prop · H803155 · 2021-03-23 00:00:00 — En skuld som räknas som ett primärkapitalinstrument eller ett supplementärkapitalinstrument och som avser en skuld till ett finansiellt företag som ingår i samma resolutionsgrupp utan att vara en resolutionsenhet är alltså som utgångspunkt inte nedskrivningsbar. Från den regeln undantas emellertid ”skulder som avses i 21 kap. 15 § 2, 3 a och 3 b”. I 21 kap. 15 § finns bestämmelser om turordningen vid tillämpning av skuldnedskrivningsverktyget. I de punkter som pekas ut i 2 kap. 2 § första stycket 11 nämns följande instrument: •relevanta kapitalinstrument, dvs. övriga primärkapitalinstrument och supplementärkapitalinstrument (punkt 2), •andra efterställda skulder än de relevanta kapitalinstrumenten (punkt 3 a), •skuldinstrument som inte är derivat eller innefattar derivat och vars ursprungliga löptid är , om borgenärens rätt till betalning enligt 18 § första stycket andra meningen förmånsrättslagen (1970:979) för en fordran som är hänförlig till ett sådant instrument framgår av det fordringsavtal och, i förekommande fall, prospekt som avser emissionen av instrumentet (punkt 3 b). Det måste inledningsvis konstateras att paragraferna är påfallande svårtillgängliga. Till detta kommer att det är oklart om undantaget i 2 kap. 2 § första stycket 11 för skulder som ”avses” i 21 kap. 15 § 2, 3 a och 3 b omfattar alla de instrument som räknas upp där. Lagrådet förordar för läsbarhetens skull att undantaget i 2 kap. 2 § första stycket 11 formuleras om så att de skulder som ska omfattas räknas upp direkt i den paragrafen. 3 kap. 24 § Paragrafen innehåller bestämmelser om åtgärder mot resolutions-hinder. Enligt första stycket 9 får , för att undanröja eller begränsa väsentliga hinder som har identifierats, förelägga företaget att öka sina kvalificerade skulder eller att vidta andra åtgärder för att uppfylla kravet enligt 4 kap. 1 §. I punkten 11 anges att får förelägga företaget att uppfylla kravet enligt 4 kap. 1 § och, i förekommande fall, det kombinerade buffertkravet. Vidare föreskrivs i punkten 12 att får förelägga företaget att i fråga om kravet enligt 4 kap. 1 § ändra löptidsprofilen för vissa instrument och kvalificerade skulder. Punkten 9 ger alltså möjlighet att förelägga ett företag att ”vidta andra åtgärder för att uppfylla kravet enligt 4 kap. 1 §”. Regleringen i den punkten förefaller att i viss mån överlappa vad som anges i punkterna 11 och 12. Enligt Lagrådets mening bör punkterna omformuleras så att det som tar sikte på att kravet enligt 4 kap. 1 § ska uppfyllas samlas i en punkt. Föreläggande om att uppfylla det kombinerade buffertkravet, som i förslaget ingår i punkten 11, får då tas upp i en särskild punkt eftersom det kravet inte omfattas av 4 kap. 1 §. 4 kap. 2 § I 4 kap. regleras kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder. ska enligt 1 § besluta att ett finansiellt företag ska uppfylla ett krav på kapitalbas och kvalificerade skulder. Kravet ska uttryckas som procentandelar av vad som benämns som den riskvägda kvoten och bruttosoliditetskvoten. 2 § innehåller bestämmelser om hur kravet ska bestämmas för en globalt systemviktig resolutionsenhet och ett större dotterföretag till ett globalt systemviktigt institut hemmahörande utanför EES. Det anges vara ett ytterligare krav, utöver den riskvägda kvoten och bruttosoliditetskvoten enligt vissa angivna artiklar i tillsyns-förordningen. Vid föredragningen har framkommit att innebörden av begreppen ”den riskvägda kvoten” och ”bruttosoliditetskvoten” i 2 § inte överensstämmer med den innebörd som begreppen har enligt 1 §. För att inte oklarhet om detta ska uppstå bör enligt Lagrådets mening de båda begreppen utgå ur 2 §. Paragrafen bör i stället ges följande lydelse. För en globalt systemviktig resolutionsenhet och ett större dotterföretag till ett globalt systemviktigt institut hemmahörande utanför EES, ska besluta om ett ytterligare krav, utöver det som gäller enligt artiklarna 92a, 92b och 494 i tillsynsförordningen, om det är nödvändigt för att uppfylla villkoren i artikel 45c i krishanteringsdirektivet. 2020/21:155 Bilaga 7 2020/21:155 Bilaga 7 4 kap. 8 § I punkt 1 föreskrivs att löpande och utan dröjsmål ska anpassa kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder till de särskilda kapitalbaskraven enligt 2 kap. 1 § lagen (2014:968) om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag eller enligt artikel 40 i värdepappersbolagsdirektivet. I punkt 2 föreskrivs att myndigheten ska utgå från tillämpningen av artiklarna 465–491 och 493–501 i tillsynsförordningen. I kommentaren till bestämmelsen anges att de angivna artiklarna är övergångsbestämmelser och att det framgår av föreskrifter om tillsynskrav och kapitalbuffertar (FFFS 2014:12) vilka övergångsbestämmelser som ska appliceras på svenska förhållanden. I samband med föredragningen har uppgetts följande. Avsikten med bestämmelsen i punkt 2 är att ska utgå från tillämpning av vissa övergångsbestämmelser i tillsynsförordningen när kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder ska bestämmas. De övergångsbestämmelser som ska tillämpas i svensk rätt framgår av artiklarna 465–491 och 493–501 i tillsynsförordningen. Vissa av dessa bestämmelser är direkt tillämpliga medan det i fråga om andra ges vissa valmöjligheter. De valmöjligheter som tillämpas i svensk rätt framgår av 3 kap. 2 och 3 §§ i de nämnda myndighetsföreskrifterna. Såvitt Lagrådet förstår är avsikten härutöver att bestämmelsen i punkt 2 även ska tillämpas när kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder ska anpassas enligt punkt 1. Vad som uppgetts beträffande avsikten med bestämmelsen återspeglas emellertid inte i den nuvarande utformningen. Det gäller såväl hur bestämmelsen i punkt 2 förhåller sig till punkt 1 som det materiella innehållet i punkt 2. Om avsikten är att de angivna övergångsbestämmelserna ska tillämpas vid bestämmande av kravet enligt 4 kap. 2–7 §§ utöver den anpassning av kravet som regleras i punkt 1 bör detta uttryckligen framgå av bestämmelsen. Enligt Lagrådets mening innebär inte heller bestämmelsens anvisning om att ska utgå från ”tillämpningen” av de angivna artiklarna någon fullständig och klar reglering om vilken tillämpning som avses. har som nämnts meddelat kompletterande föreskrifter beträffande vissa övergångs-bestämmelser i tillsynsförordningen. Men avsikten uppges vara att även tillämpning av de direkt tillämpliga övergångsbestämmelserna ska beaktas. Vilken slags tillämpning som avses framgår inte och än mindre om denna tillämpning av de direkt tillämpliga övergångsbestämmelserna grundas på normgivning till följd av ett EU-rättsligt giltigt normgivningsbemyndigande. Sammanfattningsvis anser Lagrådet att såväl det materiella innehållet i som utformningen av bestämmelsen i punkt 2 måste övervägas vidare innan förslaget i denna del läggs till grund för lagstiftning. 4 kap. 15 § Paragrafen innehåller bestämmelser om hur kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder ska uppfyllas. Paragrafen genomför bl.a. artikel 45b.7 i krishanteringsdirektivet. I samband med remissförfarandet har det framförts farhågor för att förslaget till genomförande öppnar för en tillämpning som riskerar att stå i strid med de begränsningar som anges i artikeln, med följd att efterställningskravet kommer att sättas väsentligt högre i än i andra medlemsstater. Vid föredragningen har framkommit att denna fråga tar sikte på om det kapital som resolutionsenheten är skyldig att hålla för att uppfylla det kombinerade buffertkravet får beaktas vid fastställandet av det alternativa efterställningskravet. Denna frågeställning behandlas inte i remissen och vad som är avsett att gälla har heller inte kunnat klarläggas vid föredragningen. Under den fortsatta beredningen bör därför frågan övervägas vidare. Förutsättningarna för att det alternativa delkravet ska kunna tillämpas är enligt andra stycket 1 a) att det finns ett väsentligt hinder för nedskrivning eller konvertering enligt 6 kap. eller för resolution och att detta hinder inte har ”undanröjts eller begränsats i enlighet med ett föreläggande från ”. Lagrådet förordar att punkten utformas i närmare överensstämmelse med artikel 45b.8 i krishanteringsdirektivet, t.ex. enligt följande. a)korrigerande åtgärder enligt ett föreläggande från inte har vidtagits, eller 4 kap. 21 § Paragrafen innehåller bestämmelser om när ett dotterföretag till en resolutionsenhet kan uppfylla krav på kapitalbas och kvalificerade skulder med en garanti som resolutionsenheten tillhandahåller. Ett villkor för att kravet ska kunna uppfyllas med en sådan garanti är enligt första stycket 4 att ”de säkerheter som ställs för garantin uppfyller kraven enligt artikel 197 i tillsynsförordningen, vilket efter lämpliga nedsättningar ska vara tillräckligt för att täcka det säkerställda beloppet enligt 3”. Det är oklart vad som avses med orden ”vilket efter lämpliga nedsättningar ska vara tillräckligt för att täcka det säkerställda beloppet enligt 3”. Om avsikten bara är att upplysa om syftet med att hänvisa till tillsynsförordningen bör satsen utgå. Den kan möjligen ersättas med en förklaring i den kortfattade författningskommentaren. Enligt paragrafens sista stycke får begära att resolutionsenheten ”tillhandahåller ett skriftligt yttrande eller på annat 2020/21:155 Bilaga 7 2020/21:155 Bilaga 7 sätt visar” att det inte finns några hinder för att överföra säkerheterna från resolutionsenheten till dotterföretaget. Enligt författnings- kommentaren ska det skriftliga yttrandet vara opartiskt och motiverat och ”torde motsvara ett s.k. rättsutlåtande”. bedömning av om ett yttrande uppfyller dessa krav anges vara en del av myndighetens fria prövning. Upplysningen att ett skriftligt yttrande kan vara ett sätt för resolutions- enheten att visa att det saknas hinder för att överföra säkerheterna är överflödig. Lagrådet förordar därför att orden ”tillhandahåller ett skriftligt yttrande eller på annat sätt” stryks. 4 kap. 24 och 25 §§ Enligt 24 § ska en globalt systemviktig resolutionsenhet ”uppfylla kraven enligt 13–15 §§ efter att enheten har fastställts som en sådan”. En europeiskt systemviktig resolutionsenhet och en nationellt systemviktig resolutionsenhet ska enligt 25 § uppfylla vissa krav ”efter att enheten uppfyller förutsättningarna för att omfattas av dem” och vissa krav ”efter genomförande av” olika angivna åtgärder. Bestämmelserna avser att ge de berörda företagen en frist innan de måste uppfylla de särskilda krav som gäller för systemviktiga resolutionsenheter. Enligt Lagrådets mening skulle detta framgå tydligare om paragraferna formulerades enligt följande. 24 § En globalt systemviktig resolutionsenhet ska uppfylla kraven enligt 13–15 §§ från och med efter den dag då enheten har fastställts som en sådan. 25 § En europeiskt systemviktig resolutionsenhet och en nationellt systemviktig resolutionsenhet ska uppfylla 1.kraven enligt 13, 15, 18 och 19 §§ från och med efter den dag då enheten uppfyller förutsättningarna för att omfattas av dem, eller 2.kraven enligt 18 och 19 §§ från och med efter dagen för genomförande av nedskrivning eller konvertering enligt 6 eller 21 kap. eller en sådan alternativ åtgärd som avses i artikel 45m.3b i krishanteringsdirektivet. 4 kap. 27 § I paragrafens första stycke anges att får förlänga eller förkorta en frist enligt 26 §. Enligt andra stycket ska myndigheten var tolfte månad ”som avses i 24–26 §§” underrätta företaget om en lämplig nivå på kapitalbas och kvalificerade skulder. För tydlighets skull bör termen frist användas även i andra stycket, som lämpligen kan formuleras enligt följande. ska var tolfte månad under den frist som avses i 24–26 §§ underrätta företaget om en lämplig nivå på kapitalbas och kvalificerade skulder. 4 kap. 29 § I paragrafens första stycke föreskrivs att får förbjuda ett företag att dela ut mer än ett visst belopp om företaget inte uppfyller ett visst angivet krav. Vad förbudet kan avse anges i andra stycket. Lagrådet anser att uttrycket ”dela ut” leder fel med tanke på de olika situationer som förbudet avser att träffa. Lagrådet förordar att uttrycket värdeöverföringar används i stället samt att dessa inte får överstiga ett särskilt förfogandebelopp om det föreskrivna kravet inte uppfylls. Lagrådet anser även att tydligheten ökar om andra stycket punkt 3 justeras till att avse utbetalningar som är hänförliga till de instrument som avses i bestämmelsen. Lagrådet förordar att paragrafen utformas enligt nedan. får, efter att fått tillfälle att lämna synpunkter, förbjuda ett företag att göra värdeöverföringar som överstiger ett särskilt förfogandebelopp, om företaget inte uppfyller det kombinerade buffertkravet utöver den riskvägda kvoten. Med värdeöverföringar enligt första stycket avses att ... 3.göra utbetalningar hänförliga till instrument som räknas som primärkapitaltillskott enligt artikel 52 i tillsynsförordningen. 4 kap. 30 § I paragrafen föreskrivs att ett företag ska underrätta om det befinner sig i en situation som avses i 29 § första stycket. Hänvisningen medför tolkningssvårigheter. Situationen bör i stället beskrivas i paragrafen. Följande lydelse föreslås. Ett företag ska underrätta om företaget inte uppfyller det kombinerade buffertkravet utöver den riskvägda kvoten. 4 kap. 34 och 37 §§ Även samordnande resolutionsmyndigheter är resolutions-myndigheter. Paragraferna har fått en onödigt komplicerad utformning. Lagrådet förordar att 34 § första stycket och 37 § får följande lydelser. 34 § För en gränsöverskridande koncern ska och berörda utländska resolutionsmyndigheter fatta ett gemensamt beslut om krav på kapitalbas och kvalificerade skulder 1.på konsoliderad nivå för varje resolutionsenhet, och 2.på individuell nivå för företag som inte är resolutionsenheter men som ingår i en resolutionsgrupp. 2020/21:155 Bilaga 7 2020/21:155 Bilaga 7 37 § Om ett gemensamt beslut enligt 34 § inte har fattats på grund av olika uppfattningar om kraven enligt 34 § första stycket, ska , sedan berörda utländska resolutionsmyndigheter fått tillfälle att lämna synpunkter, fatta beslut om krav på kapitalbas och kvalificerade skulder för de företag som myndigheten är resolutionsmyndighet för. Enligt författningskommentaren till 34 § ska, om koncernens dotterföretag i tredjeland ingår i resolutionsgruppen, hänsyn tas till det vid tillämpning av 34–39 §§. Lagrådet ifrågasätter att detta framgår av de angivna paragraferna. 5 kap. 3 a och 3 b §§ Det tredje stycket i 3 a § hänger i materiellt hänseende samman med de åtgärder som ska vidta enligt 3 b §. Lagrådet föreslår därför att stycket i stället placeras som ett första stycke i 3 b §. Paragrafen kommer då att lyda: ska bedöma om en underrättelse enligt 3 a § påverkar möjligheten att försätta företaget i resolution. ska särskilt bedöma… Rubriken närmast före 5 kap. 9 § Lagrådet förordar att rubriken före 5 kap. 9 § får lydelsen ”Avtalsvillkor om tillfälliga åtgärder”, som bättre återspeglar innehållet i 9 och 10 §§. 5 kap. 10 § I paragrafen föreskrivs att ett moderföretag inom EES ska säkerställa att dotterföretag i tredjeland tar in villkor av visst angivet slag i finansiella avtal. Moderföretag inom EES definieras i 2 kap. 1 § som ett moderinstitut inom EES, ett finansiellt moderholdingföretag inom EES eller ett blandat finansiellt moderholdingföretag inom EES. Som paragrafen i övrigt måste förstås avses emellertid bara ett moderföretag för vilket är resolutionsmyndighet. Bestämningen ”inom EES” bör därför utgå. Moderföretag utan bestämning definieras i 2 kap. 1 § som ett moderföretag enligt artikel 4.1.15 a i tillsynsförordningen. i den artikeln förstås ett moderföretag i den mening som avses i artikel 1 och 2 i direktiv /349/EEG. De artiklarna reglerar förutsättningarna för upprättande av sammanställd redovisning och anger bl.a. förutsättningarna för när ett företag ska anses vara ett moderföretag som ska upprätta en sådan redovisning. Lagrådet anser det tveksamt om innehållet i de sistnämnda artiklarna kan tas till intäkt för att anse att termen moderföretag i den nu aktuella lagen begränsas till att bara omfatta ett moderföretag för vilket är resolutionsmyndighet. Lagrådet förordar därför att det i bestämmelsen uttryckligen anges att det är fråga om ett ”moderföretag för vilket är resolutions-myndighet”. 6 kap. 1 § Paragrafen innehåller bestämmelser om värdering i samband med nedskrivning eller konvertering av kapitalinstrument. Enligt första stycket ska göra en värdering när myndigheten ska pröva en fråga om nedskrivning eller konvertering av relevanta kapitalinstrument och kvalificerade skulder utanför resolution. En sådan värdering inför ett beslut regleras i 7 kap. 1–9 §§, vilket bör framgå av lagtexten. Efter nedskrivning eller konvertering utanför resolution ska se till att det görs en värdering av de åtgärder som vidtagits, motsvarande den som föreskrivs i 7 kap. 10 §. 6 kap. 2 § Av författningskommentaren till det nya tredje stycket framgår att det som där anges som ”företag” är dotterföretag. Detta bör uttryckligen framgå av lagtexten genom att stycket inleds på följande sätt. Om en resolutionsenhet inte har förvärvat relevanta kapitalinstrument eller kvalificerade skulder direkt från det dotterföretag som har gett ut dem utan indirekt från ett annat dotterföretag inom samma resolutionsgrupp,…. 21 kap. 28 § Paragrafen anger vad ska beakta när myndigheten prövar frågan om en nedskrivningsbar skuld ska undantas från nedskrivning eller konvertering enligt 27 §. Enligt punkt 4, som är ny, ska bl.a. beakta behovet av att säkerställa ett effektivt genomförande av resolutionen. Som punkten har utformats gäller den en sådan skuld som är nedskrivningsbar enligt undantagsbestämmelsen i 2 kap. 2 § första stycket 11 och 21 kap. 15 § 2, 3 a och 3 b. Hänvisningen till 2 kap. 2 § första stycket 11 och undantaget enligt den bestämmelsen för skulder som avses i 21 kap. 15 § medför att den nya punkten i 21 kap. 28 § blir svårläst, för att inte säga obegriplig (se Lagrådets yttrande om 2 kap. 2 § och 21 kap. 15 § i det föregående). Några begränsningar av vad ska beakta i förhållande till vissa kategorier av borgenärsföretag förekommer inte i de övriga punkterna i paragrafen. Det framgår inte heller av de aktuella bestämmelserna i krishanteringsdirektivet att resolutions-myndigheten 2020/21:155 Bilaga 7 2020/21:155 Bilaga 7 inte ska beakta behovet av att säkerställa ett effektivt genomförande av resolution i andra fall än de som omfattas av den föreslagna punkten. Lagrådet föreslår därför att behovet av att säkerställa ett effektivt genomförande av resolution beaktas genom att bestämmelsen i denna del läggs in som ett andra led i punkt 3, som då kan få följande lydelse. 3.behovet av att behålla tillräckliga resurser för finansiering av resolution och av att säkerställa ett effektivt genomförande av en sådan. 29 kap. 1 § Om Lagrådets förslag beträffande 4 kap. 29 § accepteras bör punkten 2 justeras till att avse ”hur det särskilda förfogandebeloppet enligt 4 kap. 29 § ska beräknas,” Punkt 4 b) Lagrådet föreslår att bestämmelsen inleds med ”vid behov och minst var tolfte månad…”. Enligt övergångsbestämmelsen ska bestämmelserna i 5 kap. 9 och 10 §§ inte tillämpas på avtal som har ingåtts före ikraftträdandet. I kommentaren uttalas att ett avtal som har ändrats efter ikraft-trädandet bör anses ha ingåtts efter den tidpunkten. Uttalandet ska enligt kommentaren ses mot bakgrund av artikel 71a.3 i krishanteringsdirektivet. I artikel 71a.3 a) föreskrivs att bestämmelser om avtalsenligt godkännande ska tillämpas på finansiella avtal som medför en ny förpliktelse eller en väsentlig ändring av en befintlig förpliktelse efter ikraftträdandet av de nationella bestämmelserna. Om även avtal som har ändrats efter ikraftträdandet ska anses ha ingåtts efter den tidpunkten är det fråga om en materiell regel som uttryckligen bör framgå av lagtexten och inte bara i form av ett förarbetsuttalande. Enligt Lagrådets mening måste dessutom en sådan bestämmelse preciseras för att inte även träffa avtalsändringar som saknar betydelse när det gäller syftet med regleringen. Lagrådet förordar att övergångsbestämmelsen utformas enligt nedan. Bestämmelserna i 5 kap. 9 och 10 §§ tillämpas på avtal som har ingåtts efter ikraftträdandet och som avser nya förpliktelser eller väsentliga ändringar av befintliga förpliktelser. Förslaget till lag om ändring i lagen om värdepappersmarknaden 9 kap. 25 b § Andra stycket har fått en otydlig utformning, där särskilt bestämmelsen i sista ledet om ett beloppskrav för det som benämns det ”ursprungliga investeringsbeloppet” är svår att förstå såväl vad gäller innebörden av uttrycket ursprungliga som hur bestämmelsen förhåller sig till bestämmelsen i första ledet. Lagrådet förordar att stycket delas upp i två stycken och i övrigt ges en tydligare utformning enligt nedan. Om portföljens värde inte överstiger för kundens förvärv av sådana instrument som avses i 25 a §, ska värdepappersinstitutet säkerställa att förvärvet inte överstiger av portföljens värde. När ett förvärv som avses i andra stycket görs får likviden för instrumenten inte understiga . Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. 2020/21:155 Bilaga 8 Parallelluppställning över genomförandet i svensk rätt av och rådets direktiv (EU) 2019/879 Artikel i och Svenska bestämmelser rådets direktiv (EU) 2019/879 av om ändring av direktiv /59/EU vad gäller kreditinstituts och värdepappersföretags förlustabsorberings- och rekapitaliseringskapacitet 2 kap. 1 § lagen (2015:1016) om 2 kap. 1 § lagen om resolution 2 kap. 1 § lagen om resolution 21 kap. 13 § lagen om 2 kap. 2 § lagen om resolution 2 kap. 2 a § lagen om resolution 2 kap. 2 b § lagen om resolution 2 kap. 1 § lagen om resolution 2 kap. 1 § lagen om resolution 2 kap. 1 § lagen om resolution 2 kap. 1 § lagen om resolution 10.6 tredje och fjärde styckena Föreskrifter med stöd av 29 kap. 2 § 1 lagen om resolution Föreskrifter med stöd av 29 kap. 2 § 1 lagen om resolution 3 kap. 2 § lagen om resolution Föreskrifter med stöd av 29 kap. 2 § 1 lagen om resolution 28 kap. 8 § och föreskrifter med stöd av 29 kap. 2 § 1 lagen om 3 kap. 2 och 5 §§ lagen om 3 kap. 11 § och föreskrifter med stöd av 29 kap. 2 § 2 lagen om 3 kap. 11 § lagen om resolution 4 kap. 29 och 30 §§ lagen om Föreskrifter med stöd av 29 kap. 2 § 4 lagen om resolution 4 kap. 31 och 32 §§ lagen om 16a.3 första och andra styckena 4 kap. 31 § lagen om resolution 4 kap. 32 § lagen om resolution Föreskrifter med stöd av 29 kap. 1 § 2 lagen om resolution Föreskrifter med stöd av 29 kap. 1 § 2 lagen om resolution Föreskrifter med stöd av 29 kap. 1 § 2 lagen om resolution 3 kap. 12 § lagen om resolution 3 kap. 12 § lagen om resolution 3 kap. 13 § lagen om resolution 3 kap. 24 § lagen om resolution 3 kap. 13 § lagen om resolution 3 kap. 15 § lagen om resolution 3 kap. 16 och 17 §§ lagen om 3 kap. 17 och 18 §§ lagen om 3 kap. 18 § lagen om resolution 18.5 första–tredje styckena 3 kap. 18 § lagen om resolution 28 kap. 8 § lagen om resolution 18.6 första och andra styckena 3 kap. 20 § lagen om resolution 3 kap. 22 och 23 §§ och 28 kap. 7 § lagen om resolution 18.6a första och andra styckena 3 kap. 21 § lagen om resolution 3 kap. 22 och 23 §§ och 28 kap. 7 § lagen om resolution 18.7 första och andra styckena 3 kap. 21 § lagen om resolution 3 kap. 22 § och 28 kap. 7 § 8 kap. 5 § lagen om resolution lagstiftning om likvidation och konkurs, bl.a. 15 kap. 4 § lagen (2004:297) om bank- och 8 kap. 7 § lagen om resolution 3 kap. 2 § lagen om resolution 8 kap. 8 och 10 §§ lagen om 5 kap. 7 § lagen om resolution och 8 § förvaltningslagen 2 kap. 1 § och 5 kap. 7 § lagen 12 kap. 2 § lagen om resolution och 5 § tredje stycket 2020/21:155 Bilaga 8 5 kap. 7 § och föreskrifter med stöd av 29 kap. 1 § 8 lagen om 5 kap. 7 § lagen om resolution 5 kap. 7 § och 12 kap. 2 § lagen om resolution och 5 § tredje 5 kap. 7 § lagen om resolution 5 kap. 7 § lagen om resolution 5 kap. 7 § och föreskrifter med stöd av 29 kap. 2 § 5 lagen om 5 kap. 7 § lagen om resolution