prop · H9031d16 · 2021-09-20 00:00:00 — Utvecklingen drevs av stora volymökningar inom STOM, samt ett ökande antal deltagare inom tjänsten Introduktion till arbete. Antalet deltagare i STOM och Introduktion till arbete mer än fördubblades jämfört med . Andelen personer utanför ramprogrammen som tog del av matchningstjänster ökade, vilket tyder på att fler fick sådana insatser i ett tidigare skede av arbetslösheten. Könsfördelningen i STOM har varit relativt , med kvinnor respektive män. infördes utvecklade matchningstjänster, som Arbetsförmedlingen valt att benämna Kundval, rusta och matcha (KROM). Även antalet deltagare i KROM bidrog till ökningen. av 2021 har KROM fortsatt att öka och uppgick antalet kvarstående till ca 9 800. Arbetsförmedlingen har beslutat att ersätta STOM med KROM. Arbetsförmedlingen planerar en stegvis övergång som ska vara fullt genomförd . gick av deltagarna i STOM över till arbete, se tabell 4.7. Detta var en minskning för både kvinnor och män jämfört med året innan. Minskningen kan bl.a. hänföras till den försämrade arbetsmarknadsutvecklingen till följd av pandemin och att färre deltagare gick till ett osubventionerat arbete. Pandemin förstärkte den tidigare utvecklingen med färre övergångar till osubventionerade arbeten. Eftersom KROM infördes finns det inte tillräckligt stabila utfall för helåret. Därav redovisas inte övergångar till arbete och studier för denna tjänst. I samband med att Arbetsförmedlingen fick i uppdrag att utveckla och förbereda matchningstjänster 2019 fick IFAU i uppdrag att analysera utvecklingen i den nya tjänsten. IFAU konstaterarar i rapporten – erfarenheter från en ny matchningstjänst med fristående leverantörer inom arbetsmarknadspolitiken (rapport 2021/22:1 Utgiftsområde 14 2021:7) att en genomsnittlig KROM-deltagare stod längre från arbetsmarknaden än en genomsnittlig STOM-deltagare. I KROM hade grundskoleutbildning, var födda utanför och av deltagarna hade varit arbetslösa när de påbörjade tjänsten. Vidare konstaterar IFAU att det nuvarande systemet har brister bl.a. vad gäller profileringsverktyget och att nivågränserna inte hanterar de arbetssökandes inskrivningstid på ett optimalt sätt. Detta resulterar i att vissa långtidsarbetslösa med mycket små jobbchanser har anvisats till KROM. IFAU har dock inte kunnat utvärdera effekterna av KROM, då få har hunnit avsluta tjänsten och effekter ännu inte kan mätas. Inte heller när det gäller utvecklingen av marknaden för leverantörer av KROM har IFAU kunnat dra några tydliga slutsatser då tjänsten vid undersökningstillfället enbart funnits , vilket är . Utvärderingen har också skett under en pågående pandemi, vilket kan ha påverkat resultaten. Tabell 4.7 Deltagande och resultat för tjänsterna Kundval rusta och matcha, Stöd och matchning samt Introduktion till arbete Genomsnittligt antal pågående beslut samt andel i arbete (utan och med stöd) eller reguljära studier efter avslutad tjänst Deltagare i tjänsterna (avrundat ) Kundval, rusta och matcha (KROM) Stöd och matchning (STOM) Övergångar till arbete (procent) Stöd och matchning (STOM) Övergångar till reguljära studier (procent) Stöd och matchning (STOM) Anm.: Resultat av KROM redovisas inte då tjänsten infördes och endast ett fåtal deltagare avslutade tjänsten . Enligt är utfallet för de fåtal deltagare som avslutade tjänsten i uppbyggnadsskedet heller inte jämförbara med övriga tjänster. Källa: Arbetsförmedlingen, särskild beställning. Arbetsmarknadsutbildningarna minskade i omfattning Antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning fortsatte att minska från redan historiskt låga nivåer 2019, se tabell 4.3. Detta förklaras, enligt Arbetsförmedlingen, av att arbetsmarknadsutbildningar ofta är behäftade med relativt långa uppstartsprocesser, att urvalsprocessen för att finna deltagare har påverkats negativt av den pågående pandemin samt att delar av innehållet i arbetsmarknadsutbildningarna 2021/22:1 Utgiftsområde 14 inte varit möjliga att genomföra på distans. Dessutom menar att myndighetens styrning mot att även väsentligt öka antalet deltagare i upphandlade matchningstjänster kan ha inneburit att färre har tagit del av arbetsmarknadsutbildning. En tydligare styrning mot ökad jämställdhet i arbetsmarknadsutbildningarna har bidragit till att öka andelen kvinnor i arbetsmarknadsutbildning, vilket gäller såväl inrikes födda kvinnor som utrikes födda kvinnor. Andelen kvinnor som deltog i arbetsmarknadsutbildning ökade från 2020. Andelen deltagare i arbetsmarknadsutbildning som är kvinnor är dock fortfarande bara ungefär hälften så hög som andelen kvinnor bland de totalt inskrivna. Dock är andelen kvinnor () som anvisas till arbetsmarknadsutbildning på eftergymnasial nivå, s.k. uppdragsutbildningar, högre än andelen män (). Andelen som är i arbete efter avslutad arbetsmarknadsutbildning är betydligt lägre 2020 jämfört med , se tabell 4.4. Det gäller både kvinnor och män, oavsett födelseland. Resultatet sjönk från i arbete 2020. Försämringen beror till största delen på att andelen som fått arbete utan stöd minskat, men även att andelen som fått nystartsjobb minskat. Resultatförsämringen var större bland män än kvinnor. Inrikes födda kvinnor hade högst andel som var i arbete efter avslutad arbetsmarknadsutbildning, , och utrikes födda kvinnor hade lägst, . 4.3.3Särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har tillgång till Arbetsförmedlingens hela utbud av insatser. Det finns också särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, vilka finansieras under anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. Anställningar med lönebidrag och skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare fortsätter att minska Sammanlagt var 179 000 personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga inskrivna på Arbetsförmedlingen , varav var kvinnor och var män. Detta var en minskning jämfört med då totalt 192 000 personer var inskrivna. Minskningen av antalet inskrivna beror, enligt Arbetsförmedlingen, på att de fysiska besöken på kontoren har minskat och att eventuella funktionsnedsättningar bör vara svårare att upptäcka vid distansmöten och digitala kontakter. En annan faktor som kan ha påverkat är att vården varit belastad under pandemin, vilket försvårat inhämtande av medicinska underlag för att styrka en funktionsnedsättning. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Tabell 4.8 Subventionerade anställningar för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Antal (avrundat ) pågående beslut i genomsnitt samt procent per kön Anm.: Antalet beslut i tabellen bör inte summeras eftersom en individ kan ha flera parallella beslut. Uppgifter avseende skyddat arbete hos avser genomsnitt anställda . Källa: Arbetsförmedlingen och . hade i genomsnitt 69 500 personer ett beslut om anställning med lönebidrag eller skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare () för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, se tabell 4.8. Antalet minskade i samtliga lönestöd jämfört med . Störst var nedgången för lönebidrag för utveckling i anställning. Minskningarna beror sannolikt huvudsakligen på det försämrade läget på arbetsmarknaden, till följd av pandemin, men även på att Arbetsförmedlingen har prioriterat ett stort antal nyinskrivna. Pandemin påverkade möjligheten för Arbetsförmedlingen att besöka arbetsplatser, vilket försvårade möjligheten att erbjuda arbetsgivare insatser. Som framgår av tabell 4.8 var könsfördelningen bland lönestöden oförändrad med en övervägande andel män. Antalet personer som hade en anställning med någon form av lönebidrag minskade mer än bland övriga åldrar. En förklaring är att antalet inskrivna med en funktionsnedsättning minskade i större utsträckning bland unga jämfört med övriga. Vidare är många unga anställda i branscher som drabbats hårt av pandemin, exempelvis handel. Sammantaget försämrades resultatet för utfallen efter de olika lönestöden riktade till personer med funktionsnedsättning 2020. Andelen till arbete efter lönebidrag för trygghet i anställning var oförändrad bland kvinnor och minskade bland män, medan andelen för de övriga lönestöden minskade bland båda könen. Även omfattningen av övriga insatser har minskat Antalet personer som har fått del av övriga insatser som alternativ eller komplement till lönebidrag och skyddat arbete har minskat jämfört med . har kvinnor i större utsträckning än män fått tillgång till stöd till arbetshjälpmedel och särskilt stöd vid start av näringsverksamhet, och män i större utsträckning än kvinnor fått tillgång till stöd för personligt biträde och särskild stödperson för introduktion och uppföljning (). 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Tabell 4.9 Övriga insatser för sökande med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Antal (avrundat ) kvarstående i genomsnitt Bidrag för personligt biträde Bidrag till hjälpmedel på vid start av näringsverksamhet Anm.: Avrundningar innebär att summan av kvinnor och män inte alltid överensstämmer med totalen. Källa: Arbetsförmedlingen, särskild beställning. Praktik i staten för personer med funktionsnedsättning Enligt Statskontoret hade ca 1 200 arbetssökande med funktionsnedsättning påbörjat praktik vid statliga myndigheter t.o.m. . Det var något fler kvinnor än män som hade praktik. Andelen kvinnor var och andelen män . Det var som hade okänd könstillhörighet. var i arbete efter avslutad praktik och var i arbete utan stöd. Satsningen har inte uppnått regeringens mål om att myndigheterna ska ta emot minst 1 000 personer med funktionsnedsättning för praktik . Myndigheterna har –2020 tagit emot av målet för personer med funktionsnedsättning. Uppföljningen visar också att myndigheterna har tagit emot färre praktikanter . Antalet anställda vid upprätthölls men färre gick vidare till andra arbetsgivare Antalet lönetimmar för skyddat arbete uppgick till 32,60 miljoner, vilket var i linje med kravet på 32,70 miljoner. Cirka 20 400 personer var anställda i skyddat arbete i genomsnitt , jämfört med 20 100 året innan. Könsfördelningen var oförändrad jämfört med , var kvinnor och var män. Antalet lönetimmar med lönebidrag för utveckling i anställning uppgick till 4,04 miljoner, vilket var i linje med kravet på 4,07 miljoner. Antalet anställda med lönebidrag för utveckling i anställning uppgick till i genomsnitt drygt 2 400 personer. Andelen kvinnor, , och män, , var oförändrad jämfört med . Andelen under var . Utfallet var i stort linje med ambitionen om minst 2 500 personer i genomsnitt och om att unga ska prioriteras. Antalet anställda med 75 procents sjuk- eller aktivitetsersättning minskade jämfört med och uppgick till 350 personer, varav kvinnor och män. Antalet övergångar till andra arbetsgivare var 1 137, jämfört med målsättningen på 1 500 . Av övergångarna var kvinnor och män. Andelen kvinnor minskade . Antalet som återgick till minskade till 389 personer, jämfört med 471 . Andelen från prioriterade grupper minskade och uppgick, enligt , till . Att jämföra 2019 och målsättningen på . 2021/22:1 Utgiftsområde 14 har tillkännagett för regeringen att regeringen ska göra en översyn av uppdrag så att återgår till sitt grunduppdrag när det gäller personer med fysiska och intellektuella funktionsnedsättningar (bet. 2019/20:AU4 punkt 6, rskr. 2019/20:128). Regeringen har tidigare reviderat ekonomiska mål samt infört uppdragsmål avseende engagerade medarbetare samt sysselsättningsgraden inom bolaget, vilket redovisades i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.4.3). Vidare har del av anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m.ökats med i syfte att underlätta för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att få jobb samt för att upprätthålla det arbetsmarknadspolitiska uppdraget och en sund kapitalstruktur i bolaget (prop. 2020/21:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.7.4). Därutöver har flera uppdrag lämnats till Arbetsförmedlingen i regleringsbrevet . Uppdrag 7 omfattar att se över definitionen och målnivån för prioriterade grupper. Uppdrag 8 avser förekomst av funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Uppdrag 9 avser anvisningar till skyddat arbete hos . Uppdrag 10 avser kunskaper i svenska och förekomsten av en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Regeringen har även reviderat ägaranvisning. I ägaranvisningen anges att bolaget i syfte att möjliggöra en bred tillgång på arbetsuppgifter anpassade för olika medarbetares behov bör söka affärsmöjligheter inom ett flertal branscher. Vidare förtydligas att en ökad omsättning syftar till att skapa tillräckligt många arbetstillfällen. Regeringen har även tagit bort kravet på fortsatta strukturella förändringar i syfte att minska kostnaderna för produktionen, men betonar värdet av god kostnadskontroll. Även styrningen på förädlingsvärdets tillväxt avskaffas. Därutöver har regeringen beslutat om ändringar i förordningen (2017:462) om särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga som innebär att regelverket för anvisningarna till skyddat arbete förtydligas. För att anvisas till skyddat arbete ska en persons arbetsförmåga vara så nedsatt till följd av en funktionsnedsättning att personen inte kan få något annat arbete och deras behov ska inte kunna tillgodoses genom andra insatser. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. 4.3.4Europeiska socialfonden uppvisar resultat både över och under målen Insatserna inom Europeiska socialfonden finansieras huvudsakligen under anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020. Programmet för lokalt ledd utveckling med stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Socialfonden redovisas inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Det nationella socialfondsprogrammet för investering för tillväxt och sysselsättning 2014–2020 har t.o.m. omfattat 307 000 deltagare, varav kvinnor och män. Resultatuppföljning av den del av programmet som avser kompetensutveckling av sysselsatta visar att av de 146 000 deltagare som avslutat insatsen eller tidigare angav att deras arbetsmarknadssituation har förbättrats, vilket är högre än målet om . Resultatet för kvinnor var och för män . För den del av socialfondsprogrammet som omfattar personer som står långt från arbetsmarknaden och ungdomar (exkl. sysselsättningsinitiativet för unga) redovisas sammantaget bl.a. följande resultat. Av de 66 000 deltagare som hade avslutat insatsen 2021/22:1 Utgiftsområde 14 eller tidigare var totalt , av kvinnorna och av männen, i arbete efter insatsen. Resultaten är under uppsatta mål och innebär en viss fortsatt minskning . Vidare var , av kvinnorna och av männen, i utbildning efter insatsen. Resultaten i detta avseende är väsentligt högre än målen. Effektutvärdering av socialfondsprogrammet visar blandade resultat presenterades rapporten av det nationella socialfondsprogrammet (). Insatserna för kompetensutveckling av sysselsatta uppskattas i utvärderingen ha bidragit till en starkare löneinkomstutveckling för deltagarna jämfört med en kontrollgrupp. Det är däremot svårare att belägga effekter för arbetsplatserna, och det finns brister i utvecklingen av lärande organisationer. I fråga om insatser för dem som står långt från arbetsmarknaden uppnås inte målen för övergång till arbete. Insatserna har bidragit till positiva effekter på individnivå genom intensiva och individanpassade insatser. Effekterna på organisationsnivå av bl.a. metodutveckling inom projekten är däremot mer begränsade och osäkra. De samlade insatserna inom socialfondsprogrammet bedöms i utvärderingen vara i hög grad relevanta och komplettera ordinarie verksamheter. finns utvecklingsområden, bl.a. torde ett större fokus på att testa och tillämpa redan kända metoder bättre möta behoven hos målgrupperna och organisationerna. Dessutom har kompetensutveckling av sysselsatta inte nått dem med störst behov och det begränsade deltagandet från anställda i privat sektor ses som ett misslyckande. Civilsamhällets begränsade medverkan i insatserna för dem som står långt från arbetsmarknaden minskar förmågan att nå ut till särskilt utsatta målgrupper. 4.3.5Arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd och etableringsersättning Arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd och utvecklingsersättning finansieras under anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Etableringsersättning, bostadsersättning samt etableringstillägg finansieras under anslaget 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare. Som en följd av det försämrade läget på arbetsmarknaden föranlett av covid-19 har en rad tillfälliga åtgärder beslutats i syfte att fler ska få arbetslöshetsersättning. Bland annat har tillfälliga förändringar i karens-, arbets- och medlemsvillkoren genomförts. Dessutom har ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen höjts och det har blivit lättare för företagare att få ersättning. Tabell 4.10 Antal personer med arbetslöshetsersättning, medeldagpenning Antal helårsekvivalenter (avrundat till tusental) Källa: Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Antalet personer med arbetslöshetsersättning har ökat kraftigt . Av de heltidsarbetslösa utgör männen en majoritet, ökningen jämfört med utgjordes dock av både kvinnor och män. Det motsatta gäller de deltidsarbetslösa, där kvinnorna utgör en större andel än männen. Som deltidsarbetslös ersättningstagare räknas den som under månaden har arbetat och fått arbetslöshetsersättning under en och samma vecka. Medeldagpenningen för arbetslöshetsersättning har ökat bland både kvinnor och män, jämfört med , vilket framför allt beror på de tillfälliga takhöjningar som genomfördes med anledning av covid-19. ökade antalet medlemmar i a-kassan med drygt 265 000 personer till 3 925 000 personer. Underrättelserna har ökat och sanktionsgraden är hög beslutade Arbetsförmedlingen att tillfälligt upphöra med att fatta beslut om åtgärder och att skicka underrättelser till arbetslöshetskassorna med anledning av utebliven aktivitetsrapport, vilket är den vanligaste underrättelseorsaken. Arbetsförmedlingen beslutade också om att tillfälligt upphöra med att fatta beslut om sanktioner för programdeltagare samt att skicka underrättelser till arbetslöshetskassorna. Besluten fattades för att förhindra smittspridning genom att arbetssökande skulle komma in för att lämna sina aktivitetsrapporter på blankett eller muntligt vid eller Statens servicecenter, men även för att frigöra personalresurser från Arbetsförmedlingens enheter för granskning och prövning av ersättning för att säkerställa samhällsviktiga funktioner. Besluten har därmed påverkat Arbetsförmedlingens kontrollarbete . Antalet arbetssökande som omfattas av kontrolluppdraget ökade . som aktivitetsrapporteringen och kontrollfunktionen var igång skickade Arbetsförmedlingen färre underrättelser per 1 000 ersättningstagare både till arbetslöshetskassorna och avseende programdeltagare jämfört . Arbetsförmedlingen och arbetslöshetskassorna har fattat fler beslut om åtgärder jämfört med föregående år. Detta trots att inga beslut om åtgärder fattades under det tillfälliga stoppet. Den främsta orsaken till sanktion inom arbetslöshetsförsäkringen var fortsatt att den arbetssökande inte har lämnat in sin aktivitetsrapport . I förhållande till antalet ersättningstagare minskade emellertid antalet underrättelser med denna orsak jämfört med föregående år. nästan fördubblades antalet underrättelser utifrån grunden att den arbetssökande inte aktivt sökt lämpliga arbeten. Av de underrättelser som sedan ledde till en sanktion avsåg kvinnor och män. Även inom aktivitetsstödet, etableringsersättningen och utvecklingsersättningen var det fler sanktioner som avsåg män () än kvinnor (). Sanktionsgraden ligger fortsatt på samma nivå som 2019, vilket är högre jämfört med . 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Tabell 4.11 Underrättelser hos arbetslöshetskassorna för dem som uppbär arbetslöshetsersättning Antal underrättelser och personer (avrundat ). Sanktionsgraden anges i procent a-kassan fattat beslut om Anm.: Sanktionsgrad: prövade arbetslöshetskassorna 152 300 underrättelser efter att de som skrivits av exkluderats. Av dessa ledde 143 200 till sanktion. Källa: Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Arbetsförmedlingen har återkommande fått kritik för att myndighetens arbete med kontroll av de arbetssökande uppvisar allvarliga och omfattande brister (se t.ex. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens rapport (IAF 2019:8). Arbetsförmedlingen har fortsatt sitt utvecklingsarbete bl.a. när det gäller åtgärder för att stärka kontrollfunktionen. gav regeringen myndigheten i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att motverka felaktiga utbetalningar. Som en åtgärd i handlingsplanen har Arbetsförmedlingen inrättat enheten Granskning och kontroll. Enheten granskar alla avvikelserapporter och har operativt ansvar för Arbetsförmedlingens kontrollfunktion genom att löpande kontrollera om arbetssökande uppfyller villkoren för individersättning som betalas ut av arbetslöshetskassorna eller . Tabell 4.12 Underrättelser hos Arbetsförmedlingen för dem som uppbär aktivitetsstöd, etableringsersättning eller utvecklingsersättning Antal underrättelser och personer (avrundat ). Sanktionsgraden anges i procent Antal underrättelser mottagna av Arbetsförmedlingen fattat beslut om med aktivitetsstöd, etableringsersättning Anm.: Uppgifterna har ändrats utifrån förändrade redovisningsprinciper. Källa: Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Sökaktiviteten hos de arbetssökande med arbetslöshetsersättning ökade ytterligare 2020 och Arbetsförmedlingen agerade i större utsträckning när det kunde antas att arbetssökande inte följer regelverken för ersättning. Arbetsförmedlingen har särskilt skärpt kontrollen av att arbetssökande som får ersättning aktivt söker lämpliga arbeten. har även sökaktiviteten tydligt ökat för programdeltagare. Arbetsförmedlingen har lanserat ett nytt systemstöd för att beräkna en lämplig sökaktivitet för arbetssökande med arbetslöshetsersättning som också kan antas ha 2021/22:1 Utgiftsområde 14 bidragit till att de arbetssökande söker fler jobb. Kvinnor med arbetslöshetsersättning rapporterar i genomsnitt fler aktiviteter sammanlagt, medan män rapporterar fler sökta jobb. Utrikes födda arbetssökande har en högre sökaktivitet än inrikes födda. Genomsnittligt antal aktiviteter enligt uppgifter i aktivitetsrapporter samt andel som ägnat tid åt arbetssökande (antalet aktiviteter) (antal aktiviteter) Ägnat tid åt arbetssökande, öppet Källa: Arbetsförmedlingen. Färre personer har tagit del av etableringsersättning hade 22 000 personer etableringsersättning i genomsnitt , varav ca 13 000 kvinnor och ca 9 000 män. Detta var en minskning jämfört med då i genomsnitt 38 000 personer hade etableringsersättning. Medelersättningen var per person och månad . Medelersättningen var högre bland kvinnor än bland män. För de som hade rätt till etableringsersättning utbetalades etableringstillägg till ca 12 000 hushåll med hemmavarande barn . Bostadsersättning utbetalades till ca 3 000 ensamstående utan hemmavarande barn . Av dem som fick bostadsersättning var män och kvinnor. Inom etableringsprogrammet var den vanligaste orsaken till att ersättningstagare får beslut om en sanktion att aktivitetsrapporten inte lämnats in . Av alla sanktioner avsåg detta . Totalt antal beslut om sanktioner inom etableringsprogrammet sjönk från 22 900 till 15 500 . Av beslutade sanktioner 2020 avsåg 8 500 kvinnor och 7 000 män. minskade antalet individer med etableringsersättning med 16 000 och därmed ökade antalet sanktioner per deltagare i etableringsprogrammet. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen har i en rapport (IAF 2019:10) riktat kritik mot att Arbetsförmedlingen brister i att underrätta när deltagare i etableringsprogrammet kan antas missköta sitt arbetssökande.