prop · H803130 · 2021-05-27 00:00:00 — För att kunna jämföra Första till Fjärde AP-fondernas placeringar i fossil energi används GICS definition av den fossila energisektorn, som innefattar produktion, behandling och transport av termiskt kol, olja och gas (Bild 2).8 GICS är en etablerad internationell standard för industriklassificering som används av flertalet aktörer på marknaden. MSCI och S&P klassificerar gemensamt företag baserat på deras primära inkomstkälla i första hand baserat på omsättning, men vid gränsfall vägs även vinst in. När det inte går att klassificera enbart på omsättning och vinst görs även en kvalitativ bedömning baserat på marknadens uppfattning av ett företags huvudverksamhet. GICS är den enda tillgängliga och jämförbara datakällan relaterad till fossil energi som Första till Fjärde AP-fonderna kunnat rapportera data utifrån. För en fördjupad förståelse kompletteras analysen baserad på GICS-data med fondspecifika data från Första AP-fonden, baserad på egna gränsvärden för avinvestering, som en exemp- lifiering av skillnader till följd av olika definitioner av fossila investeringar. 7https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/banking-and-finance/sustainable-finance/eu-climate-benchmarks-and- benchmarks-esg-disclosures_en 8GICS sektor 10, energibolag: även en jämförelse av Första till Fjärde AP-fondernas koldioxidutsläpp eftersom detta relaterar till förbränning och slutanvändning av fossila bränslen. Utvecklingen av AP-fondernas placeringar i fossil energi I detta kapitel beskrivs utvecklingen av marknadsvärdet av placeringar i fossil energi för Första till Fjärde AP-fonderna 2016 . Som referenspunkt visas även dessa placeringars andel av den totala fondförmögenheten och det absoluta antalet direktägda bolag i aktieportföljen. Jämförelsen avgränsas till direktägda noterade aktier eftersom alla fyra AP- fonder kunnat ta fram data på bolagsnivå och GICS-kod (se avsnitt 2.3). Jämförelsen exkluderar noterade fondinnehav, kreditportföljen och alternativa investeringar där det inte funnits tillgängliga data. Det är dock inom aktieportföljen som de huvudsakliga fossila innehaven finns, därav är detta tillgångsslag mest relevant för jämförelse. Vidare jämförs utvecklingen av fondernas koldioxidavtryck, som direkt relaterar till förbränning och slutanvändning av fossila bränslen och som är en central del i alla fyra fonders klimat- strategier. 3.1 Utveckling av Första till Fjärde AP-fondernas placeringar i fossil energi Det totala marknadsvärdet för placeringar i fossil energi för Första till Fjärde AP-fonderna har minskat från 19,9 miljarder till , vilket motsvarar en minskning om (Bild 3). ökade den totala fondförmögenheten från cirka 1 300 till (). I jämförelsen av fondernas placeringar i fossil energi , baserat på portföljdata och med utgångspunkt i GICS klassificering av den fossila energisektorn (se avsnitt 2.3), minskar alla fyra fonder sin exponering både i marknadsvärde och som andel av den totala fondförmögenheten. har minskningen i marknadsvärde varit för Första och Andra AP-fonden, som båda beslutat att avinvestera från hela den fossila energisektorn . Även Tredje och har minskat sin exponering respektive i marknadsvärde . Den största minskningen både i marknadsvärde och som andel av den totala fondförmögenheten skedde för alla fyra fonder. Antalet direktägda noterade bolag inom fossil energi har minskat i Första till Fjärde AP- fondernas portföljer 2016–2020 (Bild 4). Nedgången i antal bolag var störst för Första, Andra och jämfört med Tredje AP-fonden som hade den största nedgången . Första AP-fonden hade inga bolag kvar i portföljen vid utgången av 2020 som följd av deras avinvesteringsbeslut från hela sektorn enligt GICS definition . Första AP- fonden avinvesterade från företag inom termiskt kol och oljesand 2018 vilket kan vara en bidragande orsak till nedgången i antal bolag och marknadsvärde det året (Bild 3 och 4). Andra AP-fonden hade ett bolag kvar inom fossil energi vid slutet av 2020, vilket förklaras av att GICS definition av energisektorn skiljer sig från Andra AP-fondens gränsvärden för avinvestering (Bild 4). Företaget som återstår är en leverantör av utrustning till den fossila energisektorn vilket inkluderas i GICS definition av energisektorn men inte i Andra AP-fondens gränsvärden för avinvestering. Tredje AP-fonden sålde majoriteten av sin småbolagsportfölj där flertalet bolag inom fossil energi ingick, vilket i huvudsak förklarar nedgången i antal bolag i sektorn det året (Bild 4). Tredje AP-fonden skiftade sin strategi mot en mer aktiv förvaltning. I samband med detta skärptes kraven på externa förvaltare att inkludera klimatriskanalyser och andra ESG9-faktorer i sina investeringsanalyser, vilken kan ha bidragit till minskningen av placeringar i den fossila energisektorn med 14 bolag (Bild 3 och 4; se vidare avsnitt 4.1.3 nedan). 9Environmental, Social and Governance avinvesterade från majoriteten av sina innehav i energisektorn efter en screening baserat på sitt egenframtagna ”environmental score” som är en samman- vägning av mätbara klimatriskfaktorer. gjorde även en fundamental analys av direktägda bolag inom energisektorn gällande klimatrisk samt möjlighet till klimatomställning vilket resulterade i ytterligare avinvestering från specifika bolag (se avsnitt 4.2.4). Fjärde AP- fonden avinvesterade även från termiskt kol och oljesand vilket kan förklara nedgången i antal bolag det året (Bild 4). 3.2GICS definition av energisektorn jämfört med Första AP-fondens gränsvärden för avinvestering GICS definition av den fossila energisektorn är bara en av flera tillämpade avgränsningar för fossila investeringar. Första AP-fondens definition och gränsvärden används här som illustrativt exempel på de skillnader som uppstår i analysen då olika definitioner tillämpas. Utöver GICS definition av den fossila energisektorn har Första AP-fonden även avinvesterat från företag med omsättning från kolproduktion, omsättning från kolkraft- produktion eller som äger kolreserver med potentiella utsläpp som överstiger 1000 miljoner tCO2e. Vid utgången av var marknadsvärdet av det aktieinnehav som översteg Första AP- fondens gränsvärden för avinvestering , varav utgjordes av innehav inom GICS fossila energisektor. till antal bolag fanns totalt 105 bolag inom Första AP-fondens gränsvärden för avinvestering, varav 67 utgjordes av GICS fossila energi- sektor. Vid utgången av 2020 fanns inget aktieinnehav kvar som följd av avinvesteringsbeslutet (Bild 5). Även om GICS fossila energisektor står för majoriteten av innehavet inom Första AP- fondens gränsvärden visar detta på att definitionen av fossil energi är viktig för analysen av utvecklingen. 3.3 Utveckling av fondernas koldioxidutsläpp –2020 Som referenspunkt för utvecklingen av Första till Fjärde AP-fondernas placeringar i fossil energi beskrivs utvecklingen av portföljernas koldioxidavtryck , det vill säga . Koldioxidutsläppen relaterar även till fossil energi då det kan ses som ett mått på förbränning och slutanvändning av fossila bränslen. Koldioxidutsläpp mäts vanligtvis i Scope 1, 2 och 3, vilket är vedertagna begrepp på marknaden. Scope 1 visar direkta utsläpp från källor som kontrolleras av företaget, Scope 2 visar indirekta från förbrukning av el, fjärrvärme och fjärrkyla och Scope 3 visar övriga indirekta utsläpp som företaget orsakar både uppströms och nedströms i värdekedjan. Totalt koldioxidutsläpp inom Scope 1 och 2 redovisas av alla fyra fonder som summan av ägd andel av portföljbolagens respektive koldioxidutsläpp. Några av AP-fonderna har börjat mäta Scope 3 men data är ännu opålitlig och finns inte tillgänglig tvärs alla fyra fonder. De totala utsläppen inom Scope 1 och 2 har minskat i Första till Fjärde AP- fondernas sammanlagda noterade aktieportföljer 2016 (Bild 6). har aktieportföljernas sammanlagda marknadsvärde10 ökat . Vid slutet av 2020 hade Första och Tredje AP-fonden lägst koldioxidutsläpp i Scope 1 och 2 (0,CO2e). över perioden har Andra AP-fonden haft den brantaste minskningen av koldioxidutsläpp med -, jämfört med -för Första AP-fonden , -för Tredje AP-fonden och -för . 10Syftar till delar av portföljen som täcks av CO2 –analysen baserat på Första till Fjärde AP-fondernas överenskomna redovisningsprinciper för koldioxidutsläpp Orsaker till utvecklingen av placeringar i fossil energi Tre faktorer kan förklara minskningen av Första till Fjärde AP-fondernas placeringar i fossil energi under 2016-2020. För det första kan exponeringen mot sektorn minska till följd av medvetna beslut i linje med fondernas investeringsstrategier. Fondernas investeringsstrategier med avseende på fossil energi och klimatrisker jämförs och analyseras, utöver redovisningen ovan, i avsnitt 4.1. För det andra kan de fossila tillgångarnas marknadsvärde förändras relativt övriga tillgångar i portföljen som ett resultat av underliggande värdeutveckling på marknaden. Detta uppskattas genom en analys av marknadsutveckling för globalt noterade bolag inom energisektorn (enligt GICS definition) jämfört med utvecklingen för S&P 500 Index, ett ofta använt mått på hur den globala marknaden utvecklats i stort (avsnitt 4.2). För det tredje kan förändringar inom portföljbolagen leda till att de faller ur definitionen för fossil energi, exempelvis då ett bolag som ställer om sin verksamhet från fossil till förnybar energi. Fondernas aktiva påverkansarbete beskrivs i avsnitt 4.1 nedan, och utfallet analyseras genom approximering, genom att se till utvecklingen av portföljbolagens koldioxidintensitet (avsnitt 4.3). En exakt nedbrytning av de olika enskilda faktorernas bidrag till den totala minskningen av fondernas placeringar i fossil energi är inte möjlig att göra med den data som finns tillgänglig för denna analys. Som framgår av bild 4 ovan minskade antalet innehav inom fossil energi med mellan 80 och 121 bolag för Första till , motsvarande av sådana innehav. Därmed torde avinvesteringar vara den enskilt viktigaste orsaken till minskningen. De olika faktorerna beskrivs vidare nedan. 4.1 Översikt av AP-fondernas strategier för placeringar i fossil energi En central drivkraft för minskad exponering av Första till Fjärde AP-fondens placeringar i fossil energi är fondernas investeringsstrategier kopplat till fossila investeringar och klimatrisk. AP- fonderna arbetar med olika verktyg kopplat till fossila placeringar, som kan delas in i dels policyer för urval och avinvesteringar av placeringar i fossil energi, dels verktyg för aktiv ägarstyrning (Bild 7). Därutöver kan fonderna arbeta med aktiva investeringar för att underlätta klimatomställningen, och därmed minska klimatpåverkan; dessa investeringar omfattas inte av denna analys. Policyer för urval och avinvesteringar är baserade både på gränsvärden för fossil energi och på minskad exponering eller avyttring av specifika bolag. Aktiv ägarstyrning används för att påverka och påskynda omställningen i bolag med en hög klimatpåverkan. I detta avsnitt beskrivs Första till Fjärde AP-fondernas övergripande strategier för fossila investeringar och klimatrisk. Avinvestering eller minskad exponering baseras antingen på avinvesteringsbeslut av alla företag som uppfyller förutbestämda gränsvärden eller på beslut om avyttring eller minskad exponering mot specifika bolag baserat på klimatriskbedömning.11 Aktiv ägarstyrning av portföljbolag sker främst genom systematisk röstning på portföljbolagens stämmor, genom ägardialog och uppföljning eller genom signalering och konsekvenser när portföljbolagen inte ställer om i förväntad takt. Konsekvenser kan inbegripa både avyttring och signalering externt till marknaden genom exempelvis extern kommunikation eller publik svartlistning. Alla verktyg inom aktiv ägarstyrning har som mål att portföljbolagen minskar sitt klimatavtryck och därmed minskar klimatrisken i portföljen. Utöver dessa använder fonderna ytterligare verktyg inom ramen för sina hållbarhetsstrategier, som inte behandlas i den här analysen, för att minska portföljernas klimatpåverkan, till exempel proaktiva investeringar i gröna obligationer, hållbar infrastruktur och cleantech. Fokus ligger på verktyg kopplat till fossila investeringar, och innefattar till viss del verktyg relaterade till klimatomställning när det finns en länk till de fossila investeringarna. Första till Fjärde AP-fonderna har olika fokus i sina strategier för fossila investeringar och tillämpar därför policyer och verktyg i olika utsträckning (Bild 8). •Första AP-fonden fokuserar främst på avinvestering baserat på gränsvärden för fossil energi •Andra AP-fonden arbetar både med avinvestering baserat på gränsvärden och avinvest- ering från specifika bolag i sin systematiska förvaltning •Tredje AP-fonden har fokus främst på aktiv ägarstyrning genom dialog och uppföljning 11Fundamental bedömning sker genom att utvärdera varje bolag enskilt och systematisk bedömning genom att väga in faktorer iriskberäkningar för ett helt index eller en portfölj •Fjärde AP-fonden fokuserar främst på avinvestering från specifika bolag baserat på screening utifrån sitt egenframtagna ”environmental score” och riktad fundamental analys gäller nya regler kring hållbar förvaltning för Första till Fjärde AP- fonderna. De nya reglerna syftar till föredömlig förvaltning och ålägger fonderna att ”förvalta pensionsmedlen på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Särskild vikt ska fästas vid hur hållbar utveckling kan främjas utan att göra avkall på målet”. Första till Fjärde AP-fonderna bedömer inte att de nya reglerna avsevärt påverkat deras strategier kopplat till fossila investeringar. Däremot har strategierna utvecklats i takt med en trend som innebär större fokus på hållbara placeringar på marknaden i stort. 4.1.1 Första AP-fondens strategi för placeringar i fossil energi Första AP-fonden fokuserar på avinvestering baserat på gränsvärden och viss avinvestering eller minskad exponering mot bolag med höga klimatutsläpp i indexbaserade strategier i den systematiska förvaltningen. Fonden fattade ett inriktningsbeslut att avinvestera från fossil energiproduktion enligt GICS definition och därutöver företag med omsättning från kolproduktion, omsättning från kolkraftproduktion eller som äger kolreserver med potentiella utsläpp som överstiger 1000 miljoner tCO2e. Före det fanns ett avinvesteringsbeslut gällande företag med omsättning från termiskt kol eller oljesand som fattades . Avinvesteringsbeslutet grundar sig i en scenarioanalys, i vilken de finansiella riskerna kopplade till bolagens klimatpåverkan, klimatriskerna, bedöms som höga. Därmed bedöms balansen mellan förväntad avkastning och risk för dessa investeringar inte längre vara finansiellt attraktiv. Avinvesteringsbeslutet är tillämpligt för olika tillgångsslag liksom för intern och extern förvaltning. För Första AP-fonden är det även en fråga om verksamhetsprioritering där aktiv ägarstyrning som alternativ till avinvestering från dessa bolag inte anses möjligt med de resurser och den organisation fonden har . Första AP-fondens avinvesteringsbeslut omfattade ett aktieinnehav om (105 bolag) i den direktägda noterade portföljen vid utgången av 2019. Detta kan jämföras med ett aktieinnehav om (67 bolag) enligt GICS definition av energisektorn vid slutet av . Som följd av avinvesteringsbeslutet finns inget innehav kvar vid slutet av , varken enligt GICS definition eller inom Första AP-fondens egna gränsvärden. Första AP-fonden har även minskat sin exponering mot specifika företag med hög bedömd klimatrisk genom att inkludera krav på att portföljbolagen arbetar aktivt med att minska sina klimatutsläpp i sin systematiska aktieförvaltning. Fonden arbetar här även med aktiv ägarstyrning genom systematisk röstning, där klimatresolutioner ingår, med målsättningen att rösta på samtliga stämmor i svenska portföljbolag och minst 800 utländska bolagsstämmor. Första AP-fonden är även aktiva i gemensam ägardialog genom exempelvis , Climate Action 100+ och Transition Pathway Initiative (TPI)12. Första AP-fonden tillämpar inte signalering och konsekvenser för företag som inte ställer om i förväntad takt. 4.1.2 Andra AP-fondens strategi för placeringar i fossil energi Andra AP-fonden implementerade EU Paris-Aligned Benchmark (PAB) vilket har legat till grund för beslutet om avinvestering baserat på gränsvärden för fossil energi och fondens indexbaserade strategier för minskad klimatpåverkan. lanserade regler och kriterier för introducering av klimatindex varav ett ramverk är PAB. 13 Andra AP-fonden har valt att implementera kriterierna i PAB i sin investeringsstrategi för den globala aktieportföljen och företagsobligationer för att minska klimatrisken i sina investeringar och minska koldioxidavtrycket i portföljen.14 Som följd av detta fattade fonden beslut om avinvestering från företag inom gränsvärden givna av PAB, vilket inkluderar företag med omsättning från produktion av termiskt kol, omsättning från utvinning av råolja, omsättning från produktion av gas eller kraftbolag med omsättning från förbränning av fossilt bränsle (termiskt kol, olja och gas). Andra AP-fonden har även minskat sin exponering och avinvesterat från specifika bolag efter att ha konstruerat tre indexbaserade strategier i enlighet med PAB’s kriterier. Enligt kraven från PAB ska de indexerade portföljerna vid implementering ha maximalt av koldioxidintensitet jämfört med ett referensindex som ska spegla genomsnittet på marknaden. Därefter ska portföljen minska sin koldioxidintensitet med . I den svenska aktieportföljen har Andra AP-fonden inkluderat klimatriskfaktorer i den fundamentala analysen. Andra AP-fonden är aktiv i samarbetena inom och Climate Action 100+ för aktiv ägarstyrning. Därutöver har fonden direktdialog med vissa svenska portföljbolag relaterat till deras koldioxidavtryck. Andra AP-fonden har fört dialog med myndigheter i ett land där fonden äger statsobligationer, om landets klimatavtryck. Fonden tillämpar även signalering och konsekvenser genom att avyttra företag som inte ställer om i förväntad takt enligt kraven i PAB. 12https:/// 13https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/banking-and-finance/sustainable-finance/eu-climate-benchmarks-and- benchmarks-esg-disclosures_en 14Förordningen är inte bindande för Andra AP-fonden då de inte är en indexleverantör, men de har ändå valt att följa ramverket Andra AP-fonden har även i enstaka fall signalerat externt genom att i sin årsredovisning namnge portföljbolag som inte ställt om i förväntad takt. 4.1.3 Tredje AP-fondens strategi för placeringar i fossil energi Tredje AP-fonden har avinvesterat från företag med omsättning från termiskt kol eller oljesand både för noterade aktier och företagsobligationer då dessa sektorer anses ha störst negativ klimatpåverkan. Därutöver har fonden ingen generellt avinvesterings- beslut för placeringar i fossil energi, utan beaktar klimatrisk i den interna aktieförvaltningen samt för företagsobligationer. Tredje AP-fonden skiftade sin strategi mot en mer aktiv förvaltning. I samband med detta skärptes kraven på externa förvaltare att inkludera klimatriskanalyser och andra ESG-faktorer i sina investeringsanalyser, vilken kan ha bidragit till minskningen av placeringar i den fossila energisektorn med 14 bolag . En större minskning av investeringar i sektorn skedde , då Tredje AP-fonden avyttrade sin småbolagsportfölj, där flertalet bolag inom fossil energi ingick. Tredje AP-fondens strategi fokuserar således i första hand på aktiv ägarstyrning, då fonden anser att det är det mest effektiva verktyget för påverkan mot klimatomställning. Tredje AP- fonden har även byggt upp verksamheten med dedikerade personalresurser för att bedriva en omfattande ägardialog. Tredje AP-fonden är aktiv i samarbeten för gemensam ägardialog, exempelvis , Climate Action 100+ och Transition Pathway Initiative (TPI). Därutöver bedriver Tredje AP- fonden direktdialog med både svenska och globala portföljbolag, inklusive företag inom fossil energi, samt med företag inom kreditportföljen i syfte att få bolagen att mäta och sedan anpassa och utveckla sin verksamhet för att minska sitt koldioxidavtryck. Dialogerna koncentreras främst till bolag inom sektorer som bedöms ha relativt höga koldioxidutsläpp. Tredje AP-fonden arbetar även med systematisk röstning på portföljbolagens stämmor och för dialog inför stämmor för att påverka i klimatrelaterade frågor. I de fall portföljbolagen inte ställer om i förväntad takt efter upprepad dialog och uppföljning tillämpar Tredje AP-fonden avyttring. Tredje AP-fonden signalerar inte konsekvenser externt på grund av att man vill bibehålla långsiktiga relationer med portföljbolagen för att ha kvar möjligheten att återinvestera om omställningen påskyndas. 4.1.4 Fjärde AP-fondens strategi för placeringar i fossil energi fokuserar på avinvestering och minskad exponering mot specifika bolag i kombination med aktiv ägarstyrning för att åstadkomma en ett minskat koldioxidavtryck i portföljen. har avinvesterat från alla företag med omsättning från termiskt kol eller oljesand tvärs hela aktieportföljen. har även minskat sin exponering och avinvesterat från bolag med lägst värde i sitt egenframtagna ”environmental score”. Värdet räknas fram genom en sammanvägning av företags energieffektivitet, förmåga att hantera ett globalt koldioxidpris och om företaget ställer om i linje med . Denna screening baserat på ”environmental score” har gjort för hela den globala aktie- portföljen. Därutöver har avinvesterat från specifika bolag inom energisektorn i utvecklade marknader som inkluderas i indexet MSCI World Energy15 baserat på en fundamental analys av om företagens mål och strategier är förenliga med . Företag inom MSCI World Energy Index som saknar mål om netto noll koldioxidutsläpp eller saknar betydande och ökande andel investeringar i förnyelsebar energiproduktion avyttras. avyttrar även företag som fram inte bedöms kunna hamna under gränsvärden om omsättning från icke-konventionella fossila bränslen16, minst 10 %omsättning från termiskt kol, eller omsättning från oljesand. Denna fundamentala analys av företag inom MSCI World Energy Index, i kombination med den systematiska screeningen baserat på ”environmental score”, är den huvudsakliga drivkraften till att majoriteten av innehavet, sett till både marknadsvärde och antal bolag, inom fossil energi enligt GICS definition avyttrades (se avsnitt 3.1). är aktiva i samarbetena , Transition Pathway Initiative (TPI) och Climate Action 100+ för gemensam dialog med portföljbolag. Därutöver har direktdialog med de bolag inom MSCI World Energy Index som genomgått den fundamentala analysen (beskrivet ovan) men inte avyttrats, i syfte att följa upp deras utveckling mot ovan beskrivna gränsvärden . Bolag som inte ställer om i förväntad takt avyttras som konsekvens. 4.2 Fossila energitillgångars värdeutveckling på marknaden Värdeutvecklingen av fossil energi på den globala marknaden är ytterligare en förklarade faktor till utvecklingen av marknadsvärdet av Första till Fjärde AP-fondernas placeringar i fossil energi. Denna effekt har analyserats genom utvecklingen av det totala marknadsvärdet av den globala energisektorn enligt GICS definition 2011 . Som referenspunkt visas även utvecklingen av S&P 500 Index17, ett ofta använt mått på hur den globala marknaden utvecklats i stort. har den fossila energisektorn enligt GICS definition underpresterat jämfört med S&P 500 Index, med en genomsnittlig ökning om jämfört med 13,för S&P 500 Index (Bild 9).18 Detta indikerar att värdeutvecklingen på den globala marknaden har haft en mindre påverkan på utvecklingen av Första till Fjärde AP-fondernas placeringar i fossil energi jämfört med framför allt avyttring av bolag. ökade dock den fossila energisektorn i värde, vilket kan förklara uppgången i marknadsvärdet under för Andra, Tredje och Fjärde AP-fondernas placeringar i fossil energi (avsnitt 3.1). 15https:///documents/10199/de6dfd90-3fcd-42f0-aaf9-4b3565462b5a