prop · H9031d19 · 2021-09-20 00:00:00 — dialog och samråd är viktigt även i fortsättningen. De statliga medel som avsatts inom ramen för NOD har varit betydelsefulla för att stärka dialogen med det civila samhället, inklusive dialogen i PGF. Det civila samhället är en omistlig del av demokrati. En utgångspunkt för politiken för det civila samhället är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras. Regeringen fortsätter arbetet med att säkerställa att statsbidragen till det civila samhällets organisationer lämnas till organisationer som i sin verksamhet respekterar demokratins idéer. Betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35) har remissbehandlats och utgör underlag för det fortsatta arbetet. Delbetänkande av utredningen om granskning av stöd till civilsamhället (SOU 2021:66) har remitterats och utgör även det underlag för det fortsatta arbetet. Regeringen avser återkomma med förslag om bl.a. ett nytt demokrativillkor. I avsnitt 3.4 anges de mål som beslutat för idrottspolitiken. 16.6.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Bedömningen av resultatet inom idrottspolitiken utgår bland annat från bedömningsgrunder och resultatindikatorer som har formulerats med utgångspunkt i de indikatorer som anges i regeringens uppdrag till att följa upp statens stöd till idrotten. Bedömningsgrunderna är följande: –antal medlemmar inom idrottsrörelsen fördelat mellan olika specialidrottsförbund inom –antal ideella ledare inom idrottsrörelsen –fördelning av lokalt aktivitetsstöd –antal personer som idrottar –andel kvinnor och män på ledande positioner på förbundsnivå –deltagande i ledarutbildning –insatser inom arbetet mot dopning –antal medaljer i internationella mästerskap. Resultat utifrån idrotten som folkrörelse Antal medlemmar inom idrottsrörelsen () har 2021 sammanlagt 72 specialidrottsförbund som medlemmar, med över 19 000 föreningar spridda över hela landet, och 3,3 miljoner personer anger i en enkätstudie att de är medlemmar i en idrottsförening. Köns- fördelningen bland medlemmar 2019 var flickor och kvinnor och pojkar och män. Skillnaden i könsfördelningen är i princip oförändrad . Antalet aktiva medlemmar har varit förhållandevis . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Antal medlemmar inom specialidrottsförbund inom Inom RF finns både stora och små förbund. Störst är fotboll, följt av friidrott och golf och minst är landhockey, racerbåt och kälksport. Dessa uppgifter bygger på redovisning i verktyget ”IdrottOnline”. Könsfördelningen bland medlemmar är ojämn i många idrotter. Andelen män fanns i tio olika idrotter, varav högst i cricket, flygsport och vardera. Andelen kvinnor fanns i cheerleading, ridsport och konståkning med 98, . Antal ideella ledare inom idrottsrörelsen Ett av flera kännetecken på idrottsrörelsen som en folkrörelse är förekomsten av ett omfattande frivilligt och oavlönat föreningsarbete. I enkätstudien relation till motion och idrott (SCB/RF 2019) framgår att 882 000 personer i åldern 6–hade ett sådant uppdrag 2019, varav kvinnor och män. 2018 hade 890 000 personer, varav kvinnor och män, och 2017 hade 841 000 personer, varav kvinnor och män, ett sådant uppdrag. Uppgifterna visar tydligt att män i större utsträckning än kvinnor är aktiva som ideella ledare inom idrotten. Resultat utifrån idrottens betydelse för folkhälsan Fördelning av lokalt aktivitetsstöd Statistiken för lokalt aktivitetsstöd (LOK-stöd) är en tydlig indikator på aktivitetsnivån i svensk barn- och ungdomsidrott. Detta då den inkluderar samtliga beviljade bidrag, vilket eliminerar den risk för felkällor och bristande precision som kan uppstå vid uppskattningar och urvalsstudier. LOK-stödet utgår för idrottsverksamhet för barn och ungdomar i åldern 7–och ledare i åldern 13–. För deltagare och ledare inom idrott för personer med funktionsnedsättning finns ingen övre åldersgräns. Lokala idrottsföreningar beviljades 2019 stöd för 58 148 153 deltagartillfällen, varav den största andelen avsåg barn och ungdomar mellan . Fördelat jämnt över ett helår och antalet individer innebär det att drygt 159 000 barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning oavsett ålder deltog i en bidrags- berättigad idrottsaktivitet. Uppgifter över antalet deltagartillfällen visar att flickor svarade för och pojkar för . Fördelningen av LOK-stödet har varit förhållandevis , vilket innebär att pojkars idrottande får väsentligt större stöd än flickors idrottande. –2019 har idrottande i alla åldrar minskat påtagligt när det gäller antalet deltagar- tillfällen i förhållande till populationen. LOK-stödet har i större utsträckning fördelats till föreningar i områden med goda socioekonomiska förutsättningar än till föreningar i områden med socioekonomiska utmaningar. Pandemin har haft en negativ effekt med sjunkande aktivitetstal inom den stödberättigade verksamheten. Antal personer som idrottar Av en enkätstudie från RF (Svenska folkets relation till motion och idrott 2019) över deltagande i organiserade motionsaktiviteter framgår att av de tillfrågade i åldern 6–deltog i minst tre motionsaktiviteter och att deltog i minst en till två motionsaktiviteter . Nivån har varit i princip . Kvinnor, barn och ungdomar motionerar i högre utsträckning än män och äldre. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Resultat utifrån alla flickors och pojkars, kvinnors och mäns lika förutsättningar till deltagande Andel kvinnor och män på ledande positioner på förbundsnivå hade 43 av RF:s 71 specialidrottsförbund (SF) en jämställd förbunds- styrelse, dvs. att både andelen kvinnor och andelen män uppgick till av ledamöterna. Andelen män var i sex förbund, medan andelen kvinnor var i 22 förbund. Det kan jämföras med 2018 då motsvarande fördelning förekom i 1 respektive 29 förbund. Sammantaget var förbundsstyrelserna mer jämställda i sin sammansättning 2019 än . Styrelserna i RF och distriktsidrottsförbunden har en jämställd representation, vilket är ett krav enligt . Det finns dock en tydlig övervikt av män både som ordförande och generalsekreterare i idrottsrörelsens specialidrottsförbund. fanns det 19 kvinnor och 53 män som ordförande. På positionen som generalsekreterare eller motsvarande fanns 24 kvinnor och 48 män. Resultat av insatser för skolning i demokrati, ansvarstagande och etik ökade verksamhet med ledarutbildning, räknat i såväl antal arrangemang som deltagare och utbildningstimmar, med sjunkande verksamhetsvolymer (se vidare avsnitt 17). Insatser inom arbetet mot dopning Att minska bruket av dopningspreparat är en del av målet för folkhälsopolitiken. Bruket finns inom både idrotten och samhället i stort. Bruket är olagligt i , strider mot medicinsk etik och är förenat med stora hälsorisker för individen. RF har fram ansvarat för antidopningsarbetet inom idrottsrörelsen. Världsantidopningsbyrån () har tydliggjort att den tidigare ordningen i svensk idrott strider mot det oberoende som krävs i antidopningsarbetet i enlighet med den nya världsantidopningskoden som trädde i kraft . Koden innehåller ett detaljerat regelverk för idrottens antidopningsarbete. har ansvaret som nationell antidopningsorganisation i övergått till , som ägs av till vilken regeringen fördelat statens bidrag till antidopningsverksamhet inom idrotten. Dopning utanför idrotten förekommer framför allt bland unga män i gymmiljöer. fördelar på regeringens uppdrag medel till verksamhet inom (Prevention av dopning i ) och antidopningsprojektet ren hårdträning, som bland andra omfattar gym- och träningsanläggningar över hela landet. Därigenom bedrivs ett kvalitativt arbete som skyddar tränande och idrottares hälsa. Idrottsrörelsens arbete med styrning, öppenhet och demokratiska funktionssätt Gymnastik- och () har på uppdrag av regeringen gjort en fördjupad analys av hur idrottsrörelsen kan arbeta med styrning, öppenhet och demokratiska funktionssätt (Statens stöd till idrotten – uppföljning 2020). I rapporten analyseras bl.a. idrottsrörelsens agerande och engagemang i frågor som rör styrning, transparens och demokratiska beslutsprocesser. pekar på att idrottsrörelsens självständighet inrymmer potentiella intressekonflikter. Brister i insyn och öppenhet kan leda till att en tystnadskultur uppstår viket riskerar att försvåra idrottsrörelsens möjlighet att förebygga, upptäcka och åtgärda olika former av missförhållanden. menar att idrottsrörelsen måste bli bättre på att identifiera, 2021/22:1 Utgiftsområde 17 erkänna och tala om idrottens riskzoner, särskilt när det gäller situationer i en etisk eller juridisk gråzon. Enligt CIF:s analys kan idrottsrörelsen försvara sin trovärdighet och därmed även sin framtida självständighet genom insatser för ”good governance”. konstaterar att idrottspolitiken är uppbyggd på tillit och att staten medvetet har valt att begränsa sin styrning med hänvisning till att idrottsrörelsen har kapacitet att självmant agera ansvarsfullt och samhällsnyttigt. Resultat av idrottens internationella konkurrenskraft Antal medaljer i internationella mästerskap deltog 168 av landets 230 landslagstrupper i ett världsmästerskap () eller motsvarande mästerskap. Totalt vanns 224 medaljer, varav 73 guld, 76 silver och 75 brons. Det är svårt att jämföra idrottsliga prestationer såväl mellan nationer som mellan idrotter. Många idrotter anordnar inte eller motsvarande mästerskap . Möjligheten att tävla och utmärka sig varierar därmed . 16.6.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att de statliga insatserna i form av stöd till idrotten bidrar till att uppnå mål och syften för idrottspolitiken, även om mycket återstår att göra inom flera områden, t.ex. när det gäller jämställdhet och barns och ungdomars deltagande i beslutande församlingar. Stödet bidrar till en god folkhälsa genom möjlighet för många i att motionera och idrotta i social gemenskap. Regeringen anser att det är angeläget att RF påskyndar förändringen av kriterier i fördelning av statens stöd till idrotten i syfte att fördela stödet mer rättvist och därigenom motverka den nuvarande påvisade ojämlika fördelningen av stödet. I det arbetet ingår även att stödet till barn- och ungdomsverksamheten tydligare bör bidra till att grundlägga ett hälsosamt och långvarigt förhållningssätt till fysisk aktivitet. Regeringen noterar att få personer med funktionsnedsättning deltar i den organiserade idrottsverksamheten och anser att det är angeläget att den delen av verksamheten får högre prioritet. Detsamma gäller möjligheten till idrott för barn och unga i områden med socioekonomiska utmaningar. Regeringen konstaterar att det är svårt att bedöma resultatet av idrottens internationella konkurrenskraft eftersom resultatet till stor del påverkas av omständigheter utanför statens stöd till idrotten. De insatser som genomförts i arbetet mot dopning med statligt stöd inom idrotten och i samhället i övrigt bedöms vara av betydelse för en god folkhälsa. Bildandet av en fristående nationell antidopningsorganisation bedöms vara viktigt för att idrottens antidopningsarbete även framöver ska vara förenligt med åtaganden enligt internationella antidopningskonventionerna i och samt världsantidopningskoden. Därutöver kan en ökad samordning av statens insatser mot dopning inom idrott och inom gym- och träningsverksamhet i övrigt sannolikt leda till bättre resursanvändning och ökad effektivitet. Pandemin har påverkat idrottsrörelsens förutsättningar. Regering och riksdag har anslagit betydande belopp främst som krisstöd. RF har redovisat medlens användning och de beslutade stöden och den dialog som skett med idrottsrörelsen bedöms ha underlättat idrottsföreningars och idrottsförbunds överlevnad. Dessa föreningar och förbund har också bidragit själva genom att ta aktiv del i de samhällsutmaningar som pandemin fört med sig. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 En viktig utgångspunktför statens idrottspolitik är en fri och självständig idrotts- rörelse, en folkrörelse som engagerar många och är en betydelsefull del av vår gemensamma välfärd. Det är även viktigt att idrotten är inkluderande och öppen för alla, oavsett kön, könsidentitet, könsuttryck, sexuell läggning, etnisk tillhörighet, religions- eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, ålder eller socio- ekonomiska och utbildningsmässiga förutsättningar i hela landet. Uppstart av och ökat deltagande i idrott främst för barn och unga Regeringen föreslår att medel tillförs för att underlätta uppstart av idrott och ökat deltagande i idrott främst för barn och unga. Aktivitetsnivån för barn och ungdomar inom idrotten har minskat med 2020 jämfört med och insatser behövs därför för en uppstart av och ökat deltagande. Det kan handla om att nå barn och ungdomar som finns utanför den organiserade idrotten och barn och ungdomar som bor i områden med socioekono- miska utmaningar eller andra områden där idrottsverksamhet är mindre vanligt förekommande. Deltagandet i idrottsverksamhet för personer med funktions- nedsättning har påverkats särskilt negativt under pandemin. Detta då många bl.a. tillhör en riskgrupp eller har behov av idrottsanläggningar som varit stängda. I uppstarten är det därför även viktigt att inkludera åtgärder som underlättar och uppmuntrar idrottsverksamhet för personer med funktionsnedsättning. Fortsatt arbete med en god etik inom idrotten I den frihet som idrottsrörelsen har att fördela statens stöd till idrotten ingår ett betydande ansvar att utforma bidragsreglerna så att de medverkar till att statens mål med stödet förverkligas. RF genomför ett viktigt förändringsarbete av sina bidrags- regler. Nuvarande bidragsregler som RF beslutat om har medfört en bidragsfördelning som bekräftar och stärker ojämlikhet och ojämställdhet i samhället till förmån för socioekonomiskt starka områden på bekostnad av områden med socioekonomiska utmaningar samt till förmån för pojkars idrottande på bekostnad av flickors idrottande. Regeringen avser därför föra nära dialog med RF för att förändringar av bidragsreglerna som medför ökad jämlikhet och jämställdhet inom idrotten kan komma till stånd. Idrotten ska vara en trygg plats för alla, oavsett bakgrund, funktionsnedsättning, ambitionsnivå och andra förutsättningar. Regeringen kommer att föra en dialog med RF om ”good governance”-frågor, dvs. om inkludering, öppenhet och styrning, och betona vikten av att idrottsrörelsen prioriterar arbetet med dessa frågor framöver. I avsnitt 3.4 anges målen för friluftslivspolitiken. 16.7.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Regeringens tio friluftslivsmål och deras preciseringar följdes upp av 2019 och redovisades i budgetpropositionen . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 regeringens bedömning främst av medelsanvändning och resultat för skydd och åtgärder för värdefull natur 2018–2020 (6980) då en särskild redovisning av friluftsmålen görs nästa gång 2023. Många människor har sökt sig ut i naturen under pandemin. har bemött det ökade antalet besökare med hand om varandra. Kampanjen informerar om allemansrätten, regler i skyddad natur och rekommendationer för minskad smittspridning. Myndigheten har också gett stöd och råd till förvaltare av natur. En enkät till olika friluftsaktörer visade att cirka hälften hade använt kommunikationsmaterialet helt eller delvis. uppföljning har genomförts tillsammans med , , , och . har gett stöd till Svenskt Friluftsliv för genomförandet av Friluftslivets . Stödet har gått till planering, deltagande i styrgruppen, samordning av länsstyrelsernas och myndigheternas bidrag i projektet, kommunikation och uppföljning av projektet. Tillgänglig natur, samverkan och allemansrätt har kartlagt målgrupper och deras behov av information om friluftsliv. Kartläggningen visar att allmänheten, areella näringar och besöksnäringen såväl som aktörer inom olika samhällsbyggnadsprocesser har ett stort behov av digital friluftslivsinformation. vägledning om tillgänglighet uppmuntrar länsstyrelserna till att ta fram tillgänglighetsplaner. tog två länsstyrelser fram nya tillgänglighets- planer vilket innebär att det nu finns tillgänglighetsplaner för nio länsstyrelser. och färdigställde /20 en webbutbildning som ska öka kunskapen om hur man tillgängliggör natur- och kulturområden. Drygt 200 personer har genomfört hela eller utvalda delar av utbildningen. har stimulerat samverkan mellan friluftslivets aktörer och spridit kunskap om friluftsliv, bl.a. genom Tankesmedjan för friluftsliv som 2020 genomfördes digitalt. Deltagarna fick bl.a. information om hur man kan värdera friluftsliv och hur man kan använda friluftsliv för bättre hälsa och i rehabilitering. fördelade till åtta ideella föreningar och organisationer som arbetar med att öka kunskapen om allemansrätten. Bidrag delades ut till informations- och kommunikationssatsningar som riktar sig till prioriterade målgrupper, barn och unga, nyanlända och grupper som utövar aktiviteter med risk för störning och skador på mark. Uppföljning visar att insatserna når människor som saknar eller har väldigt liten kännedom om allemansrätten och är ovana vid friluftsliv. Tillgång till natur, tätortsnära natur och hållbar regional tillväxt beviljades bidrag till friluftslivsprojekt inom ramen för Lokala naturvårds- satsningar () till 386 åtgärder med inriktning på människa och friluftsliv. De fyra vanligaste friluftsmålen som åtgärderna syftar till är Tillgänglig natur för alla, Attraktiv tätortsnära natur, Tillgång till natur för friluftsliv samt Friluftsliv för god folkhälsa. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Stöden går till åtgärder som underlättar utövandet av friluftsliv och får fler människor att vistas i naturen. Det handlar t.ex. om att anlägga stigar och leder för vandring eller kanot, underlätta framkomligheten för rullstol och barnvagn samt uppföra vindskydd och grillplatser. Några åtgärder höjer kunskapen om friluftsliv och områden genom t.ex. vägvisning och informationssatsningar. Ett antal naturskolor har också beviljats stöd för att undervisa om naturen och allemansrätten. Det statliga ledsystemet i fjällen har fortsatt att rustats upp med bl.a. nya och renoverade broar, rastskydd och spänger. Storstadsregionerna , och har fortsatt att arbeta med sina program om skydd av tätortsnära natur. Naturen har varit extra betydelsefull för många människor , och det har märkts i de skyddade områdena. Länsstyrelserna har anpassat aktiviteterna i landets naturreservat och nationalparker till rådande restriktioner. Många aktiviteter har fått ställas in med anledning av pandemin, men en hel del har ändå gått att genomföra med ett förändrat upplägg. Antalet besök i nationalparker uppskattas ha ökat med drygt 300 000 till 3,1 miljoner besök. Besöken ökade som mest i Färnebofjärdens nationalpark som hade en fördubbling av antalet besökare jämfört med . Nationalparkerna , , och Söderskog har också stått för en stor del av ökningen. Tabell 16.1 Antal besök i nationalparker och på 2018–2020 Källa: Nationalparksförvaltarna. Enligt en studie från Havs- och vattenmyndigheten (Fritidsfisket i ) har fritidsfisket ökat. ägnade sig ungefär 1,7 miljoner personer åt fritidsfiske i svenska vatten minst en gång, varav 1,2 miljoner män och 0,5 miljoner kvinnor. Antalet fiskedagar i har ökat jämfört med föregående år. Detta gäller personer som är folkbokförda i , i åldern 16–. fördelade Svenskt Friluftsliv statsbidrag till friluftsorganisationer som bedriver verksamhet för att främja långsiktigt hållbart friluftsliv. Av bidraget om gick till organisationsbidrag och till verksamhetsbidrag. Återrapporteringen från Svenskt Friluftsliv visar att flera av friluftsorganisationerna som har fått stöd har genomfört aktiviteter som bidragit till att många människor fått möjlighet att komma ut i naturen, fått ökad kunskap om naturen eller om allemansrätten. Enligt har av invånarna i inspirerats till friluftsliv genom . Några organisationer har ställt om och fokuserat på utbildning och kompetensutveckling för att lägga grund för framtida verksamhet medan en del organisationer har ställt om genom att möjliggöra projekt bl.a. genom digitala kanaler eller genom mindre grupper. Utifrån det underlag regeringen har fått från Svenskt Friluftsliv görs bedömningen att syftet med bidragen fallit väl ut trots de utmaningar som pandemin inneburit. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 16.7.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringens bedömning är att och länsstyrelsernas arbete med tillgänglig natur, samverkan och allemansrätt har bidragit till ökad kunskap, ökad tillgänglighet till olika miljöer och större genomslag för friluftslivsfrågorna. Regeringens bedömning är att stöden som beviljats inom ramen för Lokala naturvårdssatsningar () har underlättat utövandet av friluftsliv och fått fler människor ut i naturen. Upprustningen av det statliga ledsystemet i fjällen har bidragit till att fler kan vandra i fjällen och till regional tillväxt. Regeringen bedömer att stödet till länsstyrelsernas förvaltning och upprustning i skyddade områden har bidragit till att dessa områden har kunnat ta emot ett stort antal besökare. Regeringen bedömer att stödet till friluftsorganisationerna bidrar till att fler barn, ungdomar och vuxna i alla samhällsgrupper kommer ut i naturen. Friluftsliv är en hörnsten i naturvårdspolitiken. Oavsett förutsättningar ska alla människor, däribland barn och unga, ha möjlighet att vistas i naturen och utöva friluftsliv med allemansrätten som grund. Regeringen anser att förutsättningarna för människor att utöva friluftsliv ska fortsätta att utvecklas i alla delar av landet. Under spridningen av sjukdomen covid-19 har friluftslivets betydelse blivit särskilt tydlig då många människor har sökt sig ut i naturen. Arbetet med att underlätta friluftslivet genom tillgänglighet till skyddade natur- och kulturområden, tillgång till information om friluftsliv samt upprustning av det statliga ledsystemet i fjällen ska fortsätta. Regeringen föreslår därför en satsning om 2022–2027 på anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, för att bland annat rusta upp ledsystemet med nya och renoverade spänger, broar, ledmarkeringar och vindskydd. Information och kunskap om allemansrätten är viktig och behöver upprätthållas kontinuerligt av och andra berörda myndigheter och organisationer. Regeringen bedömer att statsbidraget till friluftsorganisationer, som fördelas av organisationen , ger goda effekter för samhället och för folkhälsan. Regeringen föreslår därför att anslaget 13:3 Stöd till friluftsorganisationer ökas med . Nationalparker och natur- och kulturreservat är viktiga för friluftslivet och lockar miljoner besökare . De är också betydelsefulla för landsbygdsutveckling och för både lokal och regional utveckling. Den fortsatta utvecklingen av natur- och kulturbaserad turism är en betydelsefull del av en hållbar turism och besöksnäring genom den sysselsättning och de bidrag till den lokala ekonomin som denna turism skapar. Landets många naturreservat spelar en mycket stor roll för utövande av alla sorters friluftsliv som vandring, ridning, cykling, svampplockning, fiske, paddling m.m. Regeringen föreslår därför en satsning om 2022–2024 på anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, för skötsel av naturreservat. Regeringen anser att den tätortsnära naturen är av stor betydelse. En stor del av friluftslivet utövas nära bostaden eller tätorten. Därför är det mycket viktigt att bevara en grön infrastruktur i och omkring städer och tätorter, inte minst i kommuner med stark bebyggelseutveckling. Ansvaret för att se till att friluftslivet har goda förutsättningar är delat mellan stat och kommun och mellan många myndigheter. En fortsatt god samordning är därför viktig. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Regeringen anser att det behövs en fortsatt hög ambitionsnivå för att nå friluftslivsmålen och avser att aktivt fortsätta att utveckla friluftslivspolitiken. 16.8.113:1 Stöd till idrotten Tabell 16.2 Anslagsutveckling 13:1 Stöd till idrotten