prop · H90354 · 2021-11-09 00:00:00 — Det övergripande målet för Sjätte placeringsverksamhet är att fonden, inom ramen för vad som är till nytta för försäkringen för inkomstgrundad ålderspension, ska förvalta anförtrodda medel genom placeringar på riskkapitalmarknaden. Fondmedlen ska placeras så att kraven på långsiktigt hög avkastning och tillfredsställande riskspridning tillgodoses. Regeringen instämmer i slutsats att Sjätte uppdrag i förhållande till föredömlig förvaltning bör förtydligas. Ett arbete med den ambitionen har bedrivits av regeringen under innevarande mandatperiod. En promemoria med förslag om att det ska införas ytterligare ett mål för Sjätte placeringsverksamhet remitterades från (promemorian Ett nytt mål för Sjätte placeringsverksamhet [Fi2021/03315]). Förslaget innebär att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Vid förvaltningen ska särskild vikt fästas vid hur en hållbar utveckling kan främjas utan att det görs avkall på det övergripande målet för placeringsverksamheten. Det nya målet motsvarar det mål om föredömlig förvaltning som gäller för Första– Fjärde AP-fonderna . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Remisstiden går ut . Regeringen ska överlämna en redovisning av AP- fondernas verksamhet till . Som underlag ska AP-fonderna lämna årsredovisning och verksamhetsberättelse. I skrivelsen redovisas och analyseras fondkapitalet per fond och som helhet. Förvaltningen av fondkapitalet utvärderas både av regeringen och av extern expertis. Av förarbetena till lagen om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) (prop. 1999/2000:46 s. 113 och 114) framgår bl.a. att den årliga utvärderingen ska avse hur väl de lagstadgade övergripande målen operationaliserats i mer konkreta förvaltningsmål som fondernas styrelser har beslutat om. Utvärderingen ska även ta fasta på i vilken grad de uppsatta målen har Skr. 2021/22:54 uppnåtts. har Första–Fjärde AP-fonderna ytterligare ett mål för placeringsverksamheten. Målet innebär att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande och att särskild vikt ska fästas vid hur en hållbar utveckling kan främjas utan att det görs avkall på det övergripande målet om avkastning och risk. Regeringen instämmer i slutsats att det nya lagkravet ställer ökade krav på redovisningen. Regeringen instämmer även i rekommendation om att utveckla skrivelsen så att den tydligare svarar på om Första–Fjärde AP-fonderna uppfyller de lagstadgade kraven på att fondmedlen förvaltas genom ansvarsfulla investeringar och ett ansvarsfullt ägande. Detta arbete bör likt den övriga utvärderingen utgå från AP-fondernas egna målsättningar och resultatredovisningar. Regeringen avser att utveckla det arbete som ligger till grund för skrivelsen för att förtydliga hur lagkravet om föredömlig förvaltning bör utvärderas. Regeringen instämmer även i rekommendation om att utveckla skrivelsen så att det samlade resultatet av AP-fondernas hållbarhetsarbete framgår tydligare. För att ett samlat resultat ska kunna redovisas på ett tydligt och relevant sätt bör det i möjligaste mån baseras på de delar av hållbarhetsredovisningen för respektive fond som är gemensamma också mellan fonderna. I promemoria Ett nytt mål för Sjätte placeringsverksamhet föreslås ett lagstadgat krav på att samtliga AP-fonder ska samverka när det gäller redovisning av hur målen om att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt har uppnåtts. Samverkan ska ske genom att fonderna åtminstone ska ta fram gemensamma riktlinjer för redovisningen. I promemorian görs bedömningen att det föreslagna kravet på samverkan bör leda till ökad jämförbarhet och därmed bättre möjligheter att utvärdera fondernas hållbarhetsarbete. Regeringen har som utgångspunkt för redovisningen av det samlade resultatet av AP-fondernas hållbarhetsarbete att den i första hand bör avse Första–Fjärde AP-fonderna, som har identiska uppdrag, men att Sjätte och Sjunde AP-fonderna bör inkluderas när så är möjligt. Regeringen ser positivt på rekommendationer till AP- fonderna och på att hållbarhetsarbetet är en viktig del i AP-fondernas förvaltning och att AP-fonderna fortsätter att utveckla detta arbete och tydliggöra såväl målsättningar som redovisning inom hållbarhet. Regeringen noterar vidare att bedömer att lagändringen om föredömlig förvaltning har haft en viss effekt för Första–Fjärde AP- fondernas hållbarhetsarbete, samt att lagändringen uppges ha underlättat beslut om avyttringar och gett ökad legitimitet för hållbarhetsarbetet internt på fonderna. 5Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser och rekommendationer Regeringen instämmer i slutsats att Sjätte uppdrag i förhållande till föredömlig förvaltning bör förtydligas (se avsnitt 4.1). Regeringen instämmer även i rekommendationer om att utveckla den årliga skrivelsen om AP-fondernas verksamhet (se avsnitt 4.2). De initiativ som redan har tagits när det gäller Sjätte uppdrag och de förtydliganden som regeringen avser göra i kommande års redovisningar av AP-fondernas verksamhet bedöms vara tillräckliga åtgärder. Med detta anser regeringen att granskningsrapporten är slutbehandlad i och med denna skrivelse. – investeringar och ägarstyrning är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och efektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och efektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom efektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur efektiv den statliga verksamheten är. Efektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978-91-7086-600-5 rir 2021:18 omslagets originalfoto: hans tryck: interntryckeri, 2021 E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N T I L L R I K S D A G E N B E S L U T A D : 2 0 2 1 - 0 5 - 2 0 D N R : 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 1 2 1 R I R 2 0 2 1 : 1 8 Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport: – investeringar och ägarstyrning har granskat AP-fondernas hållbarhetsarbete. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Den innehåller slutsatser och rekommendationer som avser Första, Andra, Tredje, Fjärde, Sjätte och Sjunde AP-fonderna och regeringen. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsdirektör har varit föredragande. Revisionsledare och enhetschef har medverkat i den slutliga handläggningen. Första AP-fonden, Andra AP-fonden, Tredje AP-fonden, , och Sjunde AP-fonden R I K S R E V I S I O N E N A P - F O N D E R N A S H Å L L B A R H E T S A R B E T E – I N V E S T E R I N G A R O C H Ä G A R S T Y R N I N G R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Övergripande revisionsfråga och avgränsningar AP-fondernas roll i det allmänna pensionssystemet AP-fondernas mål och tillgångar AP-fondernas styrning av hållbarhetsarbetet Hållbarhet i AP-fondernas styrdokument Investeringsbeslut baserade på värdegrund Investeringsbeslut baserade på finansiella klimatrisker Förvaltningen av alternativa investeringar Ägarinflytande i onoterade bolag AP-fondernas redovisning av hållbarhet R I K S R E V I S I O N E N A P - F O N D E R N A S H Å L L B A R H E T S A R B E T E – I N V E S T E R I N G A R O C H Ä G A R S T Y R N I N G Hållbarhetsuppdrag och hållbarhetsmål kan bli tydligare för vissa av AP-fonderna Integrationen av hållbarhet i investeringar varierar Hållbarhet är integrerat i ägarstyrningen, men utmaningar kvarstår Andel nyvalda ledamöter som är kvinnor i styrelser där AP1−AP4 är representerade i valberedningen AP1−AP4 företagsdialoger rapporterade till PRI Till rapporten finns följande bilaga att ladda ned från . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har granskat om de allmänna pensionsfondernas (AP-fonderna) hållbarhetsarbete är ändamålsenligt, det vill säga om de integrerar hållbarhet i investeringar och ägarskap utan att göra avkall på den övergripande målsättningen om långsiktigt hög avkastning till största nytta för pensionssystemet. Granskningen visar att AP-fondernas hållbarhetsarbete är ändamålsenligt i förhållande till deras respektive uppdrag. Det framkommer i AP-fondernas styrdokument och har integrerats i fondernas tillgångsförvaltning och ägarstyrning. Omfattningen av denna integrering är rimlig utifrån AP-fondernas uppdrag. Åtgärder bör dock vidtas för att de förvaltade fondmedlen ytterligare ska främja mål och intentioner om en hållbar utveckling och för att stärka uppföljningen av detta. Hållbarhetsuppdrag och mål kan bli tydligare för vissa av AP-fonderna Att AP-fonderna ska ta hänsyn till miljö och etik framgår av förarbeten till de lagar som styr AP-fonderna . har Första−Fjärde AP-fonden även lagkrav om att fästa särskild vikt vid hur en hållbar utveckling kan främjas. För Sjunde AP-fonden finns ett förslag om att de ska omfattas av samma lagkrav, men för finns inget motsvarande förslag. ett lagstiftat hållbarhetsuppdrag stärker hållbarhetsarbetets legitimitet, vilket skulle främja mål om en hållbar utveckling. AP-fondernas hållbarhetsmål återfinns framför allt inom miljö och klimat samt ägarstyrning. Få mål rör social hållbarhet, vilket innebär att det inte alltid är tydligt vad AP-fonderna vill uppnå inom området. Etablerade processer för att integrera hållbarhet i investeringar AP-fonderna har etablerade processer för att bevaka och analysera sina innehav för att upptäcka hållbarhetsrisker och möjligheter, liksom för att värdera branschers och bolags miljömässiga, sociala och styrningsmässiga hållbarhet. Få bolag väljs bort på grund av brott mot internationella konventioner. I stället prioriteras dialog med bolagen i syfte att uppnå förändring. Allt fler investeringar i branscher och bolag har sålts på grund av finansiella klimatrisker. Första och Andra AP-fonden har beslutat att avsluta sina investeringar i bolag med fossil verksamhet. Tredje och har också minskat sina innehav. Då faktorer kopplade till klimat i allt större utsträckning kan prissättas, kan de också beaktas i finansiella analyser och beslut. R I K S R E V I S I O N E N A P - F O N D E R N A S H Å L L B A R H E T S A R B E T E – I N V E S T E R I N G A R O C H Ä G A R S T Y R N I N G De flesta av AP-fonderna har som mål att öka andelen hållbara investeringar, till exempel i bolag som bidrar till klimatomställningen. är det svårt att bedöma hur stor andel av medlen som går till denna typ av investeringar, då definitionerna varierar mellan fonderna. Hållbarhet är integrerat i ägarstyrningen, men uppföljningen är svår Samtliga AP-fonder har ökat sin aktivitet som ägare , bland annat genom röstning på bolagsstämmor och ökat deltagande i valberedningar. Vid bolagsstämmor handlar röstningen i stor utsträckning om traditionella bolagsfrågor, som styrelsetillsättning och ersättningssystem. Arbetet med miljömässiga och sociala hållbarhetsaspekter drivs främst genom dialog med bolag, enskilt och tillsammans med andra investerare inom olika internationella hållbarhetsinitiativ. Det är dock svårt att följa upp både omfattning och resultat av dialogarbetet. Det är också en utmaning för AP-fonderna att identifiera och prioritera områden och bolag där de har störst möjlighet att påverka. Hållbarhetsredovisningen har blivit bättre, men behöver utvecklas AP-fonderna redovisar sitt hållbarhetsarbete enligt flera globalt etablerade ramverk, till exempel hur de bidrar till FN:s globala hållbarhetsmål. Det är dock stora skillnader i hur ramverken används i redovisningen. Det gör det svårt att få en samlad och tydlig bild av hållbarhetsarbetet. Avsaknad av standardiserade definitioner och brist på hållbarhetsdata är gemensamt för hela finanssektorn, men det pågår internationellt arbete för ökad harmonisering. Regeringens redovisning av AP-fondernas hållbarhetsarbete har gett ökad möjlighet att ta del av hållbarhetsarbetet i respektive AP-fond. Ändå är det svårt att få en helhetsbild av det hållbarhetsarbete som fonderna bedriver. lämnar följande rekommendationer till AP-fonderna: •AP-fonderna bör förtydliga sina målsättningar inom social hållbarhet, så att de speglar fondernas långsiktiga ambitioner inom området. •Första−Fjärde AP-fonden och Sjunde AP-fonden bör fortsätta att utveckla sitt arbete med miljömässig och social hållbarhet i sin ägarstyrning för att säkerställa att arbetet fokuseras på områden där fonden har störst möjlighet att påverka och göra störst nytta. 6R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N •Första−Fjärde AP-fonden och Sjunde AP-fonden bör utveckla hur rapporteringen kring påverkansarbete och dialoger kan görs tydligare, både då det gäller omfattning och om möjligt vilka resultat som har uppnåtts. •Första−Fjärde AP-fonden bör utarbeta gemensamma nyckeltal för investeringar och ägarstyrning som kan göra hållbarhetsredovisningen mer lättillgänglig och resultatinriktad. När så är möjligt bör även Sjätte fonden och Sjunde AP-fonden använda samma nyckeltal så att regeringen kan ge en så samlad bild som möjligt i rapporteringen till . •Sjätte bör redovisa hur fonden har möjlighet att bidra till FN:s hållbarhetsmål. lämnar följande rekommendationer till regeringen: •Ta initiativ till att förtydliga Sjätte uppdrag i förhållande till föredömlig förvaltning. •Utveckla den årliga skrivelsen till så att den tydligare svarar på om Första−Fjärde AP-fonden uppfyller de lagstadgade kraven på att fondmedlen förvaltas genom ansvarsfulla investeringar och ett ansvarsfullt ägande. •Utveckla skrivelsen så att det samlade resultatet av AP-fondernas hållbarhetsarbete framgår tydligare. R I K S R E V I S I O N E N A P - F O N D E R N A S H Å L L B A R H E T S A R B E T E – I N V E S T E R I N G A R O C H Ä G A R S T Y R N I N G Aktier: Ägarandelar i bolag som ger ägaren rätt till eventuell utdelning från bolagets vinst och rösträtt på bolagets årsstämma. Aktiv förvaltning: Förvaltning av en fond där förvaltaren tar aktiva beslut och väljer vilka aktier eller andra tillgångar denna ska investera i, utifrån egen analys av vad som bedöms ge den bästa framtida avkastningen utifrån vald risknivå. Alternativa investeringar: Framför allt riskkapitalfonder, fastighetsbolag, skog, infrastruktur och andra onoterade investeringar (det vill säga investeringar som inte är noterade på börsen eller en handelsplats). Gemensamt för dessa tillgångar är att de är av mer illikvid karaktär, det vill säga att de inte kan omsättas lätt till ett i förväg känt pris. Investeringshorisonten är lång och investeringsprocessen mer komplex. Bolagsstämma: En bolagsstämma eller årsstämma är ett aktiebolags högsta beslutande organ. På en bolagsstämma får alla som äger aktier i bolaget vara med och fatta beslut om bolaget. En bolagsstämma utser styrelsen och beslutar om olika strategiska frågor. På en bolagsstämma kan en aktieägare framföra sina åsikter och ställa frågor till företagets ledning samt lägga egna aktieägarförslag. Co-investering: Även kallad sido-investering. i underliggande portföljbolag (minoritetsinvestering) tillsammans med de fonder som investeraren utfäst kapital till. Direktinvestering: Investeraren erhåller en ägarandel i form av aktier i det onoterade bolaget. diligence: En arbetsprocess och metod för att samla in och analysera information om ett företag eller en fond inför en eventuell investering. Duration: Ett mått som visar den genomsnittliga löptiden i en räntefond. Måttet används för att mäta risk i ränteplaceringar. Duration är ett vägt genomsnitt av återstående löptid för fondens räntebärande värdepapper, mätt . Ju högre värde, desto känsligare är fondens andelskurs för förändringar i marknadsräntan. ESG: Finanssektorns operationalisering av hållbarhet genom så kallade ESG-värderingar av bolags miljömässiga (Environmental, E), sociala (Social, S) och bolagsstyrningsmässiga (Governance, G) risker och möjligheter. 1Ordlistan bygger på information från bland annat Fondbolagens förenings ordlista; AP1, Årsredovisning 2019; AP3, Årsredovisning 2019; AP6, Årsredovisning 2019. 8R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ESG-integrering: Kapitalförvaltare införlivar ESG-risker och ESG-möjligheter i traditionella ekonomiska analyser och investeringsbeslut, baserat på en systematisk process och relevanta faktaunderlag. Exponering: Syftar på marknadsvärdet för en specifik investering, och kan uttryckas både som en summa och som en procentuell andel av en portfölj. Investerarens exponering visar hur mycket denna har placerat i en specifik investering (till exempel en aktie), bransch, geografisk marknad, valuta eller tillgångsslag. Extern förvaltning: Placeringar görs av särskilt anlitade utomstående kapitalförvaltare enligt överenskomna riktlinjer och kriterier. Fondbolag: Förvaltar tillgångar i fonder på uppdrag av sina kunder. kan ha flera fonder knutna till sig. Finansiell risk: I finansiell risk ingår olika typer av risker så som kreditrisk, likviditetsrisk, marknadsrisk samt klimatrisk och andra hållbarhetsrisker. Hållbarhetsrisker: Inbegriper risker för brott mot mänskliga rättigheter eller arbetsrätt, korruptionsrisker, risk för miljöskada eller klimatrisker. Hållbara temainvesteringar: Investeringar i teman eller tillgångar kopplade till hållbar utveckling. Tematiska fonder fokuserar på specifika eller flera frågor relaterade till ESG. Index: Ett aktieindex visar värdeutvecklingen för ett sammansatt antal aktier över en specifik tidsperiod. Index används i huvudsak för att få en helhetsbild över börsutvecklingen och på så sätt mäta hur ens egna innehav stått sig i förhållande till det. Institutionella investerare: Juridiska personer som förvaltar kapital på uppdrag av andra. Investeringsuniversum: Genom placeringsomfattningen fastställs inom vilka områden en värdepappersfonds tillgångar får placeras. Områdena utgör en fonds investeringsuniversum. Placeringsomfattningen kan vara begränsad till att inbegripa vissa tillgångar, placeringar i vissa geografiska områden, placeringar i vissa branscher eller en kombination. Intern förvaltning: Placeringsbeslut fattas och verkställs av fondens anställda förvaltare. Riskkapitalfonder: Används ofta som beteckning på bolag med en begränsad livstid, som specialiserat sig på investeringar i onoterade företag eller noterade företag som avnoteras efter att de förvärvats av bolaget. R I K S R E V I S I O N E N A P - F O N D E R N A S H Å L L B A R H E T S A R B E T E – I N V E S T E R I N G A R O C H Ä G A R S T Y R N I N G Klimatrisker: Brukar delas in i omställningsrisk, främst drivet av regulatoriska förändringar, teknikutveckling och nya konsumtionsmönster, samt fysiska risker, till följd av gradvis ökade temperaturer och extrema väderhändelser. Beroende på scenario kommer olika bolag och branscher påverkas i olika utsträckning. Mandat: Det uppdrag investeraren ger de interna och externa förvaltarna som placerar medel. Mandatet specificerar hur förvaltarna får hantera medlen, avseende till exempel vilken risk förvaltaren får ta, vilka tillgångar de kan investera i och hur hållbarhet ska beaktas. Passiv förvaltning: Kapitalet placeras i enlighet med ett referensindex eller en portfölj i syfte att uppnå samma avkastning som dessa. Kallas även indexförvaltning. Portfölj: Ett samlingsnamn för en fonds samtliga investeringar. Riskjusterad avkastning: Avkastning med hänsyn tagen till den risk som tagits för att uppnå avkastningen. Räntebärande värdepapper eller obligationer: Värdepapper som ger en i förväg bestämd ränta . Stater eller bolag kan utfärda och sälja obligationer i stället för att låna pengar av en bank. Placering i obligationer innebär normalt en lägre risk än en placering i aktier eftersom avkastningen är känd i förväg. Systematiskt förvaltad fond: Kallas även smart beta-fond och avser en fond med någon form av regelbaserad förvaltning. En indexfond avkastar som marknaden (beta), där marknadsvärdet på aktien avgör hur stor vikt i indexet det får. Smart beta väljer aktier utifrån något annat kriterium, exempelvis hög utdelning, låg volatilitet eller något annat ekonomiskt nyckeltal. Fonderna beskrivs ofta som ett mellanting mellan fonder med aktiv förvaltning och indexfonder. Tillgångsslag: En kategori av finansiella instrument som kan vara både fysiska och finansiella tillgångar. Instrumenten grupperas in i tillgångsslag baserat på om de har liknande egenskaper, om de beter sig likadant på marknaden eller om de regleras av samma lagar och bestämmelser. 10R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.1 Motiv till granskning Världens länder har enats om en mängd åtgärder för att påskynda omställningen till ett hållbart samhälle.2 utgör FN:s globala hållbarhetsmål (känd som Agenda 2030)3 och Parisavtalet4, som syftar till att begränsa den globala uppvärmningen, viktiga exempel på detta. FN:s klimatpanel IPCC har fastslagit att de finansiella flödena måste ställas om för att bidra till en hållbar utveckling.5 Aktörer inom finansiella marknader, som investerare, banker och försäkringsbolag, har möjlighet att påverka bolag att ta beslut som leder till ett hållbart företagande.6 De kan i rollen som investerare välja i vilka branscher och bolag de ska investera. I rollen som ägare kan de arbeta för att påverka bolag i önskad riktning, genom att till exempel delta i valberedningar för styrelsetillsättningar, rösta på bolagsstämmor och genom dialoger med bolag.7 Såväl bolag som investerare lägger också alltmer resurser på att värdera bolags hållbarhet, både i syfte att minska hållbarhetsrelaterade risker i investeringarna och för att kunna marknadsföra sig som hållbara. har det dock inte inneburit några större förändringar i kapitalflödena i Sverige.8 De sex allmänna pensionsfonderna (hädanefter AP-fonderna) förvaltar det allmänna pensionskapitalet och är därigenom verksamma som investerare och ägare både nationellt och globalt. Vid utgången av 2020 förvaltade de tillsammans runt 2 400 miljarder kronor.9 Det övergripande målet för AP-fonderna är att fondmedlen ska placeras så att långsiktigt hög avkastning uppnås till en lämplig risknivå, så att pensionsutbetalningar kan tryggas.10 Riksdag och regering har återkommande uttryckt att hållbarhet är en väsentlig aspekt inom AP-fondernas 2Hållbarhetsbegreppet har sitt ursprung i om sambandet mellan ekonomisk utveckling och miljöförstöring. World Commission on Environment and Development, Our Common Future, 1987, punkt 27. 3År 2015 antog världens länder en agenda för hållbar utveckling med bland annat 17 globala mål som gäller (Agenda 2030). Agendan rör områden som fred, rättvisa, jämlikhet, fattigdomsbekämpning, ekonomisk utveckling, klimat och miljö. Agendan ska genomföras av alla länder. 4Parisavtalet är ett internationellt klimatavtal som slöts under FNs klimatkonferens i . Avtalet består av bestämmelser som bland annat rör minskade utsläpp av växthusgaser, klimatanpassning och omfördelning av ekonomiska medel för att hjälpa dem som drabbas av klimatförändringarna. 5Tillväxtanalys, ESG och transparens – vägen till en grön omställning?, rapport 2019:02, s. 7. 2015/16:69, s. 36. 7SOU 2008:107, s. 27. 8Tillväxtanalys, ESG och transparens – vägen till en grön omställning?, rapport 2019:02, s. 41. 9Summerat från AP-fondernas årsredovisningar . 10Se 4 kap. 1 § och 5 kap. 1 § lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder samt 3 kap. 1 § lagen (2000:193) om . R I K S R E V I S I O N E N A P - F O N D E R N A S H Å L L B A R H E T S A R B E T E – I N V E S T E R I N G A R O C H Ä G A R S T Y R N I N G verksamhet och en viktig del i allmänhetens förtroende för AP-fonderna och pensionssystemet.11 finner det därför motiverat att granska AP-fondernas hållbarhetsarbete.