prop · H803174 · 2021-04-13 00:00:00 — Träffas åtgärden inte av föreskrifterna ska det i stället göras en individuell bedömning av om den kan antas medföra en betydande miljöpåverkan eller inte. Sådana föreskrifter bör leda till att de flesta ansökningar om bygglov och förhandsbesked inte berörs av den ändring av detaljplanekravet som föreslås i avsnitt 6.2.2. Föreskrifterna underlättar därmed även för , bl.a. genom att färre beslut behöver motiveras utifrån kriterierna i MKB-direktivet (jfr för- slagen i avsnitt 6.2.5). I avsnitt 6.2.4 föreslås att regeringen ska få meddela föreskrifter om när det kan antas medföra en betydande miljöpåverkan att vidta ett sådant MKB- projekt som kräver detaljplan. I praktiken innebär det att det kommer att bli tydligare att ska ta hänsyn till de omständigheter som anges i 10 § 1–3 och 11–13 §§ miljöbedömningsförordningen när den bedömer om en åtgärd kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. En sådan bedömning kommer endast att aktualiseras när ansökan avser en åtgärd som ska vidtas i ett område utanför detaljplan och när åtgärden inte heller omfattas av regeringens föreskrifter om att åtgärden inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan (jfr förslaget i avsnitt 6.2.3). Där- igenom kommer bedömningen bara att behöva ske i ett begränsat antal fall. I avsnitt 6.2.5 föreslås att regeringen ska få meddela föreskrifter om att ett beslut om lov eller förhandsbesked som avser ett MKB-projekt ska innehålla en redovisning av de skäl som medför att åtgärden kan antas eller inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Kravet medför att det i förekommande fall kan ta att utforma ett beslut om lov eller förhandsbesked. Redovisningskravet omfattar dock enbart de fall en bedömning av åtgärdens miljöpåverkan verkligen sker. En sådan bedöm- ning kommer endast att aktualiseras när ansökan avser en åtgärd som ska vidtas i ett område utanför detaljplan och när åtgärden inte heller omfattas av regeringens föreskrifter om att åtgärden inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan (jfr förslaget i avsnitt 6.2.3). Därigenom kommer sådana skäl bara att behöva anges i ett begränsat antal fall. Byggnads- nämndens arbete bör även underlättas om eller tar fram vägledning för hur sådana motiveringar lämpligen kan utformas. Regeringen avser att ta de initiativ som behövs för att sådan vägledning ska tas fram. Förslag som avser detaljplaner I avsnitt 6.3.1 föreslår regeringen att det ska förtydligas att det är frivilligt för kommunen att ange planens utgångspunkter och mål i ett särskilt pro- gram för att underlätta detaljplanearbetet. Vidare föreslår regeringen att det nuvarande kravet att kommunen inom ramen för ett samråd enligt 5 kap. även ska uppfylla kraven på avgränsningssamråd enligt , inte ska gälla i arbetet med att ta fram ett sådant program. Förslaget bör leda till att arbetet med att ta fram ett planprogram förenklas något. Det gäller både i de fall kommunen själv tar fram ett förslag till planprogram och när kommunen bereds tillfälle att yttra sig över hur en kommande miljökonsekvensbeskrivning bör avgränsas i en angränsande kommun (jfr 6 kap. 10 § ). Förslaget kan därmed bidra till att fler planprogram tas fram, vilket kan vara positivt eftersom ett planprogram kan göra det möjligt att i ett tidigt skede klargöra förutsättningarna i en komplex planeringssituation. Som konstaterar är det dock oklart i vilken utsträckning som kommunerna genomför avgränsningssamråd i programskedet (SOU 2019:9 s. 190). I avsnitt 6.3.2 föreslår regeringen att kommunens undersökning av om genomförandet av en detaljplan kan antas medföra en betydande miljö- påverkan inte bara ska ske på det sätt som anges i 6 kap. 6 § och föreskrifter som regeringen har meddelat i anslutning till den bestäm- melsen. Enligt förslaget ska undersökningen även ske på det sätt som anges i föreskrifter som regeringen har meddelat med stöd av , när kommunen tar fram en detaljplan som medger att plan- området tas i anspråk för ett MKB-projekt. Ändringen är av formell karak- tär och förtydligar vad som redan gäller . I avsnitt 6.3.3 föreslår regeringen ett förtydligande som innebär att kom- munens redovisning av miljökonsekvenser ska innehålla viss ytterligare information, om genomförandet av detaljplanen kan antas påverka miljön i ett Natura 2000-område. I så fall ska redovisningen även innehålla en beskrivning av planens konsekvenser för syftet med att bevara området, en redogörelse för de alternativ som har övervägts med en motivering till varför ett visst alternativ valts samt de uppgifter som i övrigt behövs för den prövning som ska ske enligt bestämmelser i 7 kap. . Ett begränsat antal detaljplaner kan antas påverka miljön i ett Natura 2000- område , vilket medför att förtydligandet kan förväntas få begrän- sad betydelse för kommunen. Uppgifterna är dessutom i huvudsak av sådan karaktär att kommunen ändå skulle behöva redovisa dessa i plan- beskrivningen (jfr 4 kap. 34 § PBL), varför konsekvenserna för kom- munernas del bör vara begränsade. I avsnitt 6.3.4 föreslår regeringen att bestämmelserna om vad kommunen ska redovisa under samrådet ska samlas i en paragraf, vilket medför att det blir tydligare vad som ska redovisas under ett samråd. Ändringen bör förenkla kommunernas tillämpning av . I avsnitt 6.3.5 gör regeringen bedömningen att även i fortsättningen bör ha ansvaret för att underrätta när sam- råd om en detaljplan vars genomförande kan antas medföra en betydande miljöpåverkan ska ske med ett annat land. Bedömningen påverkar inte kommunerna. I avsnitt 6.3.6 föreslår regeringen att kommunen under samrådet ska redovisa synpunkter på omfattningen och detaljeringsgraden av plan- beskrivningens redovisning av miljökonsekvenser, om kommunen har tagit emot sådana synpunkter. Förslaget medför en tillkommande uppgift för kommunen, om än av begränsad omfattning. I någon mån kan förslaget 2020/21:174 tänkas leda till att formaliserar sina yttranden i högre grad jämfört med vad som är fallet , när det blir tydligare att kommunen ska offentliggöra den dialog om avgränsningen av miljökonsekvenser som sker inför ett plansamråd. En högre grad av formella yttranden kan i viss utsträckning tänkas inverka negativt på informationsutbytet mellan läns- styrelsen och kommunen. I och med att det inte är närmare reglerat hur avgränsningssamrådet ska genomföras skiljer sig formerna åt såväl mellan länsstyrelserna som i kontakterna med enskilda kommuner. även att förslagets konsekvenser kommer att variera mellan och inom I avsnitt 6.3.7 föreslår regeringen att innehållet i den kungörelse som inför ett plansamråd ska anslås på kommunens anslagstavla och föras in i en ortstidning ska kompletteras så att innehållet motsvarar kraven i MKB- Motsvarande kompletteringar ska även göras i den underrättelse som inför granskningen ska anslås på kommunens anslagstavla. kan leda till att kungörelsen i någon mån kan antas bli längre, vilket i begränsad utsträckning kan påverka kommunens kostnader för detalj- Jämfört med kommunens totala kostnader för detaljplane- processen får de kostnader som förslaget kan ge upphov till anses vara I avsnitt 6.3.8 föreslår regeringen att den information som kommunen ska tillhandahålla under ett detaljplanesamråd ska finnas tillgänglig på kommunens webbplats under samrådet. Den information som kommunen ska hålla tillgänglig för alla som vill granska plan- förslaget ska även finnas på kommunens webbplats. inte fastighetsförteckningen eller om det skulle strida mot lag eller annan författning att hålla uppgifterna tillgängliga. Även om det inte finns något uttryckligt krav på det, tillhandahåller nästan alla kommuner planförslaget och planeringsunderlag m.m. på sin webbplats. Ett uttryckligt krav skulle således inte innebära något betydande merarbete för kommunerna. ingen avser att ta de initiativ som behövs för att vägledning om vilken information som inte kan publiceras ska tas fram, vilket bör förenkla kom- I avsnitt 6.3.9 föreslår regeringen att redogörelsen för de samråd som har skett och vad som kommit fram i samråden inte längre ska ske i plan- Det är oklart i vilken utsträckning som kommunerna i prak- tiken har redovisat det som framkommit i samråden i planbeskrivningen. Många kommuner har sannolikt uppfattat plan- och bygglagens krav på att de synpunkter som framkommer under samrådet och granskningen ska redovisas i samrådsredogörelsen respektive granskningsutlåtandet som speciallag (lex specialis) i förhållande till bestämmelsen i , och därmed avstått från att redovisa det som framkommit i samråden i plan- Att kravet avskaffas bör därmed i praktiken inte medföra några konsekvenser för kommunens redovisning. Regeringen föreslår vidare att det uttryckligen ska framgå av plan- och bygglagen att granskningsutlåtandet ska innehålla information om på vilket sätt allmänheten har beretts tillfälle att delta under planförfarandet. Att informationen bör kunna hållas kortfattad medför att de konsekvenser som kravet medför för kommunerna är av begränsad omfattning. I avsnitt 6.3.10 föreslår regeringen att kommunen, när granskningsutlåt- andet finns tillgängligt, ska dels i en underrättelse på anslagstavlan infor- mera om var granskningsutlåtandet finns tillgängligt, dels under minst tre Prop. 2020/21:174 veckors tid hålla granskningsutlåtandet tillgängligt på kommunens webb- Skyldigheten att hålla granskningsutlåtandet tillgängligt ska inte gälla i den utsträckning det skulle strida mot lag eller annan författning. Förslaget innebär en tillkommande uppgift för kommunen som är av begränsad omfattning. Även om det inte finns något uttryckligt krav på det, tillhandahåller många kommuner granskningsutlåtandet på sin webbplats. Ett uttryckligt krav skulle därmed i praktiken inte innebära något merarbete för dessa kommuner. För övriga kommuner medför för- slaget en tillkommande arbetsuppgift av begränsad omfattning. I avsnitt 6.3.11 föreslår regeringen att kommunen, när detaljplanen har antagits, i en underrättelse på sin anslagstavla ska informera om antagan- det tillsammans med upplysningar om var beslutet finns tillgängligt och vad den som vill överklaga beslutet måste göra, och hålla planen, planbeskrivningen, samrådsredogörelsen, granskningsutlåt- andet och ett protokollsutdrag med beslutet tillgängliga på kommunens webbplats. Skyldigheten att hålla information tillgänglig ska inte gälla i den utsträckning det skulle strida mot lag eller annan författning. Även om det inte finns något uttryckligt krav på det, tillhandahåller många kom- muner sådana handlingar på sin webbplats. Ett uttryckligt krav skulle därmed i praktiken inte innebära något merarbete för dessa kom- muner. För övriga kommuner medför förslaget en tillkommande arbets- uppgift av begränsad omfattning. I avsnitt 6.3.12 föreslår regeringen att ett beslut att inte anta, ändra eller upphäva en detaljplan ska innehålla de huvudsakliga skälen för beslutet. Det är i praktiken ovanligt att ett ärende drivs fram till antagande, men där en majoritet i kommunfullmäktige eller sedan beslutar att den föreslagna detaljplanen inte ska antas, ändras eller upphävas. Mot den bakgrunden bör den föreslagna skyldigheten i praktiken inte medföra något merarbete för kommunerna. Föreskrifter om miljöorganisationers klagorätt I avsnitt 6.4 föreslår regeringen bestämmelser som förtydligar att en ideell förening eller en annan juridisk person som har till huvudsakligt ändamål att tillvarata naturskydds- eller miljöskyddsintressen och uppfyller vissa villkor i har rätt att överklaga vissa beslut. Det gäller för det första beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan, vars genomförande kan antas medföra en betydande miljöpåverkan på grund av att planom- rådet får tas i anspråk för ett MKB-projekt. För det andra gäller det beslut att ge bygglov eller positivt förhandsbesked för en åtgärd utanför detalj- plan som innebär att området kan tas i anspråk för, eller som vidtas i ett område som redan har tagits i anspråk för, vissa MKB-projekt och som ska föregås av en bedömning av om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Förslaget bör inte påverka kommunerna på något särskilt sätt, annat än att det blir tydligare för att miljöorganisationer har rätt att överklaga vissa beslut om lov och förhandsbesked. 2020/21:174 Den kommunala självstyrelsen Flera av de förslag som lämnas i denna proposition innebär nya åligganden för kommunerna, vilket innebär en minskning av den kommunala själv- styrelsen. Enligt 14 kap. 3 § regeringsformen bör en inskränkning i den kommun- ala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. Förslagen i propositionen är ett led i genomförandet av MKB-direktivet. Ändamålet att uppnå ett tydligt och transparent genomförande av direktivet bedöms inte kunna åstadkommas på ett, för den kommunala självstyrelsen, mindre ingripande sätt. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att förslaget utgör ett proportionerligt och berättigat ingrepp i den kommunala självstyrelsen. De finansiella konsekvenserna för kommunen Flera av förslagen i propositionen innebär delvis nya uppgifter för kom- munerna. Därmed omfattas regleringen av den kommunala finansierings- principen. Finansieringsprincipen omfattar statligt beslutade obligatoriska åtgärder som direkt tar sikte på verksamhet. Det merarbete som förslagen i propositionen kan antas medföra i det enskilda planärendet kan antas vara av begränsad omfattning. I förhållande till kommunens totala arbete med att ta fram en detaljplan bör de ekonom- iska konsekvenserna för kommunerna således vara försumbara. I viss utsträckning bidrar förslagen till att det kan krävas något mer arbete för att handlägga en ansökan om lov eller för- handsbesked för åtgärder som ska vidtas i ett område utanför detaljplan. Om tiden för att handlägga sådana ärenden ökar, kan det även krävas ytterligare personal för handläggningen. De tillkommande uppgifterna bör dock vara av så begränsad omfattning att det i praktiken inte påverkar nämndens behov av personal annat än marginellt. Vidare kan kostnader uppstå till följd av att kommunen behöver se över sina rutiner och på grund av att det behövs utbildningsinsatser för kommunens anställda. I sammanhanget bör även nämnas att nämnden får ta ut avgifter för beslut om lov och förhandsbesked (12 kap. 8 § PBL). Nämnden får även ta ut en planavgift för att täcka programkostnader och kostnader för andra åtgärder som behövs för att upprätta eller ändra detaljplaner eller områdes- bestämmelser, om nämnden ger bygglov för nybyggnad eller ändring av en byggnad (12 kap. 9 § PBL). Genom att kommunerna kan justera sina taxor behöver förslagen således inte medföra några ökade nettokostnader för kommunerna. Konsekvenserna av förslagen i propositionen bedöms vara av ringa betyd- else för regionerna. Regionerna agerar i vissa fall som byggherre och påverkas då på samma sätt som andra byggherrar, se under avsnitt 8.4. Förslag som avser lov och förhandsbesked I avsnitt 6.2.5 föreslås att regeringen ska få meddela föreskrifter om att ett beslut om lov eller förhandsbesked som avser ett MKB-projekt ska inne- hålla en redovisning av de skäl som medför att åtgärden kan antas eller inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Som anförs i avsnittet kan det vara lämpligt att eller tar fram vägled- ning för hur sådana motiveringar lämpligen kan utformas. Arbetet med vägledningarna medför ett visst arbete för dessa myndigheter. Förslag som avser detaljplaner I avsnitt 6.3.5 gör regeringen bedömningen att även i fort- sättningen bör ha ansvar för att underrätta när samråd om en detaljplan vars genomförande kan antas medföra en betydande miljöpåverkan ska ske med ett annat land. Därmed förändras inte rollför- delningen inom staten i förhållande till vad som gäller . I avsnitt 6.3.6 föreslår regeringen att kommunen under samrådet av en detaljplan ska redovisa sådana synpunkter på omfattningen och detaljer- ingsgraden av planbeskrivningens redovisning av miljökonsekvenser som den har tagit emot under ett avgränsningssamråd. Förslaget kan antas leda till att formaliserar sina yttranden i högre grad jämfört med vad som är fallet , till följd av att det blir tydligare att kommunen ska offentliggöra den dialog om avgränsningen av miljökonsekvenser som sker inför ett plansamråd. En högre grad av formella yttranden kan ha både positiva och negativa konsekvenser för informationsutbytet mellan läns- styrelsen och kommunen. Bland de positiva konsekvenserna kan nämnas ökad transparens och bättre dokumentation. Bland de negativa kan nämnas att det finns risk för att ställer för höga krav för att säkerställa att kommunen belyser samtliga miljökonsekvenser som kan uppstå. Det finns även risk för att i gränsdragningsfall ställer för låga krav för att slippa eventuell kritik för att synpunkter om vilka miljökonsekvenser som behöver belysas inte är sakligt underbyggda. I avsnitt 6.3.8 föreslår regeringen att den information som kommunen ska tillhandahålla under ett detaljplanesamråd ska finnas tillgänglig på kommunens webbplats under samrådet. Även den information som kom- munen ska hålla tillgänglig för alla som vill granska planförslaget ska finnas på kommunens webbplats. Förslagen bör göra det lättare för statliga myndigheter att ta del av handlingarna. Det kan även tänkas underlätta arbete genom att behovet av att sända vidare handlingar per post – i den mån detta fortfarande förekommer – i praktiken bör upphöra. I avsnitt 6.3.11 föreslår regeringen att kommunen, när detaljplanen har antagits, ska hålla planen, planbeskrivningen, samrådsredogörelsen, granskningsutlåtandet och ett protokollsutdrag med beslutet tillgängliga på kommunens webbplats. Förslaget bör göra det lättare för statliga myndigheter att ta del av handlingarna. 2020/21:174 Föreskrifter om miljöorganisationers klagorätt I avsnitt 6.4 föreslår regeringen bestämmelser som förtydligar att en ideell förening eller en annan juridisk person som har till huvudsakligt ändamål att tillvarata naturskydds- eller miljöskyddsintressen och uppfyller vissa villkor i har rätt att överklaga vissa beslut. Det gäller för det första beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan, vars genomförande kan antas medföra en betydande miljöpåverkan på grund av att planområ- det får tas i anspråk för ett MKB-projekt. För det andra gäller det beslut att ge lov eller positivt förhandsbesked för en åtgärd utanför detaljplan som innebär att området kan tas i anspråk för, eller som vidtas i ett område som redan har tagits i anspråk för, vissa MKB-projekt och som ska föregås av en bedömning av om åtgärden kan antas medföra en betydande miljö- påverkan. Klagorätten ska dock inte gälla beslut som rör Försvarsmakten, , eller . Förslaget har betydelse för domstolarna och länsstyrelserna i arbetet med att handlägga överklagade beslut enligt . Genom att klagorätten framgår direkt av lag bör det bli lättare för eller domstolen att bedöma om ärendet eller målet ska prövas i sak, i stället för – som enligt nuvarande praxis – att genom en konventionsenlig tolk- ning av Århuskonventionen komma fram till att miljöorganisationen har talerätt. Förslaget påverkar emellertid inte antalet överklagade mål eller ärenden, eftersom det redan i praxis har slagits fast att miljöorganisationer har rätt att klaga på de beslut som det nu är fråga om. Staten agerar i vissa fall som planintressent eller byggherre och påverkas då på samma sätt som när företag agerar som byggherrar, se under avsnitt 8.4. Konsekvenserna av de förslag som inte har nämnts i det föregående bedöms vara av ringa betydelse för staten. Förslagen i propositionen kan antas vara kostnadsneutrala för staten. Mot bakgrund av kommissionens kritik mot genomförandet av MKB- direktivet i och att kommissionen har ett pågående överträdelseärende mot finns en viss risk för att kommissionen går vidare med detta genom att överlämna ärendet till . Om domstolen skulle fälla för fördragsbrott, skulle detta i förläng- ningen kunna medföra stora kostnader för staten. Förslagen i propositionen får främst konsekvenser för företag som agerar som planintressenter, dvs. sådana företag som tar initiativ till detaljplane- läggning och som kan ha nytta av planläggningen, eller byggherrar, dvs. den som för egen räkning utför eller låter utföra projekterings-, byggnads-, rivnings- eller markarbeten. I viss utsträckning kan även industriföretag . 2020/21:174 och teknikkonsulter inom samhällsbyggnadssektorn påverkas. Vissa termer i bör anpassas till MKB- direktivet I avsnitt 6.1.2 föreslår regeringen att termen industriområde ska ersätta termen industriändamål för de fall då planbeskrivningens redovisning av miljökonsekvenser även ska uppfylla de särskilda kraven i på grund av att genomförandet av detaljplanen kan antas medföra en betyd- ande miljöpåverkan. Förslaget medför att något färre fall än kommer att omfattas av de särskilda kraven, vilket i viss utsträckning bör göra det lättare för kommunen att ta fram detaljplanen. Det kan i sin tur leda till lägre kostnader för att ta fram planen och därmed gynna sådana företag som bedriver industriverksamhet och där företaget är beroende av att en detaljplan antas, ändras eller upphävs. Konsekvenserna av förslagen i avsnitt 6.1.1 och 6.1.3 bedöms vara av ringa betydelse för företagen. Förslag som avser lov och förhandsbesked I avsnitt 6.2.1 föreslås att regeringen ska få meddela föreskrifter om vilka uppgifter en ansökan om lov eller förhandsbesked ska innehålla för att åtgärdens miljöpåverkan ska kunna bedömas när den avser ett MKB-projekt. Därigenom kan regeringen ställa krav på att en sådan ansökan ska inne- hålla de uppgifter som krävs enligt bilaga II.A till MKB-direktivet. i bilagan medför att en byggherre bl.a. behöver tillhandahålla en beskriv- ning av projektet, däribland en beskrivning av hela projektets fysiska karakteristika och, i tillämpliga fall, av rivningsarbeten och en beskrivning av projektets lokalisering, i synnerhet vad beträffar miljöns känslighet i de geografiska områden som antas bli påverkade av projekten. Att ta fram de uppgifter som krävs till ansökan kan i sig vara förenat med kostnader för företaget, exempelvis om det behövs inventeringar av naturmiljön för att bedöma vilka djur och växter som kan påverkas av byggprojektet. ligare krav som ska kontrolleras av kan även leda till marginellt högre kostnader för företaget på grund av att nämndens hand- läggning blir något mer omfattande. Kravet i direktivet gäller dock enbart sådana MKB-projekt där ska bedöma om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Det innebär att kravet inte kommer att omfatta sådana fall där den sökta åtgärden ska vidtas i ett område inom detaljplan eller där regeringen redan har bestämt att åtgärden inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan (se förslaget i avsnitt Det medför att antalet ansökningar som omfattas av de utvidgade kraven förväntas gälla en förhållandevis liten andel sett i förhållande till det totala antalet lov och förhandsbesked som söks av företag. I avsnitt 6.2.2 föreslår regeringen att detaljplanekravet även ska omfatta åtgärder som kräver bygglov, om åtgärden kan antas medföra en betyd- ande miljöpåverkan och innebär att området kan tas i anspråk för ett MKB- projekt eller om den vidtas i ett område som redan har tagits i anspråk på ett sådant sätt. Det gäller sådana åtgärder som enligt gällande rätt innebär 2020/21:174 att redovisningen av miljökonsekvenser ska uppfylla ytterligare krav i till följd av kraven i MKB-direktivet (jfr 4 kap. 34 § andra stycket PBL). Ändringen utgör i huvudsak ett förtydligande av det krav på detaljplaneläggning som redan gäller, t.ex. i fråga om detaljplanekravet för en ny sammanhållen bebyggelse med bygglovspliktiga byggnadsverk (se 4 kap. 2 § första stycket 1 PBL) eller för ett nytt byggnadsverk som får betydande inverkan på omgivningen (samma stycke punkt 3 a i den nuvar- ande lydelsen).