prop · H90376 · 2021-12-20 00:00:00 — Godkännande får lämnas, om 1. det är sannolikt att en för- längning kan motverka att emittentinstitutet kommer på obestånd, och 2. det av avtalsvillkoren för den säkerställda obligationen framgår a) att löptiden får förlängas endast efter godkännande, b) förutsättningarnaför godkännande enligt 1, och c) den senare förfallodag som gäller efter en förlängning. Ett ärende eller mål om god- kännande ska handläggas skynd- Information om säkerställda obligationer Ett emittentinstitut ska lämna sådana uppgifter om en säkerställd obligation som behövs för att en köpare ska kunna bedöma obliga- tionen och den risk som är förenad med att investera i den. Om den säkerställda obligatio- nen innehåller avtalsvillkor som avses i 15 § andra stycket 2, ska informationen särskilt innehålla uppgifter om 1.vilka omständigheter som kan utlösa en förlängning, 2.huruvida en förlängning påverkas av att emittentinstitutet försätts i konkurs eller resolution, och 3.kravet på godkännande. Förmånsrätt enligt 3 a § förmånsrättslagen (1970:979) gäller i de tillgångar som enligt 3 kap. 10 § registrerats som säkerhetsmassa. Dessutom gäller förmånsrätt i Dessutom gäller förmånsrätt i de 1.de medel som medel som senare antecknas i för konkursbeslutet eller utmät- registret enligt 4 §. ningen finns hos emittentinstitutet och som härrör från säkerhets- massan eller derivatavtal, och 2.de medel som senare antecknas iregistret enligt 4 §. ett emittentinstituts tillstånd om 1. inte från det att till- 1. inte från det att till- stånd beviljades har påbörjat utgiv- stånd beviljades har påbörjat utgiv- ning av säkerställda obligationer, ning av säkerställda obligationer, eller 2.har förklarat sig avstå från tillståndet. I det fall som avses i första stycket 1 får i stället varning med- delas om det är tillräckligt. 2.har förklarat sig avstå från tillståndet, eller 3.har fått tillståndet genom att lämna falska uppgifter eller på något annat otillbörligt sätt. I de fall som avses i första stycket 1 eller 3 får i stället varning meddelas om det är tillräckligt. skall med årliga avgifter bekosta Finansinspek- tionens verksamhet enligt denna lag. ska bekosta tillsyn med årliga avgifter. får ta ut avgifter för prövning av ansök- ningar, anmälningar och under- rättelser enligt denna lag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1. motparter och utländska stater som avses i 1 kap. 2 §, 2. innehållet i de planer som 1. innehållet i de planer som krävs enligt 2 kap. 1 § första krävs enligt 2 kap. 1 § första stycket 3 och 4, stycket 3 och 4, 3. fast egendom, tomträtt och 2. fast egendom, tomträtt och bostadsrätt som avses i 3 kap. 1 § bostadsrätt som avses i 3 kap. 1 § första stycket 1, 4.låntagare som avses i 3 kap. 1§ första stycket 2, 5.vilka utländska stater och centralbanker som avses i 3 kap. 2§ första stycket 4, vilka utländska kommuner och därmed jämförliga samfälligheter som avses i 3 kap. 2§ första stycket 5, vilka utländska stater som avses i 3 kap. 2 § andra stycket 2 och 4, vilka internatio- nella utvecklingsbanker som avses i 2 § andra stycket 5 samt om tillgångar som avses i 3 kap. 2 § första stycket 6 och andra stycket 6, 8Senaste lydelse 2006:1385. 6. hur värdering av säkerheterna 3. hur värdering av säkerheterna Prop. enligt 3 kap. 5 § skall utföras, enligt 3 kap. 5 § ska utföras, 7. hur kontrollen av 4. hur kontrollen av mark- 3 kap. 7 § 3 kap. 7 § ska obligationer enligt 3 kap. 8 § andra stycket ska bestämmas, beräkning av och villkor för risk- beräkning av och villkor för risk- enligt 3 kap. 9 §, enligt 3 kap. 9 §, 9. hur registret skall föras enligt 7. hur registret ska föras 3 kap. 10 §, 3 kap. 10 §, 10. den oberoende granskarens 8. den oberoende granskarens kompetens, uppgifter och rappor- kompetens, uppgifter och rappor- teringsskyldighet enligt 3 kap. 12 enligt 3 kap. 12 och 13 §§, och och 13 §§, enligt 3 kap. 16 § första stycket, och 11. sådana avgifter för tillsyn 10. sådana avgifter som avses i som avses i 5 kap. 7 §. 5 kap. 7 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 5 kap. 3 § i den äldre lydelsen gäller fortfarande för överträdelser som har skett före ikraftträdandet. 3.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för en säkerställd obligation som har getts ut före ikraftträdandet. För en sådan obligation tillämpas dock den nya 3 kap. 16 § första stycket och, för överträdelser som sker efter ikraftträdandet, 5 kap. 3 § i dess nya lydelse. 4.Äldre bestämmelser gäller också för en sådan säkerställd obligation som avses i artikel 30.2 i och rådets direktiv (EU) 2019/2162 av om utgivning av säkerställda obligationer och offentlig tillsyn över säkerställda obligationer samt om ändring av direktiven /65/EG och 2014/59/EU, i den ursprungliga lydelsen, under förutsättning att utgivningsvolymen inte utökas efter och den säkerställda obligationen uppfyller kraven i leden a–d För en sådan obligation tillämpas dock den nya 3 kap. 16 § första stycket och, för överträdelser som sker efter ikraftträdandet, 5 kap. 3 § i dess nya lydelse. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse Härigenom föreskrivs att 15 kap. 1 a § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse ska ha följande lydelse. ska ingripa mot någon som ingår i ett kreditinstituts styrelse eller är dess verkställande direktör, eller ersättare för någon av dem, om kreditinstitutet 1.har fått tillstånd att driva bank- eller finansieringsrörelse genom att lämna falska uppgifter eller på annat otillbörligt sätt, 2.i strid med 14 kap. 4 § första stycket låter bli att till Finans- inspektionen anmäla sådana förvärv och avyttringar som avses där, 3.i strid med 14 kap. 4 § tredje stycket låter bli att till Finans- inspektionen anmäla namnen på de ägare som har ett kvalificerat innehav av aktier eller andelar i institutet samt storleken på innehaven, 4.inte uppfyller kraven i 6 kap. 1–3 c, 4, 4 a, 4 c eller 5 § eller i föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 1 § 5, 5. låter blir att lämna information 5. låter bli att lämna information kapitalbaskraven enligt artikel 92 i kapitalbaskraven enligt artikel 92 i artikel 430.1 i den förordningen, artikel 430.1 i den förordningen, 6.låter bli att rapportera eller lämnar ofullständig eller felaktig information till när det gäller data som avses i artikel 430a i tillsynsförordningen, 7.låter bli att lämna information till eller lämnar ofullständig eller felaktig information om en stor exponering i strid med artikel 394.1 i tillsynsförordningen, 8.låter bli att lämna information till eller lämnar ofullständig eller felaktig information om likviditet i strid med artikel 415.1 och 415.2 i tillsynsförordningen, 9. låter blir att lämna uppgifter 9. låter bli att lämna uppgifter till information om sin bruttosoliditet i information om sin bruttosoliditet i strid med artikel 430.1 och 430.2 i strid med artikel 430.1 och 430.2 i 10.vid upprepade tillfällen eller systematiskt låter bli att hålla likvida tillgångar i strid med artikel 412 i tillsynsförordningen, 1Senaste lydelse 2021:470. 11. utsätter sig för en exponering som överskrider gränserna enligt Prop. 2021/22:76 artikel 395 i tillsynsförordningen, 12.är exponerat för kreditrisken i en värdepapperiseringsposition utan att uppfylla villkoren i artikel 405 i tillsynsförordningen, 13.låter bli att lämna information eller lämnar ofullständig eller felaktig information i strid med någon av artiklarna 431.1–431.3 och 451.1 i tillsynsförordningen, 14.gör betalningar till innehavare av instrument som ingår i institutets kapitalbas i strid med 8 kap. 3 och 4 §§ lagen (2014:966) om kapitalbuffertar eller artikel 28, 51 eller 63 i tillsynsförordningen, när dessa artiklar förbjuder sådana betalningar till innehavare av instrument som ingår i kapitalbasen, 15.har befunnits ansvarigt för en allvarlig, upprepad eller systematisk överträdelse av lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism eller föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen, 16.har befunnits ansvarigt för en allvarlig, upprepad eller systematisk överträdelse av och rådets förordning (EU) 2015/847 av om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel och om upphävande av förordning (EG) nr 1781/2006, 17. har tillåtit en styrelseledamot, 17. har tillåtit en styrelseledamot, ersättare för någon av dem att åta ersättare för någon av dem att åta sig ett sådant uppdrag i institutet sig ett sådant uppdrag i institutet eller kvarstå i institutet trots att eller kvarstå i institutet trots att kraven i 3 kap. 2 § första stycket 4 kraven i 3 kap. 2 § första stycket 4 eller 5, 10 kap. 8 a–8 c §§, 12 kap. 8 a–8 c §§ 6 a–6 c §§ eller 6 a–6 c §§ har meddelats med stöd av 16 kap. skrifter som har meddelats med 1 § 3 inte är uppfyllda, 18.i strid med 6 a kap. 1 eller 2 § låter bli att upprätta eller lämna in en återhämtningsplan eller en koncernåterhämtningsplan, 19.i strid med 6 b kap. 11 § låter bli att anmäla att koncerninternt finansiellt stöd ska lämnas, 20.i strid med 13 kap. 4 a och 5 a §§ låter bli att underrätta om institutet fallerar eller sannolikt kommer att fallera, (2015:1016) om resolution eller i (2015:1016) om resolution eller i strid med 28 kap. 1 § samma lag strid med 28 kap. 1 § samma lag låter bli att lämna begärda upp- låter bli att lämna begärda upp- 22. är ett 22. är ett artikel 4.1.15 i tillsynsförordningen artikel 4.1.15 i tillsynsförordningen och inte uppfyller kraven i del tre, och inte uppfyller kraven i del tre, fyra, sex eller sju i den fyra, sex eller sju i den förordningen förordningen eller 2 kap. 1 eller 2 § (2014:968) om särskild (2014:968) om särskild tillsyn över värdepappersbolag på grupp- eller bolag på grupp- eller undergrupps- enligt lagen (2003:1223) om utgiv- a) har fått tillstånd att ge ut säkerställda obligationer genom att lämna falska uppgifter eller på något annat otillbörligt sätt, b) driver verksamhet med säker- ställda obligationer utan tillstånd, c) ger ut säkerställda obligatio- ner som inte uppfyller 3 kap. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 11 eller 15 § eller 16 § andra stycket lagen om utgivning av säkerställda obligationer, d) låter bli att lämna information eller lämnar ofullständig eller fel- aktig information i strid med 3 kap. e) vid upprepade tillfällen eller systematiskt låter bli att hålla lik- vida tillgångar i en sådan lik- som avses i 3 kap. säkerställda obligationer, eller 24. låter bli att lämna uppgifter om sin verksamhet med säker- inspektionen eller lämnar ofullstän- diga eller felaktiga uppgifter i strid med 13 kap. 3 §. Om en sådan person som anges i första stycket omfattas av tillstånds- eller underrättelseskyldighet enligt 14 kap. 1 eller 3 § för förvärv eller avyttring av aktier eller andelar i institutet, ska första stycket 2 och 3 inte gälla för den personen i fråga om dessa aktier eller andelar. Ett ingripande enligt första stycket får ske endast om institutets över- trädelse är allvarlig och personen i fråga uppsåtligen eller av grov oaktsamhet orsakat överträdelsen. 1.beslut att personen i fråga , lägst och högst , inte får vara styrelseledamot eller verkställande direktör i ett kredit- institut, eller ersättare för någon av dem, eller 2.beslut om sanktionsavgift. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 15 kap. 1 a § i den äldre lydelsen gäller fortfarande för överträdelser som har skett före ikraftträdandet. 3.Bestämmelserna i 15 kap. 1 a § första stycket 23 b, c och e gäller inte i fråga om säkerställda obligationer som avses i punkt 3 eller 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (2022:000) om ändring i lagen (2003:1223) om utgivning av säkerställda obligationer. Ärendet och dess beredning antog Europeiska unionen (EU) ett nytt regelverk om utgivning av säkerställda obligationer. Det nya regelverket består av dels och rådets direktiv (EU) 2019/2162 av den om utgivning av säkerställda obligationer och offentlig tillsyn över säkerställda obligationer samt om ändring av direktiven 2009/65/EG och 2014/59/EU (direktivet), se bilaga 1, dels Europa- parlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2160 av 2019 om ändring av och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (tillsynsförordningen), se bilaga 2. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att lämna de författningsförslag som krävs för att i svensk rätt genomföra det nya direktivet och för att anpassa svensk rätt till ändringarna i tillsyns- förordningen (dir. 2019:107). Utredningen antog namnet Utredningen om ett nytt regelverk om säkerställda obligationer. Utredningen har redovisat sitt uppdrag i betänkandet Ändrade regler om säkerställda obligationer (SOU 2020:61). betänkandet och utredningens lagförslag finns i bilagorna 3 och 4. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 5. Remissvaren finns tillgängliga på regeringens webb- plats () och i (Fi2020/04379). I propositionen behandlas utredningens förslag. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Regeringen har delvis följt Lagrådets förslag och synpunkter, som behandlas i avsnitt 6.2 och 6.3 och i författningskommentaren. I förhållande till lagrådsremissen har det även gjorts vissa språkliga och Säkerställda obligationer är obligationer som ges ut av banker och andra kreditinstitut (emittentinstitut), där fordringarna som investerarna (obliga- tionsinnehavarna) kan göra gällande mot emittentinstitutet på grund av obligationsinnehavet har säkerhet i form av vissa tillgångar. gångar är avskilda från emittentinstitutets övriga tillgångar och skulder men tas upp på institutets balansräkning och utgör de säkerställda obliga- tionernas s.k. säkerhetsmassa. Obligationsinnehavarna har särskild för- månsrätt för sina fordringar i säkerhetsmassan. är en viktig finansieringskälla för många kreditinstitut och underlättar finansiering av framför allt hypotekslån i form av bostadskrediter och Prop. 2021/22:76 offentliga lån. Ur ett investerarperspektiv är en fördel med säkerställda obligationer, jämfört med andra finansieringskällor, att risken för tillgångarna i säkerhetsmassan ligger kvar på emittentinstitutet och att investerarna kan göra gällande sina krav mot institutet. En annan fördel är att investeraren har särskild förmånsrätt för sina fordringar i den säkerställda obligationens säkerhetsmassa. Tillsynsförordningen innehåller bl.a. krav på kapitaltäckning gentemot kreditinstitut. Kapitaltäckningskraven i förhållande till investeringar i säkerställda obligationer är lägre än vad som gäller för många andra investeringar. Lättnaderna i kraven motiveras av den låga risk som investeringar i säkerställda obligationer är förknippade med. om utgivning av säkerställda obligationer utgör en del av ett paket som Europeiska kommissionen har tagit fram för att fördjupa den s.k. kapitalmarknadsunionen och bygger bl.a. på ett arbete inom Europeiska bankmyndigheten () i syfte att identifiera god marknadspraxis för utgivande av säkerställda obligationer. Det arbetet är i sin tur ett svar på en rekommendation från om att identifiera och övervaka god marknadspraxis avseende utgivande av säkerställda obligationer i syfte att säkerställa robusta och enhetliga regelverk för säkerställda obligationer inom EU. Regeringens förslag: De lagändringar som krävs för att genomföra direktivet i svensk rätt och anpassa svensk rätt till ändringarna i till- synsförordningen ska i huvudsak tas in i lagen om utgivning av säker- ställda obligationer. Regeringens bedömning: Genomförandet bör värna den svenska marknadens funktionssätt. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag och bedömning: Bestämmelser om utgivning av säkerställda obligationer finns i lagen (2003:1223) om utgivning av säkerställda obligationer, förkortad LUSO. I den lagen finns bestämmelser om krav på tillstånd för att ge ut säkerställda obligationer och skyddade benämningar (2 kap.), bestämmelser om emittentinstitutens verksamhet (3 kap.), bestämmelser om emittentinstitutens insolvens (4 kap.), särskilda bestämmelser om tillsyn och ingripanden (5 kap.) och bestämmelser om överklagande och bemyndiganden (6 kap.). Allmänna bestämmelser om tillsyn över och ingripanden mot kredit- institut finns i rörelselagstiftningen, framför allt 13 och 15 kap. lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, förkortad LBF. Det nya EU-direktivet och ändringarna i EU:s tillsynsförordning för- anleder framför allt ändringar i lagen om utgivning av säkerställda obliga- Ändringarna är dock av en sådan begränsad omfattning och av en sådan art att de lämpligen bör ske med bibehållande av strukturen i den 2021/22:76 I det följande behandlas det nya direktivet och ändringarna i EU:s till- synsförordning utifrån kapitelindelningen i lagen om utgivning av säkerställda obligationer. Det är eftersträvansvärt med en harmoniserad och välfungerande marknad för säkerställda obligationer inom EU som investerare har högt förtroende för. Den nuvarande regleringen i lagen om utgivning av säkerställda obligationer har för svensk del skapat förutsättningar för en stor, likvid och standardiserad marknad för säkerställda obligationer med gott investerar- skydd. I den utsträckning direktivet ger medlemsstaterna valmöjligheter eller utrymme för att i nationell rätt ställa upp mer långtgående krav eller anpassa bestämmelserna till nationella förhållanden, bör det svenska genomförandet sträva efter att värna om funktionssättet hos den svenska marknaden för säkerställda obligationer. 5Förutsättningar för tillstånd m.m. Regeringens bedömning: Svensk rätt uppfyller redan direktivets krav på tillståndsplikt för utgivning av säkerställda obligationer. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna tillstyrker bedömningen eller har inget att invända mot den. Skälen för regeringens bedömning: Enligt direktivet ska den behöriga myndigheten ge tillstånd till ett program för säkerställda obligationer för att sådana obligationer ska få ges ut inom det programmet (artikel 19). Idirektivet avses med program för säkerställda obligationer de strukturella egenskaper hos en utgivning av säkerställda obligationer som fastställs genom lagstadgade regler och avtalsvillkor, i enlighet med det tillstånd som beviljats det kreditinstitut som ger ut de säkerställda obligationerna (artikel 3.2). Ett tillstånd till ett program för säkerställda obligationer ska kräva åtminstone följande (artikel 19.2): • En lämplig verksamhetsplan som beskriver utgivningen av säkerställda obligationer. • Lämpliga riktlinjer, rutiner och metoder som syftar till investerarskydd när det gäller att godkänna, ändra, förnya och återfinansiera lån som ingår i säkerhetsmassan. • Ledning och personal som särskilt arbetar med programmet för säkerställda obligationer och som har lämplig kompetens och kunskap avseende utgivning av säkerställda obligationer och förvaltning av programmet för säkerställda obligationer. • En administrativ struktur för säkerhetsmassan och övervakning av denna som uppfyller de tillämpliga krav som fastställs i de bestämmelser i nationell rätt som införlivar direktivet. Bestämmelser om förutsättningarna för tillstånd att ge ut säkerställda Prop. 2021/22:76 obligationer finns i lagen om utgivning av säkerställda obligationer (2 kap. 1 §). Ett sådant tillstånd ska meddelas ett kreditinstitut om bolags- ordningen, stadgarna eller reglementet överensstämmer med bestämmel- serna i lagen och det finns skäl att anta att den planerade verksamheten kommer att bedrivas enligt bestämmelserna i lagen och andra författningar som reglerar verksamheten. Vidare krävs att tidigare utgivna obligationer och andra jämförbara skuldförbindelser, som är utgivna för att finansiera krediter av det slag som får ingå i säkerhetsmassan, omvandlas till säkerställda obligationer eller hanteras på ett för borgenärerna likvärdigt sätt enligt en plan som har godkänts av och att kreditinstitutet i en ekonomisk plan redovisar att dess finansiella situation är så stabil att övriga borgenärers intressen inte riskeras. I den ekonomiska planen ska det ingå ett yttrande från revisorerna som styrker redovis- ningen. får meddela föreskrifter på området (6 kap. 3 § 2 LUSO). Sådana föreskrifter finns i föreskrifter (FFFS 2013:1) om utgivning av säkerställda obligationer (2 kap.). Svensk rätt uppfyller därmed redan direktivets krav på tillståndsplikt. Regeringens förslag: Benämningen svensk säkerställd obligation ska få användas endast som beteckning för en sådan skuldförbindelse som uppfyller kraven i lagen om utgivning av säkerställda obligationer. En sådan skuldförbindelse ska även få benämnas europeisk säkerställd obligation, europeisk säkerställd obligation (premium) eller motsvar- ande utländska officiella beteckningar inom EES. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen föreslår att den nuvarande bestämmelsen om skyddad benämning i lagen om utgivning av säkerställda obligationer ska ersättas med bestämmelser om tre nya skyddade benämningar, där benämningen svensk säkerställd obligation ska få användas endast som beteckning för skuldförbindelser som uppfyller kraven i svensk rätt, benämningen europeisk säkerställd obligation ska få användas endast som beteckning för skuldförbindelser som uppfyller kraven i utländsk rätt som genomför direktivet och benämningen europeisk säkerställd obligation (premium) ska få användas endast som beteckning för en skuldförbindelse som uppfyller kraven i artikel 129 i tillsynsförordningen. Utredningen föreslår också att det ska införas bestämmelser som reglerar användningen av benämningar som är förväxlingsbara med sådana benämningar. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. och anser att det bör framgå tydligare i lagtexten att en svensk säkerställd obligation efterlever högre krav än en europeisk säkerställd obligation (premium). Skälen för regeringens förslag Enligt direktivet ska medlemsstaterna säkerställa att beteckningen europeisk säkerställd obligation och dess officiella översättning på alla unionens officiella språk endast används för säkerställda obligationer som uppfyller de krav som fastställs i de bestämmelser i nationell rätt som genomför direktivet (artikel 27.1). Medlemsstaterna ska säkerställa att beteckningen europeisk säkerställd obligation (premium) och dess officiella översättning på alla unionens officiella språk endast används för säkerställda obligationer som uppfyller de krav som fastställs i de bestämmelser i nationell rätt som genomför direktivet och som uppfyller kraven i artikel 129 i tillsynsförordningen (artikel 27.2). En utgångspunkt för tillämpningen av nationella bestämmelser som genomför direktivets regler, inklusive dess regler om beteckningar, är principen om ömsesidigt erkännande. Principen om ömsesidigt erkännande avser bl.a. den unionsrättsliga principen att en vara eller tjänst som tillhandahålls i en medlemsstat också ska få tillhandahållas i övriga medlemsstater, om inte särskilda skäl emot föreligger (se mål nr C-120/78, Cassis de ). Utifrån denna princip ska en säker- ställd obligation som t.ex. ges ut med beteckningen European covered bond (dvs. motsvarande europeisk säkerställd obligation i den svenska versionen av direktivet) i en annan medlemsstat i enlighet med den medlemsstatens nationella rätt i princip inte kunna bedömas som oförenlig med kraven på en europeisk säkerställd obligation i en annan medlemsstat.