prop · H90336 · 2021-10-19 00:00:00 — 4.Utbildning inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxen- utbildning på gymnasial nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå som har påbörjats före ska dock efter fullföljas enligt de bestämmelser som gäller för utbildning som har påbörjats efter . 5.Den som har påbörjat utbildning inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå eller vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå före får genomgå prövning inom vuxenutbildning enligt bestäm- melserna i 20 kap. 40 § i den äldre lydelsen. Prövning i en kurs får då göras bara hos en huvudman som erbjuder utbildning i ett ämne på en nivå som motsvarar den kurs som prövningen gäller. 6.En gymnasieexamen enligt 16 kap. 26–28 §§ och en gymnasieingenjörs- examen enligt 17 a kap. 15 § som utfärdas efter får, utöver betyg iämnen, innehålla betyg som satts på kurser enligt de äldre bestämmelserna. 7.Om en elev har fått ett godkänt betyg på en kurs i ett ämne inom gymnasie- skolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå eller vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå enligt de äldre bestämmelserna, ska ett godkänt betyg som eleven får på en nivå i samma ämne före omfatta bara lägre nivåer i ämnet som inte motsvaras av den kurs som eleven har fått godkänt betyg på. 8.Om en elev har fått betyg på en kurs i ett ämne inom gymnasieskolan, gym- nasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå eller vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå enligt de äldre bestämmelserna, ska ett godkänt betyg som eleven får på en nivå i samma ämne efter ersätta betyget på kursen. Detta gäller dock endast om den aktuella kursen motsvarar någon eller några av de nivåer som omfattas av betyget Första punkten anger tidpunkten för ikraftträdande av lagen. I andra punkten finns bestämmelser om tidpunkten för när lagen ska tillämpas första gången. Bestämmelserna innebär att de första elever som kommer att ges ämnesbetyg är de elever som påbörjar sitt första år i gym- nasieskolan eller gymnasiesärskolan /2026. Även elever som påbörjar vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år /2026 kommer att ges ämnesbetyg liksom elever som påbörjar utbildning inom vuxenutbildning (komvux) på gymnasial nivå eller komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå efter . I tredje punkten anges i vilka fall äldre bestämmelser om kursbetyg ska fortsätta att gälla. Bestämmelserna innebär att elever som har påbörjat ett nationellt program i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan inom det kursutformade systemet ska fortsätta sin gymnasieutbildning eller gym- nasiesärskoleutbildning inom detta system och elever som redan har på- börjat sin utbildning inom ett introduktionsprogram ska fortsätta sin utbildning på introduktionsprogrammet med kursbetyg. Detsamma gäller elever inom komvux som har påbörjat utbildning på en kurs före . I vissa fall kan dock elever behöva studera inom båda systemen. Detta kommer bl.a. att bli fallet för elever som påbörjar ett introduktions- program inom det kursutformade systemet och som går vidare till ett nationellt program efter det att bestämmelserna om ämnesbetyg har börjat tillämpas, om eleverna har fått betyg i gymnasiekurser inom introduktions- programmet. Det kommer även att bli fallet för elever som har påbörjat sin utbildning på ett nationellt program inom det kursutformade systemet men som byter program och som på grund av detta t.ex. måste läsa om i gymnasieskolan efter att bestämmelserna om ämnesbetyg har börjat tillämpas. Vidare kan det bli aktuellt med betyg från båda systemen för elever som går vidareutbildningen i form av ett fjärde tekniskt år och som t.ex. gör ett avbrott för att senare påbörja sina studier igen. Även elever som kommer att studera inom komvux i det ämnesutformade systemet men som har fått kursbetyg inom gymnasieskolan eller komvux kommer kunna få både kurs- och ämnesbetyg under sin studietid. Fjärde punkten innehåller en begränsning av möjligheten för elever som påbörjat sin utbildning i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, komvux på gymnasial nivå eller komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå inom ramen för det kursutformade systemet att fullfölja sin utbildning inom detta system. har de endast möjlighet att genomgå utbildning i det ämnesutformade systemet. Femte punkten innehåller regler som möjliggör för personer som har studerat inom det kursutformade systemet att genomföra prövning inom detta system även efter det att de nya bestämmelserna om ämnesbetyg har börjat tillämpas. Prövningen måste dock göras . Bestämmelsen hindrar dock inte att dessa personer i stället väljer att genomgå prövning inom ramen för det ämnesutformade systemet. I sjätte punkten finns bestämmelser som innebär att en gymnasieexamen och en gymnasieingenjörsexamen som utfärdas efter det att bestäm- melserna om ämnesbetyg har börjat tillämpas ska kunna innehålla både kurs- och ämnesbetyg. Bestämmelserna gör det möjligt för de elever som har studerat både i det kurs- och i det ämnesutformade systemet att till- godoräkna sig både betyg på kurser och betyg i ämnen i sin examen. med ämnesbetyg kommer de examina som utfärdas enligt bestämmelserna i sjätte punkten fortfarande främst att innehålla kursbetyg. 2021/22:36 Längre fram kommer det dock att bli vanligare med examina som främst innehåller ämnesbetyg. Bestämmelserna gör dock inte någon skillnad på dessa två situationer utan en blandexamen är möjlig i båda fallen. I sjunde punkten finns bestämmelser om att ett godkänt betyg som sätts på en nivå i ett ämne före i vissa fall inte ska anses omfatta lägre nivåer. Bestämmelsen ska tillämpas i den situationen då en elev annars skulle få två godkända betyg som motsvarar varandra, dvs. ett kurs- betyg och ett ämnesbetyg som omfattar ett och samma kunskapsinnehåll. Det skulle kunna bli fallet för elever som har läst en kurs i ett visst ämne inom det kursutformade systemet och sedan fortsätter sina studier i ämnet när bestämmelserna om ämnesbetyg har börjat tillämpas. Bestämmelsen innebär således att om en elev har fått ett godkänt betyg på en kurs i ett visst ämne enligt de äldre bestämmelserna, ska ett godkänt betyg som eleven får på en nivå i samma ämne före bara omfatta lägre nivåer i ämnet som inte motsvaras av den kurs som eleven har fått betyg på. Nivåbetyget ska dock i ett sådant fall omfatta lägre nivåer i ämnet som inte motsvaras av kursbetyget, oavsett om eleven har läst de nivåerna eller inte. Att nivåbetyget också ska ersätta betyg som har satts på lägre nivåer följer av bestämmelserna i 15 kap. 22 §, 18 kap. 22 § och 20 kap. 35 a §. Åttonde punkten innehåller en bestämmelse om att ett godkänt ämnes- betyg efter ersätter tidigare satta kursbetyg i samma ämne under förutsättning att den aktuella kursen motsvarar någon eller några av de nivåer som omfattas av betyget i ämnet. Bestämmelsen kan t.ex. tillämpas om en elev har fått kursbetyg under sina gymnasiestudier och sedan fortsätter att studera samma ämne inom komvux med ämnesbetyg. Det spelar ingen roll om kursbetyget är ett godkänt eller ett icke godkänt betyg. 9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:1157) om yrkesförarkompetens 3 § Huvudmannen för en gymnasieskola eller vuxenutbildning, där eleven läser ett ämne som innefattar utbildning för yrkesförarkompetens och som har varit föremål för samråd mellan de myndigheter som regeringen bestämmer, är inte skyldig att ha tillstånd. I paragrafen finns undantag från lagens krav på tillstånd för att bedriva utbildningsverksamhet som rör yrkesförarkompetens. Bestämmelsen ändras så att det är huvudmannen för en gymnasieskola eller vuxenutbildning (komvux), och inte dessa skolformer i sig, som undantas från kravet på tillstånd. Enligt bestämmelser i skollagen (2010:800) kan kommuner, regioner och enskilda vara huvudmän för en gymnasieskola samt kommuner vara huvudmän för komvux (2 kap. 2, 3 och 5 §§). Vidare ändras paragrafen så att undantaget blir tillämpligt när elever läser ett ämne, i stället för en nationell kurs, som innefattar ut- bildning för yrkesförarkompetens och som har varit föremål för samråd mellan de myndigheter som regeringen bestämmer. Ändringen är en följd av att ämnen inom gymnasieskolan och komvux inte längre ska bestå av Prop. 2021/22:36 kurser utan av nivåer, se 16 kap. 23 § och 20 kap. 5 § skollagen. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.6. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas efter . 3.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning inom gymnasieskolan som har påbörjats före . För vuxenutbildning ska äldre bestämmelser fortfarande gälla i fråga om kurser som har påbörjats före . Första punkten anger tidpunkten för ikraftträdande av lagen. I andra punkten finns bestämmelser om tidpunkten för när lagen ska tillämpas första gången. Enligt förslagen till ändringar i skollagen (2010:800) ska ämnen inom gymnasieskolan och vuxen- utbildning (komvux) på gymnasial nivå och komvux som särskild ut- bildning på gymnasial nivå inte längre bestå av kurser utan av nivåer, se 16 kap. 23 § och 20 kap. 5 §. Dessa bestämmelser ska enligt förslaget tillämpas i fråga om utbildning som påbörjas efter , se ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till skollagen och kom- mentaren till dessa. Andra punkten i förevarande bestämmelser innebär att den nya lydelsen av 8 kap. 3 § ska tillämpas som de ändrade bestämmelserna om ämnen i skollagen. Tredje punkten reglerar i vilka fall äldre bestämmelser ska fortsätta att gälla. Bestämmelsen innebär att den nuvarande undantagsregeln ska fortsätta att gälla för utbildningar inom gymnasieskolan och kurser inom komvux som fortfarande bedrivs i enlighet med det kursutformade syste- met. 2021/22:36 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Bygga, bedöma, betygssätta – betyg som bättre speglar elevernas kunskaper (SOU 2020:43) överlämnade sina förslag till regeringen. Uppdraget var att utreda och föreslå en modell för hur ämnesbetyg kan införas i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. I uppdraget ingick även att utreda och lämna förslag till justeringar i betygssystemet för alla skolformer. Syftet med utredningens uppdrag var att främja elevers kun- skapsutveckling och att betygen bättre ska spegla elevers kunskaper. I vårt arbete har vi haft fokus på elever och lärare och vi har med våra förslag strävat efter att skapa system som ger bättre förutsättningar för elevers lärande och bättre förutsättningar för lärares undervisning, bedömning och betygssättning. Förslagen ska ses som ett paket där de enskilda förslagen förstärker varandra och helheten därmed ger större effekt än de enskilda delarna. Av denna anledning bör förslagen införas så samlat som möjligt. Ämnesbetyg i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och kommunernas vuxenutbildning Ämnesbetyg ska ersätta kursbetygen och införas i en ämnesutformad gymnasieskola och gymnasiesärskola. •Ämnen ska delas in i nivåer för att dels säkra likvärdigheten i utbild- ningens innehåll i landet, dels behålla möjligheten att ett ämne med en ämnesplan ska kunna läsas i olika omfattning på olika program och inom kommunernas vuxenutbildning på gymnasial nivå. •Modellen för ämnesbetyg innebär att det för varje ämne finns en upp- sättning betygskriterier och att eleven efter en nivå får ett betyg i äm- net, vilket sedan ersätts när eleven efter nästa nivå får ett nytt betyg i ämnet. •Betyg i ämnet ska ges efter varje nivå för att ge eleven en regelbunden och formell avstämning samt för att tydligt visa hur långt eleven har läst i ämnet om eleven byter lärare, program, skola, eller skolform. •I examensbeviset, gymnasiesärskolebeviset, studiebeviset eller gym- nasieintyget redovisas elevens slutliga betyg i ämnet, till skillnad från det nuvarande kursutformade systemet där betyg på varje kurs i ett ämne redovisas. •Motsvarande modell för ämnesbetyg ska även införas inom vuxenutbildning på gymnasial nivå och som särskild utbildning på gymnasial nivå. •Skolverket ska ges i uppdrag att se över nuvarande ämnen och ämnes- planer för att de ska fungera med ämnesbetyg. Den kursutformade gymnasieskolan har kritiserats för att vara fragmentiserad vilket bland annat har lett till att elever upplever att målet med utbildningen är att ”beta av” kurser snarare än lärande. Ett ständigt fokus på bedömning och betygssättning på grund av att varje betyg som sätts på en kurs har betydelse för elevens meritvärde har lett till stress hos både elever och lärare. De enskilda kursbetygen som eleverna fått i tidiga kurser visar inte heller vilka kunskaper eleverna har vid slutet av sina studier i ett ämne. Kursutformningen och kursbetygen har vidare inneburit att många elever har svårt att hinna vänja sig vid studierna i gymnasieskolan innan de får sina första kursbetyg. En utgångspunkt för modellen för ämnesbetyg har varit att i möjligaste mån behålla det som fungerar bra i dagens system men möjlig- göra bättre förutsättningar för elevernas lärande. Att inte föreslå ett helt nytt system som leder till större förändringar även om att värna lärares arbetssituation och huvudmännens möjligheter till planering och dimen- sionering av den gymnasiala utbildningen. Vi har därför utgått från att stommen i utbildning på gymnasial nivå ska vara densamma som , till exempel att det fortsatt ska finnas högskoleförberedande program och yrkesprogram i gymnasieskolan, att samma ämnesplaner ska gälla i olika skolformer inom gymnasial utbildning, att det ska finnas möjligheter för elever att göra val inom sin studieväg samt möjligheter till övergångar och samverkan mellan olika skolformer. Ämnesbetyg speglar elevens kunskaper i hela ämnet De problem som är inbyggda i kursstrukturen kommer att finnas kvar så länge vi har en kurs- utformad gymnasieskola där avslutande betyg sätts efter varje kurs. I en ämnesutformad gymnasieskola och gymnasiesärskola är innehållet i utbildningen paketerat i större sammanhållna ämnen och ämnena är ut- formade på så sätt att det är lämpligt med ämnesbetyg. Det innebär att elevernas kunskaper i ett ämne på ett rättvisande sätt kan bedömas och betygssättas i slutet av ämnesstudierna. Utredningen anser att ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och gymnasiesärskola ger bättre förutsättningar för fördjupat lärande och lärande och motivation för eleverna att genomföra utbildningen, vilket ger bättre förutsättningar än för en ökad genomströmning. Ämnesbetygen kan bättre spegla elevers kunskaper i ämnet som helhet än separata kursbetyg. De ger även lärare möjligheter att planera under- visningen utifrån ämnet som helhet. används i princip samma ämnesplaner och system för betyg på kurser inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som inom kommunernas vuxenutbildning på gym- nasial nivå. Ämnesbetyg i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan bör därför inte hindra eller försvåra elevers övergång till vuxenut- bildning på gymnasial nivå respektive som särskild utbildning på gymnasial nivå, varken för individer med ämnesbetyg eller med kursbetyg. Av denna anledning föreslår utredningen att ämnesbetyg även införs inom vuxenutbildning på gymnasial nivå och som särskild utbildning på gymnasial nivå. 2021/22:36 Bilaga 1 2021/22:36 Figur 1 Princip för hur betyg ska sättas i ämnen Ämnen ska bestå av en eller flera nivåer och efter varje nivå ska eleven få ett nytt betyg i ämnet som ersätter betyget från den tidigare nivån, på väg mot elevens slutliga betyg i ämnet. Varje betyg i ämnet sätts utifrån en uppsättning betygskriterier som gäller för hela ämnet. Ett sådant betyg an- ger var en elev befinner sig kunskapsmässigt i ämnet och ger information till eleven när det gäller resterande studier i ämnet. Det ger även informa- tion när eleven byter inom och mellan introduktionsprogram, nationella program och vuxenutbildning. Det slutliga betyget i ämnet ska spegla ele- vens kunnande i ämnet i slutet av ämnesstudierna. Ett underkänt betyg på den slutliga nivån ska inte innebära ett underkänt betyg i hela ämnet om eleven fått ett godkänt betyg i ämnet på under- liggande nivå (-er). En elev ska därför kunna tillgodoräkna sig de nivåer för vilka eleven redan har fått ett godkänt betyg, även om eleven har fått ett underkänt betyg på den avslutande nivån i ämnet. •Kompensatorisk betygssättning ska införas i , grundsär- skolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, gymnasiesär- skolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå samt vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. •Begreppet betygskriterier ska ersätta begreppet kunskapskrav. •Betygen A–D ska omfattas av en kompensatorisk princip. Det innebär att betygskriterierna för betygen A–D inte behöver vara uppfyllda i sin helhet utan läraren ska vid betygssättningen göra en sammantagen bedömning och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. •Betygskriterierna för E ska fortsatt vara uppfyllda i sin helhet. Alla delar av kunskapskravet för betygen A, C och E måste enligt dagens reglering vara uppfyllda för att eleven ska få betyget. Det skapas därmed trösklar i betygsskalan som innebär att mindre kunskapsområden där eleven bedöms ligga på en lägre nivå i betygsskalan kan sänka betyget. Det har medfört att eleverna upplever att de bedöms utifrån sin sämsta Vidare upplevs kunskapskraven av både elever och lärare som omfattande och detaljerade och dessutom otydliga, vilket inneburit att lärare har tolkat kunskapskraven på olika sätt. Detta har i vissa fall lett till en betygssättning som inte kan anses varken rättvis eller rättvisande. Kompensatorisk betygssättning ger mer rättvisande betyg Utredningen anser att en kompensatorisk betygssättning medför ett mer rättvisande sätt att betygssätta kunskaper än det nuvarande. av ett kunskapskrav måste vara uppfyllda har premierat arbetssätt och examinationsformer där avprickning av olika delar av kunskapskraven tar stor plats i lärarens arbete. Detta har bland annat lett till att elever tidigt under ett läsår eller en kurs kan tappa motivationen, eftersom känslan är att en dålig prestation i början av läsåret eller kursen inte går att ta igen. Med en betygssättning där den sammantagna bilden är viktigare än delarna ges förutsättningar för ett mindre fragmentiserat lärande. Det kan i sin tur leda till att elevernas motivation ökar och den upplevda stressen och känslan av orättvisa minskar. Med en kompensatorisk betygssättning kan lärarna betygs sätta utifrån en professionell och sammantagen bedömning av vilket betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Betygen A, B, C och D ska kunna kompenseras Betygen A, B, C och D ska omfattas av en kompensatorisk princip. innebär att läraren vid betygssättningen kan låta en elevs olika kun- skapsnivåer i den godkända delen av skalan kompensera varandra. kan sedan göra en sammantagen bedömning av vilket betyg som bäst mot- svarar elevens kunskaper. Betygsskalan är kontinuerlig och de kvalitativa skillnaderna mellan betygsnivåerna uttrycks med hjälp av preciserade betygskriterier för betygsstegen A, C och E. Betygen B och D ska sättas om lärarens sammantagna bedömning är att elevens kunskaper bedöms vara mellan betygskriterierna för A och C respektive C och E. elev ska få betyget E ska fortsatt alla betygskriterier för E vara uppfyllda. Betyget E ska således inte omfattas av en kompensatorisk princip. Begreppet kunskapskrav ersätts av begreppet betygskriterier eftersom begreppet betygskriterier signalerar en mer generell beskrivning av en typisk kunskapsnivå och därför är mer lämplig i ett system med kompensa- Visade kunskaper på betygsstegen A, C och E kan kompenseras mot varandra och resultera i betygen A, B, C Kunskaper på A- och C-nivå kan kompenseras till betyget B. Läraren kan i undantagsfallsätta betyget B även om elevens kunskaper i något avseende motsvarar E- nivå. Kunskaper på E-nivå tillsammans med kunskaper på A- eller C-nivå kan kompenseras till betyget D. Kunskaperna bedöms sammantaget motsvara betygskriterierna för betyget A. Kunskaperna bedöms sammantaget vara mellan betygskriterierna för betygen A och C. Kunskaperna bedöms sammantaget motsvara betygskriterierna för betyget C. Kunskaperna bedöms sammantaget vara mellan betygskriterierna för betygen C och E. Betygskriterierna för betyget E ska vara uppfyllda. Kunskaperna motsvarar i sin helhet inte ett godkänt betyg men bedöms vara nära E. (Betyget har inga betygskriterier.) Ytterligare ett underkänt betygssteg •Ytterligare ett underkänt betygssteg, Fx, ska införas i , specialskolan, sameskolan, för grundskoleämnen inom gymnasie- skolans introduktionsprogram samt i gymnasieskolan, och vuxenutbildning på gymnasial nivå. •Betyget Fx ska motsvara 5 poäng i meritvärdet i den obligatoriska skolan och för grundskoleämnen inom introduktionsprogrammen i gymnasieskolan. Betyget Fx ska inte motsvara poäng i den gymnasiala utbildningen. har en relativt stor andel elever ett underkänt betyg och många av dessa elever har underkänt betyg i flera ämnen. Att ha flera underkända betyg kan få stor betydelse för elevens möjlighet att bli antagen till ett nationellt program i gymnasieskolan respektive att få en gymnasieexamen. Kunskapskraven ger tillsammans med de godkända betygen en relativt tydlig information om elevens kunskapsläge och ger även information om vad som krävs för att eleven ska få ett högre betyg. För betyget F finns inga kunskapskrav utan den information betyget ger är endast att kunskaperna inte är tillräckliga för det godkända betyget E. Det innebär att betyget F kan motsvara allt ifrån mycket svaga kunskaper till att eleven nästan uppnår kunskapskraven för betyget E. Detta medför att det är svårt för eleverna att veta hur de ligger till i förhållande till ett godkänt betyg och även svårt för dem att följa sin kunskapsutveckling på den underkända nivån. En tydligare återkoppling på den underkända nivån Utredningen anser att ytterligare ett underkänt betygssteg kan särskilja kunskaper som ligger nära godkäntgränsen från kunskaper som ligger långt ifrån. Detta skulle kunna hjälpa eleven att bättre förstå sin kun- skapsutveckling och att känna motivation, engagemang och planera för de fortsatta studierna. Vidare kan läraren få en mer nyanserad bild av kunskapsläget och därmed bättre anpassa undervisningen, både till den enskilde eleven och klassen i stort. Att införa poäng för betyget Fx, som kan påverka elevens meritvärde vid antagning till gymnasieskolan, är ett sätt att ytterligare bekräfta elevers kunskaper vid underkänt betyg, även om poängen för betyget Fx får ett reellt värde först när eleven söker vidare till gymnasieskolan. Under- sökningar har visat att äldre elever kan hantera summativ bedömning bättre än yngre eftersom de lärt sig systemet och har utvecklat strategier för att hantera det. Det är därför troligt att den bekräftande effekten av poäng skulle vara mindre för elever i gymnasieskolan och i vuxenutbildning på gymnasial nivå. Det skäl som dock väger tyngst när det gäller att inte införa meritvärdespoäng för betyget Fx i dessa skol- former är att det får för stora konsekvenser för urvalet till högre utbildning. 2021/22:36 Bilaga 1 En allsidig bedömning ska göras av elevens kunskaper •Riktlinjen i läroplanerna om att läraren vid betygssättningen ska beakta all tillgänglig information om elevens kunskaper tas bort och ersätts med att läraren vid betygssättningen ska göra en allsidig bedömning av elevers kunskaper i förhållande till de nationella betygskriterierna. •Ändringen införs i läroplanerna för de obligatoriska skolformerna, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och kommunernas vuxenutbild- ning. 2021/22:36 Bilaga 1 I bland annat utredningens kartläggning har det framkommit att lärare är osäkra på hur riktlinjen i läroplanerna om att lärare vid betygssättningen ska utnyttja all tillgänglig information om elevens kunskaper ska tolkas.