prop · H9031d22 · 2021-09-20 00:00:00 — De insatser som genomförts för att minska internbelastning beräknas ge betydande minskning av fosfortillförseln till vattenmiljön. Enligt har uppföljningen av enskilda Lova-projekt visat att åtgärderna ger effekt och att näringsämneshalterna har minskat. 3.13Levande sjöar och vattendrag Miljökvalitetsmålet är att sjöar och vattendrag ska vara ekologiskt hållbara och deras variationsrika livsmiljöer ska bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mång- fald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion ska bevaras, som förutsättningar för friluftsliv värnas. 3.13.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området består av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –god ekologisk och kemisk status –oexploaterade och i huvudsak opåverkade vattendrag –strukturer och vattenflöden –gynnsam bevarandestatus och genetisk variation –hotade arter och återställda livsmiljöer –främmande arter och genotyper –genetiskt modifierade organismer –bevarade natur- och kulturmiljövärden Som komplement till dessa bedömningsgrunder redovisas indikatorn Strandlinje längs sjöar och vattendrag som är påverkad av bebyggelse –2019 i diagram. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Statusklassningen av god ekologisk och kemisk status görs enligt vatten- förvaltningens tidsplan. De senaste underlagen är därför . Dessa har justerats något till följd av kvalitetssäkringar, och visar fortfarande att av sjöarna respektive av vattendragen har god eller hög ekologisk status. Samtliga ytvattenförekomster, dvs. vattendrag, sjöar och kustvatten, har dålig kemisk status. De huvudsakliga förklaringarna till att så många vattenförekomster inte når god ekologisk status är fysisk påverkan, övergödning och miljögifter. I årliga uppföljning anges att av vattendrag på något sätt är påverkade av fysiska förändringar, bl.a. av vattenreglering från framför allt vattenkraft men även rensning och rätning av vattendrag samt markavvattning. Enligt samma uppföljning anges att ny påverkan och belastningar i vissa fall överstiger resultatet av genomförda åtgärder. Arbetet inom den nationella vattenförvaltningen bidrar till de flesta preciseringar av miljökvalitetsmålet. genom- fördes samråd av förslag till förvaltningsplan, åtgärdsprogram och miljökvalitets- normer för perioden –2027. Underlaget omfattar alla svenska vattenförekomster. Många insatser gjordes inom anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. gick knappt en halv miljard till arbete med vattenförvaltning, fiskevård, kalkning, lokala åtgärdsprojekt (Lova) och åtgärdsprogram för hotade arter. fördelades medel inom anslaget som tillskottsfinansiering till limniska pågående projekt för vattenvård i rinnande vatten. fattade regeringen beslut om en nationell plan för omprövning av vattenkraften för att förse vattenkraftsanläggningar med moderna miljövillkor. Länsstyrelsernas strategiska arbete omfattade bl.a. arbete med åtgärdsprogram för hotade arter och naturtyper och kalkning av sjöar och vattendrag. De Lova-medel som nämns under miljökvalitetsmålet Ingen övergödning har även positiva effekter på detta mål. Det strategiska arbetet har resulterat i att flera nya limniskt inriktade natur- reservat har bildats och att arbetet med skydd av ytterligare områden har påbörjats. Projekten har även lett till att redan skyddade områden har utökats och kommer att få en långsiktig effekt genom planer för att skydda fler värdefulla sjöar och vattendrag . skyddades sjöar och vattendrag som naturreservat. Dessa medel har även gjort det möjligt att starta ett långsiktigt åtgärds- arbete med restaurering i akvatiska miljöer. Restaureringsåtgärderna har lett till förbättrad biologisk mångfald genom att exempelvis främja arter som lax, öring och flodpärlmussla. Ett exempel från i län är ett projekt som avslutades för att öka rekryteringen av abborre till kusten. Sammanslaget så ökade arealen för lek och uppväxtområde till . Produktionen av abborryngel ökade från 3 800 till ca 75 000 abborryngel. forskningssatsning om hur förvaltningen av akvatiska ekosystem bör anpassas för att förebygga klimatförändringarnas negativa effekter avslutades och lämnade rekommendationer för hur framtida restaurering i sötvatten bör ta hänsyn till ett förändrat klimat. Länsstyrelserna har fattat beslut om inrättande eller revidering av vattenskyddsområden. Dessa har inneburit att nästan 60 000 personer samt ett flertal verksamheter fått ett förbättrat dricksvattenskydd. har antagit ett nytt dricksvattendirektiv. För preciseringarna gynnsam bevarandestatus och genetisk variation, hotade arter och återställda livsmiljöer samt främmande arter och genotyper har många insatser främst handlat om kunskapshöjande åtgärder. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 För indikatorn strandlinje längs sjöar och vattendrag som är påverkad av bebyggelse är trenden ett ökande påverkanstryck , se diagram 3.9. har andelen bebyggelsepåverkad strandlinje vid sjöar och vattendrag sakta ökat till att 2019 vara . Diagram 3.9 Strandlinje längs sjöar och vattendrag som är påverkad av bebyggelse För att främja en hållbar dagvattenhantering har regeringen beslutat om två nya etappmål om dagvatten (dagvattenhantering i befintlig bebyggelse respektive dagvattenhantering i ny eller ändrad bebyggelse). Etappmålen förväntas bidra positivt till flera miljökvalitetsmål, däribland Levande sjöar och vattendrag, se tabell 3.2. 3.13.3Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att det inte går att avgöra om trenden är positiv eller negativ och att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. Mycket arbete som främjar miljökvalitetsmålet har genomförts . Ett stort antal projekt och initiativ har genomförts till följd av regeringens satsningar på anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Regeringen konstaterar dock att fysisk påverkan, övergödning och miljögifter fortsatt bidrar till att en majoritet av svenska sjöar och vattendrag varken uppnår god ekologisk status eller god kemisk status. En viktig förklaring är att genomförandet av nödvändiga åtgärder går för långsamt i förhållande till målen för ramdirektivet för vatten. Åtgärdsbehovet är därför fortsatt stort och åtgärdstakten är för långsam även för att miljökvalitetsmålet ska kunna nås. Det går inte heller att utläsa en positiv utvecklingstrend för många av preciseringarna för miljökvalitetsmålet. Nya växande hot för Sveriges sjöar och vattendrag tillkommer även från exempelvis invasiva främmande arter och klimatförändringar. För att nå miljökvalitetsmålet är det viktigt att de åtgärder som ingår i åtgärdsprogrammen i enlighet med vattenförvaltnings- förordningen (2004:660) genomförs av berörda myndigheter och kommuner. Arbetet med den nationella planen för omprövning av vattenkraften bedöms bidra till att nå målet. Åtgärder inom flera andra miljökvalitetsmål som exempelvis Giftfri miljö, Ingen övergödning och Bara naturlig försurning är också viktiga för att nå detta miljökvalitetsmål. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 3.14Grundvatten av god kvalitet Miljökvalitetsmålet är att grundvattnet ska ge en säker och hållbar dricksvatten- försörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. 3.14.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –grundvattnets kvalitet och kemiska status –kvaliteten på utströmmande grundvatten –grundvattennivåer och grundvattnets kvantitativa status –bevarande av naturgrusavlagringar. Som komplement till dessa bedömningsgrunder redovisas indikatorn antal kommunala grundvattentäkter med och utan vattenskyddsområde 2008–2020 i diagram. Övervakningen av både grundvattennivåer och grundvattnets kvalitet har förbättrats. geologiska undersöknings (SGU) treåriga program för kartläggning och karaktärisering har avslutats . Programmet har bestått i en utbyggnad och utveckling av övervakning av grundvattennivåer, kartläggning av grundvattentillgångar samt utveckling av tredimensionella modeller. Kartläggningen har fokuserat på områden med vattenbrist. har tagit fram en vägledning för dricksvattenförsörjning i fysisk planering och Havs- och vattenmyndigheten kom med ny en vägledning för inrättande och förvaltning av vattenskyddsområden tidigt 2021. har slutfört projektet ”Ökad information om vattenuttag” som ökar kunskapen om hur samhället bättre kan anpassas efter tillgången på vatten. Arbetet med att inrätta vattenskyddsområden har förstärkts på länsstyrelserna. Även om av grundvattentäkterna ännu saknar skydd, så produceras enbart av den totala mängden dricksvatten vid sådana grundvattentäkter (se diagram 3.10). Diagram 3.10 Antal kommunala grundvattentäkter med och utan vattenskyddsområde (VSO) Källa: vid SGU, Miljömålsindikatorn vattenskyddsområde och skyddad natur vid . 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Allt fler regionala och lokala vattenförsörjningsplaner har uppdaterats eller färdig- ställts. Bidragen för bättre vattenhushållning har omfattat 155 projekt. Cirka 60 av dessa haft inriktning mot grundvatten. Projekten har i huvudsak avsett nya vattentäkter, reservvattenförsörjning och förbättrat vattenskydd. Användningen av naturgrus har minskat kraftigt till totalt . Andelen naturgrus i den totala ballastanvändningen fortsätter minska, medan importen av betongvaror för byggnadsändamål ökar. Naturgrusavlagringar kan lagra grundvatten och spelar en avgörande roll som dricksvattenresurs. Dessa har även betydelse för natur- och kulturlandskapet samt för friluftslivet. Projektet jobb har startat och i det ingår inventering av källor som är viktiga för att övervaka kvaliteten på utströmmande vatten. 3.14.3Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att det inte går att avgöra om trenden är positiv eller negativ och att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. Förutsättningarna för att värna grundvattnet blir dock successivt bättre med de olika statliga satsningar och andra insatser som pågår. Det utökade stödet till länsstyrelserna för att ta fram regionala vattenskyddsområden har inneburit bättre förutsättningar för arbetet med att förstärka skyddet av grundvatten. Enskilda brunnar är särskilt beroende av god grundvattenkvalitet. SGU:s utökade kartläggning av grundvattenresurser gör att kunskapen om grund- vatten och strukturen i arbetet förbättras efterhand. Den mer omfattande över- vakningen av både grundvattennivåer och grundvattnets kvalitet bidrar positivt till arbetet med miljökvalitetsmålet. Det utökade kunskapsunderlaget om kvantitet och kvalitet bedöms även göra nytta i klimatanpassningsarbetet. Tillgången på grundvatteninformation i databaser har förbättrats, men övervakningen har fortfarande luckor i hela landet. Satsningen på åtgärder för en bättre vattenhushållning och bättre tillgång till dricks- vatten har genererat projekt som bedöms gynna grundvattnet. Den mängd naturgrus som användes är den lägsta som registrerats . Det kan tolkas som att särskilda bestämmelser om naturgrustäkt har gett resultat. 3.15Hav i balans samt levande kust och skärgård Miljökvalitetsmålet är att och ska ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden ska bevaras. Kust och skärgård ska ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kultur- värden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård ska bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. 3.15.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –god ekologisk och kemisk status 2021/22:1 Utgiftsområde 20 –grunda kustnära miljöer –gynnsam bevarandestatus och genetisk variation –hotade arter och återställda livsmiljöer –främmande arter och genotyper –genetiskt modifierade organismer –bevarade natur- och kulturvärden –kulturlämningar under vattnet –friluftsliv och buller. Som komplement till dessa bedömningsgrunder redovisas indikatorerna skräp på stränder runt och samt havsstrandlinje påverkad av bebyggelse i diagram. God miljöstatus samt god ekologisk och kemisk status Miljökvalitetsmålets preciseringar god miljöstatus samt god ekologisk och kemisk status är breda. Måluppfyllelsen för dessa är nära sammankopplade med uppfyllelse av målets övriga preciseringar, samt flera andra miljökvalitetsmål. Fullständig bedömning genomförs enbart genom statusbedömning enligt EU:s havsmiljödirektiv och vattendirektiv. God miljöstatus nås överlag inte enligt Havs- och vatten- myndighetens bedömning . av kustvattenförekomsterna har god eller hög ekologisk status enligt vattenmyndigheternas statusklassning . Ingen kustvattenförekomst uppnår god kemisk status. Enligt årliga uppföljning av miljökvalitetsmålen finns det vissa positiva trender i belastningen av näringsämnen och några miljögifter, men detta har inte hunnit åter- spegla sig i miljötillståndet. Annan belastning ökar, t.ex. från marint skräp, främmande arter och undervattensbuller. Kustexploateringen är fortsatt hög. Miljömåls- beredningens betänkande Havet och människan (SOU 2020:83) lyfter fram att god miljöstatus även påverkas av effekter från klimatförändringar och havsförsurning samt sjöfart. Regeringens satsningar på anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö bidrar till att nå ett flertal av miljökvalitetsmålets preciseringar. Det rör sig t.ex. om åtgärder för att begränsa utsläpp av näringsämnen samt satsningar på avancerad rening av kommunalt avloppsvatten för minskad spridning av läkemedel och andra mikroföroreningar. Resultat av dessa satsningar redovisas i avsnitten om miljökvalitetsmålen Ingen över- gödning och Giftfri miljö. delade ut till 25 kommuner för strandstädning. Det samlades in avfall. Mängden skräp på oexploaterade stränder i och fortsätter öka trots insatserna, beroende på att skräp flyter i land från havet (se diagram 3.11). Havs- och vattenmyndigheten har finansierat draggningsinsatser för vilket resulterade i insamling av fiskeredskap. Åtgärderna bidrar också till miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Diagram 3.11 Skräp på stränder runt och Antal skräp/100 m strand Källa: Håll Rent. Totalt avsattes 2020 från anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden för sanering av miljögifter för att minska spridning till havs- och vattenmiljö. Ytterligare avsattes för sanering av miljöfarliga vrak, och totalt kunde t.ex. olja bärgas från vraket Finnbirch. Saneringen av hamn från tungmetaller och dioxiner har avslutats. från anslaget 1:11 Åtgärder för havs-och vattenmiljö har gått till båtskrotning. Drygt 500 båtar har skrotats och återvunnits , i stället för att utgöra en risk för vatten och natur. Åtgärderna bidrar också till miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Den integrerade kustfiskeövervakningen visar att hälsotillståndet hos t.ex. kustbestånd av abborre har försämrats, orsakerna är oklara. Nya forskningsresultat indikerar även att stora mängder av storspigg successivt tagit över allt större delar av ekosystem. Havsplanerna ska ge vägledning till myndigheter och kommuner vid planläggning och prövning av anspråk på användning av havsområdena. Ekosystemtjänster samt grunda kustnära miljöer av fisk- och skaldjursbestånden i och bedöms av Havs- och vattenmyndigheten uppfylla kriteriet för hållbart nyttjande. Detta är en minskning . Regeringen har gett Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att utreda hur fiskeregleringar kan utvecklas för att skydda kustlekande sillbestånd i norra . Ytterligare åtgärder inom ramen för fiskeri- politiken som ska förbättra situationen för fisk- och skaldjursbestånd redovisas i utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Havs- och vattenmyndigheten har genomfört en kartläggning av fysisk påverkan längs som visar att grundområdena är de som är mest påverkade. Mängden bryggor, kajer och pirar har ökat med . har återplantering av ålgräs fortsatt i södra som en del av åtgärdsprogrammet för ålgräsängar. Bevarande av livsmiljöer, arter, genetisk variation samt främmande arter Den senaste rapporteringen i enlighet med EU:s art- och habitatdirektiv är och visar att bevarandestatus fortsatt är ogynnsam eller dålig för flera natur- typer. Bedömning och rapportering görs enbart . 2021/22:1 Utgiftsområde 20 vattenmyndigheten har tillsammans med utökat det nationella övervakningsprogrammet för främmande arter med fler provtagningsstationer i syfte att följa utbredningen av arter. Bevarande av natur och kulturmiljöer samt friluftsliv Regeringens satsning på för skydd av områden har ökat takten i arbetet med kunskapsunderlag och beslut. skyddades områden genom sex nya natur- reservat. Tre av naturreservaten är s.k. opåverkade områden med ingen eller liten lokal mänsklig påverkan. Vid utgången av 2020 skyddas av territorialvatten och ekonomiska zon. Utvecklingen för kustens och skärgårdens kulturmiljöer och kulturlandskap är negativ enligt uppföljning . och Havs- och vattenmyndigheten har startat samverkansprojektet del II. Målsättningen är att föreslå hur kulturmiljöaspekterna kan synliggöras i uppföljningen av miljökvalitetsmålen. En utredning från , Havs- och vattenmyndigheten samt Statens maritima och transporthistoriska museer visar att många forn- och kulturlämningar löper risk att skadas av bottentrålning, och att nuvarande fiskerilagstiftning inte ger tillräcklig möjlighet att ta hänsyn till dem. Diagram 3.12 Havsstrandlinje påverkad av bebyggelse Totalt av havsstrandlinjen var påverkad av bebyggelse . Enligt årliga uppföljning påverkar den ökande strandexploateringen möjligheterna till friluftsliv och är negativt för växter och djur som lever i och i närheten av strandzonen. Allmänhetens tillgänglighet och intresse för fritidsfiske är tillsammans med hållbart förvaltade och livskraftiga fiskbestånd grundläggande förutsättningar för fritidsfisket och fisketurismen. ägnade sig ungefär 1,7 miljoner personer åt fritidsfiske och 0,5 miljoner av utövarna var kvinnor. Antalet fiskedagar i ökade jämfört med föregående år och omsatte ca . 3.15.3Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att det inte går att avgöra om trenden är positiv eller negativ och att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. Trots stora satsningar på ett rent hav pågår en 2021/22:1 Utgiftsområde 20 negativ påverkan genom allt för stor tillförsel av näringsämnen, farliga ämnen, marint skräp och buller, samt ett ohållbart fiske av vissa arter. Känsliga livsmiljöer, kultur- miljöer och kulturlandskap påverkas negativt eller förstörs genom exploatering och fragmentering. Klimatförändringar kan förvärra effekterna av belastningar från näringsämnen och farliga ämnen samt öka risker kopplade till invasiva främmande arter. Det gör det än viktigt att minska dessa belastningar och att fortsätta åtgärds- arbetet för att begränsa deras effekter. Miljökvalitetsmålet är ett komplext och omfattande mål som spänner över många områden. Om åtgärdsprogrammen inom havs- och vattenförvaltningen genomförs i sin helhet kommer det att bidra till flera av miljökvalitetsmålets preciseringar. Det är även viktigt att förvaltningen av havsmiljön sker med ett helhetsperspektiv på vatten- och havsförvaltning. fortsätter verka för ett ambitiöst havsmiljöarbete internationellt inom bl.a. havsmiljökonventionerna Helcom och Ospar samt genom fortsatt genomförande av EU:s gemensamma fiskeripolitik och art- och habitatdirektivet. De kommande havsplanerna ökar möjligheterna till hållbar och effektiv användning av havet. För att nå miljökvalitetsmålet är det viktigt att skydda och restaurera grunda kustnära områden. Restaurering av områden som ålgräsängar bidrar till att återskapa lekplatser och uppväxtområden för fisk samt till kolinlagring. fysisk planering av kustområden med stöd av (2010:900) behöver tillämpas. Genom myndigheternas pågående arbete med skydd av områden kan belastningar som fysiska störningar, skadliga fiskemetoder och andra maritima aktiviteter begränsas. Det mest kostnadseffektiva sättet att upprätthålla värdefulla miljöer är ofta att förhindra negativ påverkan. En levande kust och skärgård är beroende av ett aktivt kustfiske och lokala bestånd samt ett levande friluftsliv. Det kräver att ett hav i balans kan producera långsiktigt hållbara fiskebestånd. För att hantera de miljökonflikter som finns för måluppfyllelse, både inneboende i miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård och i relation till andra miljökvalitetsmål, anser regeringen att det är viktigt med långsiktighet och helhetsperspektiv i havsförvaltningen. Miljökvalitetsmålet är att våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet ska bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden. 3.16.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –återskapade av våtmarker –gynnsam bevarandestatus och genetisk variation –hotade arter och återställda livsmiljöer –främmande arter och genotyper –genetiskt modifierade organismer –bevarade natur- och kulturmiljövärden –friluftsliv och buller. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Som komplement till dessa bedömningsgrunder redovisas indikatorn Anlagda eller restaurerade våtmarker i diagram. Våtmarkstypernas utbredning minskar för palsmyrar och sumpskogar. Våtmarkernas ekosystemtjänster gynnas av den våtmarkssatsning som regeringen inledde 2018. Satsningen inkluderar återskapande av våtmarker och gynnar arters spridnings- möjligheter. Insatserna har bidragit till att balansera vattenflöden, förbättra vattenhus- hållning, öka tillskottet till grundvatten, gynna biologisk mångfald, minska klimat- påverkan och övergödning. avslutades 94 våtmarksåtgärder inom lokala naturvårssatsningen . Totalt fick åtgärderna i bidrag. Detta har resulterat i ett 30-tal planer för skötselåtgärder, flera hydrologiska restaureringar och flera hundra hektar nyskapade våtmarksmiljöer. beviljades bidrag till 51 kommande våtmarksprojekt inom . torvmark har restaurerats jämfört med . Totalt har ca restaurerats för perioden . forskningssatsning Förvaltning av värdefull natur har resulterat i en rapport om restaurering och anläggning av våtmarker för ökad mångfald av våtmarksfåglar. Våtmarkernas ekosystemtjänster gynnas också av satsningar inom on . , beviljade i bidrag till våtmarksåtgärder i skyddade områden. Detta har resulterat i att har restaurerats genom bl.a. fräsning, slåtter, röjning och avverkning. Indikatorn Anlagd eller hydrologiskt restaurerad våtmark visar omfattningen av statligt miljöarbete och indikerar hur restaureringar gynnar våtmarkernas ekosystemtjänster. Finansiering med medel från landsbygdsprogrammets miljöinvesteringar och miljö- ersättningar resulterade i att ca våtmarker nyanlagts eller restaurerats. Den kumulativa anlagda eller hydrologiskt restaurerade våtmarksarealen redovisas i diagram 3.13. När det gäller preciseringen om gynnsam bevarandestatus kan konstateras att de mycket omfattande dikningar som gjorts dränerar våtmarkerna som går, så att de torkar upp och biologisk mångfald utraderas. Enligt Artdatabankens redovisning 2020 förekommer av de rödlistade arterna i våtmarker. Detta förhållande bedöms kvarstå även 2021. Någon tydlig trend för genetisk variation har inte redovisats. Rödlisteindex för arter knutna till våtmarkerna visar en negativ trend för fåglar och dagfjärilar vilket delvis kan bero på den ogynnsamma eller dåliga bevarandestatusen för vissa våtmarker.