prop · H803119 · 2021-03-16 00:00:00 — Att de fastighetsmäklare och fastighetsmäklarföretag som är registrerade i kategorierna fullständig registrering och särskild registrering för hyres- förmedling omfattas av lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism framgår av 1 kap. 2 § första stycket 13 den lagen. Genom paragrafen genomförs delvis artikel 2.1.3 d i fjärde penning- tvättsdirektivet. 6 § Registrering av en fastighetsmäklare i den kategori som anges i 5 § 1 ger mäklaren rätt att förmedla hyresrätter med en månadshyra som understiger ett belopp motsvarande . Registrering av en fastighetsmäklare i den kategori som anges i 5 § 2 ger mäk- laren rätt att förmedla hyresrätter oavsett månadshyrans belopp. Registrering av en fastighetsmäklare i den kategori som anges i 5 § 3 ger mäk- laren rätt att förmedla all egendom som anges i 1 kap. 2 § första stycket 1. Paragrafen anger vad registrering av en fastighetsmäklare i de olika kate- gorierna i 5 § innebär. Paragrafen motsvarar delvis 5 § tredje stycket fastighetsmäklarlag. Övervägandena finns i avsnitt 5.1 och 6. Utgångspunkten är, vilket framgår av 1 §, att varje fastighetsmäklare ska vara registrerad (vissa undantag från registreringsplikten görs i 2 § första stycket). Av första stycket framgår att registrering av en fastighetsmäklare i kate- gorin registrering för hyresförmedling ger fastighetsmäklaren rätt att för- medla hyresrätter med en månadshyra som understiger ett belopp motsva- rande . Beloppsgränsen är en nyhet i förhållande till vad som gäller för registrerade hyresförmedlare enligt lag. Beloppsgrän- sen, som överensstämmer med hur beloppsgränsen är uttryckt i det fjärde penningtvättsdirektivet, tar sikte på månadshyran per hyresrätt. Vilket be- lopp i svenska kronor som motsvarar bör typiskt sett avgöras utifrån penningvärdet för uppdragsavtalet. Om en fastig- hetsmäklare avser att förmedla en hyresrätt med en månadshyra som minst uppgår till ett belopp motsvarande , måste registrering i an- tingen kategorin särskild registrering för hyresförmedling eller kategorin fullständig registrering ske. Registrering i kategorin registrering för hyres- förmedling blir aktuell för fastighetsmäklare som förmedlar hyresrätter med en månadshyra som understiger ett belopp motsvarande och som inte ägnar sig åt sådan förmedling som är undantagen från registreringsskyldighet enligt vad som anges i 2 § första stycket 1–5. Registrering av en fastighetsmäklare i kategorin särskild registrering för hyresförmedling innebär enligt andra stycket att mäklaren har rätt att för- medla hyresrätter oavsett månadshyrans belopp. Det finns alltså inget hin- der mot att en fastighetsmäklare med denna registrering förmedlar hyres- rätter vars månadshyra uppgår till eller överstiger . Om en fastighetsmäklare avser att förmedla någon annan egendom som anges i 1 kap. 2 § första stycket 1 än hyresrätter, måste registrering i kategorin fullständig registrering i stället ske. I tredje stycket föreskrivs att en registrering av en fastighetsmäklare i Prop. 2020/21:119 kategorin fullständig registrering ger fastighetsmäklaren rätt att förmedla all egendom som anges i 1 kap. 2 § första stycket 1. Det ankommer på den enskilda fastighetsmäklaren som står inför att an- söka om registrering att göra en bedömning av vilka typer av förmedlings- uppdrag han eller hon kommer att åta sig. Det finns inget hinder mot att en fastighetsmäklare som uppfyller villkoren för fullständig registrering väljer att ansöka om registrering i den kategorin, trots att han eller hon avser att endast bedriva hyresförmedling. På motsvarande sätt finns det inget hinder mot att den som uppfyller villkoren för särskild registrering för hyresförmedling väljer att ansöka om registrering i den kategorin trots att han eller hon avser att endast förmedla hyresrätter med en månadshyra som understiger beloppsgränsen. Villkoren för registrering av en fastighetsmäklare framgår av 8 §. 7 § Registrering av ett fastighetsmäklarföretag i den kategori som anges i 5 § 1 ger mäklarföretaget rätt att bedriva fastighetsmäklarverksamhet som innebär att fastighetsmäklarna i företaget bedriver sådan verksamhet som anges i 6 § första Registrering av ett fastighetsmäklarföretag i den kategori som anges i 5 § 2 ger mäklarföretaget rätt att bedriva fastighetsmäklarverksamhet som innebär att fastighetsmäklarna i företaget bedriver sådan verksamhet som anges i 6 § andra Registrering av ett fastighetsmäklarföretag i den kategori som anges i 5 § 3 ger mäklarföretaget rätt att bedriva fastighetsmäklarverksamhet som innebär att fastighetsmäklarna i företaget bedriver sådan verksamhet som anges i 6 § tredje Paragrafen anger vad registrering av ett fastighetsmäklarföretag i de olika kategorierna i 5 § innebär. Övervägandena finns i avsnitt 5.1 och 7.2. Utgångspunkten är, vilket framgår av 1 §, att varje fastighetsmäklar- företag ska vara registrerat (vissa undantag från registreringsplikten görs i 2 § andra stycket och 3 §). Av första stycket framgår att registrering av ett fastighetsmäklarföretag i kategorin registrering för hyresförmedling ger fastighetsmäklarföretaget rätt att bedriva verksamhet som innebär att fastighetsmäklarna i företaget förmedlar hyresrätter med en månadshyra som understiger ett belopp Beloppsgränsen som överensstämmer med hur beloppsgränsen är uttryckt i det fjärde penningtvättsdirektivet tar sikte på månadshyran per hyresrätt. Vilket belopp i svenska kronor som motsvarar bör typiskt sett avgöras utifrån penningvärdet för ett uppdragsavtal. Om ett fastighetsmäklarföretag förutser att någon fastighetsmäklare i företaget kommer att förmedla en hyresrätt med en månadshyra som minst uppgår till ett belopp motsvarande , måste företaget i stället vara registrerat i någon av kategorierna särskild registrering för hyresförmedling och fullständig registrering. Av andra stycket framgår att registrering av ett fastighetsmäklarföretag i kategorin särskild registrering för hyresförmedling ger mäklarföretaget rätt att bedriva verksamhet som innebär att fastighetsmäklarna i företaget förmedlar hyresrätter till vilket belopp som helst. Det finns alltså inget hin- der mot verksamhet som innebär att förmedling sker av hyresrätter som uppgår till eller överstiger ett belopp motsvarande . 2020/21:119 fastighetsmäklare som är verksam i ett mäklarföretag avser att förmedla någon annan egendom som anges i 1 kap. 2 § första stycket 1 än hyresrät- ter, måste registrering i kategorin fullständig registrering i stället ske. I tredje stycket föreskrivs att en registrering i kategorin fullständig regi- strering ger fastighetsmäklarföretaget rätt att bedriva verksamhet som innebär att fastighetsmäklarna i företaget kan förmedla all egendom som anges i 1 kap. 2 § första stycket 1. Det ankommer på det enskilda fastighetsmäklarföretaget som står inför att ansöka om registrering att göra en bedömning av vilka typer av förmed- lingsuppdrag som mäklarna som är verksamma i företaget kommer att åta sig. Det finns inget hinder mot att ett mäklarföretag som uppfyller villko- ren för fullständig registrering ansöker om registrering i den kategorin, trots att fastighetsmäklarna som är verksamma i företaget endast avser att bedriva hyresförmedling. På motsvarande sätt finns det inget hinder mot att ett mäklarföretag som uppfyller villkoren för särskild registrering för hyresförmedling väljer att ansöka om registrering i den kategorin trots att fastighetsmäklarna som är verksamma i företaget endast avser att förmedla hyresrätter med en månadshyra som understiger beloppsgränsen. Registreringsskyldigheten enligt 1 § gäller för såväl fastighetsmäklar- företag som fastighetsmäklare. Det förhållandet att ett fastighetsmäklar- företag är registrerat innebär inte att de fastighetsmäklare som bedriver verksamhet i företaget inte måste vara registrerade. Villkoren för registrering av ett fastighetsmäklarföretag framgår av 9 §. 8 § Registrering av en fastighetsmäklare får endast ske om mäklaren 1.har betalat ansökningsavgift, 2.inte är underårig eller i konkurs och inte heller har näringsförbud eller förvaltare enligt 11 kap. 7 § , 3.har försäkring för skadeståndsansvar enligt 3 kap. 25 §, 4.har tillfredsställande utbildning, 5.har för avsikt att vara verksam som fastighetsmäklare, och 6.är redbar och i övrigt lämplig att vara verksam som fastighetsmäklare. Paragrafen anger förutsättningarna för registrering av fastighetsmäklare. Den motsvarar delvis 6 § fastighetsmäklarlag. Övervägandena finns i avsnitt 5.1 och 6. I paragrafen anges de villkor som måste vara uppfyllda för att en fastig- hetsmäklare ska registreras. När fastighetsmäklaren väl har registrerats, kan senare uppkomna brister i fråga om dessa villkor utgöra grund för att återkalla registreringen (se 4 kap. 4 § första stycket 1). Det klargörs i punkt 1 att ett villkor för registrering är att en fastighets- mäklare som ansöker om registrering har betalat ansökningsavgift. Punkterna 2–6 motsvarar punkterna 1–5 i 6 § fastighets- mäklarlag (se prop. 1983/84:16 s. 30, 1994/95:14 s. 65–67 och 2010/11:15 I 5 kap. 2 § finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om vilka krav som ska gälla i fråga om försäkring för skadeståndsansvar och i fråga om utbild- ning. 9 § Registrering av ett fastighetsmäklarföretag får endast ske om 1.mäklarföretaget har betalat ansökningsavgift, 2.mäklarföretaget inte är i konkurs eller likvidation, 3.de som ingår i mäklarföretagets ledning och de som har ett kvalificerat innehav i mäklarföretaget varken har gjort sig skyldiga till allvarlig brottslighet eller i väsentlig utsträckning åsidosatt sina skyldigheter i näringsverksamhet, och 4.mäklarföretaget är redbart och i övrigt lämpat att bedriva fastighetsmäklar- verksamhet. Paragrafen anger förutsättningarna för registrering av fastighetsmäklar- företag. Den saknar motsvarighet fastighetsmäklarlag. Övervä- gandena finns i avsnitt 7.3. I paragrafen anges de villkor som måste vara uppfyllda för att ett fastig- hetsmäklarföretag ska registreras. När fastighetsmäklarföretaget väl har registrerats, kan senare uppkomna brister i fråga om villkoren i punkterna 2, 3 och 5 utgöra grund för att återkalla registreringen (se 4 kap. 4 § första stycket 1). När det gäller brister i fråga om villkoret i punkt 4, se kom- mentaren till den punkten. Enligt punkt 1 krävs på motsvarande sätt som för en fastighetsmäklare att det fastighetsmäklarföretag som ansöker om registrering har betalat ansökningsavgift. I punkt 2 föreskrivs att ett fastighetsmäklarföretag för att kunna bli regi- strerat inte får vara vare sig i konkurs eller likvidation. Kravet på konkurs- frihet svarar mot vad som gäller för fastighetsmäklare. Regler om likvida- tion finns bl.a. i 25 kap. aktiebolagslagen (2005:551). Den situationen att ett mäklarföretag är i rekonstruktion enligt lagen (1996:764) om företags- rekonstruktion behandlas i kommentaren till punkt 4. Enligt punkt 3 är det ett villkor för registrering att ingen i mäklarföreta- gets ledning eller i kretsen av ägare med ett kvalificerat innehav i företaget har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet eller i väsentlig utsträckning åsidosatt skyldigheter i näringsverksamhet. Vilka som hör till ledningen framgår av 1 kap. 2 § andra stycket, se även kommentaren till den bestäm- melsen. Vad som avses med ett kvalificerat innehav framgår av 1 kap. 2 § första stycket 5. Det är alltså en förutsättning för registrering att ingen i den aktuella per- sonkretsen har gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet. Det finns anled- ning att se särskilt allvarligt på brott som är kopplade till fastighetsmäklar- verksamhet. Penningtvätt, annan ekonomisk brottslighet och brott som be- gåtts i samband med utövandet av näringsverksamhet får också som regel anses vara allvarliga i detta sammanhang. Även annan brottslighet kan be- roende på omständigheterna i det enskilda fallet anses vara allvarlig. Mån- ga faktorer påverkar bedömningen, t.ex. brottets straffvärde och art, om det är fråga om ett eller flera brott och om det har förekommit upprepade lagföringar. Det har även betydelse hur långt tillbaka i tiden brottsligheten ligger. Ingen av de personer som omfattas av bestämmelsen får heller i väsent- lig utsträckning ha åsidosatt skyldigheter i näringsverksamhet. Så kan vara fallet om någon upprepade gånger har drivit företag som har försatts i kon- kurs, eller om han eller hon har haft näringsförbud. Om någon har bidragit till att ett företag har stora misskötta skulder till det allmänna och han eller hon har ådragit sig ett personligt betalningsansvar 2020/21:119 för företagets skulder, kan detta beaktas (jfr prop. 2016/17:173 s. 334). Hur omfattande åsidosättandet varit och hur långt tillbaka i tiden det ligger spelar roll för bedömningen. Det kan också vara av betydelse vilka försök personen har gjort för att komma till rätta med problemen. När fastighetsmäklarföretaget väl har registrerats, är företaget skyldigt att anmäla ändringar i företagsledningen eller den krets som har ett kvali- ficerat innehav i företaget (se 4 kap. 3 §). Om någon inte längre uppfyller villkoren för registrering enligt förevarande punkt, får Fastighetsmäklar- inspektionen förelägga mäklarföretaget att göra rättelse eller förelägga innehavaren att avyttra så stor del av andelarna i företaget att innehavet därefter inte är kvalificerat. Om föreläggandet inte följs, får inspektionen besluta om återkallelse av mäklarföretagets registrering (se 4 kap. 5 §). I punkt 4 finns ett krav på att mäklarföretaget är redbart och i övrigt lämpat att bedriva fastighetsmäklarverksamhet. Kravet tar sikte på företa- get såsom juridisk person. Angående prövningen av ledningens och ägarnas lämplighet, se kommentaren till punkt 3. Det är för bedömningen av fastighetsmäklarföretagets redbarhet och lämplighet av betydelse om företaget har varit inblandat i brottslig verk- samhet, t.ex. penningtvätt eller annan ekonomisk brottslighet, eller ådömts företagsbot enligt 36 kap. 7 § . Det har också betydelse för bedömningen om företaget har åsidosatt skyldigheter i de lagar som regle- rar verksamheten. Av särskild betydelse är åsidosättanden av skyldigheter enligt förevarande lag och lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (penningtvättslagen). Om ett fastighetsmäk- larföretag har varit registrerat, men har fått registreringen åter- kallad på grund av att det har handlat i strid mot skyldigheter i förevarande lag eller penningtvättslagen, kan de omständigheter som har legat till grund för beslutet om återkallelse läggas till grund för bedömningen av om registrering ska kunna beviljas på nytt. Vidare är fastighetsmäklarföreta- gets ekonomiska angelägenheter och skötsamhet i ekonomiska frågor av betydelse vid redbarhetsbedömningen. Om fastighetsmäklarföretaget exempelvis har misskötta skatteskulder eller har misskött betalningen av andra skulder, kan det ge upphov till tvivel om företagets lämplighet. Vid bedömningen av dessa faktorer är det av betydelse vilken karaktär det är på misskötseln, hur omfattande den är och hur långt tillbaka i tiden den ligger. Det kan också vara av betydelse vilka försök fastighetsmäklarföre- taget har gjort för att komma till rätta med problemen. Det förhållandet att ett mäklarföretag är under företagsrekonstruktion innebär normalt sett att företaget inte uppfyller kravet i punkten. Fastighetsmäklarinspektionen bör regelmässigt inhämta uppgifter som krävs för den prövning som ska göras enligt förevarande paragraf. Det kan t.ex. handla om uppgifter ur belastnings- eller utsökningsregistret. Genom paragrafen genomförs delvis artikel 47.3 i det fjärde penning- tvättsdirektivet. Årlig avgift och påminnelseavgift 10 § Den som är registrerad ska betala en årlig avgift. Om den årliga avgiften inte har betalats och påminnelse har skett, ska den registrerade betala påminnelseavgift. I paragrafen finns regler om årlig avgift och påminnelseavgift. Den mot- Prop. 2020/21:119 svarar delvis 5 a § fastighetsmäklarlag. avsnitt 5.1 och 7.3. I paragrafen anges att den som är registrerad ska betala en årlig avgift. Den årliga avgiften finansierar den tillsyn som Fastighetsmäklarinspek- tionen bedriver enligt lagen. Om den årliga avgiften inte har betalats och påminnelse har skett, ska den registrerade betala påminnelseavgift. Ett bemyndigande om att regeringen får meddela föreskrifter om avgif- ter enligt denna lag finns i 5 kap. 3 §. God fastighetsmäklarsed och fastighetsmäklarföretagets skyldigheter 1 § En fastighetsmäklare ska utföra sitt uppdrag omsorgsfullt och i allt iaktta god fastighetsmäklarsed. Fastighetsmäklaren ska ta tillvara både säljarens och köparens intresse. Inom ramen för de krav som god fastighetsmäklarsed ställer ska mäklaren särskilt beakta uppdragsgivarens ekonomiska intressen. I 3, 4 och 6–21 §§ finns ytterligare bestämmelser om god fastighetsmäklarsed. Paragrafen innehåller grundläggande regler för hur fastighetsmäklaren ska utföra sitt uppdrag och i övrigt uppträda i sin yrkesroll. Den motsvarar delvis 8 § fastighetsmäklarlag. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. I stycket regleras till att börja med omsorgsplikten. Denna plikt kan variera allt efter arten av det aktuella förmedlingsuppdraget. Det förutsätts att fastighetsmäklaren visar den omsorg och fullgör de plikter i övrigt som aktsamma fastighetsmäklare i allmänhet iakttar. Det innebär att fastighets- mäklaren ska fullgöra det som följer av lagen. Därutöver kommer de för- pliktelser som det enskilda uppdraget kan innebära för mäklaren – an- tingen på grund av en överenskommelse med uppdragsgivaren eller på grund av särskilda förhållanden som kan ligga i det enskilda uppdraget. I omsorgsplikten ligger vidare ett krav på tillbörlig skyndsamhet. Detta om- fattar vart och ett av de olika inslagen i förmedlingsuppdraget, t.ex. för- medling, rådgivning och kontraktsskrivning. Kravet på skyndsamhet kan naturligtvis påverkas av uppdragsavtalets innehåll. Utöver omsorgsplikten ställs krav på att fastighetsmäklaren i allt ska föl- ja god fastighetsmäklarsed. Att god fastighetsmäklarsed ska följas ”i allt” innebär att fastighetsmäklaren inte bara är skyldig att iaktta god fastighets- mäklarsed vid fullgörande av förmedlingsuppdraget utan även i andra sammanhang när han eller hon uppträder i sin yrkesroll. Det gäller när fas- tighetsmäklaren marknadsför sina tjänster, men även vid utförandet av oli- ka slags uppdrag inom yrkesverksamheten. Kravet på god fastighetsmäk- larsed gäller vidare när en fastighetsmäklare inom ramen för sin yrkes- 2020/21:119 verksamhet utför t.ex. ett skriv- eller värderingsuppdrag, även om uppdra- get saknar samband med ett förmedlingsuppdrag (se rättsfallet HFD 2018 ref. 57). En fastighetsmäklare som agerar eller säljer en fastighet i sin egenskap av privatperson eller annars utanför sin yrkesroll omfattas däre- mot inte av kravet på att följa god fastighetsmäklarsed. God fastighetsmäklarsed är en övergripande norm för hur fastighets- mäklare ska agera i sin yrkesroll. Vad som är god fastighetsmäklarsed ut- går från lagens bestämmelser. Innebörden av denna handlingsnorm ut- vecklas genom praxis från Fastighetsmäklarinspektionen och domstolar. Även avgöranden från branschnämnd kan ha betydelse i detta avseende. Även om skyldigheterna enligt detta stycke gäller för fastighets- mäklarna, får de betydelse även för fastighetsmäklarföretagen. Företagen har nämligen en skyldighet att verka för att fastighetsmäklare som bedriver verksamhet i företaget följer lagens bestämmelser om god fastighetsmäk- larsed (se 2 § första stycket). Vissa regler som utgör god fastighetsmäklar- sed för fastighetsmäklarna utgör dessutom motsvarande skyldigheter för fastighetsmäklarföretagen (6, 9 och 11 §§). Av första meningen i stycket framgår att fastighetsmäklaren ska ta tillvara både säljarens och köparens intresse. Med detta avses att fastighetsmäk- laren ska vara en opartisk mellanman. I detta krav ligger att fastighets- mäklaren i åtskilliga avseenden bör tillgodose både uppdragsgivarens och dennes motparts intressen. Det är av avgörande betydelse att båda parterna kan lita på att fastighetsmäklaren lämnar dem råd och fullständiga och korrekta upplysningar. Mäklaren måste besvara frågor i sak från parterna sanningsenligt. Enligt andra meningen ska fastighetsmäklaren inom ramen för de krav som följer av god fastighetsmäklarsed också särskilt beakta uppdrags- givarens ekonomiska intressen. Det förväntas inte av fastighetsmäklaren att han eller hon iakttar strikt neutralitet när det gäller t.ex. förmedlings- objektets pris. I skyldigheten att ta hänsyn till uppdragsgivarens ekonomi- ska intressen ligger först och främst att ge råd om prissättning och betal- ningsvillkor, såsom hur och när köpeskillingen ska betalas. Om en presum- tiv köpare är beroende av att beviljas eller få överta lån för att kunna betala köpeskillingen, är mäklaren i princip skyldig att verka för att köpets giltig- het villkoras av att lån beviljas eller övertas (jfr rättsfallen NJA 1997 s. 127 I och II). Bestämmelsen innebär även att en mäklare, som känner till att en presumtiv köpare inte har sådan ekonomi att han eller hon kan för- väntas genomföra köpet, ska upplysa om detta. Skyldigheten att särskilt beakta uppdragsgivarens ekonomiska intressen gäller under hela förmedlingsuppdraget, alltså redan innan det finns en motpart. Exempelvis ska mäklaren ge uppdragsgivaren råd om hur objek- tet ska marknadsföras och huruvida det ska vara en budgivning. Mäklarens beaktande av uppdragsgivarens ekonomiska intressen ska ske inom ramen för god fastighetsmäklarsed. Mäklaren är skyldig att upp- fylla sina skyldigheter mot köparen även om det begränsar det ekonomiska utfallet för uppdragsgivaren. Mäklaren kan t.ex. vara tvungen att upplysa om något förhållande som rör fastighetens skick, även om det riskerar att ekonomiskt drabba uppdragsgivaren (jfr 12 § tredje stycket). måste också upplysa båda parter om vilka villkor, t.ex. friskrivnings- och Prop. 2020/21:119 besiktningsklausuler, som kan tas in i överlåtelseavtalet, hur villkoren kan utformas och vilka följder olika villkor kan få för var och en av parterna (jfr 20 §). Den närmare gränsdragningen mellan å ena sidan de krav som uppdrags- givarens ekonomiska intressen ställer och å andra sidan de krav som god fastighetsmäklarsed ställer med avseende på den andra partens intresse är en fråga för rättstillämpningen. Genom att ordet beakta används markeras att tillvaratagandet av uppdragsgivarens ekonomiska intressen inte får strida mot den grundläggande skyldigheten att ta tillvara båda parters intresse. Istycket upplyses om att det i 3, 4 och 6–21 §§ finns ytterligare lagbe- stämmelser om god fastighetsmäklarsed. Som anges i kommentaren till första stycket är god fastighetsmäklarsed en övergripande handlingsnorm som utgår från lagens bestämmelser. 2 § Ett fastighetsmäklarföretag ska verka för att fastighetsmäklare som bedriver verksamhet i mäklarföretaget följer 1, 3, 4 och 6–21 §§. Fastighetsmäklarföretaget får inte vara part i uppdragsavtal om förmedling av fastigheter. I 6, 9 och 11 §§ finns ytterligare bestämmelser om fastighetsmäklarföretagets skyldigheter. Paragrafen innehåller grundläggande regler om fastighetsmäklarföretagets skyldigheter. Den saknar motsvarighet fastighetsmäklarlag. Övervägandena finns i avsnitt 9.1. I stycket anges att ett fastighetsmäklarföretag ska verka för att de fastig- hetsmäklare som bedriver verksamhet i företaget uppfyller sina skyldighe- ter enligt 1, 3, 4 och 6–21 §§. Det innebär att fastighetsmäklarföretaget har ett övergripande ansvar för att fastighetsmäklarna som bedriver verksam- het i företaget följer god fastighetsmäklarsed. Bestämmelsen i stycket innebär för det första att fastighetsmäklarföre- taget ska bedriva sin verksamhet på ett sådant sätt att fastighetsmäklarna som är verksamma i företaget faktiskt kan följa god fastighetsmäklarsed.