prop · H9031d20 · 2021-09-20 00:00:00 — Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier för nybyggnad och ändringar av bostäder, avlösen av kommunala borgensåtaganden och lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativa hyresrätter som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 8 . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har ett bemyndigande att till ett belopp om 8 ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden samt kreditgarantier för lån till kooperativa hyresrättsföreningar som tas upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt. Regeringen bedömer att det behövs en garantiram av samma omfattning som . Regeringen bör därför bemyndigas att ställa ut kreditgarantier för nybyggnad och ändringar av bostäder, avlösen av kommunala borgensåtaganden och lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 8 . 2021/22:1 Utgiftsområde 18 Skälen för regeringens förslag Tabell 3.13 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:4 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Uppdrag kring klimatdeklarationer – Myndighetslyft cirkulär ekonomi i byggsektorn – Rådet för hållbara städer – Klimatdeklarationer – tillsyn och drift Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att får i uppdrag att se över om och hur införandet av gränsvärden för byggnaders klimatpåverkan kan påskyndas och hur tillämpningen av klimatdeklarationer kan utvidgas. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anslaget 1:4 ökas med 2022. När kravet på klimatdeklarationer vid uppförande av nya byggnader träder i kraft krävs information och vägledning från . Vidare ska ansvara för tillsyn, drift och förvaltning av det nya systemet för klimatdeklarationer för att säkerställa en långsiktig och ändamålsenlig tillämpning. Regeringen föreslår av denna anledning att anslaget ökas med 2022. beräknas anslaget ökas med . Regeringen föreslår att får i uppdrag att utveckla arbetet inom byggsektorn med omställningen till en cirkulär ekonomi. ska arbeta för att möjliggöra byggande med mindre cementanvändning och främja återvinning och återbruk av befintligt byggmaterial. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anslaget ökas med 2022. Av samma anledning beräknas anslaget ökas med 2023 och 2024. För att Rådet för hållbara städer ska kunna fördela medel till samhällsbyggnadsprojekt i samband med företagsetableringar samt stads- och ortsutveckling i och samt stödja berörda kommuner i arbetet föreslår regeringen att anslaget ökas med 2022. Av samma anledning beräknas anslaget ökas med 2023–2030. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 . beräknas anslaget till respektive . Budget för avgiftsbelagd verksamhet De kreditgarantier som administrerar är försäkringar som långivare kan teckna för lån till nybyggnad och ändringar av bostäder och vid förvärv av fastighet som ombildas till kooperativ hyresrätt. Garantierna ger långivaren ett skydd mot 2021/22:1 Utgiftsområde 18 kreditförluster och minskar behovet av topplån eller egen kapitalinsats för den som bygger bostäder. Kreditgarantierna får utfärdas för –nybyggnad och ändringar av bostäder, –avlösen av kommunala borgensåtaganden, –lån till kooperativa hyresrättsföreningar, och –vissa kommunala åtaganden för boendet. Bestämmelserna om kreditgarantier finns i förordningen (2020:255) om statlig kreditgaranti för lån för bostadsbyggande och förordningen (2002:664) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet. Finansieringen av dessa garantier sker utanför statens budget genom avgifter som ska täcka både garantiverksamheten och förvaltningskostnaderna. Avgifterna ska också täcka finansieringen av sådana fastighetsförvärv som undantagsvis får göra för att skydda statligt garanterade lånefordringar. Resultat (intäkt – Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:5 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 51 809 tkr prisnivå. 3Motsvarar 51 810 tkr prisnivå. Anslaget får användas för () förvaltningsutgifter. 2021/22:1 Utgiftsområde 18 Skälen för regeringens förslag Tabell 3.16 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:5 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 . beräknas anslaget till respektive . Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Intäkterna från den avgiftsbelagda verksamheten består av uppdragsverksamhet inom geoteknisk och miljögeoteknisk forskning, utveckling och kunskapsförmedling samt rådgivning. Avgifterna disponeras av SGI. Myndighetens uppdragsverksamhet har som ekonomiskt mål att den ska bidra till att täcka verksamhetens kostnader. 2021/22:1 Utgiftsområde 18 Tabell 3.18 Anslagsutveckling 1:6 Lantmäteriet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 689 249 tkr prisnivå. 3Motsvarar 689 002 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Lantmäteriets förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för riksgränskommissionens arbete med översyn av mellan och samt för utgifter för bidrag till för att upprätthålla och utveckla den geodetiska infrastrukturen. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.19 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:6 Lantmäteriet Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Tillsyn, vägledning och kunskapsunderlag Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för att säkerställa fortsatt drift och utveckling av den geodetiska verksamheten vid . Regeringen föreslår att anslaget ökas med för att möjliggöra digitalisering av strandskyddet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 Lantmäteriet . beräknas anslaget till respektive 2021/22:1 Utgiftsområde 18 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.20 Offentligrättslig verksamhet Resultat (intäkt – De offentligrättsliga avgifterna består dels av avgifter för lantmäteriförrättningar, dels avgifter för pantbrevsregistrering, som Lantmäteriet disponerar. redovisades avgifterna för pantbrevsregistreringen under . De offentligrättsliga avgifterna består även av expeditionsavgifter för inskrivning enligt jordabalken m.m., vilka Lantmäteriet inte disponerar. Resultat (intäkt - (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 1I uppdragsverksamhet ingår minus 20 600 tkr som är ett underskott från bolagiseringen av Metria. Lantmäteriet bedriver uppdrag i anslutning till fastighetsbildning, myndighetssamverkan samt tjänsteexport. Från och med ingår även tillhandahållande av grundläggande geografisk information och fastighetsinformation i uppdragsverksamheten. Denna verksamhet har tidigare redovisats under . 3.7.71:7 Energieffektivisering av flerbostadshus Tabell 3.22 Anslagsutveckling 1:7 Energieffektivisering av flerbostadshus 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2021/22:1 Utgiftsområde 18 Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till energieffektivisering av flerbostadshus. Anslaget får även användas för utgifter för att administrera stöden. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:7 Energieffektivisering av flerbostadshus ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2023– 2025. Skälen för regeringens förslag: För att skapa goda planeringsförutsättningar måste det finnas möjlighet att fatta beslut om stöd som medför behov av medel kommande år. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:7 Energieffektivisering av flerbostadshus ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2023– 2025. Tabell 3.23 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:7 Energieffektivisering av flerbostadshus -1 130 000 Skälen för regeringens förslag Tabell 3.24 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:7 Energieffektivisering av flerbostadshus Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. För att skapa bättre förutsättningar att uppnå energieffektiviseringsstödets syfte bör medlen för stödet omfördelas. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anslaget 1:7 Energieffektivisering av flerbostadshus minskas med 2022 och med 2023. Av samma anledning beräknas anslaget ökas med 2024 respektive 2025. 2021/22:1 Utgiftsområde 18 Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:7 Energieffektivisering av flerbostadshus . beräknas anslaget till respektive 1 . 3.7.81:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Tabell 3.25 Anslagsutveckling 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för att anordna nya hyresbostäder och bostäder för studerande. Anslaget får även användas för utgifter för att administrera stöden. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 9 2023–2025. Skälen för regeringens förslag: För att skapa goda planeringsförutsättningar måste det finnas möjlighet att fatta beslut om stöd som medför behov av medel kommande år. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 9 2023–2025. Tabell 3.26 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande -2 359 110 -2 626 000 -3 638 000 -2 950 000 -3 000 000 -3 350 000 2021/22:1 Utgiftsområde 18 Skälen för regeringens förslag Tabell 3.27 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 4 anvisas under anslaget 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande . beräknas anslaget till 4 respektive 5 . Se avsnitt 2.4. 4.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatet bedöms utifrån indikatorer och bedömningsgrunder som avser upprätthållandet av det konsumentskyddande regelverket, tvistlösning utanför domstol, information och vägledning för konsumenter samt insatser för att främja hållbar konsumtion. De centrala indikatorer som används vid resultatbedömningen är följande: –andelen företag som frivilligt rättat sig efter tillsynsbeslut i marknadsrättsliga ärenden, –andelen företag som frivilligt rättat sig efter tillsynsbeslut i produktsäkerhetsärenden, –andelen företag som följt () rekommendationer, och –antalet besökare på konsumentupplysningstjänsten Hallå konsuments webbplats. En heltäckande resultatbedömning kan inte göras utifrån en begränsad uppsättning kvantitativa indikatorer. Vid sidan av de centrala resultatindikatorerna används därför även andra indikatorer och bedömningsgrunder. Det gäller särskilt insatser avsedda att bidra till en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Det bör även beaktas att det utöver insatserna inom konsumentpolitiken finns många andra faktorer som påverkar situationen på konsumentmarknaderna. 4.3.1Insatser har motverkat affärsmetoder som skadar konsumenter har identifierat affärsmetoder som riskerar att bryta mot det konsumentskyddande regelverket på marknader där konsumenter möter störst problem. Myndigheten har i hög utsträckning kommit tillrätta med de identifierade bristerna genom att ge information till företag, meddela förbudsföreläggande och väcka talan i domstol. De initiativ som myndigheten tagit har framför allt gällt marknadsföring, information och avtalsvillkor på bl.a. marknaderna för resor, spel, telefoni, försäkringar, bilar, hälsa, energi och krediter. Valet av insatser för att motverka affärsmetoder som skadar konsumenter har gjorts utifrån en bedömning av vad som ger bäst effekt. Arbetet har påverkats av spridningen av sjukdomen covid-19 och en aktiv tillsynsverksamhet har bl.a. bedrivits mot företag som säljer hälsoprodukter och mot resebranschen. Processer har också drivits i domstol i syfte att få klarlagt hur vissa regler, bl.a. avseende miljöpåståenden, ska tolkas. Den centrala indikatorn för resultatbedömningen är i vilken utsträckning företag frivilligt rättar sig efter det att brister påtalats (se tabell 4.1). 2021/22:1 Utgiftsområde 18 Tabell 4.1 som frivilligt rättat sig efter tillsynsbeslut i marknadsrättsliga ärenden 1Minskningen i andelen frivilliga rättelser efter tillsynsbeslut i jämförelse med 2019 förklaras delvis av att av effektivitetsskäl har valt att skicka ett informationsbrev i stället föra att inleda ett tillsynsärende vid mindre överträdelser. Källa: årsredovisningar. som frivilligt rättade sig efter tillsynsbeslut var fortsatt hög, vilket tyder på att tillsynen har haft avsedd effekt och att den innebär att affärsmetoder som riskerar att skada konsumenter har minskat i omfattning. Minskningen av andelen frivilliga rättelser efter tillsynsbeslut förklaras delvis av att av effektivitetsskäl har valt att skicka ett informationsbrev i stället för att inleda ett tillsynsärende vid mindre överträdelser. Dessa fall, som var tillsynsärenden med en hög andel rättelser, räknas då inte längre som tillsynsbeslut, vilket leder till att andelen tillsynsbeslut med frivillig rättelse minskar. Fastighetsmäklarinspektionen inledde fler egeninitierade ärenden . En indikator på tillsynens betydelse för en välfungerande marknad för fastighetsmäklartjänster är andelen beslut om disciplinpåföljd som fattats av myndigheten som efter överklagande av berörd mäklare fastställts i domstol (se tabell 4.2). Tabell 4.2 Andelen överklagade beslut av Fastighetsmäklarinspektionen som fastställs av domstol som fastställdes av domstol Källa: Fastighetsmäklarinspektionens årsredovisningar för 2014-2020, egen bearbetning. Andelen överklagade beslut där domstolen prövat och fastställt Fastighetsmäklarinspektionens beslut ökade jämfört med föregående år. Det innebär att myndighetens arbete har bidragit till att upprätthålla regelverket på marknaden för fastighetsmäklartjänster. 4.3.2Reglerna på produktsäkerhetsområdet följs i hög utsträckning insatser på produktsäkerhetsområdet har grundat sig på riskanalyser om bristande säkerhet hos produkter på konsumentmarknaderna. Förutom ett fortsatt starkt fokus på varor och tjänster som riktar sig till barn har särskild uppmärksamhet bl.a. ägnats åt andningsskydd och flytvästar. En central indikator för resultatet är graden av frivilliga rättelser efter påpekanden från om bristande produktsäkerhet (se tabell 4.3). Tabell 4.3 som frivillig rättat sig efter tillsynsbeslut i produktsäkerhetärenden 1Minskningen i andelen frivilliga rättelser efter tillsynsbeslut i jämförelse med 2019 kan delvis bero på att har valt att arbeta mer proaktivt. Källa: årsredovisningar. 2021/22:1 Utgiftsområde 18 Andelen frivilliga rättelser var 2020 på en något lägre nivå än föregående år. Det kan delvis bero på att har valt ett mer proaktivt arbetssätt, men en närmare uppföljning av anledningen försvårades av den ansträngda arbetssituationen under pandemin. De insatser som myndigheten genomfört har lett till att det finns färre osäkra produkter på marknaden. 4.3.3En trovärdig och effektiv tvistlösning utanför domstol ARN:s tvistlösning utanför domstol bildar en viktig praxis på konsumentmarknaderna. avgjorde bl.a. ärenden som rörde konsumentskyddet i samband med inställda resor och evenemang. Fler konsumenter än vände sig till myndigheten, framför allt som en följd av konsekvenserna av spridningen av covid-19, för att få tvister med företag prövade. ökade antalet inkomna ärenden . Trots att myndigheten genom stora ansträngningar lyckades avgöra fler ärenden per årsarbetskraft medförde den omfattande ärendeökningen, i kombination med att många ärenden blivit mer omfattande och komplicerade, att antalet ärenden som inte hunnit avgöras ökade 2020. För att ska kunna hantera den kraftigt ökade ärendetillströmningen och uppfylla krav på handläggningstider som ställer har myndigheten efter förslag i propositionen Vårändringsbudget fått en ökning av sitt anslag (prop. 2020/21:99 utg.omr. 18, bet. 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:385). En central indikator för verksamhetens bidrag till välfungerande konsumentmarknader är andelen av ARN:s beslut som följts av företagen (se tabell 4.4). Tabell 4.4 Efterlevnad av och antal avgjorda ärenden Källa: årsredovisningar. Den höga och stabila nivån på företagens följsamhet indikerar att förtroendet för ARN:s verksamhet är högt. 4.3.4Ett välanvänt och effektivt konsumentstöd Konsumentstöd har främst tillhandahållits av inom ramen för upplysningstjänsten Hallå konsument. Myndigheten har till följd av spridningen av covid- 19 genomfört en tillfällig omprioritering från annan verksamhet för att på ett effektivt sätt kunna bibehålla nivån i konsumentupplysningen och bl.a. kunna svara på konsumenternas frågor om inställda flygresor och evenemang. En hög användning av tjänsten tyder på ett tillgängligt och relevant konsumentstöd. En central indikator för stödets räckvidd är antalet besök på Hallå konsuments webbplats. Ytterligare en indikator är antalet konsumenter som fått svar på frågor vid individuell vägledning (se tabell 4.5). 2021/22:1 Utgiftsområde 18 Tabell 4.5 Antal besök på Hallå konsuments webbplats och antal frågor besvarade av Hallå konsument Antal besök på Hallå konsuments Antal frågor besvarade av Hallå varav andel med okänt kön Källa: årsredovisningar. Hallå konsuments webbplats tillfördes 2020 nya funktioner för navigering som underlättar för konsumenter att hitta rätt och med fler möjligheter till individualiserad och interaktiv hjälp. Antalet besökare på webbplatsen fortsatte att öka. Antalet kontakter med Hallå konsuments individuella vägledningstjänst var likvärdig med föregående år och könsfördelningen bland användarna var i det närmaste helt jämn. Den stora användningen av Hallå konsument tyder på att många konsumenter på ett enkelt sätt har kunnat få ett relevant konsumentstöd. 4.3.5Insatser för att främja hållbar konsumtion har i arbetet med regelefterlevnad aktivt motverkat felaktiga påståenden om produkters miljöegenskaper från företag. Myndigheten har bl.a. kartlagt och värderat sådana påståenden på en rad områden, t.ex. information om fordon, livsmedel och finansiella produkter, och vidtagit tillsynsåtgärder som i hög grad resulterat i rättelser från företagens sida. I syfte att göra informationen om miljömässig hållbarhet och cirkulär ekonomi på Hallå konsuments webbplats mer relevant för konsumenter har fler områden lagts till, bl.a. information om kemikalier och återvinning. har utvecklat sina kostnadsberäkningar avseende bl.a. resor och boende i syfte att bistå med referensmaterial för beräkningar av merkostnader för personer med funktionsnedsättning. Antalet besök på Money from , webbaserade tjänst för jämförelser av avgifter för att skicka pengar från till andra länder, steg . Marknadsföringen av tjänsten förstärktes, vilket sannolikt påverkade antalet besök. Avgifterna för att skicka pengar ökade något , men sedan tjänsten lanserades 2014 har avgifterna sjunkit. Pandemin har inneburit påfrestningar och utmaningar för det nordiska miljömärket Svanens kunder inom bl.a. hotell- och konferensnäringen och byggbranschen. såldes många andra typer av varor och tjänster märkta med Svanen eller EU Ecolabel i lika stor eller större omfattning jämfört . och dess nordiska motsvarigheter har fortsatt utvecklingsarbetet med en digital portal för att bl.a. hantera licenser mer effektivt och kundanpassat. En stor del av det statsbidrag som förmedlar till organisationer verksamma på konsumentområdet har, i likhet , riktats till insatser för en mer hållbar konsumtion och bidrag har även bl.a. lämnats för främjande av funktionshinderperspektivet i standardiseringsarbete. Samtliga slutredovisningar från mottagarna av statsbidraget har godkänts av , vilket tyder på att 2021/22:1 Utgiftsområde 18 syftet med bidraget uppnåtts. Ett stort antal organisationer har velat dra nytta av att getts möjlighet att fördela bidraget . 4.3.6Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att målet för konsumentpolitiken till stor del har uppnåtts, särskilt när det gäller den del av målet som rör välfungerande konsumentmarknader. Arbetet med att motverka affärsmetoder som skadar konsumenter har varit fortsatt effektivt, trots den påverkan som spridningen av covid-19 haft på verksamheten inom konsumentpolitiken. Det bedöms ha motverkat såväl ekonomiska skador för konsumenter som fysiska skador till följd av bristande produktsäkerhet. Nyttan för den majoritet av företag som följer reglerna bedöms också ha stärkts när oseriösa företag hindrats från att skaffa sig fördelar genom att bryta mot reglerna. Insatserna bedöms därför ha bidragit till uppfyllelsen av målet om välfungerande konsumentmarknader. Den stabila nivån av följsamhet till de beslut som fattas av visar, tillsammans med myndighetens ökade produktivitet, att verksamheten har fungerat väl trots den kraftiga ärendeökningen till följd av pandemin. Det har i sin tur bidragit till mer välfungerande konsumentmarknader. Kraftsamlingen på konsumentupplysningstjänsten Hallå konsument bedöms ha lett till att fler konsumenter har fått det stöd de behöver och kunnat agera mer välinformerat och medvetet, vilket framför allt bedöms ha bidragit till mer välfungerande konsumentmarknader. insatser för att motverka att företag gör påståenden om produkters miljöegenskaper som inte stämmer bedöms ha bidragit till mer välfungerande konsumentmarknader och en mer hållbar konsumtion. Arbetet med miljömärkningarna Svanen och EU Ecolabel bedöms ha hjälpt företag att producera och marknadsföra mindre miljöskadliga produkter och konsumenter att göra mer miljömässigt hållbara val i sin konsumtion.