prop · H9031d7 · 2021-09-20 00:00:00 — Inom det militära försvaret har de frivilliga försvarsorganisationerna bidragit till bemanningen av Försvarsmaktens krigsorganisation, företrädesvis till hemvärnet. Arbetet med att bemanna relevanta befattningar även i andra delar av krigsorganisationen med avtalspersonal fortsätter. Vidare har de frivilliga försvarsorganisationerna genom sin verksamhet fortsatt bidragit till ökad folkförankring och försvarsvilja. En stark och väl förankrad 2021/22:1 Utgiftsområde 6 försvarsvilja är en betydelsefull faktor för det militära försvarets samlade krigsavhållande förmåga. Mot bakgrund av bemyndigande till regeringen om att inrätta fyra militärregionsstaber (prop. 2019/20:1 utg.omr. 6, bet. 2019/20:FöU1, rskr. 2019/20:107) inrättades militärregionstaberna som egna organisationsenheter: Norra militärregionstaben i , Mellersta militärregionstaben i /, Västra militärregionstaben i och Södra militärregionstaben i /Revinge. Etableringen av militärregionstaberna som organisationsenheter har följt planen och militärregionstaberna löser sina uppgifter utan större begränsningar. Inga avgörande faktorer har hindrat, eller bedöms framgent hindra, det fortsatta etablerandet. De tre försvarsgrensstaber som inrättades 2019 (Arméstaben i , Marinstaben på och Flygstaben i ) har fortsatt sin uppbyggnad bl.a. avseende ledningsförmåga och funktionalitet. bemyndigade regeringen att återinrätta (K4) i , (Amf4) i , flygflottilj () i , Bergslagens artilleriregemente (A 9) i , Dalregementet (I 13) i och i (I 21) i med utbildningsdetachement i . Regeringen har gett Försvarsmakten i uppdrag att återetablera grundorganisationsenheterna och kommer att redovisa utvecklingen i kommande budgetpropositioner. Försvarsmaktens totala lokalkostnader uppgick till ca . Det är en ökning med ca jämför med 2019 och beror huvudsakligen på verksamhetsövergången där Försvarsmakten övertog verksamhet som tidigare bedrivits av . 3.3.4Nationella operationer och stödet till samhället Försvarsmakten har upprätthållit beredskap i enlighet med myndighetens instruktion. Övervakning av svenskt territorium har bedrivits kontinuerligt och verksamheten i närområde har följts, i syfte att upptäcka och avvisa kränkningar, upprätthålla territoriella integritet samt skydd för skyddsvärd verksamhet. Myndigheten har genomfört kontinuerliga anpassningar för att möta den höga militära aktiviteten i närområdet. Ett exempel på detta är den operation med armé-, marin- och flygförband som inleddes på och i mot bakgrund av den omfattande övningsverksamheten som bl.a. genomfört i . Syftet med operationen var att markera svensk suveränitet och territoriell integritet samt att tydliggöra att vi är uppmärksamma på vad som händer i vårt närområde. konstaterades totalt elva kränkningar av svenskt territorium, varav fem skett i luften och sex till sjöss. konstaterades nio respektive 13 överträdelser. Försvarsmakten har, likt föregående år, inte brutit mot andra nationers tillträdesbestämmelser . 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Omfattande stöd till samhället lämnade Försvarsmakten stöd till samhället i enlighet med förordningen (2017:113) om Försvarsmaktens stöd till polisen med helikoptertransporter, förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet samt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. Jämfört med 2019 var stödet betydligt mer omfattande, med en ökning med 67 tillfällen. I huvudsak är ökningen kopplad till bekämpningen av covid-19. Totalt mottog Försvarsmakten 245 begäran om stöd och av dessa beviljades 196. Avslagen beror i huvudsak på att inkommen begäran återkallats eller att begäran avsett åtgärder som faller utanför stödförordningarnas ramverk. Stöd enligt förordningen om Försvarsmaktens stöd till polisen med helikoptertransporter lämnades vid en insats. Den totala flygtiden uppgick . Stödet enligt förordningen om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet var omfattande och stöd lämnades . Av dessa var 86 relaterade till covid-19 och 55 till övrig verksamhet. Stöd med anledning av covid-19 har bland annat bestått av tält för provtagning, skyddsmask 90, skyddskläder och medicinteknisk utrustning. Försvarsmakten har därtill givit kompetensstöd i form av stabspersonal till , och tre länsstyrelser. Försvarsmakten har också bistått med kvalificerade intensivvårdstransporter av covid-19 patienter med helikopter och ambulans. Stöd enligt lagen om skydd mot olyckor har lämnats jämfört med 64 tillfällen . Stödinsatserna var kopplade till eftersök av försvunna personer, sjö- och fjällräddning. Regeringen har i Försvarsmaktens regleringsbrev gett Försvarsmakten i uppdrag att, i samverkan med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), redovisa till hur Försvarsmakten inom ramen för gällande regelverk, mål och uppgifter, kan utveckla formerna för Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet. Redovisningen ska ske . 3.3.5Utvecklad och stärkt försvarsunderrättelseverksamhet Försvarsunderrättelsemyndigheternas, dvs. Försvarsmakten, , och , verksamhet har även präglats av att den militära och säkerhetspolitiska utvecklingen såväl globalt som i vårt närområde försämrats . Den militära verksamheten och närvaron i närområde har fortsatt varit hög. Även förmågan hos Försvarsmakten och att följa och analysera den aktuella situationen och de övergripande trenderna i närområde, samt förmågan att i övrigt kartlägga yttre hot mot landet, har utvecklats och stärkts. Försvarsunderrättelseverksamheten har fortsatt bidragit med underlag till Försvarsmaktens omvärldsbevakning, insatser samt utveckling av krigsorganisationen. Den planerade utvecklingen och förstärkningen av försvarsunderrättelseverksamheten har dock i vissa delar fördröjts på grund av de begränsningar som pandemin medfört. Hot från terrorism och våldsbejakande extremism i och mot är fortsatt allvarligt. har formerna för samarbetet mellan Försvarsmakten, och Säkerhetspolisen utvecklats bl.a. avseende kontraterrorism. Inom ramen för försvarsunderrättelseverksamheten har Nationellt centrum för terrorhotbedömning (NCT) alltjämt utgjort en viktig plattform för rapportering och 2021/22:1 Utgiftsområde 6 bedömningar om utländska förhållanden, vilket är en av flera aspekter som påverkar terrorhotet mot och svenska intressen utomlands. har, i samverkan med Säkerhetspolisen, tillgängliggjort tekniskt detekterings- och varningssystem (TDV) för fler av de mest skyddsvärda verksamheterna. har antalet myndigheter och statliga bolag som använder TDV ökat . Förmågan att förebygga, upptäcka och hantera cyberattacker mot de mest skyddsvärda verksamheterna har stärkts ytterligare. Försvarsunderrättelseverksamheten är noga reglerad i lagar och förordningar, i syfte att säkerställa att ändamålen med verksamheten inte överträds samt att enskildas personliga integritet värnas. Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten har genomfört granskningar och kontroller i enlighet med gällande lagstiftning. I propositionen Behandling av personuppgifter vid Försvarsmakten och (prop. 2020/21:224) föreslår regeringen nya lagar för den behandling av personuppgifter som bl.a. sker inom Försvarsmaktens och Försvarets radioanstalts försvarsunderrättelseverksamhet och Försvarsmaktens militära säkerhetstjänst, liksom vissa ändringar i lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet avseende Försvarets radioanstalts internationella samarbete. De nya lagarna och övriga lagändringar föreslås träda i kraft . 3.3.6Ökade krav på den militära säkerhetstjänsten Den militära säkerhetstjänsten har bidragit i det säkerhetsrelaterade arbetet med Försvarsmaktens utökade personal- och förbandsvolymer, nya materielsystem och uppbyggnaden av totalförsvaret. Återuppbyggnaden av totalförsvaret har ställt fortsatt ökade krav på den militära säkerhetstjänsten inom såväl utbildnings-, som tillsynsområdet och inom utveckling och införande av vissa kryptografiska funktioner. Den militära säkerhetstjänsten har även bedrivit ett angeläget arbete kopplat till säkerhetsskyddslagen (2018:585), bland annat har stöd lämnats till med anledning av utauktioneringen av 5G-licenser. 3.3.7Deltagandet i internationella insatser Försvarsmakten har deltagit i internationella insatser och lämnat stöd till arbetet med säkerhetssektorreform i olika länder. Utöver att bidra till målen för respektive insats bidrar deltagandet även till mål 16 i Agenda (Fredliga och inkluderande samhällen). Antalet individer som var insatta i internationella insatser och inom ramen för säkerhetsektorreform var 931, varav 104 kvinnor och 827 män. Det är en minskning jämfört med , då 1 220 individer (varav 132 kvinnor och 1 088 män) var insatta i internationella insatser. Effekterna av pandemin ligger till del bakom denna minskning. Vissa insatser har genomfört begränsad verksamhet vilket sammantaget har medfört att betydligt färre individer har bemannat befattningar i framför allt OIR i , men även RSM i . Dessutom har restriktioner till följd av pandemin begränsat Försvarsmaktens möjligheter att rekrytera till de internationella militära insatserna, framför allt avseende enskilda insatser. Vidare avslutades det svenska militära deltagandet i insatserna MONUSCO och UNMISS Sydsudan . 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Operation Inherent Resolve (OIR) Resolute Support Mission (RSM) Källa: Försvarsmaktens årsredovisning . Det svenska förbandet som är insatt i FN:s fredsbevarande insats i , Minusma, bytte grupperingsplats från Timbuktu i västra till i östra . I samband med bytet av grupperingsplats förändrades också det svenska bidragets sammansättning och uppgift. Från att ha utgjort ett underrättelseförband utgörs bidraget nu av ett förstärkt motoriserat skyttekompani på ca 210 personer. påverkades det svenska förbandsbidraget av covid-19 vilket bl.a. medförde omfattande karantän innan avresa samt vid ankomst till insatsområdet. Karantänsreglerna har också inneburit ökade kostnader, men det svenska bidraget har trots detta etablerats i enligt plan. Task Force Takuba – Etableringen av det svenska bidraget till den multinationella specialförbandsinsatsen Task Force Takuba påbörjades . Det svenska bidraget, en helikopterburen snabbinsatsstyrka med ca 150 personer, anlände till insatsområdet och är operativ . Task Force Takubas uppgift är att bistå säkerhetsstyrkor att bekämpa väpnade terroristgrupper på främst territorium genom rådgivning och stöd samt gemensamma operationer med de maliska säkerhetsstyrkorna. Huvuduppgiften för det svenska förbandet är att kunna understödja, undsätta och förstärka pågående operationer inom Task Force Takuba. Operation Inherent Resolve – Som ett resultat av den försämrade säkerhetssituationen samt spridningen av covid-19 av 2020 beslutades att tillfälligt omgruppera delar av den svenska personalen till . Insatsens ledning beslutade att avveckla Camp Taji, där bland annat det svenska förbandsbidraget var stationerat, som koalitionsbas och återlämna området till de irakiska myndigheterna. Som ett resultat har det svenska bidraget till insatsen minskat från ca 55 personer till fem personer i olika rådgivnings- och stabsbefattningar. Resolute Support Mission – Till följd av det avtal som slöts mellan och talibanrörelsen förändrades förutsättningarna för det svenska bidraget till Natos utbildnings- och rådgivningsinsats i (RSM). Avtalet stipulerade att utländska trupper skulle dras tillbaka från före . Som en konsekvens justerade Försvarsmakten det svenska bidraget i samråd med insatsens ledning i enlighet med de gemensamma planeringsförutsättningar som råder för insatsen. Det svenska bidraget minskade från 25 befattningar 2019 till 16 befattningar 2020. beslutade regeringen att det svenska bidraget ska avvecklas i nära samverkan med insatsens ledning, Nato och partnerländer då kommer att dra tillbaka sina trupper . Den sista svenska kontingenten i RSM återvände till . Därmed avslutades den svenska militära närvaron i . Det svenska bidraget har i huvudsak varit stationerat vid Camp Marmal i Mazar-e-Sharif. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Den svenska personalen i Natos insats i Kosovo, Kosove Force, uppgick till tre personer , placerade på högkvarteret samt vid Nato Advisory and Liasion Team (NALT). European Union Training Mission (EUTM) – , och Försvarsmakten fortsatte deltagandet i EU:s utbildningsinsatser i , och (). Insatsernas uppgift är att bistå med utbildning, rådgivning och mentorskap till stöd för respektive lands försvarssektor. Det svenska bidraget i har uppgått till totalt åtta personer varav en stabsofficer och sju instruktörer i ett träningsteam. Det svenska bidraget till har uppgått till fem stabsofficerare varav två varit placerade i . –deltog även fyra instruktörer i insatsen. Det svenska bidraget till har uppgått till totalt nio personer varav en stabsofficer, sex instruktörer och två tolkar i ett träningsteam. European Union Naval Force (EUNAVFOR) / Operation Syftet med den EU-ledda insatsen är att bidra till att avvärja, förebygga och bekämpa sjöröveri och väpnade rån till sjöss utanför . Försvarsmakten deltog med tre stabsofficerare vid insatsens operativa högkvarter i , . EUNAVFOR MED Operation / avvecklades EUNAVFOR MED Operation och ersattes av Operation , med delvis nya uppgifter. Som en följd av detta har operationens verksamhet på utökats vilket ur Försvarsmaktens perspektiv inneburit en bemanningsökning från en till två stabsofficerare vid insatsens operativa högkvarter i , . har bidragit med en person till den av Nato ledda utbildnings- och träningsinsatsen i , NMI. Det svenska bidraget har utgjorts av sjukvårdskompetens i ett samarbete med . Säkerhetssektorreform – stöd till demokratisk och politisk styrning Försvarsmakten lämnade stöd till arbetet för säkerhetssektorreform (SSR) i , och . Spridningen av covid-19 innebar begränsningar i den planerade verksamheten. Stödet till fortsatte att kanaliseras främst genom den kanadensiskt ledda utbildningsinsatsen Operation UNIFIER (Canadian Armed Forces Joint Task Force – ). Försvarsmakten har behållit minst en person på plats och har även gett stöd till den ukrainska försvarsmakten genom utbildning i minröjning och ammunitionshantering. Även ett marinsamarbete initierades . I har Försvarsmakten bland annat stött georgisk säkerhetssektorreform med en rådgivare vid Joint Training and () i . Rådgivaren har genomfört verksamheten på distans. I har Försvarsmakten stött utvecklingen av säkerhetssektorn, främst inom området jämställdhet samt inom kvinnor, fred och säkerhet. Stödet genomförs via in Military Operations (NCGM). 2021/22:1 Utgiftsområde 6 I regeringens skrivelse Internationella försvarssamarbeten (skr. 2020/21:56), som överlämnades till , redogjorde regeringen för internationella försvarssamarbeten och beskrev bakgrunden till och den aktuella utvecklingen av internationella försvarssamarbeten som deltar i. har försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten med enskilda länder och organisationer fortsatt fördjupats. Pandemin har inneburit vissa begränsningar i den planerade verksamheten men digitala plattformar och mötesformat har möjliggjort en fortsatt nära dialog med samarbetspartners. har fortsatt fördjupat det nordiska försvarssamarbetet. En avsiktsförklaring om fördjupat operativt försvarssamarbete undertecknades av , och . Avsiktsförklaringen beskriver ambitionen att kunna genomföra koordinerade militära operationer i kris och konflikt. Initialt ligger fokus på . Försvarssamarbetet med , som har en särställning i svensk försvars- och säkerhetspolitik, utvecklades i enlighet med det bilaterala samförståndsavtal som ingicks 2018. beslutade om att ge regeringen utökad rätt att besluta om att ge och ta emot operativt militärt stöd inom ramen för försvarssamarbetet mellan och , vilket är ett viktigt steg i att skapa förutsättningar för koordinerade eller gemensamma operationer i fred, kris och krig. Lagen (2020:782) om operativt militärt stöd mellan och trädde i kraft . Vad gäller övningsverksamhet har bl.a. det svenska flygvapnet deltagit i den finska luftförsvarsövningen Ruska och den svenska marinen har deltagit i en minröjningsövning i Åbo skärgård. Övningsverksamheten har sammantaget bidragit till erfarenheter kring taktik och stridsteknik liksom kring stabsmetoder och ledningsvägar som tillsammans gett ökad interoperabilitet mellan svenska och finländska förband. avser anskaffa nytt stridsflyg. lämnade därför ett erbjudande om JAS 39 . Regeringen bemyndigades vidare av i beslut om Vårändringsbudget (prop. 2020/21:99, bet. 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:385) att göra utfästelser om utveckling av det svenska Gripensystemet som innebär en harmonisering av det svenska stridsflyget med det finländska, under förutsättning att beslutar om anskaffning av JAS 39 . Utvecklingen av det bilaterala försvarssamarbetet mellan och fokuserade på ett fortsatt genomförande av det bilaterala samförståndsavtalet om försvarssamarbete på det marina- och flygområdet som ingicks 2016, bl.a. avseende förenklat tillträde till luftrum och territorialvatten, vilket skapar förutsättningar för ökad handlingsfrihet. Det nordiska försvarssamarbetet, Nordic Defence Cooperation (Nordefco), fortsatte att utvecklas i enlighet med det strategiska styrdokumentet Vision 2025. Fokus låg i stor utsträckning på att stärka och utveckla samarbetet i fred, kris och konflikt inom överenskomna områden. De nordiska försvarsministrarna nyttjade den mekanism för kriskonsultationer och informationsutbyte mellan försvarsdepartementen som etablerades föregående år, bl.a. för att utbyta information om konsekvenser av covid-19 inom försvarsområdet. Nordiskttransatlantiskt samarbete vidareutvecklades och ett långsiktigt nordiskt och amerikanskt engagemang i flygövningen Exercise bekräftades genom att en gemensam avsiktsförklaring på policynivå undertecknades . 2021/22:1 Utgiftsområde 6 har cybersäkerhet och de militära delarna av totalförsvaret varit prioriterade samarbetsområden . Inom ramen för det nordiska försvarsmaterielsamarbetet anslöt sig till avtalet om försörjningstrygghet och , , och ingick ett avtal om exportkontroll. Försvarsmakten var en aktiv samarbetspartner inom Nordefco och har genom deltagande i arbetsgrupper bland annat fördjupat sig i områden som , hybridkrigföring, telekrigföring, motmedel mot obemannade flygfarkoster och tillträdesfrågor inom . Samarbeten med andra europeiska länder Försvarssamarbetet med , , och fortsatte att utvecklas genom politisk dialog och samarbete mellan myndigheter. Försvarsmakten har fortsatt deltagit i det av ledda samarbetet Framework Nations Concept (FNC) bl.a. kring försvarsmedicinska frågor. Samarbetet med avseende materielanskaffning inom den domänen och undervattensområdet har fortlöpt . Det bilaterala försvarssamarbetet med har vidareutvecklats. undertecknades ett trilateralt avtal om samarbete kring framtida stridsflygsutveckling (, FCASC) tillsammans med och . Detta bygger vidare på det tidigare bilaterala samförståndsavtalet mellan och om FCASC . Samarbete har skett såväl inom övningsverksamhet som inom ramen för internationella insatser vilket bidragit till att utveckla Försvarsmaktens interoperabilitet. har bidragit till den fortsatta utvecklingen av den (). Samarbetet med har fördjupats bl.a. genom svenskt bidrag till den franskledda insatsen Task Force Takuba i , den politiska dialogen och genom framtagande av en gemensam vägkarta. har bidragit till det franskledda samarbetet inom European Intervention Initiative (EI2) genom Försvarsmaktens och Försvarsdepartementets deltagande i fyra arbetsgrupper, samt till den strategiska dialogen på politisk och militär nivå. Förberedelser har vidtagits inför det att –2022 leder en arbetsgrupp tillsammans med som syftar till att skapa förståelse och verktyg för att bemöta desinformation. Inom Norra gruppen har arbetet med militär rörlighet och säkerhetspolitisk dialog fortsatt. Under de två ministermötena diskuterades bland annat ekonomisk och teknologisk säkerhet. Bilateralt samarbete med , och har främst fokuserat på utbildnings- och övningssamarbete. har möten genomförts på politisk nivå, såväl bilateralt som inom ramen för det nordiska försvarssamarbetet. Samarbete har bedrivits enligt inriktningen i den bilaterala respektive den svensk-finsk-amerikanska avsiktsförklaringen. Möten har genomförts på politisk, tjänstemanna- och myndighetsnivå. Övningar, interoperabilitetsutveckling samt samarbete kring materielanskaffning och i multinationella operationer har genomförts. Ambitionsnivån har dock behövt anpassas på grund av den pågående pandemin. Som exempel på verksamhet som har kunnat genomföras har och genomfört en gemensam övning där deltagit med enheter från marin-, flyg-, mark- och specialförband. Syftet med övningen har varit att stärka Försvarsmaktens förmåga att snabbt kunna genomföra gemensamma operationer och insatser tillsammans med 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Försvarsmakten har också haft personal på utbildning i med anledning av materielanskaffning, t.ex. Verksamheten har bidragit till en ökning av Försvarsmaktens förmåga och en ökad interoperabilitet som den fortsatta utvecklingen av samarbetet har ett för viktigt signalvärde. har fortsatt sitt deltagande i samarbetsprojekt inom ramen för Europeiska försvarsbyrån (). Inom det permanent strukturerade samarbetet (Pesco) fortsätter arbetet med såväl åtaganden som projekt. har fortsatt att, tillsammans med , leda ett projekt, delta i ytterligare fem samt, varit observatör i elva projekt. har också bidragit till den strategiska översynen av Pesco. antog Rådet beslut om de generella villkor under vilka tredjestater undantagsvis kan bjudas in att delta i enskilda projekt inom ramen för Pesco. Regeringen verkade för att svenska företag med utomeuropeisk ägande ska ha samma möjligheter att delta som övriga heleuropeiska företag, vilket det slutliga rådsbeslutet bedöms innebära. Regeringen har även kontinuerligt och tydligt arbetat för en så stor öppenhet som möjligt när det gäller tredjelandsdeltagande. beslutade rådet att inleda ett arbete för att ta fram en s.k. strategisk kompass som ska ge vidare inriktning för EU:s säkerhets- och försvarspolitiska samarbete. deltar aktivt i arbetet och värnar svenska intressen där samarbetet med strategiska partners särskilt kan nämnas. Regeringen har fortsatt följt utvecklingen av kommissionens arbete med försvarsfrågor, inklusive inrättandet av ett generaldirektorat för försvarsindustri och rymd samt det generella arbetet inom EU med hanteringen av hybridhot och cyber. har även deltagit i det mellanstatliga samarbetet för att förenkla militära transporter, bl.a. med fokus på att underlätta procedurer för gränspassage och arbetet med förbättrad transportinfrastruktur för dubbel användning. Därtill har deltagit i förhandlingar för att upprätta den europeiska fredsfaciliteten (EPF) som ska utgöra en samlad struktur för finansiering av säkerhetsinstrumentet som ligger utanför EU:s budget. har deltagit med sekonderad personal i EU:s militära planerings- och ledningsstruktur (MPCC), som fortsätter arbetet mot att uppnå full operativ förmåga. Svenskt engagemang i EU:s insatser och träningsmissioner beskrivs närmare i avsnitt 3.3.7. Materiel- och tekniksamarbetet inom EU beskrivs närmare i avsnitt 3.3.10. Det svenska partnerskapet med Nato fortsatte att utvecklas , med särskilt fokus på samarbete i närområde. förnyades status som () framåt vilket skapar fortsatta möjlighet till ett anpassat partnerskap baserat på och Natos gemensamma intressen. deltog Försvarsmakten i Natoövningarna Ramstein Alloy, Baltops och Toxic Trip. Det svenska partnerskapet med Nato har varit fortsatt viktigt för Försvarsmaktens förmågeutveckling vad gäller den nationella försvarsförmågan, förmågan att genomföra internationella insatser och möjlighet till forskningssamarbeten. På grund av covid-19 sköts genomförandet av krishanteringsövning (Exercise, CMX) upp till 2022.