prop · H9031d20 · 2021-09-20 00:00:00 — slutredovisning av uppdraget skedde och innehåller mått på hur många hushåll som saknar en rimlig bostad utifrån olika kriterier och normer (2020:21). Rapporten visar t.ex. att 56 000 hushåll är trångbodda, som de har en ansträngd boendeekonomi. Beträffande bostadssituationen för utrikes födda och nyanlända, se utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. 2021/22:1 Utgiftsområde 18 I bostadsmarknadsenkät anger 207 kommuner att de har ett underskott på bostäder i kommunen som helhet. Det är en minskning med 5 kommuner jämfört med och med 33 kommuner jämfört med . Många hushåll har dock fortsatt svårt att etablera sig på bostadsmarknaden. Det gäller inte minst unga, nyanlända. Det är även svårt för personer med funktionsnedsättning och äldre att få sina bostadsbehov tillgodosedda, bl.a. eftersom det i vissa kommuner råder brist på bostäder med särskild service för personer med funktionsnedsättning respektive särskilda boendeformer för äldre. Vidare har stora delar av det äldre bostadsbeståndet bristande tillgänglighet för personer med nedsatt rörlighet. administrerar det statliga bidraget till kommuner för hyresgarantier som kommunerna utfärdar till hushåll som kan betala ett eget boende, men som trots det har svårt att etablera sig på bostadsmarknaden. beviljade bidrag för 0,7 miljoner för 146 garantier till 19 kommuner. Det innebar en liten minskning jämfört med , då det beviljade beloppet uppgick till för 226 garantier till 19 kommuner. Insatser mot den låga rörligheten Genom slopandet av schablonintäkten på uppskovsbelopp antas utbudet av bostäder till försäljning öka, vilket skapar flyttkedjor som underlättar rörligheten på bostadsmarknaden. På så sätt skapas möjligheter för ett bättre nyttjande av bostadsbeståndet. Insatser på svaga bostadsmarknader Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Kommuner med svag bostadsmarknad kan ansöka om bidrag hos för stöd till undsättning eller omstrukturering av kommunala bostadsföretag i ekonomiska svårigheter och för stöd till företag som tillhandahåller bostadstjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Regelverket ändrades 2018 för att anpassa det till . Avtal om stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag som beslutats enligt de tidigare reglerna fortsätter att gälla. /2021 återstod avtal med två kommuner som löper till utgången av 2021 respektive utgången av 2023. Det återstående åtagandet enligt dessa avtal uppgår till , vilket motsvarar avvecklingskostnader för totalt 81 lägenheter. Sedan regelverket ändrades 2018 har en handfull kommuner visat intresse för bidraget, men några nya ansökningar har inte kommit in. Genom att förvärva och omvandla offentligt ägda och privatägda fastigheter, med främsta syfte att säkerställa bostäder till äldre, medverkar (Sbo) till en bostadsmarknad i balans, särskilt på orter med en svag bostadsmarknad. köpte Sbo fastigheter i 1 kommun, jämfört med 4 kommuner 2019, och sålde fastigheter som omfattade 66 lägenheter i 3 kommuner. 66 lägenheter i 4 kommuner färdigställdes och ombyggnationer av 4 fastigheter i 3 kommuner pågick . Sbo bedrev verksamhet på 22 orter i totalt 20 kommuner, i form av bl.a. förstudier, ombyggnationer och omvandlingar. beslutade regeringen om ett kapitaltillskott på till bolaget i enlighet med bemyndigande efter förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99, bet. 2019/20:FiU21, rskr. 2019/20:340). 2021/22:1 Utgiftsområde 18 3.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen 3.4.1Effektivare samhällsbyggnadsprocess gynnar bostadsbyggandet Flera av de insatser som gjorts inom samhällsbyggnadsprocessen har inriktats på att skapa en effektivare och mer sammanhållen process. En effektiv och enhetlig tillämpning av regelverket leder till kortare handläggningstider och färre överklagade beslut, vilket i sin tur bidrar till att uppfylla målet om att underlätta för ekonomisk utveckling och främja en långsiktig god hushållning med naturresurser. Regeringen bedömer att de lagändringar som gjorts avseende översiktsplaneringen kommer att leda till en ökad planeringsaktivitet i landets kommuner. De kompetensinsatser som genomförts kommer vidare att gynna bostadsbyggandet genom att ge en snabb och kvalitetssäkrad introduktion för nya medarbetare på kommuner och länsstyrelser, en aktuell och komplett vägledning för samtliga aktörer samt en ökad förståelse för de olika rollerna i plan- och byggprocessen. Regeringen bedömer att de insatser som gjorts av berörda myndigheter för att förtydliga kriterierna för vilka områden som ska anses vara av riksintresse sammantaget kommer att leda till en minskning av det totala antalet riksintresseanspråk och skapa bättre förutsättningar för planering och byggande. Regeringen anser att det arbete som möjliggjort för kommuner och andra aktörer att ta del av detaljplaner och byggnadsinformation via den nationella infrastrukturen är ett viktigt steg mot en digital samhällsbyggnadsprocess. Regeringen bedömer att detta bidrar till att uppfylla målet om att underlätta ekonomisk utveckling och främja en långsiktigt god hushållning med naturresurser. Regeringen anser att prioriteringen av äldre ärenden inom fastighetsbildningsverksamheten är viktig för att möta samhällets behov och bedömer att arbetet med att korta handläggningstiderna ger resultat i form av att andelen äldre ärenden fortsätter att minska i en allt snabbare takt. Prioriteringen innebär dock att de genomsnittliga handläggningstiderna på kort sikt inte kommer att sjunka. För att nå målet om rimliga handläggningstider måste arbetet även inriktas på att begränsa ökningen av äldre ärenden genom att nyinkomna ärenden handläggs snabbare . Detta bedöms också ske, då de genomsnittliga handläggningstiderna är stabila. Regeringen bedömer sammantaget att det har skapats bättre förutsättningar för en fastighetsbildningsverksamhet som svarar mot samhällets behov. 3.4.2Statliga insatser bidrar till goda och hållbara livsmiljöer Regeringen bedömer att de insatser som gjorts inom området för goda och hållbara livsmiljöer bidrar till att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö, där en långsiktigt god hushållning med naturresurser främjas. Fler kommuner integrerar stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer och stadsmiljöavtalen bidrar till att skapa bättre förutsättningar för att resa med kollektivtrafik och cykel samt minska personbilstrafiken, vilket i sin tur leder till bl.a. bättre luftkvalitet. Regeringen bedömer att en mer samordnad bebyggelse-, transportinfrastruktur- och trafikplanering behövs för att minska transportbehovet och reducera bilberoendet, samt för att nå etappmålet om en ökad andel gång-, cykel- och kollektivtrafik. Regeringen avser att analysera frågan vidare . Flera samverkansåtgärder inom Rådet för hållbara städer bidrar till ökad kunskap och samordning mellan myndigheter. arbete bidrar till ökad kunskap och förståelse för frågor som är viktiga för hållbara livsmiljöer, även internationellt. De statliga insatserna bedöms som helhet stödja målet om goda och hållbara livsmiljöer. Eftersom den upplevda otryggheten utomhus har ökat något finns skäl att följa utvecklingen för att se eventuella behov av ytterligare åtgärder. Områden med socioekonomiska utmaningar bör uppmärksammas särskilt. Ökad samordning avseende styrning och finansi- 2021/22:1 Utgiftsområde 18 ering inom området hållbara livsmiljöer skulle behövas för att bidra till en högre måluppfyllelse. 3.4.3Boverkets arbete bidrar till en effektivare byggprocess De stora kostnader som fel och skador inom byggandet genererar minskar sektorns effektivitet. Därtill kommer följdeffekter som försämrad inomhusmiljö och folkhälsa samt negativ klimatpåverkan. För att öka produktiviteten och ha en god resurshushållning behöver fel, brister och skador minska i byggandet. har identifierat bakomliggande orsaker, initierat ett arbete för att påbörja en förändring av de bakomliggande orsakerna och utvecklat ett digitalt kunskapsstöd om de vanligaste skadorna. Regeringen bedömer att arbete inom området bidrar till att sektorns produktivitet ökar och därmed till att uppfylla målet om ett långsiktigt hållbart byggande 3.4.4Statliga insatser bidrar till ett hållbart byggande Regeringen bedömer att de statliga insatser som genomförts bidrar till målet om en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi inom byggandet. Trenden med minskade inhemska växthusgasutsläpp från byggsektorn fortsätter och byggnadsbeståndets energiprestanda förbättras. Införandet av krav på klimatdeklaration, installation av system för individuell mätning och debitering av värme och tappvarmvatten samt stöd för energieffektivisering i flerbostadshus bedöms bidra ytterligare till denna utveckling. Utsläppen från import av byggmaterial ökar emellertid och det finns behov av ökat återbruk och återvinning inom sektorn. Bygg- och fastighetssektorn prioriteras därför i regeringens arbete för omställningen till en cirkulär ekonomi. Sammantaget bedömer regeringen att de genomförda insatserna stödjer utvecklingen mot ett hållbart byggande, men att fler insatser krävs för att ytterligare påskynda omställningen till ett mer resurseffektivt byggande, med minskad miljö- och klimatpåverkan. 3.4.5Statens insatser underlättar bostadsbyggandet Regeringen bedömer att de insatser som gjorts inom bostadspolitiken bidrar till att underlätta bostadsbyggandet och skapa bättre förutsättningar för hushållen att hitta en bostad som svarar mot deras behov. har byggandet legat i nivå med byggbehovsberäkning, men det finns fortfarande ett behov av att åtgärda det stora underskott av bostäder som har byggts upp . Investeringsstödet är en åtgärd för att stimulera byggandet av hyresrätter med lägre hyra. har byggandet av hyresrätter med investeringsstöd varit stort. Regeringen anser dock att de vidtagna åtgärderna inte är tillräckliga för att uppnå långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader, där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. Regeringen bedömer att de statliga insatserna stödjer målet om en långsiktig väl fungerande bostadsmarknad, även om underskottet av bostäder fortsatt är stort på vissa håll i landet och för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor. 3.4.6Bostadsmarknaden möter inte allas behov med förslag på hur bostadsbristen ska beräknas och presenteras ger en heltäckande bild av vilka hushåll som inte har en tillfredställande boendesituation och var dessa hushåll finns. Den ger ett bra underlag för kommunerna att vidta åtgärder. Regeringen bedömer dock att också staten måste bidra på fler sätt än genom stöd till ökat bostadsbyggande för att alla hushåll ska få sina bostadsbehov tillfredsställda. Två pågående utredningar (dir. 2020:53 och dir. 2020:125) har i uppdrag att lämna förslag som tillsammans kan bidra till en bättre fungerande bostadsmarknad. 2021/22:1 Utgiftsområde 18 ska ha en långsiktig och hållbar bostadspolitik för alla. En väl fungerande bostadsmarknad i hela landet är en viktig förutsättning för människors trygghet och livskvalitet, och för en konkurrenskraftig ekonomi. har haft en ökande befolkning, vilket medför behov av ett långsiktigt bostadsbyggande och ett bättre utnyttjande av det befintliga beståndet. Fler bostäder behövs för att underlätta för ungdomar att få sin första bostad, för att människor ska kunna flytta dit jobben finns och för att bryta den växande boendesegregationen. Fler bostäder behövs för att kunna stärka flyttkedjor och bidra till lokal och regional utveckling. En socialt hållbar bostadsförsörjning behövs också för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor, bl.a. strukturellt hemlösa. prognostiserar att bostadsbyggandet möter byggbehovet. Det är centralt att byggtakten kan upprätthållas för att successivt bygga ikapp det underliggande underskottet. Ett viktigt verktyg för en fortsatt hög byggtakt är investeringsstödet för hyresrätter och studentbostäder. För en välfungerande bostadsmarknad krävs utöver goda förutsättningar för nyproduktion också effektivare sätt att nyttja det befintliga bostadsbeståndet. Kvaliteter och värden i befintliga byggnader och stadsmiljöer ska värnas och tillvaratas. Ett ökat bostadsbyggande minskar inte bara bostadsbristen utan ger möjlighet att ställa om till mer levande, inkluderande, omsorgsfullt gestaltade och socialt hållbara samhällen, som både bidrar till klimatomställningen och är anpassade till klimatförändringarna. Det handlar om att bygga fler bostäder som människor har råd att bo i, och skapa förutsättningar för attraktiva, gröna och trygga livsmiljöer. Förutsättningarna för detta ser olika ut i olika delar av landet, och en hållbar bostadspolitik måste utformas för att möta olika utmaningar i så väl storstäderna, mindre städer och tätorter. Vid planeringen av nya bostäder kan boendesegregationen motverkas och förutsättningar för jämlika uppväxt- och levnadsvillkor förbättras. Andra perspektiv som är viktiga att beakta vid fysisk planering och stadsutveckling är barnrätt, samt funktionshindrades och äldres behov. För att stimulera cykling och ökad transporteffektivitet över hela landet, föreslår regeringen att den cykelsatsning som gjorts genom stadsmiljöavtalen förstärks . De bostäder och miljöer som planeras och byggs ska vara av god arkitektonisk kvalitet och bidra till att bl.a. uppnå nationella klimat- och miljömål samt Agenda 2030. Regeringen ser allvarligt på utvecklingen inom klimatområdet och konstaterar utifrån FN:s klimatpanels senaste rapport att ambitionsnivån i klimatarbetet behöver höjas mycket snabbt. Regeringen vill främja ett mer hållbart byggande, med fokus på minskade klimatutsläpp och ökad resurseffektivitet. Bygg- och anläggningssektorn står för omkring en femtedel av inhemska växthusgaser. införs krav på klimatdeklarationer, som är avsett att bli ett viktigt verktyg för att mäta och följa klimatpåverkan i byggsektorn. I syfte att underlätta för byggherrar att följa de nya reglerna tilldelas ytterligare medel . Vidare tilldelas myndigheten permanenta medel för tillsyn, drift och förvaltning av det nya systemet för klimatdeklarationer för att säkerställa en långsiktig och ändamålsenlig tillämpning. påvisade den uppkomna situationen vid kalkstensbrottet i byggsektorns sårbarhet och beroende av en enskild insatsvara och verksamhetsutövare. För att främja ett mer resurseffektivt byggande med minskad miljö- och klimatpåverkan, och stärka motståndskraften mot sårbarheter i råvaruförsörjningen och tillgången till insatsvaror, genomför regeringen ett antal långsiktiga och riktade satsningar. Återvinning och återbruk inom sektorn måste öka. Regeringen föreslår därför bl.a. att resurser avsätts för att stärka arbete med att driva på den cirkulära omställningen 2021/22:1 Utgiftsområde 18 Myndigheten ges också i uppdrag att se över hur införandet av gränsvärden för byggnaders klimatpåverkan kan accelereras och hur tillämpningen av klimatdeklaration kan utökas. Regeringen föreslår även en riktad forsknings- och innovationssatsning med fokus på ökad återanvändning och återbruk av byggmaterial samt utveckling av nya byggmaterial. Åtgärder vidtas för att främja ett ökat träbyggande. Genom ökad träbyggnation finns potential att öka kolinlagringen. Dessutom vidtas åtgärder för att statliga bolag och myndigheter bör gå före i utvecklingen mot ett mer hållbart och cirkulärt byggande. Regeringen föreslår att det införs en ny aktör i , certifierat byggprojekteringsföretag. Om en byggherre använder sig av ett sådant företag vid projekteringen av nybyggnation av vissa bostadshus ska varken inför beslut om bygglov eller startbesked beakta sådana krav som omfattas av certifieringen. Förslaget syftar till att öka förutsägbarheten och effektiviteten i byggprocessen och kan särskilt underlätta för sådana aktörer som bygger bostäder med repeterbara processer Ett fortsatt högt och hållbart bostadsbyggande är en prioriterad fråga för regeringen. har regeringen infört ett stöd till energieffektivisering i flerbostadshus. Stödet syftar till att förbättra befintliga byggnaders energiprestanda genom att främja kostnadseffektiva åtgärder vid genomförandet av energieffektiviserande renoveringar. I syfte att skapa bättre förutsättningar att uppnå stödets syfte och ge ökad effekt omfördelas medlen för stödet. tillhandhåller forskningsutrustning i världsklass inom radioastronomi och geovetenskap för svenska och internationella forskare. I den geovetenskapliga verksamheten mäts och studeras hur jorden förändras. Där bedrivs bl.a. forskning om jordens rotation, landhöjning, tidvatten och jordbävningar. Lantmäteriet bör tillföras medel för att säkerställa fortsatt drift och utveckling av den geodetiska verksamheten vid observatoriet, dvs. den del som bedriver verksamhet inriktad på geovetenskap. Flera större företagsetableringar och företagsexpansioner pågår och planeras nu i och . Dessa industriinvesteringar förväntas få stor positiv påverkan på den gröna omställningen av samhället, i och utomlands. För att möjliggöra denna utveckling behöver stora insatser avseende samhällsbyggande göras . Både städer och mindre tätorter kommer att behöva växa och det ställer stora krav på såväl omsorgsfull gestaltning av den fysiska miljön som jämlik tillgång till goda livsmiljöer för alla invånare. Regeringen vill ge kommunerna de bästa förutsättningarna för att skapa långsiktigt hållbara, cirkulära och inkluderande livsmiljöer och föreslår därför att medel tillförs för innovativa, inkluderande och hållbara samhällsbyggnadsprojekt i och . Regeringen vill också förstärka Rådet för hållbara städer, som är en viktig resurs i den statliga samordningen av den hållbara stadsutvecklingen. 3.6Den årliga revisionens iakttagelser har i sin revisionsberättelse för () 2020 lämnat ett uttalande med reservation. Reservationen avser att SGI har ingått åtaganden som sträcker sig efter slutåret i beställningsbemyndigandet för anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden, anslagspost 4 Sanering o återställ – Sanering forskning –del till SGI inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Det är inte förenligt med 17 § anslagsförordningen (2011:223). Åtagandena efter uppgår till . SGI kommer med anledning av reservationen att förbättra 2021/22:1 Utgiftsområde 18 sina rutiner på området. I regleringsbrev har regeringen beslutat om ett beställningsbemyndigande med 2025 som slutår. har i sin revisionsberättelse för 2020 lämnat ett uttalande med reservation. Reservationen avser att har ingått åtaganden som sträcker sig efter slutåret i beställningsbemyndigandet för anslaget 1:7 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer, anslagspost 1 Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Det är inte förenligt med 17 § anslagsförordningen. Åtagandena efter uppgår till . Inga ytterligare beslut kommer att fattas om det stöd för renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden som åtagandena avser. har säkerställt att beställningsbemyndiganden för andra stöd som myndigheten administrerar inte överskrids. Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:1 Bostadspolitisk utveckling 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för insatser inom det bostadspolitiska området. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.6 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:1 Bostadspolitisk utveckling Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Hållbart samhällsbyggande, medel att fördela Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att medel tillförs för innovativa och hållbara samhällsbyggnadsprojekt i samband med företagsetableringar och företagsexpansioner samt stads- och ortsutvecklingsprocesser i ett antal kommuner i och . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anslaget 1:1 Bostadspolitisk utveckling ökas med 2021/22:1 Utgiftsområde 18 Av samma anledning beräknas anslaget ökas med 2023 och 2024–2030. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Bostadspolitisk utveckling . beräknas anslaget till respektive . 3.7.21:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Tabell 3.7 Anslagsutveckling 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner med en svag bostadsmarknad för undsättning eller omstrukturering av kommunala bostadsföretag med ekonomiska svårigheter och för statsbidrag till kommuner med en svag bostadsmarknad för stöd till företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Anslaget får även användas för utgifter för att administrera stöden. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. Skälen för regeringens förslag: Det är viktigt att kan bedriva sitt arbete långsiktigt, med möjlighet att ingå avtal som sträcker sig längre än innevarande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. Tabell 3.8 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Erhållit/föreslaget bemyndigande 2021/22:1 Utgiftsområde 18 Skälen för regeringens förslag Tabell 3.9 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag . 3.7.31:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Tabell 3.10 Anslagsutveckling 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner som går i borgen för enskilda hushålls skyldighet att betala hyra för sin bostad (kommunala hyresgarantier) och för utgifter för statsbidrag till byggemenskaper. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.11 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 18 Tabell 3.12 Anslagsutveckling 1:4 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 285 993 tkr prisnivå. 3Motsvarar 286 086 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för internationellt arbete. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden