prop · H90324 · 2021-10-05 00:00:00 — saknar systematisk uppföljning av i vilken mån den kommunala energi- och klimatrådgivningen når målgrupperna och ställer heller inte krav på att kommunerna ska arbeta för att göra rådgivningen mer känd hos målgrupperna. •Det är svårt att göra korrekt uppskattning av använda kWh hos dem som söker råd, vilket gör det svårt att utvärdera om den kommunala energi- och klimatrådgivningen leder till en mer energieffektiv bebyggelse. •Energimyndigheten har ännu inte prioriterat energiprestanda i byggnader som fokus för rådgivningen. 6.2 Ökad andel bidrag till rådgivning Andelen av den kommunala energi- och klimatrådgivningen som är finansierad direkt av statliga medel har ökat något . Bidraget utgjorde av medlen som användes för rådgivningen 2010–2013.164 –2020 var andelen . Då fördelade i bidrag till energi- och klimatrådgivning. Myndigheten bedömer att kommunerna medfinansierar rådgivningen med cirka 164Sweco, Styrmedels förutsättningar att styra mot ökad energieffektivisering - en utvärdering av 24 styrmedel, 2013, s. 258. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 12 miljoner, motsvarande av kostnaderna.165 Ett av kraven för att bidrag ska beviljas är att kommunen satsar minst en halvtidstjänst på rådgivningen, men de kan välja att medfinansiera med mer.166 6.3 Utvecklingsarbete och regelbunden uppföljning har arbetat regelbundet med uppföljning av bidragen till energi- och klimatrådgivning . publicerade minst en uppföljningsrapport om den kommunala energi- och klimatrådgivningen, som antingen berörde allmänhetens kännedom om rådgivningen, skattning av effekterna av rådgivningen eller sammanställningar av kommunernas rapportering av verksamheten. inledde ett förändringsarbete . Bakgrunden var bland annat att verksamheten med bidrag till energi- och klimatrådgivning bedömdes som i viss mån otydlig och bristande i termer av samhällsekonomisk effektivitet.167 Målbilden var bland annat att rådgivningen skulle nå målgrupper med tydlig potential för energieffektivisering, få en effektivare organisation med tydligare roller, att tydligare krav skulle ställas från och att uppföljningen skulle utvecklas till att visa effekten av verksamheten.168 rapporterade ett antal förslag på förändringar för ökad samhällsekonomisk effektivitet i den kommunala energi- och klimatrådgivningen, i ett regeringsuppdrag.169 6.3.1 Det kvarstår arbete med uppföljning av utvecklingsarbetet har genomfört två större utvärderingar av hur verksamheten med bidrag till rådgivning fungerar efter utvecklingsarbetet: en med fokus på effekterna av verksamheten, och en som fokuserar på hur verksamheten bedrivs. I den senare dras bland annat slutsatsen att målstyrningen har förbättrats men att det kvarstår viss otydlighet kring mål och riktlinjer. Den visar vidare att insatsprojekt (se avsnitt 6.6 nedan) har lett till utvecklade arbetssätt, fokusområden och prioritering, och att det finns utrymme att utveckla målgruppsanalys och prioritering. Den visar också att det kvarstår arbete med uppföljning, eftersom rådgivningen inte följs upp på ett sammanhållet sätt.170 165Skriftlig kommunikation med , . 166Skriftlig kommunikation med , inkommen . 167SWECO, Utvärdering EKR. Förändrad förordning och fördelningsprinciper 2016. Intervju med företrädare för , . 168Energimyndigheten, Översyn av den kommunala energi- och klimatrådgivningen - Uppdrag 3 i regleringsbrev för , ER 2015:14, 2015. 169Regeringsbeslut M2015/1394/Ee; , Översyn av den kommunala energi- och klimatrådgivningen - Uppdrag 3 i regleringsbrev för , ER 2015:14, 2015. 170SWECO, Utvärdering EKR. Förändrad förordning och fördelningsprinciper 2016. R I K S R E V I S I O N E N S Y S T E M E T M E D E N E R G I D E K L A R A T I O N E R – T Y D L I G T S Y F T E M E N O K L A R T M Å L 6.4 Få känner till och använder rådgivningen 6.4.1 Rådgivningen har varit relativt okänd av allmänheten En liten andel av befolkningen använder den kommunala energi- och klimatrådgivningen. Ungefär varannan tillfrågad visste vart de ska vända sig om tips och råd angående energisparande, –2011. var den kommunala energi- och klimatrådgivningen det vanligaste svaret, men även den egna energileverantören eller internet var vanliga svar. Knappt 4 av 10 kände till att den kommunala rådgivningen fanns, men bara 2–sökte själva kontakt med den –2011 och ytterligare 2–hade fått information skickad till sig.171 Andelen som kände till rådgivningen låg på . Av dessa hade varit i kontakt med rådgivningen,172 vilket motsvarar av populationen. 6.4.2 Få husköpare känner till och använder rådgivningen Andelen av husköparna 2018–2020 som sökt rådgivningen är inte väsentligen högre än andelen i befolkningen som sökt rådgivningen. Två tredjedelar av husköparna som svarade på vår enkät173 kände inte till att deras kommun hade en energi- och klimatrådgivning, vilket motsvarar andelen angav att de hade haft kontakt med rådgivningen i samband med husköpet, medan hade kontakt med rådgivningen i samband med beslut om att energieffektivisera huset. Lika få hade haft kontakt med andra organisationer eller personer för rådgivning, hade haft kontakt med andra i samband med husköp och energieffektivisering. Felmarginalen i undersökningen gör att vi inte säkert kan säga att resultatet faktiskt innebär en ökning av andelen som känner till och använder den kommunala energi- och klimatrådgivningen, jämfört med vad som framkommit i undersökningar. 171Energimyndigheten, Allmänheten och den kommunala energi- och klimatrådgivningen 2008. ER 2009:17, 2008; Allmänheten och den kommunala energi- och klimatrådgivningen 2009. ER 2010:19, 2010; Allmänheten och den kommunala energi- och klimatrådgivningen 2011. ER 2012:06, 2012. 172Energimyndigheten, Översyn av den kommunala energi- och klimatrådgivningen – Uppdrag 3 i regleringsbrev för , ER 2015:14, 2015. 173Se kapitel 3 och bilaga 1. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6.5Skärpta krav men begränsad kunskap om rådgivningens resultat Förordningen och föreskriften för bidragen innehåller inga krav på rapportering av effekter eller resultat av den bidragsfinansierade verksamheten i kommunerna.174 De två av regeringens förordningar som har varit gällande har i stället haft fokus på verksamhet och nämner inte att resultat av verksamheten ska återrapporteras.175 Även de två föreskrifter som har beslutat om saknar skrivningar om att resultat eller effekter av bidraget ska återrapporteras.176 I stället krävs återrapportering av ekonomi och verksamhet.177 har skärpt kraven på bidragssökande kommuner. För att få bidrag krävs både en lägesrapport och en slutrapport. Slutrapporten ska ange mål och uppnådda resultat inom projektet, eventuella avvikelser från måluppfyllelsen och hur resultaten har nyttiggjorts.178 Både ansökningsblanketten och återrapporteringen ska numera innehålla tydliga mål och resultat, visar vår jämförelse mellan åren 2008 och 2017.179 Kommunerna ska ange mål som är enkla, tydliga och uppföljningsbara.180 Det framgår inga krav på själva innehållet i målen. I frågan om hur väl rådgivningen når målgrupperna har återrapporteringen fokus på arbetssätt och verksamhet. I ansökan ska kommunerna ange hur de planerar att genomföra verksamheten för att nå målen. Kraven på att ange metoder och arbetssätt för kommunikation redan i ansökan har förtydligats ytterligare inför perioden –22. 181 Kommunerna ska sedan rapportera hur de har arbetat för att sprida rådgivningens aktiviteter och resultat, eller på annat sätt nyttiggöra 174Förordningen (1997:1322) om bidrag till energi- och klimatrådgivning; STEMFS 2016:3 föreskrifter om bidrag till energi- och klimatrådgivning. 1756 § förordningen (1997:1322) om bidrag till energi- och klimatrådgivning; Förordningen (2016:385) om bidrag till energi- och klimatrådgivning. 176Se Statens energimyndighets författningssamling STEMFS 2016:3 Statens energimyndighets föreskrifter om bidrag till energi- och klimatrådgivning och den numera upphävda föreskriften STEMFS 2008:2 Statens energimyndighets föreskrifter om energi- och klimatrådgivning. 177Undantaget utgörs av de fall då ansökan avser utökad rådgivning i enlighet med STEMFS 2016:3, då förväntade effekter ska anges. 178Energimyndigheten, Villkorsbilaga B. Till beslut om bidrag få anslagsmottagaren är företag eller motsvarande organisation,; Lägesrapport för grundläggande energi- och klimatrådgivning 2019,; Slutrapport grundläggande energi- och klimatrådgivning. 179Det har inte varit möjligt att få tillgång till utlysningen av bidrag 2008, vilket gör att vi inte med säkerhet kan säga att kraven i själva utlysningen har skärpts. 180En utvärdering pekar på att kvaliteten på ansökningarna varierade innan förändringsarbetet, att ansökningen föranledde många frågor från rådgivarna och att var tvungen att utveckla målbeskrivningar i kommunernas ansökningar. Se , Utvärdering EKR. Förändrad förordning och fördelningsprinciper 2016. 181Energimyndigheten, Utlysning: Bidrag till energi- och klimatrådgivning - 2022, 2021. R I K S R E V I S I O N E N S Y S T E M E T M E D E N E R G I D E K L A R A T I O N E R – T Y D L I G T S Y F T E M E N O K L A R T M Å L Kommunerna uppmanas också att delge förslag på arbetssätt och resultat som de vill kommunicera vidare genom Energimyndigheten.182 I slutrapporten ska kommunerna rapportera projektets genomförande, mer specifikt hur målgrupperna hushåll, organisationer respektive företag har nåtts av rådgivningen samt vilka som har kontaktat rådgivningen och fått råd. Kommunerna ska också beskriva sin medverkan vid till exempel mässor och andra publika sammanhang.183 Återrapporteringen ställer inga krav på mer strukturerad information om i vilken mån de olika målgrupperna nås, deras nöjdhet med rådgivningen och vilka frågor som är mest relevanta för de olika grupperna. 6.5.1 Effekter av rådgivningen är svårskattade har följt upp effekterna av energi- och klimatrådgivningen, mätt i den mätbara besparingen i kWh, före översynen 2015. Rådgivningen syftar övergripande till att spara energi, men att skatta energibesparingen i enskilda småhus innebär beräkningar med många felkällor och osäkerheter i både beräkningar och grunduppgifter. Exempelvis kunde enskilda personer som sökt rådgivning inte uppskatta vilken energibesparing deras åtgärder hade lett till. menade också att den undersökta gruppen inte kunde antas vara representativ och att den kommunala energi- och klimatrådgivningen var en av flera informationskällor för småhusägare, vilket gjorde att resultaten inte enkelt kunde generaliseras.184 har fortsatt arbeta för att klarlägga effekterna av rådgivningen även efter översynen 2015.185 6.6 Byggnaders energiprestanda har inte varit prioriterat har arbetat med så kallade nationella insatsprojekt. Varje kommun ska ingå i minst ett projekt, som leds av en regional projektledare och bland annat syftar till att skapa likvärdighet över hela landet. Prioriteringen av inriktning på de nationella insatsprojekten görs dels utifrån aktualitet och omvärldsanalys, dels utifrån vilka grupper som har en hög energibesparingspotential eller möjlighet till minskad klimatpåverkan, vilka kostnader som är förknippade med att nå målgruppen, rådgivarnas förmåga att bidra med kompetens och inriktningens kommunicerbarhet.186 Enligt företrädare för bedöms hushåll vara den grupp där rådgivningen har störst potential att ge effekt.187 182Energimyndigheten, Lägesrapport för grundläggande energi- och klimatrådgivning 2019. 183Energimyndigheten, Slutrapport grundläggande energi- och klimatrådgivning. 184Energimyndigheten, Effekter av energi- och klimatrådgivningen 2012 till privatpersoner, företag och organisationer ER 2013:08, Långtidsuppföljning av energi- och klimatrådgivningen 2008 och 2009 ER 2011:20, Effekter av energi- och klimatrådgivningen 2011 ER 2013:10, Slutrapport. Energi- och klimatrådgivningens effekter 2013, 2014. 185SWECO, Effektanals EKR. En analys av energi- och klimatrådgivningens effekter. 186Intervju med företrädare för , . 187Intervju med företrädare för , . 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N hade inget nationellt insatsprojekt fokuserat på byggnader,188 trots att lokaler och bostäder uttryckligen nämns i förordningen och bidrag till rådgivningen.189 omfattade energieffektivisering i dryckeskylar i livsmedelsbutiker, och därefter har projekten omfattat solceller, smarta belysningslösningar för bostadsrättsföreningar, däcktryck i privatbilar och hållbara transporter.190 har identifierat byggnader som en bra startpunkt för kontakt med rådgivarna, och gjordes en utlysning med fokus på byggnader och hållbara transporter.191 Myndigheten bedömer att insatsprojekten kan ge en första kontakt med rådgivarna, vilket förstärker den vanliga rådgivningen.192 188Intervju med företrädare för , . 189Se bland annat 3 och 6 §§ förordningen om bidrag till energi- och klimatrådgivning. 190Energimyndigheten, Årsredovisning 2019, 2020; årsredovisning 2017, 2018; årsredovisning 2018, 2019; årsredovisning 2016, 2017. 191Energimyndigheten, Utlysning: Bidrag till energi- och klimatrådgivning - 2022, 2021. 192Intervju med företrädare för , . R I K S R E V I S I O N E N S Y S T E M E T M E D E N E R G I D E K L A R A T I O N E R – T Y D L I G T S Y F T E M E N O K L A R T M Å L 7 Slutsatser och rekommendationer Flera av de problem som förekom under de inledande åren med energideklarationer, och som pekade på 2009, finns fortfarande kvar. Trots beslut som förväntades leda till fler åtgärdsförslag i energideklarationerna, har andelen energideklarationer som helt saknar åtgärdsförslag ökat. Det finns fortfarande brister i samordningen mellan närliggande styrmedel. Uppföljningen har också kvarstående brister, bland annat angående systemets funktionssätt och resultat. 7.1 Effektivitet utifrån olika tidsperspektiv Flera av de grundläggande delarna i energideklarationernas uppbyggnad fungerar inte fullt ut. Köpare av småhus tar oftast del av energideklarationen och de flesta förstår dess innehåll, men granskningen indikerar att energideklarationerna varken påverkar valet av hus eller viljan att energieffektivisera i någon hög grad. Det har också blivit färre åtgärdsförslag i genomsnitt per energideklaration , trots ambition om fler åtgärdsförslag. Det kan inte förklaras av att andelen deklarerade mycket energieffektiva hus har ökat. Småhusköpare kan förväntas betala mer för mer energieffektiva hus, och mindre för hus som är mer energikrävande. Våra analyser visar att det finns ett samband mellan den energiklass ett hus har i energideklarationen och husets försäljningspris. Analyserna indikerar att det sannolikt uppstod en signaleffekt när energideklarationerna utvecklades med en klassificering 2014. Eftersom det saknas information om genomförd energieffektivisering i energideklarerade hus, går det inte att dra slutsatsen att energideklarationen i sig leder till faktisk energieffektivisering. Våra enkäter tyder på att energideklarationer inte har föranlett några större investeringar i energieffektiviserande åtgärder av husköparna. Möjligen finns det större incitament att investera i åtgärder inför en husförsäljning, i alla fall då man förväntar sig att en bättre energiklassificering skulle kunna betinga ett högre försäljningspris. som drivkrafterna för effektivisering är som störst är dock oklart. Sammantaget gör detta att förutsättningarna är svaga för att energideklarationerna på kort sikt ska fungera som ett effektivt styrmedel för att småhusägarna själva ska åstadkomma ett mer energieffektivt småhusbestånd. Resultaten och de kvarvarande problemen väcker flera frågor kring energideklarationer som styrmedel. bedömer att det finns skäl att ifrågasätta om energideklarationer kan vara ett tillräckligt effektivt styrmedel för energieffektivisering på kort sikt genom att ägare och köpare genomför åtgärder. Det går inte att utesluta att energideklarationerna kan vara mer 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N effektiva som en energimärkning som differentierar priserna på marknaden för småhus och därigenom mer indirekt styr mot energieffektivisering. Det skulle i så fall kunna tala för en förändring av såväl energideklarationernas innehåll som systemet kring dem, något som dock skulle behöva hanteras inom den ram som ges av EU-direktivet. En analys av detta förutsätter bland annat att det finns en målbild som anger hur mycket energieffektivisering som ska uppnås, och inom vilka tidsramar. 7.2 Samordning är en nyckel till effektivitet i styrningen Energideklarationer och bidrag till energi- och klimatrådgivning vänder sig båda direkt till enskilda hushåll i syfte att främja energieffektivisering genom information. En tydlig samordning mellan dessa två styrmedel kan därför betyda ett mer effektivt genomförande av energideklarationerna. Hur en sådan utveckling kan se ut beror delvis på vilket tidsperspektiv som energideklarationerna ska verka i, och med vilken logik. Om energideklarationerna i första hand ska verka för effektivitet i småhusbeståendet genom att småhusägare själva förväntas genomföra effektiviserande åtgärder, behöver informationen till dem vara en annan än om energideklarationerna enbart ska verka genom att styra marknaden vid köptillfället. Eftersom har ansvar för genomförande och tillsyn av energideklarationerna men ansvarar för att fördela bidrag till rådgivning som riktar sig bland annat till enskilda hushåll, är samordning fortsatt viktigt för att de alltmer konsumentfokuserade energideklarationerna ska bli ett mer effektivt styrmedel. 7.3 Kvalitet och tilltro ska förstås tillsammans har valt den lägsta nivån av kontroll som anges i direktivet om byggnaders energiprestanda. Eftersom det också saknas utvärderingar och uppföljning av energideklarationerna som styrmedel, finns heller ingen systematisk kunskap om huruvida detta format för kontroll är tillräckligt för att upprätthålla energideklarationernas kvalitet. Därför är en mer genomgripande analys av hur energideklarationerna upprättas, förstås och tas emot viktig för att förbättra systemets effektivitet. En naturlig punkt för utvärdering vore när de första energideklarationerna för lokaler och hyresbostäder förnyades, efter införandet av energideklarationer. För småhus har det inte funnits någon sådan naturlig tidpunkt, men det är rimligt att regeringen utvärderar hur energideklarationerna fungerar i inför att direktivet om byggnaders energiprestanda ska ses över . Felaktig eller otillförlitlig information till husköpare innebär att energideklarationerna riskerar att bli mindre effektiva som styrmedel. En del av tillsynsarbete omfattar att presumtiva småhusköpare nås av korrekt information, till exempel genom att säljare fullgör sin informationsskyldighet i annonsering av småhus. Oavsett om styrmedlet i första hand ska verka genom att R I K S R E V I S I O N E N S Y S T E M E T M E D E N E R G I D E K L A R A T I O N E R – T Y D L I G T S Y F T E M E N O K L A R T M Å L enskilda husägare genomför energieffektiviserande åtgärder eller om det ska styra mer långsiktigt genom prisdifferentiering på småhusmarknaden, behöver tilltron till den information som ges i energideklarationerna värnas. Det kan innebära både en väl genomarbetad tillsyn av hur energideklarationer används i köp- och säljsituationen, och analyser av kvaliteten i den information som ingår Mot bakgrund av de iakttagelser och resultat som har framkommit i rapporten, lämnar följande rekommendationer: 7.4.1 Rekommendationer till regeringen: Överväg att ge i uppdrag att utreda hur energideklarationerna kan effektiviseras som styrmedel. Två komponenter i ett sådant uppdrag bör vara att: •i samråd med utreda hur samordningen kan stärkas mellan energideklarationerna och den kommunala energi- och klimatrådgivningen, för att säkra att information om energieffektivisering kan nå småhusägare och uppnå syftet med EU-direktivet om byggnaders energiprestanda. •ta reda på om det på ett kostnadseffektivt sätt går att utöka kunskaperna om energianvändning i bostadsbeståndet, så att energideklarationerna blir uppföljningsbara med fokus på resultat och effektivitet i styrmedlet. 7.4.2 Rekommendationer till : Utred om energideklarationerna ger småhusägarna avsedd information om hur energieffektivisering kan genomföras. Gör det antingen som del i ett eventuellt regeringsuppdrag eller på eget initiativ. Samverka med för att säkerställa att enskilda hushåll förses med den information och rådgivning som EU-direktivet om byggnaders energiprestanda kräver. 7.4.3 Rekommendationer till : Systematisera ytterligare uppföljningen av i vilken mån målgrupperna, i synnerhet småhusägare och köpare, nås av och använder informationen för energieffektivisering. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Utredningar, rapporter m.m. , A., , L. och Roys, M., Deliverable 5.2 A study of homeowners’ energy efficiency improvements and the impact of the Energy Performance Certificate, 2011. European project on consumer response to energy labels in , Amecke, H., The impact of energy performance certificates: A survey of German home owners, Energy Policy, vol. 46, 2012. , E., Brounen, D. och , N., The capitalization of energy efficiency: Evidence from the housing market, , vol. 117, 2020. Mudgal, S, Lyons, L, , Lyons, R, Fedrigo-Fazio, D, ”Energy performance certificates in and their impact on transaction prices and rents in selected EU countries,” Final report to Commission (DG Energy), . , ”Energideklaration - en handbok”, hämtad . , ”Energideklarationens innehåll”, nens-innehall/ hämtad , 2020. , ”Beskrivning och hjälp till hur inspektioner av uppvärmnings- och luftkonditioneringssystem ska göras - Energideklaration - ”, uppvarmnings--och-luftkonditioneringssystem/ hämtad ., 2020. , Ögonblicksbild av ”Lappen i Trappen” Kvalitativ utvärdering. Dnr: 449- 1924/2009, 2008. , EU-direktivet om byggnaders energiprestanda - konsekvenser och behov av förändringar i det svenska regelverket. En redovisning av regeringsuppdrag N2010/1474/E, 2010. , Utvärdering av systemet med energideklarationer, 2010. , PM om Energideklarationerna som styrmedel – analys och förslag att byta fokus. Dnr 1393-2602/2011, 2011. , Konsekvensutredning – föreskrifter om ändring av verkets föreskrifter och allmänna råd (2007:4) om energideklaration av byggnader, BED 5. Dnr: 1399-2399/2012, 2012. R I K S R E V I S I O N E N S Y S T E M E T M E D E N E R G I D E K L A R A T I O N E R – T Y D L I G T S Y F T E M E N O K L A R T M Å L , Konsekvensutredning med anledning av ändringar i föreskrifter och allmänna råd (2007:4) om energideklaration för byggnader, BED 6. Dnr: 1191-3857/2012, 2013. , Förutsättningar för ökat småhusbyggande i storstadsregionerna – delrapport 1. Rapport 2014:24, 2014. Tillsyn av energiprestanda vid annonsering av egnahem och bostadsrätter. Dnr 3874/2014, 2015. , föreskrifter och allmänna råd (2016:12) om fastställande av byggnadens energianvändning vid normalt brukande och ett normalår, 2016. Undersökning av om energiprestanda anges vid annonsering av egnahem och bostadsrätter. Dnr 3232/2017, 2017. , föreskrifter och allmänna råd (2007:4) om energideklaration för byggnader, BED BFS 2007:4 med ändringar till och med BFS 2018:11, 2018. , Konsekvensutredning BFS 2018:11 föreskrifter om ändring i verkets föreskrifter och allmänna råd (2007:4) om energideklaration för byggnader. Dnr 3.2.1 7097/2017, 2018. , Budgetunderlag 2021–2023, 2020. , Förtydligande till budgetunderlag 2021–2023, anslagspost Byggnaders energiprestanda, 2020. , Validitetskontroll av energideklarationer Dnr 3.10 5349/2020, 2020. och , Underlag till den tredje nationella strategin för energieffektiviserande renovering Ett samarbete mellan och . 2019:26 och 2019:13, 2019.