prop · H9031d7 · 2021-09-20 00:00:00 — För att visa på det närmare innehållet i planen redovisas i tabellen nedan ett urval av de större anskaffningar som Försvarsmakten har beställt eller tidigare, alternativt avser att beställa under det kommande budgetåret eller den närmsta tiden därefter enligt den nuvarande planeringen. Anskaffning , pjäser och systemutrustning Renovering av och Stridsvagn 122 Anskaffning skyddsutrustning och soldatutrustning Anskaffning skyddade lastbilar, terrängfordon, tunga lastbilar och standardfordon Modifiering av korvetter / Modifiering av korvetter typ Anskaffning av Ubåt Typ Halvtidsmodifiering av ubåt typ Anskaffning av nytt lätt torpedsystem Modifiering av stridsbåt 90 Anskaffning av modifiering Marinbas Utveckling och anskaffning av JAS 39E Anskaffning system JAS 39C/D Anskaffning krypto- och radioutrustning 2021/22:1 Utgiftsområde 6 3.6.41:4 Forskning och teknikutveckling Tabell 3.18 Anslagsutveckling 1:4 Forskning och teknikutveckling 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för att finansiera forskning och teknikutveckling. Anslaget får vidare finansiera det nationella flygtekniska forskningsprogrammet (NFFP), verksamhet vid luftstridssimuleringscentrum (FLSC) samt övrig flygteknisk forskning. Anslaget får också finansiera forsknings- och utvecklingsverksamhet som genomförs inom ramen för det svenska deltagandet i den europeiska försvarsbyrån (). Skälen för regeringens förslag Tabell 3.19 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:4 Forskning och teknikutveckling Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Forskning och teknikutveckling . beräknas anslaget till respektive . 3.6.51:5 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Tabell 3.20 Anslagsutveckling 1:5 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 11 463 tkr prisnivå. 3Motsvarar 11 463 tkr prisnivå. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten bedriver med att kontrollera försvarsunderrättelseverksamheten hos de myndigheter som bedriver sådan verksamhet, samt för att verkställa beslut om tillgång till signalbärare. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.21 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:5 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten . 3.6.61:6 Totalförsvarets plikt- och prövningsverk Tabell 3.22 Anslagsutveckling 1:6 Totalförsvarets plikt- och prövningsverk 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 345 710 tkr prisnivå. 3Motsvarar 344 730 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Totalförsvarets plikt- och prövningsverks förvaltningsutgifter. Vidare får anslaget användas för ersättningar för kost, resor och logi till totalförsvarspliktiga. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Skälen för regeringens förslag Tabell 3.23 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:6 Totalförsvarets plikt- och prövningsverk Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 Totalförsvarets plikt- och prövningsverk . beräknas anslaget till respektive . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Resultat (intäkt - kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Tabell 3.25 Anslagsutveckling 1:7 Officersutbildning m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 268 220 tkr prisnivå. 3Motsvarar 268 219 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera det treåriga officersprogrammet och annan grundläggande officersutbildning vid . Vidare får anslaget finansiera forskning och utveckling m.m. inom vissa av högskolans kompetensområden. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 får även användas för att finansiera kurser inom ramen för Partnerskap för fred (PFF) samt viss forskning och analysstöd för regeringens behov. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.26 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:7 Officersutbildning m.m. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:7 Officersutbildning beräknas anslaget till respektive . Tabell 3.27 Anslagsutveckling 1:8 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 620 726 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 754 112 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Försvarets radioanstalts förvaltningsutgifter. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.28 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:8 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 2021/22:1 Utgiftsområde 6 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Anslagsändamålet för ändras för att följa gängse principer för myndigheters förvaltningsanslag. Någon ändring i sak är inte avsedd, utan anslaget ska användas för utgifter för de uppgifter som ingår i myndighetens verksamhet, dvs. Myndighetens uppgifter anges i myndighetens instruktion. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:8 . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Resultat (intäkt - kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Tabell 3.30 Anslagsutveckling 1:9 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 241 698 tkr prisnivå. 3Motsvarar 241 697 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera internationell verksamhet inom försvarsmateriel- och forskningsområdet samt åtgärder för att främja den svenska försvarsindustrins exportverksamhet. Anslaget får även finansiera forskning avseende skydd mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära stridsmedel (CBRN) samt forskning och analysstöd för regeringens behov. Anslaget får vidare finansiera forskning med inriktning mot och Säkerhetspolisens verksamhetsområden. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Skälen för regeringens förslag Tabell 3.31 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:9 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer –Kartläggning av våldsbejakande extremism och rasism i Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. I syfte att stärka forskningen kring våldsbejakande extremism och rasism i digitala miljöer ökas anslaget med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:9 . beräknas anslaget till respektive . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Resultat (intäkt - kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Tabell 3.33 Anslagsutveckling 1:10 Nämnder m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som bedrivs av vissa mindre nämnder samt bidrag till exempelvis Svenska Röda Korset och och Försvar. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.34 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:10 Nämnder m.m. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Folk och försvar Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget ökas med för att möjliggöra en ökning av verksamhetsbidraget till och Försvar med samt för att täcka ökade kostnader för de nämnder som finansieras från anslaget. Anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:10 Nämnder m.m. . beräknas anslaget till respektive . Tabell 3.35 Anslagsutveckling 1:11 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 219 893 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 174 012 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Vidare får anslaget användas för myndighetens samhällsinvesteringar. Anslaget får även användas till utgifter för certifieringsorgan för it-säkerhet (CSEC) samt signatärskapet för Common Criteria Recognition Arrangement (CCRA). 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Skälen för regeringens förslag Tabell 3.36 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:11 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. I syfte att stärka det militära försvaret och öka den operativa förmågan omfördelas medel mellan anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar och 1:11 i enlighet med myndigheternas förslag. Anslaget 1:11 ökas därför med 2022. beräknas anslaget öka med respektive . har en ändrad finansiell styrmodell (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:FöU1, rskr. 2018/19:89). Den ändrade modellen innebär att anslagsbelastningen sker när utgiften för staten inträffar i stället för när fakturering sker utifrån milstolpar mellan Försvarsmakten och . Ändringen gällde för objekt i investeringsplanen där avtal tecknats efter . För att underlätta den materiella tillväxten avser regeringen att ge möjlighet att även hantera materielobjekt där avtal tecknats före enligt den modell som infördes . Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:11 . beräknas anslaget till 2 respektive 2 . Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att tillgodose behov av rörelsekapital som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 50 . Skälen för regeringens förslag: behöver tillgång till rörelsekapital för att finansiera utestående förskott till industrin och för hantering av avtal inom försvarsexportområdet. behöver även tillgång till rörelsekapital för att hantera övergången till en ändrad finansiell styrmodell inom materielförsörjningen. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Resultat (intäkt-kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Tabell 3.38 Anslagsutveckling 1:12 Försvarsunderrättelsedomstolen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 9 846 tkr prisnivå. 3Motsvarar 9 847 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som Försvarsunderrättelsedomstolen bedriver med att pröva frågor om tillstånd till signalspaning enligt lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.39 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:12 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:12 Försvarsunderrättelsedomstolen . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Bemyndigande att disponera pjäser av artillerisystem för försäljning Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att besluta om att överlåta försvarsmateriel i form av ännu inte förbandssatta artilleripjäser av system för att möjliggöra en vidareförsäljning till samt att Försvarsmakten får disponera försäljningsintäkter eller motsvarande för pjäserna. Skälen för regeringens förslag: har framställt om regeringens bemyndigande att disponera upp till 24 pjäser av artillerisystem . De pjäser som avses är övertagna norska pjäser placerade i Försvarsmaktens materielreserv (se även tabell 3.5). Syftet är att överlåta ett antal pjäser till leverantören för att möjliggöra en försäljning av artillerisystemet till . I sitt yttrande till framställningen samtycker Försvarsmakten till åtgärden under förutsättning att motsvarande antal pjäser kan levereras till Försvarsmakten och med minst samma förmåga utan ytterligare kostnader. Leveranser av pjäser till Försvarsmakten kan ske senast i den takt som motsvarar förbandsproduktionen i övrigt . Enligt budgetlagen (2011:203) får regeringen besluta att överlåta viss lös egendom om den inte längre behövs för statens verksamhet eller blivit obrukbar eller om den inte anskaffats med statens medel (8 kap. 6 §). Archerpjäserna motsvarar inte dessa kriterier. Regeringen behöver därför bemyndigande. Regeringen bedömer att en försäljning av Archersystemet till skulle innebära försvarsnytta i form av kostnadsdelning för vidmakthållande av systemet, bredare bas för försörjningstrygghet avseende reservdelar och utbytesenheter, kostnadsdelning vid anskaffning av kvalificerad ammunition samt möjlighet till taktisk utveckling och träning genom samverkan på förbandsnivå. Regeringen bedömer vidare att Försvarsmakten kan undvara artilleripjäserna fram till dess ny materiel behöver tillföras artilleriförbanden i den utökade krigsorganisationen. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Mål för samhällets krisberedskap omfattar områdena skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar. Målen framgår av avsnitt 2.3.3. 4.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder förmåga att förebygga, hantera och lära från olyckor och kriser, liksom att upprätthålla ett civilt försvar, bygger på den samlade förmågan hos alla aktörer i samhället. Bedömningen av vilka resultat som har uppnåtts i förhållande till målen baseras på de aktiviteter och prestationer som har utförts inom främst utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, men även inom andra utgiftsområden. Även privata verksamheter och andra faktorer i omvärlden påverkar utvecklingen av samhällets krisberedskap. De åtgärder som vidtas inom det civila försvaret bidrar till att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar för samhället i fredstid. Förmågan att hantera allvarliga olyckor och kriser i samhället i fredstid skapar också en grundläggande förmåga att hantera höjd beredskap och ytterst krig. Redovisningen av resultaten inom samhällets krisberedskap utgår från följande bedömningsgrunder: –samhällets förmåga att förebygga olyckor och kriser samt vidta förberedande åtgärder mot krig –samhällets förmåga att hantera olyckor, kriser och krig. För att beskriva utvecklingen av samhällets krisberedskap används när så är möjligt resultatindikatorer, vilka följs . Antal omkomna i bränder Ett målinriktat och samordnat brandförebyggande arbete bör leda till ett minskat antal personer som omkommer eller skadas allvarligt vid bränder. Utbildning av hel- och deltidsbrandmän samt brandbefäl är en avgörande förutsättning för förmågan inom området skydd mot olyckor och syftar till att säkerställa en likvärdig och grundläggande kompetens inom den kommunala räddningstjänsten i hela landet. Tidsfaktorn vid alarmering är av avgörande betydelse för att nödställda personer snabbt och effektivt ska kunna få den hjälp som de behöver av samhällets hjälporgan. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 En av de främsta åtgärderna för att stå väl vid kriser och ytterst krig är att berörda organisationer har genomfört övningar inför möjliga händelser. Därmed är det av intresse att bl.a. studera antalet genomförda övningar av krishanteringsorganisationen respektive ledningen vid myndigheter och regioner. Rakelsystemet stödjer en skyddad och driftsäker kommunikation mellan samhällsviktiga organisationer vid en kris. Fler Rakelabonnemang är en indikator på att aktörernas möjlighet att kommunicera skyddat och driftsäkert har stärkts, vilket bidrar till en effektivare hantering av en uppkommen kris. Statliga myndigheters rapportering av allvarliga it-incidenter ger information om hoten mot samhällets informations- och cybersäkerhet och underlag för att stärka förmågan att förebygga, upptäcka och hantera it-incidenter. 4.2.3Underlag till grund för resultatredovisningen Sammantaget ger bedömningsgrunder och resultatindikatorer en viss information om samhällets krisberedskap, men resultaten påverkas även av andra faktorer såsom demografiska förändringar, teknisk utveckling, det säkerhetspolitiska läget, ändringar i befolkningens levnadsvanor och hälsoutveckling samt ett förändrat klimat. Underlag som ligger till grund för resultatredovisningen är bl.a. årsredovisningar och andra rapporter från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), , och . Övriga underlag är bl.a. utredningar och uppföljningar av inträffade händelser, risk- och sårbarhetsanalyser, rapporter samt länsstyrelsernas årsredovisningar. Det brandförebyggande arbetet utvecklas MSB arbetar tillsammans med statliga myndigheter, kommuner och andra organisationer för att uppnå visionen i MSB:s nationella strategi – Ingen ska omkomma eller allvarligt skadas till följd av brand i . Inom ramen för strategin har MSB exempelvis tillsammans med tagit fram en vägledning för hur brandskyddet kan stärkas i bostäder hos särskilt riskutsatta individer. En viktig faktor för att minska antalet omkomna och allvarligt skadade till följd av bränder är att påverka enskilda människors beteende och beredskap. MSB har därför bl.a. genomfört i samarbete med 200 organisationer. Fokus för kampanjen var det grundbrandskydd som enskilda bör ha hemma. omkom 91 personer i brand, varav 37 kvinnor, 50 män och 4 okända. Det är en ökning jämfört med och 2019, men lägre än antalet 2015 (se diagram 4.1). 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Diagram 4.1 Antal omkomna i bränder 2015–2020 Källa: MSB:s årsredovisning 2020. Ökad samverkan på räddningstjänstområdet Kommunala räddningstjänster genomförde ca 95 800 räddningsinsatser 2020 medan statliga räddningstjänster genomförde ca 2 000 insatser. I flera kommuner har räddningstjänsterna genom bl.a. utvecklad inbördes samverkan ytterligare stärkt sin förmåga att övergripande leda och snabbt kunna kraftsamla vid komplexa eller omfattande räddningsinsatser, t.ex. vid stora skogsbränder. MSB har vidtagit åtgärder för att stödja kommunala och statliga räddningstjänster. Möten har anordnats genom olika räddningstjänstforum för att stärka samverkan mellan ansvariga aktörer. Särskilt stöd har lämnats till kommunala räddningstjänster avseende t.ex. skyddsutrustning med anledning av pandemin. MSB har också utarbetat vägledningar inom räddningstjänstområdet, t.ex. för räddningsinsatser vid bränder i eldrivna fordon och för användning av drönare i . MSB har tillsammans med kommunala räddningstjänster arbetat med att utforma ett enhetligt system för ledning av räddningstjänsten och nya föreskrifter inom området. MSB har också förstärkt sin förmåga att i samverkan med kommunala räddningstjänster prioritera och fördela tillgängliga förstärkningsresurser och sitt stöd till kommunala räddningstjänster, t.ex. med materiel för att hantera skogsbränder och översvämningar samt flygplan och helikoptrar för brandsläckning. Utvecklade utbildningar i skydd mot olyckor MSB ska anordna utbildningar i skydd mot olyckor. De mest omfattande utbildningarna är grund- och vidareutbildningar för hel- och deltidsbrandmän samt räddningsledare. Utbildning av deltidsbrandmän ges både centralt och regionalt för att tillmötesgå kommunernas behov. har utbildningarna i möjligaste omfattning genomförts på distans med anledning av pandemin som smittskyddsförebyggande åtgärder har vidtagits vid praktiska utbildningsmoment. Av tabell 4.1 framgår antal nya utbildningsplatser som tillhandahållits av MSB. examinerades 204 elever med tvåårig utbildning till heltidsbrandman, 415 som genomgått sex veckors utbildning som deltidsbrandman och 342 som genomgått utbildning som räddningsledare. Kostnaden för utbildningsverksamheten var ca , vilket var av myndighetens totala anslag. På grund av pandemin har enligt MSB färre utbildningsplatser för deltidsbrandmän nyttjats jämfört . 2021/22:1 Utgiftsområde 6 1Grundutbildning för räddningstjänstpersonal i beredskap. 2Varav 35 för brandingenjörer. Källa: MSB:s årsredovisningar 2017–2020. Hanteringen av farliga ämnen förbättras Antalet illegala sprängningar har ökat kraftigt . Regeringen har gett MSB i uppdrag att inrätta och ansvara för ett nationellt forum för sprängämnessäkerhet. I forumet ingår bl.a. Försvarsmakten, Säkerhetspolisen och Transportstyrelsen. Forumet ska även föra dialog med samt inhämta synpunkter från berörda branschorganisationer. MSB har utfört tillsyn av länsstyrelserna i , , , , och avseende deras planer vid övertagande av . MSB bedömer att det finns behov av fortsatt utveckling och ökad samverkan mellan länsstyrelserna och kommunala räddningstjänster. MSB har även följt upp samtliga beslut om eldningsförbud som fattats 2019 och bedömer att enhetligheten i sådana beslut har förbättrats hos kommuner och länsstyrelser. MSB har påbörjat planeringen för att i stället för länsstyrelserna utföra tillsynen av förebyggande verksamhet och räddningstjänst. Fortsatt förebyggande arbete mot naturolyckor MSB stödjer kommuner och andra aktörer i arbetet med att förebygga naturolyckor. Klimatförändringarna gör att riskbilden för naturolyckor ökar. Det handlar bland annat om ökad risk för ras, skred och översvämningar, men även ökad risk för torka och bränder. MSB har gjort stabilitets- och översvämningskarteringar och i samverkan med vidareutvecklat systemet för brandriskprognoser.