prop · H9031 · 2021-09-20 00:00:00 — prop 2021/22 1 Regeringens proposition 2021/22:1 Regeringen överlämnar härmed enligt 9 kap. 2 § regeringsformen budgetpropositionen . Budgetpropositionen innehåller regeringens förslag till statens budget samt de övriga förslag och bedömningar som följer av riksdagsordningen och budgetlagen (2011:203). Översikt av innehåll i volym 1 Statens budgetsaldo och statsskulden Den offentliga sektorns finanser Statens investeringar och finansiella befogenheter Granskning och ekonomisk styrning Sammanställning av förslag till statens budget ..................................................... Utsikter för svensk ekonomi.............................................................................. Uppföljning av de finanspolitiska målen.......................................................... Effekter av regeringens politik .......................................................................... Förslag till riksdagsbeslut ............................................................................................... Den makroekonomiska utvecklingen........................................................................... Tillväxtutsikterna i omvärlden och 2022................................................ Tillväxtutsikterna i och 2022 ...................................................... Flera osäkerheter i prognosen ........................................................................... Utvecklingen 2023 och 2024.............................................................................. Utvecklingen enligt andra bedömare ................................................................ De budgetpolitiska målen............................................................................................... Uppföljning av målet för det finansiella sparandet ........................................ 4.2.1 Uppföljning av utgiftstaket .................................................................. 4.2.2 Tekniska justeringar av utgiftstakets nivåer....................................... 4.2.3 Förslag till nivå på utgiftstaket ................................................... Uppföljning av det kommunala balanskravet ................................................. Finanspolitikens långsiktiga hållbarhet............................................................. Offentliga sektorns skatteintäkter ..................................................................... 5.4Jämförelse med ekonomiska vårproposition och uppföljning av inkomsterna i statens budget ...................................... 5.5Förslag som ligger till grund för beräkningen av statens övriga Utveckling av de takbegränsade utgifterna ....................................... 6.5Förändring av de takbegränsade utgifterna sedan 2021 års ekonomiska 6.6Uppföljning av utgifterna i statens budget och takbegränsade 6.7Återrapportering av vissa tillkännagivanden med anledning av extra ändringsbudgetar och utskottsinitiativ till följd av coronaviruset.............. 7 Statens budgetsaldo och statsskulden ........................................................................ Uppföljning av statens budgetsaldo 2021 ...................................................... 8 Den offentliga sektorns finanser................................................................................. Den offentliga sektorns finanser ..................................................................... Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet ......................................... Finansiellt sparande enligt olika bedömare.................................................... Uppföljning av den offentliga sektorns finanser .......................................... 9 Statens investeringar och finansiella befogenheter .................................................. En samlad investeringsplan för staten............................................................ 9.1Finansiering av anläggningstillgångar och rörelsekapital i statens Låneramar för samhällsinvesteringar och övriga kontokrediter................. Bemyndigande att överskrida anslag............................................................... 10 Granskning och ekonomisk styrning ......................................................................... Den europeiska terminen och till ......... Finanspolitiska rådets slutsatser ...................................................................... Granskning av årsredovisningen för staten 2020 ......................................... Utvecklingen av den ekonomiska styrningen................................................ SKATT PÅ ARBETSINKOMSTER – FÖRVÄRVSINKOMSTBESKATTNING................. Förstärkt skattereduktion för förvärvsinkomster ......................................... Förstärkt skattereduktion för sjuk- och aktivitetsersättning ....................... Skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa.......................................... Skattelättnad för cykelförmån.......................................................................... Ändrad nedsättning av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar................ Förenklade regler om tjänsteställe och skattefri ersättning vid tillfälliga anställningar och uppdrag ................................................................................ Utvidgning av reglerna om lättnad i beskattningen av personaloptioner i vissa fall ............................................................................................................. Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifterna för 19–23-åringar under SKATT PÅ KAPITALÄGANDE – KAPITAL- OCH EGENDOMSSKATTER .................. Skattefri uthyrning av personliga tillgångar ................................................... En moderniserad källskatt på utdelningar till utländska personer ............. SKATT PÅ KAPITALANVÄNDNING – FÖRETAGSSKATTER ..................................... Begränsning av avdragsrätten för underskott .................... SKATT PÅ KONSUMTION M.M. – ENERGI- OCH MILJÖSKATTER ........................... Skärpt miljöstyrning i bonus–malus-systemet............................................... BNP-indexering av avfallsförbränningsskatten ............................................ SKATT PÅ KONSUMTION M.M. – ÖVRIGA PUNKTSKATTER.................................... BNP-indexering av skatten på kemikalier i viss elektronik ......................... Utvärdering av skatten på kemikalier i viss elektronik................................. Höjd skatt på alkohol ........................................................................................ Höjd skatt på tobak ........................................................................................... En skatt på kemikalier i kläder och skor införs inte..................................... SKATT PÅ KONSUMTION M.M. – MERVÄRDESSKATT .............................................. Mervärdesskatteundantag för vissa inköp av EU-organ med anledning Höjd omsättningsgräns för mervärdesskatt................................................... Ytterligare sänkt mervärdesskatt på vissa reparationer................................ Avbetalningsplan för tillfälliga anstånd med skatteinbetalningar............... Utvärderingen av utjämningsordningen med .............................. Offentligfinansiella effekter – en sammanfattning....................................... Bilaga 1 Specifikation av budgetens utgifter och inkomster Bilaga 2 Tabellsamling makroekonomisk utveckling och offentliga finanser Bilaga 3 Ekonomisk jämställdhet Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Sammanställning av förslag till statens budget Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1 204 219 603 -6 681 205 1 197 538 398 -60 090 130 1 137 819 105 1 221 796 824 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till -126 612 640 Utgifter som redovisas som krediteringar på 1 190 994 234 -53 175 129 1 137 819 105 kämpar tillsammans med resten av världen mot covid-19-pandemin. Även om läget är osäkert talar mycket för att en väg ut ur pandemin nu kan vara inom räckhåll. Svenska folket har vaccinerats i en takt och omfattning som saknar motstycke i historia. Ekonomin återhämtar sig nu snabbt, fler kommer åter i arbete och nya möjligheter att lösa samhällsproblemen skapas. Regeringen har vidtagit historiskt omfattande krisåtgärder under pandemin. För att säkerställa nödvändiga ekonomiska resurser åt hälso- och sjukvård, äldreomsorg och smittskydd har regioner och kommuner fått stora tillskott. Pandemins ekonomiska konsekvenser har mildrats med åtgärder för att rädda jobb, stötta livskraftiga företag och öka tryggheten för arbetslösa. En kraftfull grön ekonomisk återstart genomförs. är det att ta nästa steg och bygga starkare och mer hållbart än det var före krisen. I denna proposition presenterar regeringen reformer på sammanlagt för att ta hela framåt efter pandemin. Reformerna redovisas i tabell 1.1. Klimatomställningen ska gå snabbare. Den senaste rapporten från FN:s klimatpanel, Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), utgör en allvarlig påminnelse om att klimatet är och förblir vår tids ödesfråga. För att nå mål om en global uppvärmning långt under två grader genomförs nya reformer för att öka takten i klimatomställningen. är omställningen en möjlighet för . Genom svensk export, innovationer och nya företag kan vi gå före och skapa framtidens gröna jobb i hela landet. Med stora investeringar i klimatomställningen visar globalt ledarskap och tar sin del av ansvaret för att minska utsläppen och nå målet om att bli världens första fossilfria välfärdsland. Fler ska komma i arbete. mötte den ekonomiska nedgången med 350 000 fler i arbete jämfört med . Tack vare krisåtgärder som korttidspermittering räddades hundratusentals svenska löntagare från risken att bli arbetslösa och många livskraftiga företag fick det andrum som krävdes för att övervintra nedgången. är det ofrånkomligt att arbetslösheten stiger i ekonomiska kriser. vänder läget snabbt uppåt på arbetsmarknaden, men det krävs krafttag för att arbetslösheten inte ska bita sig fast. Det gäller både för den som har blivit av med arbetet under pandemin och den som har kämpat länge med att hitta jobb och försörjning. Välfärden ska stärkas. När smittspridningen nådde sattes den svenska välfärden under hård press. Medarbetare inom hälso- och sjukvård, äldreomsorg och smittskydd har gjort och gör enorma insatser för att skydda människor i riskgrupper och vårda sjuka. har allvarliga brister i organisationen och arbetsvillkoren synliggjorts. Regeringens stora resurstillskott till välfärden, både före och under pandemin, har bidragit till fler medarbetare och minskad oro för nedskärningar. Det ska nu följas upp med reformer för att arbeta bort vårdköerna som uppstått till följd av pandemin och göra äldreomsorgen tryggare för alla som behöver den. ska ha en jämlik kunskapsskola som ger varje elev möjlighet att nå sin fulla potential. ska vara ett tryggt land för alla. Det grova våldet och gängkriminaliteten hotar inte bara människors trygghet utan undergräver också sammanhållningen och framtidstron. Hela samhället ska göra sin del för att säkerställa trygghet på gator och Gängkriminaliteten ska övervinnas med den demokratiska rättsstatens fulla kraft och nyrekryteringen ska brytas med långsiktigt verksamma brottsförebyggande åtgärder. Mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck ska stoppas. Under pandemin har samlats som land för att möta krisen. måste styrkan som finns i ett brett och konstruktivt samarbete tas tillvara för att lösa de samhälls- problem står inför. Fler ska gå från arbetslöshet till sysselsättning, klimat- omställningen ska gå snabbare, köerna i sjukvården kortas och det grova våldet tryckas tillbaka. Tillsammans ska vi ta framåt efter pandemin. Reformer för att ta framåt Klimatomställningen ska gå snabbare Insatser för den svenska skogen Skydd av värdefull natur Näringslivets klimatomställning och industriklivet Elektrifiering av transportsektorn - stärkt klimatpremie Skärpt miljöstyrning i bonus–malus-systemet Nationellt biljettsystem för kollektivtrafik Vattenvård samt säkra dricksvattnet Cykelsatsning samt skattelättnad för cykelförmån Ytterligare mervärdesskattesänkning för reparationer Övriga reformer för ett grönare samhälle Fler ska komma i arbete Praktikplatser och introduktion till arbete Sänkt skatt med tyngdpunkt mot låg- och medelinkomsttagare Minskat antal karensdagar i arbetslöshetsförsäkringen Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifterna för 19–23-åringar Höjd omsättningsgräns för mervärdesskatt Omställningspaket i linje med parternas överenskommelse Övriga åtgärder för att fler ska komma i arbete Insatser för kortade vårdköer till följd av pandemin Personalsatsning i hälso- och sjukvården Tillskott till hälso- och sjukvård Stärkt arbete för psykisk hälsa Förlängning av satsning på förlossningsvård och kvinnors hälsa Införande av fast omsorgskontakt Höjt tak i sjukförsäkringen Avskaffad skatteklyfta för personer med sjuk- och Höjd garantinivå och höjt tak i bostadstillägget i sjuk- och En tryggare sjukförsäkring inkl. ändrade regler för äldre i Förstärkning av kultur och idrott m.m. Förstärkt bostadstillägg för pensionärer Generella statsbidrag till kommuner och regioner Stöd till kommuner med olika utmaningar Skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa ska vara ett tryggt land för alla 10 000 fler polisanställda till 2024 Öka polisens tekniska förmåga Motverka mäns våld mot kvinnor Motverka fusk och överutnyttjande Övriga åtgärder för ett tryggare samhälle Fortsatt hantering av pandemin Ersättning till regionerna för genomförda vaccinationer Fortsatt testning och smittspårning Övriga åtgärder för en fortsatt hantering av pandemin Justering för poster som inte påverkar finansiellt sparande -0,67 -1,45 -2,73 1Inklusive medel finansierade från EU-budgeten som inte har effekt på det finansiella sparandet. Källa: Egna beräkningar. 1.2Utsikter för svensk ekonomi Hoppfull återhämtning i världsekonomin Återhämtningen i världsekonomin har fortsatt och i och är BNP på en högre nivå än före pandemin. Även i de nordiska länderna har ekonomierna återhämtat sig väl. Men i flera europeiska länder som är viktiga för svensk export, som exempelvis , är BNP alltjämt på en lägre nivå än före krisen. BNP-utfallet för visade dock på en stark utveckling i euroområdet. Den ekonomiska utvecklingen i avancerade ekonomier väntas bli god. Framåt- blickande indikatorer för både industrin och den hårt drabbade tjänstesektorn ser positiva ut. har hushållen goda förutsättningar för att snabbt öka sin konsumtion när restriktioner hävs, eftersom sparandet under pandemin varit högt. Utbudsrestriktioner, såsom brist på halvledare, och stigande råvaru- och fraktpriser väntas dock dämpa tillväxten . Sämre tillgång till vaccin och mindre utrymme för expansiv finanspolitik väntas medföra att återhämtningen i många framväxande ekonomier och ekonomier i låginkomstländer går långsammare än i avancerade ekonomier. Ekonomierna i låginkomstländer har drabbats särskilt hårt och fattigdomen i världen har ökat. Enligt bedömning kommer antalet personer i extrem fattigdom ha ökat med 100 miljoner till slutet av 2021. I euroområdet väntas återhämtningen fortsätta och bedöms BNP nå samma nivå som före pandemin. Hushållens konsumtion i de europeiska länderna väntas öka kraftigt, som en effekt av vaccinering och förhållandevis få restriktioner. bidrar efterfrågan från omvärlden och en expansiv ekonomisk politik positivt till utvecklingen. EU:s återhämtningspaket bedöms också stimulera tillväxten i den europeiska ekonomin. Återhämtningspaketet har en stark tonvikt på grön återhämtning och sträcker sig framåt. De största finanspolitiska stimulanserna har dock genomförts av enskilda länder, både i och övriga världen. har bedrivit en expansiv finanspolitik, med exceptionellt stora åtgärder, och BNP-tillväxten i landet väntas 2021 bli den högsta . Uppgången i inflationen i bedöms vara övergående. Svensk ekonomi visar styrka i återhämtningen Även i har återhämtningen fortsatt och svensk BNP var tillbaka på samma nivå som före pandemin. bekräftar produktionsdata att det finns en tudelning inom näringslivet där vissa branscher, främst inom tjänstesektorn, har en lägre produktion . Vid slutet av 2021 bedöms BNP ha stigit ytterligare och vara på den nivå som bedömdes i prognosen före pandemin. Regeringens finanspolitiska åtgärder och penningpolitiska stimulanser har understött återhämtningen i svensk ekonomi. Liksom i omvärlden väntas BNP i stiga snabbt . Det förklaras av att produktionen inom de mest drabbade sektorerna kan återhämta sig i snabb takt när restriktioner som begränsar den ekonomiska aktiviteten är på en lägre nivå. Detta stöds av att framåtblickande indikatorer, till exempel barometerindikatorn och inköpschefsindex, är på höga nivåer. Det gäller även indikatorer för den hårt drabbade tjänstesektorn. Konsumtionen av vissa varor och tjänster som drabbats särskilt under pandemin är fortsatt dämpad, men väntas öka framöver. En låg nivå av restriktioner väntas tillsammans med ett uppdämt konsumtionsbehov och ett högt sparande bland hushållen leda till att hushållskonsumtionen ökar snabbt 2021. importen antas öka betydligt till följd av den allt starkare efterfrågan. Det är i synnerhet varuexporten som bedöms öka i en snabb takt. I närtid dämpas dock exporttillväxten av fortsatta störningar i leverans- och värdekedjor. Ett högt kapacitetsutnyttjande inom industrin och ett ökat byggande gör att investeringarna väntas öka 2021 och 2022. Den offentliga konsumtionen väntas öka i samband med att verksamhet i offentlig regi kan återupptas, och till följd av utökade resurser 2022. Läget på arbetsmarknaden har förbättrats . Sysselsättningen har ökat och många av de anställda som varit permitterade har successivt kunnat öka sin arbetstid. Flera framåtblickande arbetsmarknadsindikatorer, till exempel företagens anställningsplaner, har stigit till höga nivåer och pekar på en stark efterfrågan på arbetskraft . I takt med en stigande efterfrågan bedöms sysselsättningen fortsätta öka, som arbetslösheten väntas minska. I ett internationellt perspektiv är sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet bland både kvinnor och män på en hög nivå. kvarstår stora utmaningar på arbetsmarknaden och långtidsarbetslösheten har stigit till höga nivåer. Långa perioder av arbetslöshet riskerar att försämra arbetslösas yrkeskunskaper och försvåra matchningen på arbetsmarknaden. Det kan medföra att arbetslösheten dröjer sig kvar på en förhöjd nivå. Den snabba återhämtningen i svensk ekonomi har medfört att konjunkturläget gradvis har förbättrats och ekonomin bedöms vara i det närmaste balanserad 2022. finns det fortsatt lediga resurser på arbetsmarknaden. Arbetslösheten är på en förhöjd nivå och väntas vara högre 2022 än vad den var innan krisen. Trots det låga resurs- utnyttjandet på arbetsmarknaden steg inflationen , bland annat till följd av högre energipriser. Sammantaget väntas dock inflationen understiga inflationsmål . Centralbanker världen över väntas hålla styrräntorna låga , i syfte att stimulera efterfrågan och i förlängningen inflationen. De låga styrräntorna och omfattande köp av finansiella tillgångar, till exempel statsobligationer, bidrar till att ränteläget bedöms bli fortsatt lågt . Reporäntan väntas vara oförändrad både 2021 och 2022. Tabell 1.2 Makroekonomiska nyckeltal Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 -2,8 -3,0 -3,8 -1,5 -3,8 Sysselsatta, 15–74 -1,3 -0,1 15–74 år5 Arbetslöshet, 15–74 -4,3 Anm.: har arbetskraftsundersökningarna () anpassats till en ny ramlag vilket innebär ett tidsseriebrott som försvårar analysen av sysselsättning och arbetslöshet och påverkar jämförbarheten före och efter tidsseriebrottet. 2Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Potentiell BNP är en bedömning. 3Förädlingsvärde i hela ekonomin till baspris per arbetad timme. 4Enligt nationalräkenskaperna, kalenderkorrigerad. 5Procent av befolkningen. 6Procent av arbetskraften. 7Timlön enligt Konjunkturlönestatistiken är en prognos även . 8BNP-prognoser för omvärlden sammanviktade med KIX-vikter, ett mått på respektive lands betydelse för svensk utrikeshandel. Källor: , , och egna beräkningar. Tillfälligt svagare finanser i den offentliga sektorn har goda offentligfinansiella förutsättningar att hantera den lågkonjunktur som följer av pandemin. En ansvarsfull finanspolitik har bidragit till att den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld är låg i historisk och internationell jämförelse, motsvarande av BNP 2019, före pandemin. De offentliga finanserna försvagades kraftigt . Försvagningen är framför allt en följd av regeringens finanspolitiska åtgärder, men även en konsekvens av konjunkturnedgången. Det finansiella sparandet väntas förstärkas i takt med att ekonomin återhämtar sig. Eftersom nedgången bedöms vara tillfällig påverkas det strukturella sparandet mindre än det finansiella. Det strukturella sparandet bedöms dock uppvisa underskott fram . Till följd av det försämrade sparandet steg bruttoskulden snabbt , men översteg aldrig , den bedöms därefter sjunka som andel av BNP. Tabell 1.3 Den offentliga sektorns finanser Procent av BNP om inte annat anges. Utfall 2019, prognos 2020–2023 Finansiellt sparande, mdkr -3,0 -1,8 -0,7 -3,1 -2,5 -0,4 -0,2 -0,4 -0,6 -0,5 Strukturellt sparande, procent av potentiell BNP -1,0 -1,2 -0,6 Anm.: Förstärkningen som kan ses är främst en följd av att den finanspolitik som aviserats i mindre utsträckning omfattar 2023 och 2024. Källor: och egna beräkningar. Pandemin gör den ekonomiska utvecklingen mer osäker Riskerna för att utvecklingen blir sämre än i prognosen är fortsatt framför allt kopplade till pandemin. Den globala tillgången till vaccin är ojämnt fördelad, vilket kan innebära att smittan fortsätter att spridas och att svårkontrollerade mutationer uppstår. Dessutom skiljer sig viljan att vaccinera sig åt mellan länder. Beteende- förändringar och restriktioner för att begränsa smittspridningen kan därmed återkomma. Störningar i leverans- och värdekedjor kan komma att påverka företagens produktionskapacitet i större utsträckning, och än vad som antas i prognosen. En storskalig försörjningsbrist av nödvändiga insatsvaror riskerar också att påverka den ekonomiska utvecklingen negativt. Det finns också risker kopplade till de omfattande stabiliseringspolitiska stödpaket som har implementerats runt om i världen. Till exempel kan en alltför snabb utfasning av pågående stödpaket medföra att långsiktigt livskraftiga företag försätts i konkurs och därmed en förhöjd risk för kreditförluster hos bankerna. De svenska bankerna är till stor del exponerade mot bostäder och kommersiella fastigheter, vilket gör dem särskilt känsliga för stora prisfall på fastighetsmarknaden. Priserna på tillgångar, bland annat på aktier och bostäder, har stigit kraftigt i flera länder under pandemin, som skuldsättningen bland hushåll, företag och stater har ökat. Ett större fall i tillgångspriser kan, särskilt i kombination med den höga skuldsättningen, störa den finansiella balansen. Det finns även en risk för att inflationen i ligger kvar på en hög nivå längre än vad som antas i prognosen. Det skulle troligtvis bidra till att de amerikanska räntorna stiger snabbare än väntat och leda till en dämpande effekt på BNP-tillväxten, både i och andra länder.