prop · H803115 · 2021-03-17 00:00:00 — presenterade kommissionen ett förslag om ändringar i tågpassagerarförordningen (se faktapromemoria 2017/18:FPM14). har trilogförhandlingar pågått och nåddes en överenskommelse. 40.2.3Åtgärder för en hållbar järnvägsmarknad Mot bakgrund av covid-19-pandemin presenterade kommissionen ett förslag till förordning för att temporärt göra det möjligt för infrastrukturförvaltare att reducera, ta bort eller skjuta upp betalningen av banavgifter för järnvägsföretagen till . Detta skulle gälla under förutsättning att medlemsstaterna kompenserar infrastrukturförvaltarna. Kommissionen har möjlighet att förlänga perioden med upp för förordningens ikraftträdande. Syftet med förordningen är att motverka de negativa ekonomiska effekterna av covid- 19-pandemin för järnvägsföretagen. Förslaget snabbehandlades av rådet och och antogs . Kommissionen presenterade förslag till ny förordning om inrättande av en europeisk kontaktpunkt för fartygsrapportering (se faktapromemoria 2017/18:FPM115). Trilogförhandlingar inleddes i Skr. 2020/21:115 januari och en preliminär överenskommelse nåddes . Förordningen trädde i kraft . 40.3.2Minikrav på utbildning för sjöfolk Kommissionen presenterade förslag om ändring i direktivet om minimikrav på utbildning för sjöfolk. Trilogförhandlingar inleddes och en preliminär överenskommelse nåddes . Direktivet trädde i kraft . 40.4.1Översyn av flygpassagerares rättigheter lämnade kommissionen förslag till ändringar i EU:s flygpassagerarförordningar (se faktapromemoria 2012/13:FPM91). Förhandlingarna i rådet avbröts men återupptogs för att sedan ta paus igen på grund av covid-19-pandemin. 40.4.2Det gemensamma europeiska luftrummet SES, 2+ Kommissionen presenterade ett reviderat förslag till lagstiftning om det europeiska gemensamma luftrummet (se faktapromemoria FPM2020/21:17). Det är en sammanslagning av tre rättsakter. Förslaget innebär bl.a. marknadsöppning av deltjänster inom flygtrafik och ökad informationsdelning för att möjliggöra marknadsöppningen. Prestationsplaner upprättas för en stats luftrum men föreslås delas så att varje tjänsteleverantör gör en prestationsplan. Att inrätta funktionella luftrumsblock föreslås bli frivilligt i stället för som obligatoriskt. Visst ansvar föreslås också flyttas från medlemsstaternas tillsynsorgan till central nivå. En riktlinjedebatt hölls i rådet . Information lämnades till trafikutskottet och samråd med ägde rum . 40.4.3Ändringsförordningar om flygbolagens ankomst- och avgångstider På grund av covid-19-pandemins konsekvenser för flygbolag antogs en ändringsförordning. Den innebär att flygbolag beviljas undantag från regeln om att ankomst- och avgångstider som tilldelats går förlorade om de inte utnyttjas. Syftet med ändringen är att skydda flygbolagens ekonomiska ställning och undvika den negativa miljöpåverkan som följer av tomma eller i stort sett tomma flygningar som 2020/21:115 genomförs endast i syfte att upprätthålla rätten till ankomst- och avgångstiderna. lade kommissionen fram förslag till ändring av förordning om ankomst- och avgångstider vid flygplatser 2021 (COM (2020) 818). 40.4.4Ändringsförordning om gemensamma regler för att tillhandahålla lufttrafik Med anledning av covid-19-pandemin antogs förordningen ((EU) 2020/6969) som tillfälligt ändrar lufttrafikförordningen . Syftet är att erbjuda lättnad av administrativa regelverk och säkerställa bättre ekonomiska utsikter. Det handlar bl.a. om tillfälliga operativa licenser och frågor som rör marktjänstleverantörer. 41 Politiken för informationssamhället Förhandlingarna om en förordning om respekt för privatlivet och skydd av personuppgifter i samband med elektronisk kommunikation (se faktapromemoria 2016/17:FPM70) var föremål för en lägesrapport vid och en lägesrapport vid . 41.1.2Tillfällig förordning för att bekämpa sexuella övergrepp mot barn på nätet presenterades ett förslag till tillfällig förordning för att bekämpa sexuella övergrepp mot barn på nätet (se faktapromemoria 2020/21:FPM6). Rådet enades om en allmän inriktning och mandat att inleda trilogförhandlingar. 41.2.1Att forma EU:s digitala framtid publicerade kommissionen ett meddelande om en ny strategi för digitalisering (se faktapromemoria 2019/20:FPM23). I meddelandet annonseras en rad nya initiativ till lagstiftning m.m. inom tre grundpelare: teknik som fungerar för människorna, en rättvis och konkurrenskraftig ekonomi och ett öppet, demokratiskt och hållbart samhälle. Lagstiftningspaket om digitala tjänster och presenterade kommissionen två lagstiftningsförslag om digitala tjänster respektive digitala marknader. Det förstnämnda innebär en översyn av direktiv /31/EG om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (e-handelsdirektivet). Det andra innefattar förslag om konkurrensfrämjande förhandsregler för internetplattformar som har en så kallad grindvaktarroll på marknaden. nytt konkurrensverktyg föreslås också i det senare lagstiftningspaketet. Överläggning med trafikutskottet ägde rum . Förordning med program för ett digitalt avslutades förhandlingarna om förordningen om att inrätta programmet för ett digitalt för perioden –2027. stödja den digitala omvandlingen av ekonomi och samhälle i , bl.a. genom satsningar på ny teknik. Förordning med program för fonden för ett Trilogförhandlingar har pågått om förordningen om inrättande av programmet för ett sammanlänkat perioden –2027. är att bättre sammanlänka EU:s medlemsstater med bl.a. digital publicerade kommissionen en vitbok om artificiell intelligens (AI) – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende (se faktapromemoria 2019/20:FPM23). om AI innehåller kommissionens beskrivning av förslag till åtgärder som kommissionen anser behöver vidtas för att främja utveckling och användning av AI. Den innehåller också kommissionens initiala resonemang för hur ett rättsligt ramverk för AI kan utformas. kommande förslag till rättsakt ingår som en del i kommissionens initiativ Överläggning med utbildningsutskottet ägde rum . Meddelande om en europeisk datastrategi publicerade kommissionen ett meddelande om en europeisk datastrategi (se faktapromemoria 2019/20:FPM23). ägde en diskussion rum om ett ramverk för att möjliggöra gemensamma europeiska dataområden. Överläggning med trafikutskottet ägde rum . 2020/21:115 41.2.7 Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om dataförvaltning. Förordningen syftar till att etablera riktlinjer och regler för styrningen av gemensamma europeiska dataområden (se faktapromemoria 2020/21:FPM44). Överläggning med trafikutskottet ägde rum och samråd med ägde rum . 42.1Strategier för vätgas och energisystemintegration presenterade kommissionen två meddelanden om EU-strategier för energisystemintegration respektive vätgas (se faktapromemoria 2019/20:FPM61). Strategierna kompletterar varandra och syftar till att lägga grunden för ett energisystem som bidrar till en klimatneutral och konkurrenskraftig ekonomi. Överläggning med näringsutskottet ägde rum . 42.2EU-strategi för havsbaserad förnybar energi Inovember presenterade kommissionen meddelandet om en EU-strategi för att utnyttja potentialen för havsbaserad förnybar energi för en klimatneutral framtid (se faktapromemoria 2020/21:FPM50). Syftet med strategin är att bättre utnyttja användningen av havsbaserad förnybar energi och bidra till den gröna given. DEL 9 JORDBRUK, FISKE OCH 43 Den gemensamma jordbrukspolitiken 43.1Reform av den gemensamma jordbrukspolitiken presenterade kommissionen ett reformförslag för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 (se faktapromemoria 2017/18:FPM140). Rådet nådde vid Jordbruks- och fiskerådet en allmän inriktning. Trilogförhandlingar har inletts och förhoppningen är att en överenskommelse ska nås . Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum och utskottet informerades , . Samråd med ägde rum , juli, . 43.2Övergångsregler för den gemensamma jordbrukspolitiken Kommissionen presenterade förslag till övergångsregler för den gemensamma jordbrukspolitiken (se faktapromemoria 2019/20:FPM9). Detta eftersom förslaget till nytt regelverk för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 inte hinner beslutas för att möjliggöra ett införande av den nya politiken 2021. Förslaget innebär i stora drag att nuvarande regelverk förlängs med . Trilogförhandlingar pågick och en överenskommelse nåddes . Information lämnades till miljö- och jordbruksutskottet . Samråd med ägde rum . 44 Den gemensamma fiskeripolitiken Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om reglering av fiskemöjligheter för torsk, lax, sill, skarpsill och rödspätta i och vissa fiskemöjligheter utanför (se faktapromemoria 2020/21:FPM3). 2020/21:115 En politisk överenskommelse om förslaget om fiskemöjligheterna i nåddes vid jordbruks- och fiskerådet . Den slutliga överenskommelsen innebär ett fortsatt förbud mot riktat fiske av östlig torsk och att endast begränsade bifångster av östlig torsk tillåts samt en sänkning av de totala svenska fiskemöjligheterna i jämfört med . Överenskommelsen innebär även att lekstängningar införs under både den östra och den västra torskens huvudsakliga lekperiod i både östra och västra . Lekstängningsperioderna är utformat på ett mer ändamålsenligt vis än . Det medger att det svenska kustnära fisket av sill för humankonsumtion och det småskaligt kustnära fisket under vissa förutsättningar kan ske . Fritidsfisket av torsk fortsätter att regleras på EU-nivå i hela och överenskommelsen innebär även åtgärder som syftar till att begränsa felrapportering av lax så som öring. Fiskemöjligheterna och de relaterade åtgärderna fastställdes i linje med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer och den fleråriga förvaltningsplanen för torsk, sill och skarpsill i (Östersjöplanen) tillämpades för de arter som omfattas av den. Överläggning i miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om reglering av fiskemöjligheter för bestånden i EU:s vatten i , samt för fiskemöjligheter i vatten utanför EU som fastställs inom ramen för regionala fiskeriorganisationer eller som förhandlas fram i samråd med tredjeländer (se faktapromemoria 2020/21:FPM37). En politisk överenskommelse om förslaget om fiskemöjligheterna nåddes vid jordbruks- och fiskerådet den 15–. Den slutliga överenskommelsen innebar att fiskemöjligheterna och de relaterade åtgärderna fastställdes i linje med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer och att de fleråriga förvaltningsplanerna för demersala arter i och Västliga vatten tillämpades för de arter som omfattas av den. Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . 44.3 Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden –2027 Trilogförhandlingar har fortsatt . När det gäller åtgärder för fiskeflottan föreslog det kroatiska ordförandeskapet bl.a. flexibilitet i att tillmötesgå förslag i de delar som avser ytterligare uppluckring av villkor som syftar till att hindra ökad kapacitet och som avser finansiering av förnyelse av fiskeflotta i de yttersta randområdena. I samband med inledningen av det tyska ordförandeskapet presenterade Skr. 2020/21:115 kommissionen 11 principer med utgångspunkt i den gemensamma fiskeripolitikens målsättning som skulle ses som ett paket för att säkra att inga stöd inom den framtida europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden (EHFVF) ska äventyra dessa målsättningar och riskera resultera i överkapacitet inom fisket. Mot bakgrund av att fortsatt bedömer att viktiga delar av förslaget riskerar att äventyra den gemensamma fiskeripolitikens målsättningar kunde inte ställa sig bakom de reviderade mandat som antogs inför förhandlingar med . 44.4Ändring av förordning om Europeiska havs- och fiskerifonden –2020 Mot bakgrund av överenskommelsen om fiskemöjligheter i och tillhörande gemensamma uttalande av och kommissionen om mildring av de socioekonomiska effekterna av överenskommelsen, presenterade kommissionen ett förslag till förordning om att ändra förordningen om Europeiska havs- och fiskerifonden –2020 (se faktapromemoria 2019/20:FPM8). Genom förslaget har det återinförts möjlighet att stödja permanent upphörande av fiskeverksamhet genom skrotning när det gäller fiskare som är starkt beroende av fiske efter östlig Östersjötorsk. Ändringarna trädde ikraft . 44.5Förordning om ändringar av rådets förordningar när det gäller fiskerikontroll Förhandlingar har fortsatt kring det förslag som kommissionen presenterade om revidering av förordningen om fiskerikontroll och revidering av andra rättsakter som innehåller bestämmelser om kontroll (se faktapromemoria 2017/18:FPM132). Förslaget justerar dagens kontrollförordning till Lissabonfördraget, och anpassar kontrollreglerna till den reformerade gemensamma fiskeripolitiken (GFP). Den tar även hand om de nuvarande svårigheterna med regelefterlevnaden för att säkerställa att GFP:s mål uppnås. Information har lämnats till miljö- och jordbruksutskottet . Livsmedel, djur och växter Kommissionen lade fram ett förslag till omarbetning av rådets direktiv om kvaliteten på dricksvatten (se faktapromemoria 2017/18:FPM56). och fattade beslut om antagande respektive . Direktivet (EU) 2020/2184 om kvaliteten på dricksvatten (omarbetning) kommer träda i kraft och ska vara genomfört i svensk rätt . Överläggning i miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . 45.2Rådsslutsatser om från jord till bord-strategin presenterade kommissionen meddelandet Från jord till bordstrategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (se faktapromemoria 2019/20:FPM44). Rådsslutsatserna följer i huvudsak de övergripande prioriteringarna i kommissionens strategi om att utveckla ett europeiskt hållbart livsmedelssystem från produktion till konsumtion. Rådsslutsatserna antogs av jordbruks- och fiskerådet vid rådsmötet . Information lämnades till miljö- och jordbruksutskottet och överläggning med utskottet ägde rum . Samråd med ägde rum , . Av kommissionens meddelande Från jord till bord-strategin framgår bl.a. att kommissionen ska överväga alternativ för djurskyddsmärkning (se faktapromemoria 2019/20:FPM44). Syftet är att bättre överföra värdet genom livsmedelskedjan. Av den tillhörande handlingsplanen framgår att kommissionen planerar att lägga fram ett förslag till ett ramverk för märkning av hållbart producerade livsmedel så att konsumenter kan göra hållbara livsmedelsval. Vid jordbruks- och fiskerådet den 15–antogs rådsslutsatser om djurskyddsmärkning. Överläggning i miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . 45.4 Ordförandeskapsslutsatser omSkr. 2020/21:115 framsidesmärkning, näringsprofiler och ursprungsmärkning Av meddelandet Från jord till bord-strategin framgår också att kommissionen ska anta harmoniserad och obligatorisk näringsvärdesmärkning på förpackningens framsida och fastställa näringsprofiler som begränsar säljfrämjande åtgärder genom närings- eller hälsopåståenden för livsmedel med högt innehåll av fett, socker och salt. En utvidgning av de obligatoriska uppgifterna om ursprung för vissa produkter ska också övervägas. Av den tillhörande handlingsplanen framgår att kommissionen ska lägga fram sina förslag . Vid jordbruks- och fiskerådet den 15–antogs ordförandeskapsslutsatser om framsidesmärkning, näringsprofiler och ursprungsmärkning. Överläggning i miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum . 46.1Rådsslutsatser om EU:s kommande skogsstrategi EU:s nuvarande skogsstrategi löper ut . Den nästkommande skogsstrategin skulle ha presenterats men har blivit försenad och planeras till . Det tyska ordförandeskapet valde därför att ta fram rådsslutsatser som ett medskick till kommissionen i deras arbete med den nya skogsstrategin. Samråd med ägde rum . Kommissionen presenterade ett förslag till ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2030, det åttonde i ordningen (se faktapromemoria 2020/21:FPM34). Förslaget till nytt handlingsprogram innehåller sex prioriterade tematiska mål som ska uppnås till 2030, med en långsiktig vision . Miljöhandlingsprogrammet föreslås även omfatta en ny övervakningsram för att säkerställa en samordnad strategi för det övergripande uppnåendet av unionens miljö- och klimatmål. Ett av syftena med programmet är att skapa ett gemensamt ägarskap mellan alla tre EU- institutioner och medlemsstaterna för mål som utgör ett förutsägbart ramverk och anger en riktning för beslutsfattare och andra intressenter – inklusive städer och regioner. presenterade kommissionen ett förslag till ändring av Århusförordningen för att förbättra genomförandet av Århuskonventionen i EU:s institutioner och organ (se faktapromemoria 2020/21:FPM33). Förslaget utökar de icke-statliga organisationernas möjligheter att begära intern omprövning av förvaltningsåtgärder som vidtagits eller borde ha vidtagits av en EU-institution eller ett EU-organ. Medlemsstaternas institutioner och organ omfattas inte av förslaget. presenterade kommissionen ett meddelande om förbättring av tillgången till rättslig prövning i miljöfrågor i EU och dess medlemsstater (se faktapromemoria ovan). Syftet med meddelandet är att lyfta fram medlemsstaternas roll inom EU:s övergripande system för tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. Meddelandet innehåller enbart uppmaningar till medlemsstaterna och prioriteringar som kommissionen avser att arbeta utifrån för att förbättra tillgången till rättslig prövning i miljöfrågor och är inte i sig rättsligt bindande. På miljörådet enades medlemsstaterna om en allmän inriktning. Överläggning med miljö- och jordbruksrådet ägde rum . Samråd med ägde rum . Ambitionshöjning genom uppdaterade nationellt fastställda bidrag (NDC):er och långsiktiga strategier (LTS):er var en av de stora frågorna . EU:s LTS med målet om klimatneutralitet till 2050 antogs på miljörådet . EU har en central roll att driva på andra länder att presentera mer ambitiösa åtaganden, och i detta arbete är EU:s egen ambitionsnivå av avgörande betydelse. EU har utvecklat och anpassat sin klimatdiplomati för att uppmuntra och uppmärksamma de insatser som görs i olika länder för att nå mål. I frånvaro av klimatkonventionens partskonferens (COP) har som ordförande varit angelägen om att identifiera tillfällen då det globala klimatarbetet ändå kan uppmärksammas och föras framåt. Firandet av 5-årsjubileum genomfördes dagen efter Europeiska rådets möte, då EU:s stats- och regeringschefer enades om ett skärpt utsläppsmål till 2030. EU:s uppdaterade NDC under som innehöll det skärpta 2030-målet antogs av och sändes därefter in till FN. EU lanserade vid ledarmötet en högnivådialog om klimat och miljö med , EU:s ledarskap kompletteras med åtaganden om nettonollutsläpp från bl.a. , , och . avträdde formellt men tillträdande president har annonserat att ska återinträda . Kommissionen presenterade sitt förslag till en europeisk klimatlag som syftar till att inrätta ett övergripande och långsiktigt ramverk för EU:s omställning till klimatneutralitet (se faktapromemoria (2019/20:FPM30). Klimatlagen avser bl.a. göra klimatneutralitetsmålet till 2050 rättsligt bindande och kommer även innehålla ett skärpt klimatmål till 2030. Därutöver innehåller förslaget en ny översynsprocess. Den innebär att kommissionen , med start , bl.a. ska bedöma EU:s framsteg i att nå klimatneutralitetsmålet och om unionens åtgärder är samstämmiga med målet. På så sätt reflekterar klimatlagen också femåriga översynsprocess. presenterade kommissionen ett tilläggsförslag till klimatlagen om att EU till 2030 ska minska sina nettoutsläpp av växthusgaser med jämfört med nivåer. antog en allmän inriktning för EU:s klimatlag som bland annat slog fast att EU till 2030 ska minska sina nettoutsläpp av växthusgaser med jämfört med nivåer. Trilogförhandlingar har inletts med Europarlamentet. 2020/21:115 Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum , . Samråd med ägde rum . 48.3Integrering av klimat i EU:s långtidsbudget och återhämtningspaket Iuppgörelsen om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och återhämtningspaket framgår att av medlen ska gå till klimatåtgärder. Dessa åtgärder omfattar både investeringar som bidrar till utsläppsminskningar och klimatanpassning. För att säkerställa att det övergripande målet kan nås har alla större fonder givits egna mål för hur stor andel som ska gå till klimatåtgärder. Kommissionen ska konsultera med rådet och för att utvärdera måluppfyllelsen, och tillsammans med lagstiftarna vidta nödvändiga åtgärder ifall målet ser ut att inte uppfyllas. 49.1Kemikaliestrategi för hållbarhet – På väg mot en giftfri miljö Kommissionen presenterade för hållbarhet (se faktapromemoria (2020/21:FPM36). Strategin har presenterats som ett första steg mot en nollutsläppsvision för en giftfri miljö i enlighet med den europeiska gröna given. Kemikaliestrategin syftar till att stärka skyddet av människors hälsa och miljön, främja innovation för säkra och hållbara kemikalier samt alternativa material, förenkla och stärka regelverket för kemikalier, bygga upp kunskapsbasen till stöd för beslutsfattande och främja en sund hantering av kemikalier och avfall globalt. Strategin presenterades vid miljörådet . På miljörådet hölls en policydebatt om kemikaliestrategin. Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . 49.2 EU-handlingsplan för cirkulär ekonomi presenterade kommissionen meddelandet En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin – (se faktapromemoria (2019/20:FPM28). Handlingsplanen beskriver utmaningar, vartåt man vill och åtgärder för att Flaggskeppet i handlingsplanen är insatser för hållbara produkter genom ett nytt produktramverk. Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum . Det tyska ordförandeskapet tog initiativ till rådsslutsatser om Skr. 2020/21:115 handlingsplanen. På miljörådet antogs slutsatser. Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . publicerade kommissionen en utvärdering av EU:s förordning om växtskyddsmedel och EU:s förordning om bekämpningsmedelsrester (se faktapromemoria 2019/20:FPM41). Kommissionen presenterade även en rapport om direktivet om en hållbar användning av bekämpningsmedel (se faktapromemoria 2019/20:FPM42). Dokumenten publicerades som en del av den s.k. från jord till bordstrategin och strategin för biologisk mångfald. På jordbruks- och fiskerådet antogs slutsatser. 50 Naturresurser och biologisk mångfald 50.1EU:s strategi för biologisk mångfald Kommissionens meddelande om en EU-strategi för biologisk mångfald (se faktapromemoria (2019/20:FPM43) syftar till att hejda förlusten av biologisk mångfald och ekosystemtjänster inom unionen. antog rådsslutsatser om strategin . kunde ställa sig bakom rådsslutsatserna med en röstförklaring om att innan det finns en färdig EU-definition av ”primary ” som godkänts av medlemsstaterna förbehåller sig rätten att tillämpa en definition som är i överensstämmelse med våra nationella omständigheter. Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . DEL 11 UTBILDNING, UNGDOM, KULTUR Erasmus+ är EU:s program för utbildning, ungdom och idrott. Förhandlingarna om kommissionens förslag till ett Erasmusprogram för perioden –2027 (se faktapromemoria 2017/18:FPM136) avslutades . En politisk överenskommelse för programmet nåddes . Formellt antagande väntas . informerades och överläggning med utskottet ägde rum . Utbildningsministrarna har via informella videomöten utbytt erfarenheter om covid-19-pandemins påverkan på utbildningen och om de nationella åtgärderna inom utbildningssystemen. Extrainsatta informella videomöten ägde rum , och . Även det ordinarie rådsmötet ersattes av videomöte med covid-19 som huvudtema.