prop · H90338 · 2021-11-01 00:00:00 — De flesta indikatorer mäter förutsättningar för kvalitet 3.3Minskad uppgiftslämnarbörda, men obalans mellan insamling och användning samt frågetecken om datakvaliteten Begränsat bidrag till en mer jämlik socialtjänst av god kvalitet Stor variation i kommunernas användning av öppna jämförelser Relativt få indikatorer är användbara i kommunernas kvalitetsutvecklingsarbete Det nationella stödet är inte anpassat till kommunernas behov Begränsad nytta för statlig uppföljning och styrning analyserar resultaten i öppna jämförelser i begränsad utsträckning Oklar nytta för regeringens uppföljning och styrning Till rapporten finns bilagor att ladda ned från . Bilagorna kan begäras ut från ärendets akt genom registraturen. Statistik analys: Metod och resultat ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET Öppna jämförelser i är en sammanställning av indikatorer som tar fram i samverkan med Kommuner och Regioner (SKR) för att bidra till kvalitetsutveckling av . Granskningen visar att öppna jämförelser ger ett visst, men begränsat, bidrag till en mer jämlik socialtjänst av god kvalitet. bör utveckla öppna jämförelser till ett mer ändamålsenligt medel för ökad kvalitet i , och regeringen bör ge bättre förutsättningar för denna utveckling. Öppna jämförelser ska användas av kommunerna till uppföljning, jämförelser och utveckling av och bör svara mot deras behov. De ska vara ett medel för statens styrning med kunskap och användas för nationell uppföljning och styrning. Granskningen visar att öppna jämförelser fyller ett behov för såväl kommunerna som staten. Eftersom det finns få alternativ till de årliga nationella mätningar som öppna jämförelser utgör bedömer vi att de bör finnas kvar, men dess bidrag till kvalitetsutveckling kan bli större. För en enskild kommun är nyttan av öppna jämförelser begränsad i förhållande till antalet indikatorer som används, och den tid som läggs på inrapportering av resultat. Kommunerna uppfattar vad staten anser är viktigt för högre kvalitet i och jämför sig med andra kommuner. Men våra analyser visar att kommunerna inte tydligt förbättrar sina resultat i öppna jämförelser eller i förhållande till jämförbara kommuner. Det visar att statens kunskapsstyrning och kommunjämförelserna inte har så stort genomslag. Öppna jämförelser har även minskat i betydelse för kommunerna, och de används i begränsad omfattning för statlig uppföljning och styrning. Brist på individbaserad statistik och evidensbaserade metoder begränsar möjligheter att utveckla indikatorer, försvårar kontroll av datakvaliteten och gör datainsamlingen tidskrävande för kommunerna. hade dock kunnat göra mer och det finns en potential till förbättring. För att öppna jämförelser ska bli ett mer ändamålsenligt medel för kvalitetsutveckling bör kritiskt se över indikatorerna i öppna jämförelser och endast behålla de indikatorer som är till tydlig nytta för kvalitetsutveckling. •undersöka vilka indikatorer som inte används av och inte är till nytta för kommunerna •undersöka om och hur de indikatorer som används av kommunerna bidrar till kvalitetsutveckling EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN •undersöka vilka indikatorer som inte används eller uppfylls men som kan vara till nytta om de förstås bättre av kommunerna, genom att tydliggöra kopplingen till statens kunskapsstyrning •ta bort de indikatorer som varken är till nytta för kommunerna, den statliga kunskapsstyrningen eller statlig uppföljning. har redan påbörjat ett sådant arbete. Kommunerna behöver involveras i det arbetet, och resultatet bör användas för att ge ett mer precist stöd till kommunerna att använda öppna jämförelser för kvalitetsutveckling. har begränsade rättsliga möjligheter att hämta in och hantera individbaserad statistik från kommunerna. Det påverkar möjligheterna till utveckling av öppna jämförelser och uppföljningen av i stort negativt. Regeringen bör därför ta initiativ till de lagändringar som krävs för att utöka statistikmandat. Det skulle troligtvis även underlätta datainsamlingen från kommunerna. Regeringen bör också vidta åtgärder för att samordna de olika nationella sammanställningar av indikatorer inom socialtjänstområdet som växt fram parallellt med öppna jämförelser. Det skulle minska risken för att det finns olika indikatorsammanställningar med ungefär samma innehåll och därmed brister. Det skulle även göra att kommunerna inte behöver rapportera in liknande information till flera olika undersökningar. För att stärka kvalitetsutveckling i via öppna jämförelser lämnar följande rekommendationer till : •Gör en kritisk översyn av indikatorerna i öppna jämförelser. Syftet med översynen bör vara att endast indikatorer med tydlig nytta för kommunerna, statens kunskapsstyrning eller nationell uppföljning ska ingå i öppna jämförelser. •Förbättra och anpassa stödet till kommunerna att använda öppna jämförelser för kvalitetsutveckling med utgångspunkt i översynen av indikatorer. lämnar följande rekommendationer till regeringen: •Ta initiativ till att ge bättre möjligheter att inhämta och hantera individbaserad statistik. •Vidta åtgärder för att skapa ett mer sammanhållet system för den indikatorbaserade uppföljningen av . ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Öppna jämförelser i är en uppsättning indikatorer som tar fram åt kommuner i samverkan med Kommuner och Regioner (SKR).1 De ska bidra till kvalitetsutveckling och en jämlik socialtjänst av god kvalitet. Det ska uppnås genom att beslutsfattare och verksamhetsutvecklare i kommunerna använder resultaten i öppna jämförelser till uppföljning, jämförelser och utveckling av den egna verksamheten. Det är frivilligt att rapportera till öppna jämförelser, som samlas in och redovisas årligen.2 1.1 Motiv till granskning De sammantagna kostnaderna för uppgick till 260 miljarder.3 Insatser inom ska vara av god kvalitet och kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras.4 Det finns därför ett behov av att följa upp och utveckla . Öppna jämförelser är ett av få exempel på regelbundna nationella mätningar av och ska användas av kommunerna för kvalitetsutveckling. De ska vara ett medel för statens styrning med kunskap och för nationell uppföljning och styrning. Den potentiella nyttan med öppna jämförelser är därmed stor, men de har kritiserats för att inte uppfylla sitt syfte. I tidigare utvärderingar riktas återkommande kritik mot öppna jämförelser, bland annat att indikatorerna inte har mätt kvalitet på ett bra sätt, att brister i datakvalitet har försvårat jämförelser och att och stöd till kommunerna i att använda öppna jämförelser inte har motsvarat de behov som funnits.5 En vanlig rekommendation i utvärderingarna har varit att på olika sätt förbättra de 1Det råder viss begreppsförvirring. SKR kallar indikatorsammanställningar inom många politikområden för öppna jämförelser där myndigheter inte gör det. Ett exempel är sammanställningar inom utbildningssektorn. 2Ett undantag är öppna jämförelser för att motverka hemlöshet som genomförs . 3Avser posten ”Vård och omsorg” i kommunernas räkenskapssammandrag för som säkerställda uppgifter publicerats. Förutom områden inkluderar posten även viss hälso- och sjukvård. , ”Kostnader och intäkter för kommuner efter region och verksamhetsområde. –2019.”, hämtad . 4Se 3 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453). Dessa krav regleras närmare i (SOSFS 2011:9) föreskrifter och allmänna råd om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete. Öppna jämförelser nämns som ett lämpligt verktyg i detta arbete. 5Se bland annat Vårdanalys, Grönt ljus för Öppna jämförelser? 2012; Vårdanalys, Öppnar jämförelser för ökad kvalitet i vård och omsorg om äldre? 2013; , L, , M och , O. Öppna jämförelser Ett styrmedel i tiden eller Hur kunde det bli så här? FoU Väst, 2012; Health Navigator, Öppna jämförelser av – på mottagarens villkor, på uppdrag av , 2014; , , Kvalitetsmätningars användning och effekter inom svensk äldreomsorg, Nordiske Organisasjonsstudier, 18 (1): 31–55, 2016. ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET ingående delarna i systemet för att på så sätt kunna öka måluppfyllelsen.6 pågår det också en diskussion i forskning och statlig styrning om att mätningar av den typ som öppna jämförelser är ett exempel på till och med kan vara begränsande för kvalitetsutveckling.7 har mot denna bakgrund granskat om öppna jämförelser bidrar till en mer jämlik socialtjänst av god kvalitet. 1.2 Övergripande revisionsfråga och avgränsningar Vår övergripande revisionsfråga är om öppna jämförelser är ett ändamålsenligt medel för utveckling av kvalitet. Den besvaras genom tre delfrågor: 1.Har regeringen och skapat goda förutsättningar för att öppna jämförelser ska kunna bidra till en mer jämlik socialtjänst av god kvalitet? 2.Bidrar öppna jämförelser till en mer jämlik socialtjänst av god kvalitet? 3.Bidrar öppna jämförelser till statens uppföljning och styrning av ? Vi har granskat det som vi betraktar som öppna jämförelsers huvudmål – att bidra8 till högre kvalitet i . Granskningen omfattar inte öppna jämförelsers övriga mål, att skapa öppenhet och ge förbättrad insyn i offentlig verksamhet, stödja medborgares fria val, stödja forskning och ligga till grund för jämförelser mellan kvinnor och män.9 Inom ramen för delfråga ett har vi granskat hur regeringen och utformat öppna jämförelser i syfte att ge kommunerna förutsättningar att använda dem till kvalitetsutveckling. För att kunna värdera de statliga insatserna har vi inom ramen för delfråga två undersökt hur öppna jämförelser används och bidrar till kvalitetsutveckling i kommunerna. Inom ramen för delfråga tre har vi granskat hur resultaten i öppna jämförelser används av och regeringen. Granskningen omfattar de delområden i där det finns öppna jämförelser förutom delområdet hälso- och sjukvård och de delar av äldreomsorgen som rör den kommunala hälso- och sjukvården.10 Skälen till 6Vårdanalys, Grönt ljus för Öppna jämförelser? 2012; Vårdanalys, Öppnar jämförelser för ökad kvalitet i vård och omsorg om äldre? 2013; Health Navigator, Öppna jämförelser av – på mottagarens villkor, på uppdrag av , 2014. 7Se till exempel SOU 2019:43 och , , ”Kvalitetsmätningars användning och effekter inom svensk äldreomsorg”, Nordiske Organisasjonsstudier, 2016. 8I styrdokumenten för öppna jämförelser anges att de ska stimulera till kvalitetsutveckling. Stimulera till är emellertid ett vagt formulerat mål som det är lätt att uppfylla, och därmed blir mindre relevant att granska mot. Vi utgår i granskningen från att regeringen, och menar att öppna jämförelser ska leda till kvalitetsutveckling. För att betona detta synsätt granskar vi om öppna jämförelser bidrar till god kvalitet i . 9Socialdepartementet, Öppna jämförelser inom och hemsjukvården, handlingsplan –2018, 2015. 10Granskningen omfattar därmed nio delområden. I rapporten avser vi med benämningen öppna jämförelser i dessa nio delområden. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN avgränsningen är dels att den kommunala hälso- och sjukvården mer liknar annan hälso- och sjukvård än övrig verksamhet som täcks av öppna jämförelser i , dels att vi inte velat belasta kommunernas äldreomsorg för mycket under coronapandemin. Vi har dock beaktat dessa delar av äldreomsorgen i granskningen när de kommit upp under empiriinsamlingen.11 Vi bedömer att avgränsningen inte påverkar våra generella slutsatser. reviderade öppna jämförelser i 2016 och granskningen omfattar därför i huvudsak tiden från och med detta år, men vi beaktar också den historiska utvecklingen . Eftersom öppna jämförelser är en del av den statliga styrningen med kunskap har vi även granskat hur arbetet med öppna jämförelser samordnas med den övriga statliga kunskapsstyrningen på . Öppna jämförelser är ett medel som ska kunna tillgodose kraven på att kvaliteten i systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras, vilket beskrivs i socialtjänstlagen (2001:453).12 Öppna jämförelser har dock inte särskilt reglerats av i lag eller av regeringen i förordning. Målsättningarna med öppna jämförelser har istället utvecklats och formulerats inom ramen för en strategi och i handlingsplaner av regeringen, och Vi har utifrån dessa och andra styrdokument14, tidigare utvärderingar av öppna jämförelser, forskning om indikatorbaserad uppföljning samt hur regeringen, och menar att öppna jämförelser ska fungera operationaliserat preciserade bedömningsgrunder.15 11Det har under granskningens gång visat sig svårt att göra en definitiv avgränsning. 12Se 3 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453). Dessa krav regleras närmare i (SOSFS 2011:9) föreskrifter och allmänna råd om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete. Öppna jämförelser nämns som ett lämpligt verktyg i detta arbete. 13Arbetsgivarorganisationerna Famna och Vårdföretagarna har också deltagit i detta arbete. Det utvecklas i kapitel 2 i rapporten. 14Styrdokumenten omfattar strategin för öppna jämförelser, dess handlingsplaner, de mål för öppna jämförelser som anger på sin webbplats samt interna styrdokument. 15Bedömningsgrunderna har utvecklats utifrån en programteori, eller verksamhetslogik. En verksamhetslogik är uppbyggd kring grundkomponenterna förutsättningar, aktiviteter, prestationer och effekter och uttrycker en tanke om hur dessa delar hänger ihop (logiken). Det är ovanligt att de antaganden om orsak och verkan som ligger bakom en verksamhet finns tydligt beskrivna i styrdokument eller liknande. En verksamhetslogik måste därför beskrivas, eller rekonstrueras. Det innebär att tolka hur verksamheten ifråga är tänkt att fungera. Genom att rekonstruera verksamhetslogiken skapas förståelse för hur det är tänkt att en verksamhet ska nå sina mål. Utifrån denna förståelse är det sedan möjligt att analysera möjligheter och problem med verksamheten (, L, , M och , O, 2012). ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET 1.3.1 Preciserade bedömningsgrunder per delfråga För att öppna jämförelser ska vara ett ändamålsenligt medel för högre kvalitet bör regeringen och i samverkan med SKR skapa goda förutsättningar för att de ska kunna användas av kommunerna. Målen med öppna jämförelser bör vara tydliga. Ansvarsfördelningen mellan och bör vara tydlig och accepteras av parterna och deras samarbete bör fungera väl. bör i samverkan med SKR och kommunerna utveckla indikatorer som mäter relevanta kvalitetsaspekter, se till att datakvaliteten möjliggör jämförelser och mellan kommuner och se till att kommunernas insatser för inrapportering av resultat till öppna jämförelser är rimliga. Bedömningsgrunder för delfråga 1. Har regeringen och skapat goda förutsättningar för att öppna jämförelser ska kunna bidra till en mer jämlik socialtjänst av god kvalitet? •Mål och ansvarsfördelning för arbetet med öppna jämförelser är tydliga och accepterade. •Indikatorerna mäter kvalitet eller förutsättningar för kvalitet. •Datakvaliteten möjliggör jämförelser och mellan kommuner. •Kommunernas uppgiftslämnarbörda är rimlig i förhållande till nyttan. För att öppna jämförelser ska kunna bidra till en mer jämlik socialtjänst av god kvalitet måste kommunerna använda dem för uppföljning och kvalitetsutveckling. Utvecklingen bör även gå att se genom resultatförbättringar för de indikatorer som ingår i öppna jämförelser. och bör också ge kommunerna ett stöd som är anpassat för att kunna använda öppna jämförelser till kvalitetsutveckling. Bedömningsgrunder för delfråga 2. Bidrar öppna jämförelser till en mer jämlik socialtjänst av god kvalitet •Kommunerna använder indikatorerna i öppna jämförelser till kvalitetsutveckling. •Kommunerna förbättrar sina resultat i öppna jämförelser . •Kommunerna får stöd till att använda öppna jämförelser för kvalitetsutveckling. På statlig nivå bör regeringen och använda öppna jämförelser för att följa utvecklingen inom och för styrningsåtgärder. Bedömningsgrund för delfråga 3. Bidrar öppna jämförelser till statens uppföljning och styrning av ? •Regeringen och använder öppna jämförelser för uppföljning av och som underlag för styrning. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Öppna jämförelser finns för nio delområden i och så långt det är möjligt har analyser i granskningen genomförts för alla delområden. För att avgränsa granskningens omfång och öka möjligheterna att dra slutsatser utifrån skillnader mellan olika delområden har vi studerat tre delområden närmare: äldreomsorg, ekonomiskt bistånd och social barn- och ungdomsvård.16 Granskningen har genomförts genom dokumentstudier17, intervjuer och statistiska analyser samt en enkätundersökning. Alla intervjuer i granskningen har genomförts digitalt. En viktig del i granskningen har varit att få en bild av hur öppna jämförelser används i kommunerna, både generellt och mer specifikt inom de valda delområdena äldreomsorg, ekonomiskt bistånd och social barn- och ungdomsvård. Vi har därför gjort intervjuer i två mindre och en stor kommun18 och tagit del av resultat från en enkätundersökning SKR genomförde med sina medlemmar 2019.19 Utgångspunkt för valet av kommuner var att de använder öppna jämförelser för uppföljning och kvalitetsutveckling. Baserat på övergripande information om användning som vi tagit del av från SKR20 har vi kontaktat kommuner av olika storlek som fått ta ställning till om de velat delta i intervjuer eller inte. Totalt har 18 kommunföreträdare intervjuats vid 14 intervjutillfällen i form av semistrukturerade intervjuer. Ambitionen har varit att täcka in samtliga nivåer och funktioner som berörs av arbetet med öppna jämförelser. De intervjuade har varit ordförande i socialnämnd, socialchefer, utvecklingschefer, verksamhets- och enhetschefer för olika delområden och särskilt boende för äldre, 16Grund för valet är att öppna jämförelser används i dessa tre delområden av relativt många kommuner och det finns en variation i typer av indikatorer (resultat, process och struktur) som ingår i öppna jämförelser. (SKR 2019). 17Dokumentstudierna har bestått av en genomgång och analys av regeringsuppdrag, budgetpropositioner, strategier, handlingsplaner, uppföljningar, utvärderingar samt forskningslitteratur om öppna jämförelser och andra former av indikatorbaserad uppföljning. Vi har även analyserat årsrapporter, interna styrdokument, projektplaner samt de olika produkter myndigheten producerar baserat på resultat från öppna jämförelser. Vi har också gått igenom det stödmaterial och tagit fram till användarna av öppna jämförelser. 18Urvalet har gjorts med hänsyn till kommunstorlek då storlek förväntas ha betydelse för kommunens förutsättningar att arbeta med öppna jämförelser och dess behov av analysstöd från nationellt och regional håll. 19SKR:s enkät riktades till samtliga landets kommuner (stadsdelar i och ). Undersökningen syftade till att ta reda på hur kommunerna använder sig av öppna jämförelser. Svarsfrekvens är 67–för samtliga delområden, bortsett från krisberedskap (). Undersökningen är den senast genomförda totalundersökningen med samtliga landets kommuner. (SKR 2019). 20SKR, Medlemsundersökning om ÖJ socialtjänst 2019, 2019. Vi har tagit del av övergripande information från undersökningen om kommuner som använder öppna jämförelser. ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET kvalitetsutvecklare, controller, boendesamordnare samt socialsekreterare för ekonomiskt bistånd respektive social barn- och ungdomsvård. Som komplement till intervjuerna har vi genomfört en statistisk analys av kommunernas resultat i öppna jämförelser. Med analysen har vi framför allt kunnat underbygga vissa iakttagelser som gjorts i granskningen i övrigt. Vi har också kunnat göra vissa kompletterande iakttagelser. Analysen täcker perioden –2020. Den statistiska analysen har gjorts inom de tre valda delområdena äldreomsorg, ekonomiskt bistånd och social barn- och ungdomsvård, och vi har inom dessa områden valt ut och analyserat ett antal indikatorer. Vi har granskat: •hur indikatorerna utvecklats över tid •om resultaten i öppna jämförelser skiljer sig mellan kommuner som uppger att de använder jämförelserna till kvalitetsutveckling och kommuner som uppger att de inte alls använder jämförelserna21 •hur resultaten varierar inom och mellan län och kommungrupper.22 Se bilaga 1 för en mer detaljerad metodbeskrivning av den statistiska analysen.23 I syfte att förstå hur öppna jämförelser utvecklats och används på nationell och regional nivå har vi genomfört intervjuer med företrädare för , , , Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA) och fyra regionala samverkans- och stödstrukturer (RSS:er). RSS:ernas uppfattning har även fångats via en enkätundersökning.24 Totalt har 20 semistrukturerade intervjuer genomförts med 31 personer. De intervjuade har varit chefer, handläggare eller motsvarande med ansvar för eller annan koppling till öppna jämförelser. Famna och Vårdföretagarna har svarat på frågor via mejl. Intervjuerna i granskningen har spelats in och därefter nedtecknats. De intervjuade personerna har getts möjlighet att korrigera intervjuanteckningarna, och det är de korrigerade anteckningarna som har legat till grund för vår analys. Företrädare för , och har faktagranskat och i övrigt lämnat synpunkter på ett utkast till granskningsrapport.25 , professor i offentlig förvaltning vid , , har varit referensperson i granskningen och lämnat synpunkter på ett utkast till granskningsrapport. 21Enligt SKR, Medlemsundersökning om ÖJ socialtjänst 2019, 2019. 22Vi har undersökt två olika kommungruppsindelningar, där den ena följer SKR:s gruppindelning och den andra uppdelning enligt socioekonomisk risk. 23I bilagan redogör vi också för vilka indikatorer som ingår i urvalet och hur urvalet gjorts. 24Enkäten genomfördes via ett webbverktyg. Den skickades till 24 kontaktpersoner för RSS:er som arbetar med frågor som rör och täckte in samtliga 21 regioner. och har flera regionala samverkans- och stödstrukturer på både regional och delregional nivå. Totalt inkom 13 svar, vilket ger en svarsfrekvens på . Svaren täcker in 12 regioner. 25SKR har enbart tagit del av ett utkast till kapitel 1–5. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 1.5 Disposition av rapporten I kapitel 2 beskriver vi framväxt, ansvarsfördelning, finansiering, och innehåll i öppna jämförelser. I kapitel 3 redovisar vi iakttagelser för delfråga ett, om regeringen och har skapat goda förutsättningar för att öppna jämförelser ska kunna bidra till en mer jämlik socialtjänst av god kvalitet. I kapitel 4 redovisar vi iakttagelser för delfråga två, om öppna jämförelser bidrar till en mer jämlik socialtjänst av god kvalitet. I kapitel 5 redovisar vi iakttagelser för delfråga tre, om öppna jämförelser bidrar till statens uppföljning och styrning av . I ett avslutande kapitel redovisar vi våra slutsatser och rekommendationer till regeringen och . ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET 2 Om öppna jämförelser i I detta kapitel beskriver vi framväxt, mål, ansvarsfördelning, finansiering och innehåll i öppna jämförelser som en bakgrund till kommande kapitel. 2.1 Öppna jämförelser i växer fram Öppna jämförelser är ett exempel på ett system för indikatorbaserade jämförelser som blivit ett sätt att följa upp och jämföra olika verksamheters resultat. Begreppet lanserades 2006 när och gemensamt publicerade öppna jämförelser för hälso- och sjukvården. Året efter publicerades öppna jämförelser för vården och omsorgen om äldre.26 fick ett femårigt uppdrag att i samarbete med SKR intensifiera utvecklingen av öppna jämförelser inom olika delområden.27 Uppdraget var en del av regeringens satsning på mer evidensbaserad praktik Under regeringsuppdraget –2014 utvecklade , och tillsammans med Famna och Vårdföretagarna en nationell strategi och handlingsplaner med mål, ansvarsfördelning och utvecklingsbehov för öppna jämförelser.