prop · H803174 · 2021-04-13 00:00:00 — Som redan nämnts finns det skäl att anta att bara ett fåtal bygglovsansökningar avser ett industriområde, ett köpcentrum, en skidbacke, skidlift eller lin- bana med tillhörande anläggningar, en hamn för fritidsbåtar, ett hotell- komplex eller en fritidsby utanför en sammanhållen bebyggelse, en cam- pingplats, en nöjespark eller en djurpark. Detta gäller inte minst i områden som inte redan omfattas av en detaljplan. Något mer frekvent, men alltjämt relativt sällan, kan det tänkas förekomma att någon ansöker om bygglov för en åtgärd som avser en parkeringsanläggning eller något annat stads- byggnadsprojekt, eftersom denna kategori rymmer många olika typer av projekt. Nästan alla ansökningar om bygglov som avser ett stadsbyggnads- projekt föregås dock av en detaljplan, där åtgärdens miljöpåverkan bedöms. Det bör i nästan samtliga fall vara förhållandevis lätt för att konstatera att den sökta åtgärden inte återfinns i listan över MKB- projekt. I nästa avsnitt (avsnitt 6.2.3) föreslår regeringen dessutom att den ska få meddela föreskrifter som innebär att detaljplanekravet inte ska gälla för vissa MKB-projekt, vilket medför att ännu färre fall kommer att omfattas av detaljplanekravet. Därmed bör det bli relativt ovanligt att byggnads- nämnden i praktiken behöver bedöma om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. I de få fall när ansökan om bygglov avser ett MKB-projekt i ett område som inte redan omfattas av en detaljplan, medför behovsbedömningen (undersökningen) att handläggning blir något mer omfattande. Exempelvis kan det i svårbedömda fall finnas skäl för bygg- lovshandläggaren att överlägga med kommunens planerare, som kan antas ha en större erfarenhet av den undersökning som ska ske inom ramen för detaljplaneprocessen. I dessa fall kommer även nämnden att kunna för- länga tidsfristen med , eftersom detta är möjligt i de fall då det är nödvändigt på grund av handläggningen eller utredningen i ärendet (se 9 kap. 27 § tredje stycket PBL). Till skillnad från vad som gäller när en detaljplan tas fram innebär kravet på att ska pröva om den åtgärd som ansökan om bygg- lov eller förhandsbesked avser kan antas medföra en betydande miljö- påverkan inget krav på att nämnden inom ramen för denna bedömning ska samråda med någon annan myndighet (jfr 5 kap. 11 a § PBL, se även Ds 2020:19 s. 106–108). Mot denna bakgrund anser regeringen att det inte finns skäl att anta att de föreslagna ändringarna i detaljplanekravet kommer att medföra att nämnden i allmänhet kommer att få väsentligt svårare att handlägga ansök- ningar om bygglov inom den tidsfrist som normalt gäller. Detaljplanekravet bör inte omfatta byggande av en spårväg eller en tunnelbana Katalogen över verksamheter och åtgärder i nuvarande 4 kap. 34 § andra stycket omfattar även spårvägar och tunnelbanor. Innebörden av bestämmelsen är att redovisningen av miljökonsekvenser ska uppfylla kraven för en miljökonsekvensbeskrivning enligt MKB- direktivet, om genomförandet av en detaljplan kan antas få en betydande miljöpåverkan på grund av att planområdet får tas i anspråk för en spårväg eller en tunnelbana. Det nuvarande regelverket gör det möjligt att pröva spårvägar och tunnel- banor antingen genom att enbart upprätta en detaljplan eller genom att både upprätta en detaljplan och en järnvägsplan enligt lagen (1995:1649) om byggande av järnväg (se Ds 2020:19 s. 104 f.). I likhet med vad som anges i promemorian anser regeringen att det skulle leda fel om detalj- planekravet även skulle omfatta spårvägar och tunnelbanor, bl.a. eftersom sådant byggande inte kräver bygglov. Detaljplanekravet bör därför inte omfatta byggandet av en spårväg eller tunnelbana, av de skäl som anförs i promemorian. Däremot bör det nuvarande kravet i 4 kap. 34 § andra stycket finnas kvar. Redovisningen av miljökonsekvenserna bör alltså även i fortsättningen uppfylla de krav som följer av MKB- direktivet, om genomförandet av en detaljplan kan antas medföra en betyd- ande miljöpåverkan på grund av att planområdet får tas i anspråk för en spårväg eller tunnelbana. Betydelsen av bedömning i frågan om betydande miljöpåverkan En ansökan om bygglov för ett MKB-projekt ska vägras med hänvisning till att åtgärden förutsätter detaljplaneläggning, om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Om kommunen därefter inleder arbetet med en detaljplan för att skapa förutsättningar för den åtgärd som bygglovsprövningen har omfattat, kommer det även behöva ske en bedöm- ning av åtgärdens miljöpåverkan under detaljplaneprocessen (se 5 kap. 11 a § PBL). Den bedömning som har gjorts i bygglovsbeslutet är inte bindande för den bedömning som sker i detaljplaneprocessen. Om den åtgärd som prövas i detaljplanen är identisk med den åtgärd som har prövats i bygglovet, bör utgången normalt bli densamma. Den kan emel- lertid hända att nytt underlag har tillkommit i anslutning till detaljplane- processen som medför att det då finns skäl att göra en annan bedömning av åtgärdens miljöpåverkan. Bestämmelserna finns i 4 kap. 2 § . Mot bakgrund av Lagrådets synpunkter föreslår regeringen att författningstexten ges en något annorlunda språklig utformning jämfört med den som föreslogs i lagrådsremissen. 2020/21:174 6.2.3 Regeringen ska få bestämma att MKB-projekt i vissa fall inte ska antas medföra en betydande Regeringens förslag: Regeringen ska få meddela föreskrifter om att MKB-projekt i vissa fall inte ska antas medföra en betydande miljö- påverkan. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslås att regeringen ska få meddela föreskrifter om undantag från kraven på att vissa MKB-projekt förutsätter detaljplane- läggning. Remissinstanserna: Flertalet av de remissinstanser som yttrar sig över förslaget tillstyrker eller har inget att invända mot det, däribland kommun, i , i , kommun, kommun, , och (). Några remissinstanser anser att förslaget inte bör genomföras. Läns- styrelsen i är kritisk till ytterligare undantag i plan- och bygglagstiftningen. (mark- och miljödomstolen) anser att bestämmelserna behöver omformuleras så att det blir tydligt att det handlar om att det inte behöver göras en behovsbedömning för vissa åtgär- der, snarare än att dessa är undantagna från detaljplanekravet. Skälen för regeringens förslag Bakgrund och gällande rätt MKB-direktivet anger att medlemsstaterna ska bestämma om de projekt som anges i bilaga II ska bli föremål för en miljöbedömning genom en granskning från fall till fall eller genom gränsvärden eller kriterier som fastställs av medlemsstaten (artikel 4.2). När det gäller detaljplaner har valt att det ska göras en granskning från fall till fall, för att avgöra om genomförandet av planen kan antas medföra en betydande miljöpåver- kan. MKB-direktivet tar sikte på projekt med en betydande miljöpåverkan, medan de åtgärder som prövar inom ramen för ett bygglov ofta har en begränsad påverkan på omgivningen. Det gör att det i normalfallet inte bör råda någon tvekan om att den åtgärd som nämnden prövar inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. är det många kriterier som ska ligga till grund för behovsbedömningen (jfr bilaga III i direktivet). Undantagsvis kan nämnden således få anledning att vara utförligare i sin beskrivning av hur den har kommit fram till slutsatsen att den sökta åtgärden inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Som redan nämnts gör MKB-direktivet det möjligt att bestämma gräns- värden eller kriterier för när en viss åtgärd inte behöver omfattas av en miljöbedömning, och där det alltså inte behöver ske en granskning från fall till fall (artikel 4.2). Vid fastställande av gränsvärden eller kriterier enligt artikel 4.2 ska de relevanta urvalskriterier som anges i bilaga III beaktas. Medlemsstaterna får fastställa både gränsvärden eller kriterier som avgör när ett projekt varken behöver behovsbedömas eller bli föremål för en miljöbedömning, och/eller gränsvärden eller kriterier som anger att ett projekt alltid ska genomgå en miljöbedömning (jfr artikel 4.4). Projekten i bilaga II avser alltså åtgärder med stor påverkan på omgiv- ningen. I många fall kan gränsdragningsproblem uppstå i förhållande till mindre omfattande åtgärder som över huvud taget inte omfattas av direk- tivet och som därmed inte behöver miljöbedömas. Resonemanget kan illustreras med projekt för tätortsbebyggelse (jfr punkten 10b i bilaga II). Som framhåller i delbetänkandet Detaljplane- kravet bör uppförandet av ett enstaka nytt småhus inte anses utgöra ett projekt för tätortsbebyggelse på det sätt som avses i MKB-direktivet. Inte heller bör så vara fallet om det handlar om ett begränsat antal småhus som uppförs . Är det frågan om fler småhus än så kan projektet däremot utgöra tätortsbebyggelse på det sätt som avses i direktivet, vilket medför att det behöver ske en behovsbedömning för att avgöra om genom- förandet kan antas medföra en betydande miljöpåverkan (SOU 2017:64 s. 139). Regeringen ska få meddela föreskrifter om att MKB-projekt i vissa fall inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan Regeringen föreslår i avsnitt 6.2.2 att detaljplanekravet även ska omfatta åtgärder som kräver bygglov, om åtgärden innebär att området kan tas i anspråk för ett MKB-projekt eller om den vidtas i ett område som redan har tagits i anspråk på ett sådant sätt och kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Det finns ingen tydlig vägledning inom om vad som utgör ett MKB-projekt. Regeringen bedömer att det bör kunna förenkla tillämp- ningen för om räckvidden av bestämmelserna kan begränsas genom att införa gränsvärden eller kriterier för att definiera vilka åtgärder som inte ska antas medföra betydande miljöpåverkan. Där- igenom bör det bli tydligare i vilka fall som detaljplanekravet inte är tillämpligt. En sådan reglering skulle innebära att kan avstå från att göra en behovsbedömning (se avsnitt 5.1) och att nämnden därmed inte heller behöver redovisa hur den har kommit fram till slut- satsen att åtgärden inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Genom att det inte behöver göras en behovsbedömning i sådana fall behöver byggherren inte heller tillhandahålla det underlag som krävs enligt MKB-direktivet för att ska kunna bedöma åtgär- dens miljöpåverkan. Regeringen anser att fördelarna med förslaget över- väger de nackdelar som ytterligare ändringar i med- för. Regeringen delar således inte i upp- fattning. I promemorian föreslås att regeringen ska få meddela föreskrifter om undantag från det föreslagna kravet på att vissa MKB-projekt i vissa fall ska prövas genom detaljplaneläggning. I likhet med (mark- och miljödomstolen) anser dock regeringen att termen undantag är olämplig, eftersom ett undantag förutsätter att huvudregeln är tillämplig. I detta sammanhang är det dock inte fråga om att ska kunna tillåta åtgärder som kan medföra en betydande miljöpåverkan utan föregående detaljplaneläggning. I stället handlar det om att i regelverket införa gränsvärden och kriterier för att kunna ange vilka fall som aldrig 2020/21:174 ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. För sådana fall behöver det inte heller finnas någon detaljplan. Flera remissinstanser synes ha uppfattat förslagen i promemorian som att det ska gälla ett strikt krav på detaljplan för sådana åtgärder som inte omfattas av ett undantag från detta krav. Detta är emellertid inte avsikten med förslaget. Konsekvensen av att en åtgärd inte omfattas av de avsedda föreskrifterna är i stället att ska pröva om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Först om så är fallet, gäller detaljplanekravet. Regeringen anser att det är lämpligt att föreskrifterna om vilka åtgärder som inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan framgår av en förordning. Den rättsutveckling som sker genom av- göranden kan bidra till att det blir tydligare hur MKB-projekten i bilaga II ska förstås och i vilka fall dessa kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Att bestämmelserna placeras på förordningsnivå gör det lättare att justera räckvidden av dessa när får anledning att klargöra rättsläget. Regeringen bör således ges möjlighet att meddela föreskrifter om att åtgärder som avser MKB-projekt – som enligt regeringens förslag i avsnitt 6.2.2ska prövas genom detaljplaneläggning om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan – i vissa fall inte ska antas medföra en sådan miljöpåverkan. Bestämmelserna finns i 4 kap. 2 § och 16 kap. 1 § . Kraven på vilka omständigheter som ska beaktas vid bedömning av miljöpåverkan ska förtydligas Regeringens förslag: Regeringen ska få meddela föreskrifter om när det kan antas medföra en betydande miljöpåverkan att vidta en åtgärd som avser ett sådant MKB-projekt som kräver en detaljplan. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrar sig över förslaget är i huvudsak positiva eller har inget att invända mot detta, däribland Statens geotekniska institut, (Mark- och ), Söder- tälje kommun och kommun. framhåller att tillkommande moment medför att bygg- lovsprövningen kan ta , vilket är problematiskt i förhållande till den lagstadgade handläggningstiden . Skälen för regeringens förslag Bakgrund och gällande rätt Som nämnts i föregående avsnitt innehåller MKB-direktivet kriterier som ska beaktas vid bedömningen av om ett MKB-projekt kan antas medföra en betydande miljöpåverkan (bilaga III). sägas innebära att den ansvariga myndigheten, dvs. vid sin bedömning av om ett MKB-projekt kan antas medföra en betyd- ande miljöpåverkan, ska ta hänsyn till projektens karakteristiska egen- Prop. 2020/21:174 skaper, projektens lokalisering och de potentiella effekternas typ och Den ansvariga myndigheten ska fatta sitt beslut baserat på den information som exploatören lämnar i enlighet med artikel 4.4 och i tillämpliga fall även med hänsyn till resultatet av prelimi- nära kontroller eller bedömningar av miljöpåverkan som utförts i enlighet med annan unionslagstiftning än MKB-direktivet. Om behovsbedöm- ningen leder till slutsatsen att projektet kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, ska en miljöbedömning göras. I sådant fall ska en miljö- konsekvensbeskrivning tas fram som ska innehålla de uppgifter som framgår av bilaga IV. Kriterierna i bilaga III genomförs i svensk rätt i 10–13 §§ miljöbedöm- ningsförordningen. Kommunen ska vid sin bedömning av om en detaljplan kan antas medföra en betydande miljöpåverkan ta hänsyn till det som anges i10 § 1–3 och 11–13 §§ miljöbedömningsförordningen, när kommunen tar fram en detaljplan som medger att planområdet får tas i anspråk för en sådan verksamhet eller åtgärd som avses i 4 kap. 34 § andra stycket , dvs. ett sådant MKB-projekt som det är fråga om i detta sammanhang. Det framgår av 2 kap. 5 § plan- och byggförordningen. Kraven i PBL-systemet innebär att de nu aktuella kriterierna ska tillämpas vid kommunens bedömning av om innehållet i planbeskrivningens redovis- ning av miljökonsekvenserna även ska uppfylla de krav som finns i MKB- direktivet (se bilaga IV till direktivet, jfr 4 kap. 34 § andra stycket PBL), eller om det är tillräckligt att redovisningen uppfyller kraven i SMB-direk- tivet (jfr 4 kap. 34 § första stycket PBL). Ett bemyndigande som gör det möjligt för regeringen att meddela föreskrifter om när genomförandet av en detaljplan på grund av en sådan användning som avses i 4 kap. 34 § andra stycket kan antas medföra en betydande miljöpåverkan finns i 16 kap. 1 § . Det ska förtydligas vilka faktorer som ska beaktas vid bedömningen av en åtgärds miljöpåverkan vid prövningen av bygglov och förhandsbesked Enligt MKB-direktivet ska kriterierna i bilaga III tillämpas när den ansvariga myndigheten bedömer om ett MKB-projekt kan antas medföra en betyd- ande miljöpåverkan. Översatt till PBL-systemet gäller detta krav även situationen när prövar en ansökan om bygglov eller förhandsbesked för en åtgärd som ska vidtas i ett område som inte omfattas av en detaljplan. I denna situation ska nämnden pröva om åtgärden förut- sätter planläggning enligt 4 kap. 2 eller 3 § (se 9 kap. 31 § 2 PBL). Därigenom ska nämnden pröva om den sökta åtgärden avser ett MKB-projekt, dvs. en bebyggelse eller ett byggnadsverk, som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. I gällande rätt är det inte tydligt att vid sin bedöm- ning av åtgärdens miljöpåverkan måste beakta kriterierna i 10 § 1–3 och 11–13 §§ miljöbedömningsförordningen. Därför finns det anledning att förtydliga att dessa kriterier ska tillämpas även när nämnden prövar behovet av detaljplaneläggning. I detta sammanhang kan noteras att även Mark- och och har identi- fierat behovet av att förtydliga genomförandet av MKB-direktivet i detta avseende (se SOU 2017:64 s. 136–139). 2020/21:174 Eftersom kriterierna regleras på förordningsnivå – genom bestämmelserna i plan- och byggförordningen och miljöbedömnings- förordningen – är det lämpligt att på förordningsnivå även reglera kravet på att kriterierna ska tillämpas vid en prövning av detaljplanekravet. Det innebär att regeringen bör kunna meddela föreskrifter om när ett bygg- nadsverk eller dess användning kan antas medföra en betydande miljö- påverkan för sådana MKB-projekt som kräver en detaljplan. Bemyndigan- det kommer alltså i allt väsentligt ha samma innehåll som det nuvarande bemyndigandet i 16 kap. 1 § 1 . Bemyndigandet be- höver dock formuleras om, så att det blir tydligt att regeringen även kan meddela föreskrifter om vilka kriterier som ska tillämpas när frågan om räckvidden av detaljplanekravet ska bedömas. påpekar att tillkommande moment medför att bygglovs- prövningen kan ta och att detta kan vara problematiskt med tanke på att handläggningstiden är reglerad (se 9 kap. 27 § PBL). Även om ytter- ligare krav i dessa avseenden i viss mån kan påverka handläggningstid, finns det enligt regeringens uppfattning skäl att fram- hålla att tydligare kriterier även kan underlätta arbete för de komplexa bedömningar det kan innebära att bedöma en åtgärds miljöpåverkan. Eftersom det även handlar om att förtydliga EU-rättsliga skyldigheter är det inte heller lämpligt att avstå från förslaget. Bestämmelserna finns i 16 kap. 1 § . Beslut om lov eller förhandsbesked som avser ett MKB-projekt ska innehålla en motivering om Regeringens förslag: Regeringen ska få meddela föreskrifter om att ett beslut om lov eller förhandsbesked som avser ett MKB-projekt ska innehålla en redovisning av de skäl som medför att åtgärden kan antas eller inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Regeringens bedömning: Det bör inte införas något krav på att i ett beslut om att ge lov eller ett positivt förhands- besked ska ange projektets särdrag eller åtgärder för att minska negativ Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens. memorian föreslås att det ska framgå av dels att ett beslut om lov eller förhandsbesked för ett MKB-projekt ska innehålla de huvudsakliga skälen till bedömning att en åtgärd kan antas eller inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, dels att skälen ska redovisas i den utsträckning och på det sätt som framgår av föreskrifter som regeringen meddelar. I promemorian görs ingen bedöm- Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna yttrar sig inte sär- skilt över förslaget. Några av de som yttrar sig över förslaget är positiva eller har inte något att invända, däribland , i Jämt- lands län, och (mark- och miljödomstolen). Några remissinstanser ifrågasätter behovet av bestämmelsen, däribland Prop. 2020/21:174 . () anser att förvalt- ningslagens krav på att ett beslut ska innehålla en klargörande motivering är tillräckligt för att rimliga krav på rättssäkerhet ska upprätthållas. kommun anser tvärtom att förslaget är bekymmersamt eftersom redovisningen av eventuell betydande miljöpåverkan endast föreslås för de åtgärder som anges i bestämmelsen. kommun anser att det behöver förtydligas hur beskrivningen av miljökonsekvenserna ska göras. Skälen för regeringens förslag och bedömning Bakgrund och gällande rätt Enligt MKB-direktivet ska ett beslut om huruvida ett MKB-projekt kan antas medföra en betydande miljöpåverkan innehålla skälen för bedöm- ningen (artikel 4.5). Om det beslutas att en miljökonsekvensbedömning krävs, ska myndigheten ange huvudskälen till varför det krävs en sådan bedömning med hänvisning till de relevanta kriterier som anges i bilaga III.Om det beslutas att en miljökonsekvensbedömning inte krävs, ska myndigheten ange huvudskälen till varför det inte krävs en sådan bedöm- ning, med hänvisning till de relevanta kriterier som anges i bilaga III och, om exploatören föreslår detta, ange projektets särdrag och/eller planerade åtgärder för att undvika eller förebygga vad som annars kanske skulle ha utgjort betydande negativ miljöpåverkan. har slagit fast att ett beslut, i vilken den behöriga nation- ella myndigheten har fastställt att ett projekt inte är av den karaktären att det krävs en miljökonsekvensbeskrivning, ska innehålla eller åtföljas av alla uppgifter som krävs för att det ska kunna kontrolleras att beslutet är grundat på en adekvat förhandskontroll i enlighet med de krav som uppställs i MKB-direktivet (se dom kommissionen mot Republiken , mål C-87/02, EU:C:2004:363), punkt 49. Översatt till hur är uppbyggd kan kraven i direktivet sägas innebära att ett beslut om lov eller förhandsbesked som avser ett MKB-projekt, i ett område som inte är detaljplanelagt, behöver innehålla en redogörelse för de huvudsakliga skälen som ligger till grund för bedömning när det gäller om projektet kan (eller inte kan) antas medföra en betydande miljöpåverkan. Kriterierna i bilaga III genomförs i svensk rätt i 10–13 §§ miljöbedömningsförordningen (jfr avsnitt 6.2.4). Om vid en prövning av en ansökan om bygglov kom- mer till slutsatsen att den sökta åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, ska mark- eller vattenområdets lämplighet för bebyggelse och byggnadsverk prövas genom en detaljplan innan bygglov kan ges (se 4 kap. 2 § första stycket PBL). I en sådan situation ska nämnden besluta att vägra bygglov (9 kap. 31 § 2 PBL motsatsvis). ska som huvudregel motivera sitt beslut. Det följer av 32 § första stycket förvaltningslagen (2017:900). Av denna bestämmelse framgår att ett beslut som kan antas påverka någons situation på ett inte obetydligt sätt ska innehålla en klargörande motivering, om det inte är uppenbart obehövligt. En sådan motivering ska innehålla uppgifter om vilka föreskrifter som har tillämpats och vilka omständigheter som har 2020/21:174 varit avgörande för myndighetens ställningstagande. Denna bestämmelse kompletteras av bestämmelser i som föreskriver att ett förhandsbesked som innebär att en åtgärd kan tillåtas ska innehålla vissa upplysningar och villkor (se 9 kap. 39 § PBL) och att ett beslut om lov ska innehålla vissa upplysningar, villkor och uppgifter (se 9 kap. 40 § PBL). Beslut om lov och förhandsbesked som avser ett MKB-projekt ska innehålla en motivering om åtgärdens miljöpåverkan Det kan konstateras att det i gällande rätt finns krav på att beslut om lov eller förhandsbesked ska innehålla en klargörande motivering, om det inte är uppenbart obehövligt. Det innebär att vanligtvis behöver redovisa hur den har kommit fram till slutsatsen att en åtgärd som kräver bygglov kan eller inte kan antas medföra en betydande miljö- påverkan, när åtgärden bedöms i förhållande till detaljplanekravet. Det kan dock tänkas förekomma situationer när nämnden bedömer att det är obehöv- ligt att redovisa hur kommunen har bedömt frågan om åtgärdens miljö- påverkan utifrån de kriterier som ska tillämpas enligt MKB-direktivet, t.ex. när nämnden avslår en ansökan om bygglov på en annan grund som exempelvis att ansökan inte uppfyller kraven i 2 kap. på att hänsyn ska tas till vissa allmänna och enskilda intressen.