prop · H803101 · 2021-04-15 00:00:00 — 1987/88:9, bet. 1987/88:UU9. Den svenska andelen av MIGA:s kapital är eller 10,49 miljoner SDR. SEK-kursen för SDR var 12,22 den 30/12 2016. Valutakurser från per (för SDR ): SDR/UA = 11,9614 Tabell 2.64 Övriga krediter 1Årligt bemyndigande att ta upp lån till staten för att tillhandahålla sådana krediter och fullgöra sådana garantier som beslutat om med stöd av 5 kap. 1 § budgetlagen (2011:203). har beviljat krediter inom garantiverksamheten i form av ett årligt bemyndigande att ta upp lån till staten för att tillhandahålla sådana krediter och fullgöra sådana garantier som beslutat om med stöd av 5 kap. 1 § budgetlagen. RiR 2020:21 Sidas garantiverksamhet – statens arbete med garantier inom svenskt bistånd har granskat om statens arbete med garantier inom svenskt utvecklingssamarbete bedrivs på ett effektivt sätt. Regeringen har i skrivelsen om Sidas garantiverksamhet 2020/21:117) redovisat sin bedömning av de iakttagelser och rekommendationer som har gjort i sin rapport. har inte lämnat några rekommendationer till regeringen. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. Utgiftsområdet omfattar frågor som rör utlänningars rätt att resa in i och vistas i samt frågor som rör mottagandet av asylsökande och återvändandet av personer som fått avslag på sin ansökan om uppehållstillstånd. Tabell 2.65 UO 8 Anslag -2,3 -29,3 Rättsliga biträden m.m. vid -27,2 -29,9 Utresor för avvisade och utvisade -44,7 insatser för asylsökande och -10,2 Tillfälligt stöd till kommuner för asylsökande m fl. -5,9 -16,3 Utfallet uppgick till och är därmed (16,) lägre än vad som ursprungligen anvisades i statens budget. Jämfört med 2019 blev utgifterna (19,) lägre. Ersättningar till kommunerna för asylsökande blev lägre 2020 Utgifterna för anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader blev . Det är (29,) lägre än den ursprungliga budgeten. Orsaken till det lägre utfallet är att det genomsnittliga antalet inskrivna i Migrations- verkets mottagningssystem blev drygt 5 000 () färre än beräknat. Det lägre antalet inskrivna är främst en följd av att det på grund av spridningen av covid-19 och åtföljande reserestriktioner blivit svårare att ta sig till för att ansöka om asyl. Tabell 2.66 Asylsökande m.m. 2020 Antal asylsökande, förstagångsansökningar varav män (inkl. pojkar) varav kvinnor (inkl. flickor) varav anhöriga till asylsökande varav barn födda i till föräldrar med PUT varav anhöriga, arbetsmarknad varav anhöriga, övriga varav ensamkommande barn och unga anläggningsboende (ABO) eget boende (EBO) varav ensamkommande barn och unga 1Statistiken har reviderats av . 2Sammanställningen över 2020 och 2019 utgår från situationen respektive år. förvaltningsutgifter lägre än budget Utgifterna för anslaget 1:1 blev . (2,) lägre än den ursprungliga budgeten. Med anledning av spridningen av covid-19 och åtföljande restriktioner blev bl.a. utgifterna för personalens och asylsökandes resor lägre än beräknat. Det gäller också kostnaderna för förvar, eftersom beläggningen minskade i syfte att undvika smittspridning. Högre utgifter för domstolsprövningar Utgifterna för anslaget 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål blev . Det är (6,) högre än den ursprungliga budgeten. För att minska antalet öppna migrationsmål och korta handläggningstiderna beslutade riks- dagen att anvisa anslaget ytterligare i ändringsbudget. Orsaken till att utgifterna blev högre än vad som ursprungligen beräknats var att antalet inkomna mål till migrationsdomstolarna ökade . Migrations- domstolarna avgjorde också fler mål än tidigare, en ökning . Större delen av ökningen avsåg mål rörande dröjsmålstalan, som visserligen är juridiskt enkla, men också administrativt betungande. Jämfört med 2019 minskade utgifterna med (12,). Eftersom antalet avgjorda mål i migrations- domstolarna ökade sjönk den genomsnittliga styckkostnaden per avgjort mål med Behovet av offentligt biträde i utlänningsärenden mindre än väntat Utgifterna för anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden blev (29,) lägre än de ursprungligen anvisade medlen. Orsaken till det lägre utfallet är att antalet ärenden som kräver offentligt biträde blev lägre än beräknat. Antalet inskrivna mottagningssystemet minskade 2020 Jämfört med 2019 minskade utgifterna för anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader med (31,). Det är främst ersättningarna till kommuner och regioner som har minskat och det beror på att det genomsnittliga antalet inskrivna i mottagningssystem har minskat . Det lägre antalet inskrivna medförde bl. a. att placeringskostnader för ensamkommande barn och unga minskade med , ersättningar för skolkostnader med och ersättningar enligt förordning (2008:347) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. med . Kostnaderna för asylsökandes boende minskade med (40,), vilket främst beror på att antalet personer i anläggningsboende blev färre jämfört med . förvaltningsutgifter fortsätter att minska Jämfört med 2019 minskade utgifterna för anslaget 1:1 med (4,). har med anledning av det minskande antalet asylsökande fortsatt att minska sin personalstyrka. Personal- kostnaderna minskade med (3,) till . Cirka 600 personer slutade och det genomsnittliga antalet årsarbetskrafter minskade med 228 personer (4,) till 4 868 jämfört med . Tabell 2.67 UO 8 Beställningsbemyndiganden Från EU-budgeten finansierade insatser för Inom utgiftsområdet har beslutat om ett beställningsbemyndigande på . De utestående åtagandena uppgick till . RiR 2020:7 Återvändandeverksamheten – resultat, kostnader och effektivitet har granskat resultat, kostnader och effektivitet i återvändande- verksamheten. Regeringen har i skrivelsen om återvändandeverksamheten (skr. 2019/20:191) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har tillkännagett det som utskottet anför om att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över ansvarsfördelningen för återvändandeverksamheten. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2020/21:SfU6, 2020/21:46). 2.6.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Funktions- hinderspolitik, Politik för sociala tjänster, omsorg om äldre, individ- och familje- omsorg, personer med funktionsnedsättning samt Barnrättspolitik. Tabell 2.68 UO 9 Anslag -15,6 Bidrag till folkhälsa och -0,6 tillgänglighet inom hälso- och -2,5 Bilstöd till personer med -48,3 -3,8 Bidrag till utveckling av -37,6 -1,2 Utfallet uppgick till och blev därmed (20,) högre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare . Utfallet blev lägre än totalt anvisat. Jämfört med 2019 blev utgifterna (27,) högre. Färre tandvårdsbesök ger lägre utgifter Utfallet för anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner uppgick till , vilket är (15,) lägre än anvisat i statens budget och (10,) lägre än 2019. Det beror på att antalet tandvårdsbesök minskade kraftigt med anledning av spridningen av covid-19. uppgick antalet beslut om statligt tandvårdsstöd till 7 950 819, en minskning med 1 581 824 beslut (16,). Högre utgifter för läkemedel Utfallet för anslaget 1:5 Bidrag till läkemedelsförmånerna uppgick till , vilket är (1,) högre än anvisat i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare då läkemedel inom förmånerna ökade mer än vad regeringen tidigare hade beräknat. undertecknade staten och Kommuner och Regioner (SKR) en överens- kommelse om statens bidrag för kostnader för läkemedelsförmånerna m.m. . Jämfört med föregående år blev utfallet för anslaget (5,) högre. Det är bl.a. användandet av cancerläkemedel som ökade, både till följd av nya läkemedel och att befolkningen ökar i åldersgrupper där förekomsten av cancer är relativt hög. Nya cancerläkemedel är dyrare, sätts allt oftare in i ett tidigare skede i behandlingen och används alltmer i olika kombinationer. Utvecklingen inom cancerbehandling har också gjort att patienter lever och därmed också behandlas längre. Dessutom ökar användandet av blodproppsförebyggande läkemedel samt blodglukossänkande läkemedel som inte är insuliner. Detta är i linje med gällande riktlinjer för att minska risken för bl.a. stroke samt för behandling av diabetes typ 2. Spridningen av covid-19 har haft en liten effekt på förmånskostnaderna. Åtgärder med anledning av spridningen av covid-19 Utfallet för anslaget 1:6 Bidrag för folkhälsa och sjukvård uppgick till , vilket är (202,) högre än vad som anvisades i statens budget och (219,6) högre än 2019. I ändringsbudget anvisades ytterligare . Det beror framför allt på att anslaget har finansierat olika åtgärder för att minska smittspridningen av covid-19. I tabell 2.69 specificeras de största åtgärderna som vidtagits med anledning av covid-19 och även de största posterna 2019. Tabell 2.69 Bidrag till folkhälsa och sjukvård Förlossningsvård och kvinnors hälsa Kvalitetshöjande insatser i hälso- och sjukvården Statsbidrag till följd av sjukdomen covid-19 Startbidrag provtagning, smittspårning och Provtagning, smittspårning och utbrottshantering Statsbidrag för kris och traumastöd Medel till EU:s förköpsavtal för vacciner mot covid-19 Summa anslag Bidrag till folkhälsa och sjukvård I ändringsbudget anvisades totalt för statsbidrag till regioner och kommuner som fördelar enligt bestämmelserna i förordningen (2020:193) om statsbidrag till regioner och kommuner för att ekonomiskt stödja verksamheter inom hälso- och sjukvård respektive socialtjänst till följd av covid-19. betalades ut i statsbidrag till kommuner och regioner för deras kostnader för bl.a. extra personal, övertidsersättning, skydds- utrustning och skyndsamma transporter fram till . Dessutom har betalats till regionerna för förberedelser för genomförande av vaccination mot covid-19 i enlighet med regeringsbeslut I:8 från (dnr S2020/09079). behandlade ytterligare ansökningar om statsbidrag för perioden fram till och med . De ansökningarna uppgår till ca och förklarar skillnaden mellan utfall och totalt anvisade medel. I ändringsbudget anvisades totalt för provtagning, smitt- spårning och utbrottshantering. Framför allt används medlen för att ersätta regionerna för PCR-tester och serologisk testning av covid-19. Av detta har använts . Det är lägre än vad som beräknades i budgeten. PCR står för polymerase chain reaction och används för att diagnostisera om en person har en pågående infektion av covid-19 genom att söka efter arvsmassa från viruset. Serologisk testning innebär att man mäter förekomsten av antikroppar i blodet som har bildats till följd av en virusinfektion. Utfallet för anslaget 1:6 Bidrag för folkhälsa och sjukvård blev (219,) högre än föregående år. Det beror på att anslaget har finansierat åtgärder med anledning av spridningen av covid-19, se tabell 2.65. Utfallet för anslaget 2:1 uppgick till , vilket är högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. I ändringsbudget anvisades ytterligare för att skulle kunna utföra både nya och utökade uppgifter kopplade till åtgärderna med anledning av spridningen av covid-19. Vissa arbetsuppgifter som hade planerat för, innan utbrottet av covid-19, har dock senarelagts eller avbrutits, vilket förklarar varför utfallet är lägre än totalt anvisade medel. Jämfört med föregående år ökade utgifterna med (18,). Utfallet för anslaget 2:2 Insatser för vaccinberedskap uppgick till , vilket är i linje med anvisat i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare för att säkerställa tillgång till vaccinbehandling för hela befolk- ningen vid en influensapandemi. Dessa medel har ingen koppling till spridningen av covid-19. Bilstöd till personer med funktionsnedsättning lägre än beräknat Utfallet för anslaget 4:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning blev , vilket är (48,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror dels på att ansökningsprocessen för bilstödet har tagit med anledning av spridningen av covid-19, dels på att en regeländring som trädde i kraft sannolikt medförde att många väntade med att skicka in sin ansökan till efter . Jämfört med föregående år minskade utgifterna med (4,). Färre brukare ger lägre kostnader för assistansersättning Utfallet för anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning uppgick till . Det är (3,) lägre än anvisat i statens budget och (2,) lägre än föregående år. Att utfallet blev lägre beror på flera orsaker, men framför allt på att färre personer får assistansersättning. Det beror i sin tur på att personer som har fått ersättningen har avlidit. Dessutom blev antalet utbetalda timmar i förhållande till antalet på förhand beviljade timmar något lägre än 2019, vilket medförde att utgifterna blev lägre än budgeterat och föregående år. Förutom detta ökade det genomsnittliga antalet assistanstimmar per mottagare i en långsammare takt än beräknat. hade 7 960 män och 6 570 kvinnor assistansersättning, totalt 14 530 personer. Det är en minskning jämfört med föregående år. var schablonbeloppet och det högsta möjliga timbeloppet . Det genomsnittliga timbeloppet i assistansersättningen 2020 var . Högre utgifter för stimulansbidrag och åtgärder inom äldreomsorgen Utfallet för anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet blev , vilket är (38,) högre än anvisat i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare totalt , varav för att öka kompetensen bland äldreomsorgens personal i kommunerna. Av dessa medel har fördelats till kommunerna . I ändringsbudget anvisades dessutom för förstärkt stöd i form av krisstöd, samtalsstöd och traumastöd m.m. till personal inom hälso- och sjukvård och äldreomsorg som med anledning av sitt arbete har påverkats av covid-19. Även dessa stöd har betalats ut . Jämfört med 2019 blev utfallet (84,) högre. Högre utgifter för och ideella organisationer Utfallet för anslaget 4:6 uppgick till , vilket är (22,) högre än anvisat i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare för att subventionera den vårdavgift som kommunerna erlägger för vistelser vid Statens institutionsstyrelses institutioner enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) m.m. och socialtjänstlagen (2001:453) (SOL). Jämfört med 2019 blev utgifterna (28,) högre. Utfallet för anslaget 5:2 Barnets rättigheter blev , vilket är (212,) högre än anvisat i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare för utgifter i enlighet med 1 § första stycket i förord- ningen (2020:265) om statsbidrag till vissa ideella organisationer med anledning av utbrottet av covid-19. Av dessa medel har lämnats i bidrag till ideella organisationer och använts till administration. Jämfört med föregående år blev utfallet (216,) högre. Utfallet för anslaget 8:1 uppgick till , vilket är (11,) högre än anvisat i statens budget och (18,) högre än 2019. I ändringsbudget anvisades totalt ytterligare med anledning av spridningen av covid-19. Att utfallet blev högre än beräknat i den ursprungliga budgeten och föregående år beror på att har haft en central roll i hanteringen av pandemin. Myndigheten har omprioriterat resurser från ordinarie verksamhet för att arbeta med uppgifter kopplade till pandemin, vilka till stor del har finansierats med andra anslag än anslaget 8:1 . Av de som anvisades i ändrings- budget för att stödja samordningen av regionernas hälso- och sjukvårdsresurser med anledning av utbrottet av covid-19 utnyttjade endast , då spridningen av covid-19 utvecklade sig på ett sätt som inte krävde samordning i den omfattning som beräknats. Satsningar för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården medförde högre utgifter Utfallet för anslaget 1:11 Insatser för ökad tillgänglighet inom hälso- och sjukvården uppgick till , vilket är (80,) högre än föregående år. Det beror på ökade satsningar för att öka tillgängligheten och korta väntetiderna inom vården. fick regionerna för att korta väntetider inom vården och öka tillgängligheten. träffade regeringen och Kommuner och Regioner (SKR) en överenskommelse om ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården (S2019/05300). Överenskommelsen innebar att regionerna får statsbidrag i relation till vissa prestationer i syfte att korta vårdköerna. I samband med att hälso- och sjukvården blev satt under mycket hård press med anledning av spridningen av covid-19 reviderades överenskommelsen (S2020/02191). Revideringarna berörde i huvudsak prestationskraven, fördelningsmodellen och rapporteringsdatum. I samband med detta bytte anslaget namn från 1:11 Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna. Tabell 2.70 UO 9 Beställningsbemyndiganden Bidrag till folkhälsa och sjukvård Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet för hälsa, arbetsliv och välfärd: 4:7 (2019) Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Inom utgiftsområdet har beslutat om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till Huvuddelen av skillnaden avser anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning. Bemyndigandet mer än fördubblades jämfört med som slutåret förlängdes med . för hälsa, arbetsliv och välfärd har dock inte hunnit ingå ekonomiska åtaganden i den omfattning som prognostiserats. För anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård är skillnaden mellan beslutat bemyndigande och utestående åtagande -, vilket innebär att bemyndigandet har överskridits. Inom utgiftsområdet finns ett äldre beställningsbemyndigande under anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Det utestående åtagandet uppgår till Ett äldre beställningsbemyndigande är ett bemyndigande där ramen har upphört men där det fortfarande finns utestående åtaganden. Tabell 2.71 Inomstatliga lån Beredskapsinvesteringar inom ramen för Beredskapsinvesteringar inom ramen för har beslutat om låneramar på för inomstatliga lån. Det fanns utestående lån om vid utgången av 2020. iakttagelser – årlig revision Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande: I årsredovisningen redovisar myndigheten inte någon fördelning av myndighetens totala intäkter och kostnader. Det är inte förenligt med 3 kap. 2 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. RiR 2020:19 Äldresatsningen – effektiviteten i statens satsning på kvalitetsregister i äldreomsorgen har granskat regeringens styrning av vård och omsorg om äldre genom Äldresatsningen. Regeringen har i skrivelsen om granskning av statens styrning av äldreomsorgen (skr. 2020/21:89) redovisat vilka åtgärder som avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.6.10Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utgiftsområdet omfattar ersättningar vid sjukdom och funktionsnedsättning, bl.a. sjukpenning, rehabiliteringspenning, aktivitets- och sjukersättning, handikapp- ersättning och bidrag för sjukskrivningsprocessen. Området omfattar även myndigheterna och Inspektionen för socialförsäkringen. Tabell 2.72 UO 10 Anslag -7,7 -1,6 Ersättning inom det statliga -0,9 -14,8 -15,3 Utfallet för utgiftsområdet uppgick till och blev därmed (23,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2019 blev utfallet (20,) högre. Utfallet för anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. blev , vilket är (14,) högre än vad som anvisades i statens budget. Det beror främst på utgifter för tillfälliga stöd gällande ersättning för karens- avdrag () och förebyggande sjukpenning till vissa riskgrupper () samt tillkommande statliga ålderspensionsavgifter () som inte ingick i den ursprungliga beräkningen av statens budget. Dessa utgifter är också den främsta anledningen till att utfallet blev (13,) högre jämfört med föregående år. I ändringsbudget anvisades anslaget ytterligare för att täcka ökade utgifter på grund av tillfälliga regler för sjukpenning till försäkrade som fått ett karensavdrag, kompensation till egenföretagare i sjukperioden samt utvidgad rätt till sjukpenning i förebyggande syfte (riskgrupper). De tillfälliga reglerna infördes för att hantera effekterna av spridningen av covid-19. Tabell 2.73 Statistik över sjukpenning och sjukfall Antal personer som fick sjukpenning varav kvinnor med sjukpenning på normalnivå varav män med sjukpenning på normalnivå varav kvinnor med sjukpenning på fortsättningsnivå -7,2 varav män med sjukpenning på fortsättningsnivå -3,8 Antal startade sjukfall, genomsnitt till varav startade sjukfall gällande kvinnor, procent varav startade sjukfall gällande män, procent Antal ersättningsdagar med sjukpenning, netto (miljoner -0,1 Andel pågående sjukfall med psykiatriska diagnoser, procent, 1Från och med 2020 hämtas uppgiften från statistikdatabas. Måttet inkluderar dagar för sjuk- penning förebyggande syfte samt sjukpenning i särskilda fall. Uppgiften har justerats för jämförbarhet. Antalet personer som fick sjukpenning ökade från 195 655 personer till 202 629 personer . Av dessa ökade antalet kvinnor med och antalet män ökade . Antalet personer med sjuk- penning på normalnivå ökade med 11 213 (9,). Vidare minskade antalet personer som fick sjukpenning på fortsättningsnivå, dvs. sjukfall längre än , med 3 998 (6,). Fler kvinnor än män får sjukpenning. Andelen kvinnor som fick sjukpenning uppgick till , vilket ska jämföras . Inflödet av nya sjukfall mäts med viss eftersläpning. I genomsnitt startade 53 000 sjukfall , vilket är en ökning med Ökningen beror på spridningen av covid-19. Andelen pågående sjukfall med psykiatriska diagnoser minskade 2020 och var , vilket ska jämföras . avslogs av initiala ansökningar om sjukpenning jämfört under föregående år. Andelen avslag för män minskade från . För kvinnor uppgick andelen avslag till 2020, vilket ska jämföras föregående år.4 Andelen avslag under pågående sjukfall ökade från 2020. Andelen avslag för män var vilket var på samma nivå som 2019. För kvinnor ökade andelen avslag från . Utfallet för anslaget 1:3 Merkostnadsersättning och handikappersättning blev , vilket är (7,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utgifterna för såväl merkostnadsersättning som handikappersättning blev lägre än beräknat. Det förklaras delvis av att den genomsnittliga handläggnings- tiden och antalet pågående ärenden för merkostnadsersättning har ökat, vilket medför förskjutningar av beviljandetidpunkter och åtföljande utbetalning av ersättningar. Utfallet för anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen blev , vilket är (14,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror främst på att utgifter för arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd, rehabiliteringsinsatser i samarbete mellan och Arbetsförmedlingen, försäkringsmedicinska utredningar samt bidrag till hälso- och sjukvården blev lägre än beräknat. I ändringsbudget minskades anslaget med för att finansiera ökningar av andra anslag. Utfallet för anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader blev , vilket är högre än vad som anvisades i statens budget och högre än föregående år. Det beror huvudsakligen på tillfälliga bestämmelser som infördes i samband med spridningen av covid-19 som innebär att staten i utökad omfattning ska ersätta arbetsgivarnas kostnader för sjuklön och att något läkarintyg inte behöver ges in . har arbetsgivare fått ersättning för hela sjuklönekostnaden. har ersättningen till arbetsgivare beräknats enligt olika procentsatser beroende på sjuklönekostnadens storlek. har beslutat om ersättning efter det datum då arbets- givare lämnat arbetsgivardeklaration. Antalet beslut uppgick till 870 515 vilket var en ökning jämfört med . I ändringsbudget anvisades anslaget ytterligare för att finansiera den tillfälliga ersättningen. Utfallet för anslaget 2:1 blev , vilket är (3,) högre än vad som anvisades i statens budget. Det beror bl.a. på kostnader för införande av nya förmåner och ändringar av regelverket för befintliga förmåner i samband med spridningen av covid-19.