterar att dagar ska tilldelas vårdnads- havare. CSN tillstyrker, och avstyrker och anser att dagarna i stället ska vara knutna till barnet. Det är inte heller många instanser som specifikt uttalar sig om årlig tilldelning av dagar. Majoriteten av dem som gör så är positiva, exempelvis , LO och TCO. är enda instans som avstyrker. ISF anser att det bör införas en uttrycklig bestämmelse om att dagar inte kan sparas över kalenderår. Flera instanser, som TCO, LO, CSN, och , är uttalat positiva till att dagarna är jämnt fördelade mellan vårdnadshavare med gemensam vårdnad. vill se att en förälder med gemensam vårdnad i vissa situationer kan disponera samtliga dagar. En liknande synpunkt framförs av ISF. Flera instanser, bl.a. , LO och Ledarna, är positiva till att vårdnads- havare med ensam vårdnad föreslås få dubbelt så många dagar som en vårdnadshavare med gemensam vårdnad. Ingen instans avstyrker. Ledarna påpekar dock att när för- äldrar med ensam vårdnad, som till stor del är kvinnor, får fler dagar kan det komma 2021/22:1 Utgiftsområde 12 att innebära att de får en försvagad ställning på arbetsmarknaden på grund av större frånvaro. framför att förslaget till bestämmelser angående föräldrar som har både ensam och delad vårdnad av barn kan vara svåra för föräldrar att förstå och kan leda till invecklad handläggning hos . Av de instanser som tar ställning i frågan om hur många dagar med familjedagspen- ning som ska föreslås vid införandet så uttalar , uni- versitet, , och LO stöd för att föräldrar med gemensam vårdnad ska få och föräldrar med ensam vårdnad ska få från införandet. MUCF anser att om inte per vårdnadshavare är aktuellt från start bör förespråkas. Även TCO förespråkar införande av en hel familjevecka redan från start. CSN anser att färre dagar än tre respektive sex kan vara motiverat vid införandet. kommun uttalar stöd för att det vid införandet ska ges . ESV anser att införandet bör ske successivt och starta med till exempel och att en utvidgning bör ske först efter bl.a. utvärdering av användningen av förmånen. Förvaltningsrätterna i och och Kammarrätten i framför att det bör förtydligas på vilka sätt ändrade vårdnadsförhållanden under ett kalenderår kan påver- ka antalet ersättningsberättigade dagar för en vårdnadshavare. Även önskar förtydliganden i frågan. bedömer att den omständigheten att det är situationen vid ersättningsdagen som är avgörande för hur många dagar med famil- jedagspenning en vårdnadshavare kan få kan innebära en otydlighet och oförutsebar- het, för både arbetstagare och arbetsgivare. CSN framför att eftersom det är vårdnads- förhållandena på ersättningsdagen som avgör rätten till ersättning kan det finnas osä- kerhet vid anmälan av ledighet och att en möjlighet att få särskilt villkorade förhands- besked bör övervägas. ISF lämnar förslag på en annan formulering av lagtexten som berörs. Skälen för regeringens förslag Årlig tilldelning av dagar Regeringen föreslår att dagar med familjedagspenning tilldelas till vårdnadsha- vare som har ett eller flera barn som kan berättiga till sådan förmån. Modellen skiljer sig från vad som gäller för föräldrapenningen och den tillfälliga föräldrapenningen, där antalet ersättningsdagar ges per barn. Det är enbart ett fåtal instanser som uttryckligen kommenterar att antalet dagar ska utgå från vårdnadshavaren och inte från barnet. CSN tillstyrker förslaget. och avstyrker förslaget och anser att dagarna i stället ska vara knutna till barnet eftersom det gynnar flerbarnsfamiljer. Den föreslagna familjeveckan kan delvis jämföras med semesterledighet, dvs. den bör utgå från den förvärvsarbetande föräldern och ge möjlighet till en något utökad ledig- het , lika för alla förvärvsarbetande föräldrar. Familjeveckan ska ses som ett komplement till befintlig föräldraförsäkring och är inte en utbyggnad av föräldrapen- ningen. Även om behovet av ledighet i vissa fall kan vara större när en förälder har flera barn är avsikten med familjedagspenningen att föräldern ska få en möjlighet till ledighet för behov som i hög utsträckning sammanfaller för barn i det aktuella ålders- spannet, nämligen lov, terminsuppehåll, studiedagar eller motsvarande. Möjligheten till att delta i flera utvecklingssamtal om föräldrarna har många barn är ändå för- bättrad än med dagens situation. Det måste i detta sammanhang även beaktas att en konstruktion där dagar utges per barn, så som är fallet i föräldrapenningen, kraftigt skulle öka kostnaderna för reformen alternativt kräva att antalet dagar med familje- dagspenning per barn begränsas. Givet ovanstående anser regeringen att antalet dagar inom ramen för familjeveckan ska lämnas sammanlagt för förälderns barn i det aktu- ella åldersspannet. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 För att förstärka effekterna av en årlig fördelning ska även vara en sluten en- het, dvs. dagar ska inte kunna sparas och överföras till efterföljande år. Flera instanser är positiva till detta förslag, exempelvis , , CSN och TCO, inte minst för att de ser att det kan gynna ett mer jämställt uttag. är emot förslaget och anser att föräldrar ska kunna spara dagar då årlig tilldel- ning utan möjlighet att spara kan vara normerande för ledighet. Regeringen instämmer i att det kan finnas en viss risk att dagar som ges per kalenderår kan komma att vara normerande på så sätt att föräldrar ser till att ta ut dem . En möjlighet att spara dagar över år ökar i och för sig valmöjligheterna för föräldrarna men kan ha andra nackdelar. En pott med dagar som föräldrarna själva kan disponera kan i stället leda till att ingen ledighet tas ut vissa år och även att dagar kan glömmas bort och inte tas ut alls.