prop · H803167 · 2021-04-06 00:00:00 — Bedömningen av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet ska baseras på beräkningar som tar hänsyn till alla väsentliga demografiska och ekonomiska förändringar som rimligen kan förutses. Av ramverksskrivelsen framgår att de långsiktiga kalkylerna ska ta hänsyn till den offentliga sektorns finansiella ställning det år som beräkningen utgår från, aktuella skatteregler, den demografiska utvecklingen och andra viktiga trendmässiga förändringar.17 bedömning är att hänsyn därför ska tas till trender på klimat- och energiområdet, om de har en väsentlig påverkan på framtida skatteintäkter. Kraven på långsiktskalkylerna bör också vara rimliga i förhållande till de resurser som behövs för att ta fram underlag av god kvalitet. Osäkerheten i långsiktiga kalkyler är alltid stor, vilket kan vara ett argument för att förenkla beräkningarna och använda så få variabler som möjligt. Vår bedömning är att hänsyn bör tas till 2014/15:100, avsnitt 5.5, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254. 14De vägledande principerna består av: ett legitimt och rättvist skattesystem; generella och tydliga regler; beskattning i nära anslutning till inkomststillfället; hållbara regler i förhållande till EU. 2014/15:100, s. 104. 169 kap. 4 § budgetlagen (2011:203), ändrad genom SFS 2013:1015. 2017/18:207, s. 29, bet. 2017/18:FiU32, rskr. 2017/18:334. 10R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N trenderna på klimat- och energiområdet, om de signifikant påverkar skatteintäkterna i en riktning, för att undvika systematiska fel i kalkylerna. Vi ställer således följande krav för att vi ska bedöma att regeringen tagit tillräcklig hänsyn till utvecklingen på klimat- och energiområdet vid bedömningen av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet: •De långsiktiga hållbarhetskalkylerna bör utgå från aktuella skatteregler men på ett rimligt sätt ta hänsyn till trendmässiga förändringar på klimat- och energiområdet om de har en väsentlig påverkan på framtida skatteintäkter. 1.4 Metod och genomförande Vi har genomfört skriftliga och muntliga intervjuer med företrädare för (skatteekonomiska enheten och enheten för offentliga finanser) samt företrädare för Infrastrukturdepartementet och . I granskningen jämför vi den förenklade beräkningsmodell som används på för att beräkna skatteintäkter på lång sikt, med egna mer detaljerade beräkningar, som explicit tar hänsyn till trender på klimat- och energiområdet. Syftet är att utröna om utvecklingen på klimat- och energiområdet har en väsentlig påverkan på bedömningen av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Våra beräkningar utgår från scenarier över energisystem för att beräkna skattebasernas utveckling. Gällande lagstiftning används för att beräkna skattesatserna . , professor i nationalekonomi vid med inriktning mot miljö- och naturresursfrågor, har gett synpunkter på såväl ett granskningsupplägg som ett utkast till denna rapport. Företrädare för (, och Infrastrukturdepartementet), och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till denna rapport. I följande kapitel ger vi en kortfattad beskrivning av sambandet mellan energi, klimat och skatter. Vi beskriver målen för klimat- och energipolitiken liksom regeringens bedömning av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. I kapitel 3 förklarar vi skillnaden mellan den beräkningsmodell som använder och den modell som vi använt i granskningen. I kapitel 4 redogör vi för vilka iakttagelser vi gjort utifrån resultaten från våra beräkningar med de olika modellerna. Våra slutsatser och rekommendationer återfinns i kapitel 5. R I K S R E V I S I O N E N F R A M T I D E N S S K A T T E I N T Ä K T E R O C H F Ö R Ä N D R A D E N E R G I A N V Ä N D N I N G 2 Energi, klimat och skatter på lång sikt Energieffektivisering och minskad användning av fossila bränslen har lett till att statens intäkter från energi- och koldioxidskatter har minskat , i förhållande till BNP. Ett av målen för klimatpolitiken är att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. För att nå målet krävs en fortsatt omställning av energisystemet, vilket på lång sikt kan komma att påverka framtida skatteintäkter. Regeringens långsiktiga bedömningar av de offentliga finanserna bygger på en framskrivning av den offentliga sektorns inkomster och utgifter långt fram i tiden. Kalkylerna ska ta hänsyn till aktuella skatteregler, den demografiska utvecklingen och andra viktiga trendmässiga förändringar. I detta kapitel ger vi en kortfattad beskrivning av sambandet mellan energi, klimat och skatter. Vi beskriver målen för klimat- och energipolitiken liksom regeringens bedömning av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. 2.1 Energianvändning, klimatutveckling och skatter Energi, klimat och skatter är var för sig viktiga politikområden och styrs mot specifika mål, se figur 2. Inom energiområdet finns det långsiktiga mål om ökad energieffektivisering och en ökad andel förnybara bränslen i energitillförseln. På klimatområdet finns det etappmål för perioden , då inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Utsläppen från transportsektorn har ett särskilt mål till 2030. Klimat- och energimålen beskrivs mer utförligt i avsnitt 2.2. Figur 2 Mål inom olika politikområden 12R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Utvecklingen inom ett politikområde påverkar utfallet för andra områden. Skattesystemet har här en central roll. Skatterna styr i viss utsträckning energianvändningen och ska, förutom att ge stabila skatteintäkter, bidra till hållbar tillväxt och hög sysselsättning. Energianvändningen är en viktig skattebas. Produktion och konsumtion har också en stark koppling till energianvändningen. I har dock det historiska sambandet brutits mellan BNP-tillväxt och ökade utsläpp av växthusgaser. En förklaring är att den totala energianvändningen i stort sett har legat still , medan BNP i genomsnitt växt med cirka Andelen fossila bränslen i energitillförseln har också minskat. Sammantaget har det lett till att utsläppen av växthusgaser har minskat. Energi- och koldioxidskatter – viktiga styrmedel och inkomstkällor Energi- och koldioxidskatterna har varit viktiga komponenter i förändringen av energianvändningen. Dessa punktskatter utgör även en väsentlig del av statens skatteintäkter och bidrar därmed till att finansiera statens utgifter.18 Intäkterna uppgick till 2019, vilket motsvarar av BNP. Intäkterna från energi- och koldioxidskatter har emellertid minskat i förhållande till BNP , bland annat till följd av att energiintensiteten och andelen fossila bränslen minskat (se figur 1 i kapitel 1). Fallet i intäkterna har dämpats något . En förklaring är att den årliga uppräkningen av skattesatserna på drivmedel, som sätts i kronor per liter, var högre än tidigare år.19 Ungefär halva intäkten från energiskatten kommer från elförbrukning. Skattesatsen är nedsatt för bland annat den el som förbrukas i tillverkningsprocessen inom industrin, för att inte orsaka en försämring av industrins internationella konkurrenskraft. Hushåll och tjänstebranscher använder av elen i enligt , men betalar av skatten på el. Industrin använder av elen men betalar av skatten. Andra halvan av intäkterna från energiskatten och större delen av intäkterna från koldioxidskatten kommer i första hand från bensin och diesel som används som drivmedel i fordon. Användningen av fossila bränslen inom industrin ingår i stor utsträckning i EU:s handel med utsläppsrätter (EU ETS). För att undvika dubbla styrmedel omfattas inte denna användning i allmänhet av koldioxidskatt. Hushåll, tjänstebranscher, inklusive landtransporter, och bygg- och anläggnings- 18Inom trafikområdet har skatternas förmåga att finansiera vägtrafikens kostnader för bland annat underhåll av vägar och internalisera så kallade externa effekter, exempelvis utsläpp, trängsel och buller, varit vägledande för utformningen av skattesystemet. Hur det kan ske diskuteras exempelvis i , och , Framtidens beskattning av vägtransporter, 2020. 19Energi- och koldioxidskatt på bensin och diesel räknas numera upp med förändringen i KPI plus , om inga särskilda beslut tas. räknades den upp med enbart KPI, se 2 kap. 1 b § lagen (1994:1776) om skatt på energi, ändrad genom SFS 2019:1244. R I K S R E V I S I O N E N F R A M T I D E N S S K A T T E I N T Ä K T E R O C H F Ö R Ä N D R A D E N E R G I A N V Ä N D N I N G verksamhet, använder tillsammans av den totala mängden fossila bränslen som används i landet (flyg- och båttrafik inräknat), men betalar av koldioxidskatten. Övriga skatter på miljö och vägtrafik Fordonsskatten har en viss koppling till utsläppen av koldioxid, i synnerhet sedan införandet av bonus-malus-systemet.20 Bland övriga skatter återfinns bland annat trängselskatt och vägavgifter (för tunga fordon), kemikalieskatt och flygskatt. Här återfinns också andra miljöskatter såsom svavelskatt, naturgrusskatt och skatt på bekämpningsmedel. Dessa inbringar inga stora skatteintäkter men har varit betydelsefulla för att minska svavelhalten i fossila bränslen, ersätta naturgrus med krossat berg och dämpa användningen av bekämpningsmedel.21 2.2 Klimat- och energimål Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser, det så kallade Generationsmålet.22 För att uppnå detta har ställt upp 16 miljökvalitetsmål varav ett är klimatmålet, formellt kallat Begränsad klimatpåverkan.23 har ställt sig bakom olika etappmål för att nå miljökvalitetsmålen. Etappmålen indikerar en önskad omställning av samhället för att nå de långsiktiga målen. För att nå klimatmålet bör utsläppen av växthusgaser 2020, 2030 och 2040 vara 40, än utsläppen . Det gäller utsläpp som inte omfattas av EU ETS. Etappmålet omfattar alla utsläpp. ska inte ha några nettoutsläpp24 av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Utsläppen från verksamheter inom svenskt 20Den som köper en bil med låga koldioxidutsläpp får en bonus och den som köper en bil med höga utsläpp får betala en förhöjd fordonsskatt , se , Statliga åtgärder för fler miljöbilar, 2020. 21Se exempelvis , ”Skatteväxling – reflektioner och förslag på miljöområdet”, 2020. 2009/10:155 avsnitt 3.3, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377. 23”Halten av växthusgaser i atmosfären ska i enlighet med för klimatförändringar stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet ska uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att det globala målet kan uppnås.” Prop. 2019/20:1, utg.omr. 20, s. 27. 24Med nettoutsläpp avses att åtgärder såsom avskiljning och lagring av koldioxid av fossilt ursprung får ingå i beräkningen av utsläppsminskningen, där rimliga alternativ saknas. Det förklarar också hur det kan bli negativa nettoutsläpp. 14R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N territorium ska 2045 vara lägre än utsläppen . Kompletterande åtgärder får tillgodoräknas för de resterande . Delmålet för transportsektorn är att utsläppen för inrikes transporter, exklusive inrikes flyg, ska vara lägre 2030 jämfört med 2010.25 Regeringens bedömning är att etappmålet kommer att nås, men att det kan kräva att vissa utsläppsminskningar som skett utomlands tillgodoräknas.26 Regeringens ambition har varit att 2020-målet fullt ut ska nås med nationella åtgärder, även om det formellt varit tillåtet att använda en viss mängd så kallade flexibla mekanismer som leder till utsläppsminskningar utomlands. För etappmålen 2030 och 2040 höjs de formella kraven på nationella utsläppsminskningar; högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. Regeringen bedömde tidigare att ytterligare insatser krävs för att nå etappmålet 2030 . I budgetpropositionen har regeringen aviserat ett förslag om att reduktionsnivåerna inom reduktionsplikten27 successivt höjs till 2030. Det innebär successivt ökade andelar av biodrivmedel som blandas in i bensin och diesel. Med denna åtgärd bedömer regeringen att det särskilda målet för transportsektorns utsläpp är inom räckhåll, men avser att återkomma med mer detaljerade beräkningar då osäkerheten är stor i beräkningarna av effekterna på utsläppen. Förslaget innebär också att gapet till 2030-målet för alla utsläpp (utanför EU ETS) minskar. Utöver reduktionsplikten behöver ytterligare åtgärder genomföras för att 2040-målet ska kunna nås, enligt regeringen.28 mål för energipolitiken avser bland annat energieffektivisering och andelen förnybar energi.29 Energianvändningen ska vara effektivare 2020 jämfört effektivare 2030 jämfört med . Målet uttrycks i energiintensiteten i BNP, det vill säga total tillförd energi i relation till real BNP. Elproduktionen ska 2040 vara förnybar. Det är ett mål men ska inte ses som ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft.30 Energieffektiviseringsmålet ser ut att nås. bedömer att energiintensiteten 2020 blir 24–lägre jämfört med och att energiintensiteten fortsätter att falla framöver. Målet är nära, men nås inte 2016/17:146, kap. 5. 2019/20:1, utg.omr. 20, s. 33. 27Se faktaruta i avsnitt 4.3. 2020/21:1, utg.omr. 20, Bilaga Klimatredovisning, kap. 4. 29Försörjningstrygghet och konkurrenskraft är andra mål. 2017/18:228, s. 17 och 19, bet. 2017/18:NU22, rskr. 2018/18:411. R I K S R E V I S I O N E N F R A M T I D E N S S K A T T E I N T Ä K T E R O C H F Ö R Ä N D R A D E N E R G I A N V Ä N D N I N G med nuvarande styrmedel. Till 2030 minskar energiintensiteten med 44–, jämfört med , enligt Energimyndigheten.31 Scenarier bas för målavstämning rapporterar scenarier för framtida utsläpp och upptag av växthusgaser till och till FN . Dessa scenarier används också som utgångspunkt för regeringens bedömningar av de nationella utsläppen i förhållande till klimatmålen. De scenarier som rapporterades utgick från de styrmedel som var beslutade . ska enligt klimatrapporteringsförordningen samordna det nationella klimatrapporteringsarbetet och upprätthålla det rapporteringssystem som behövs samt ta fram och sammanställa underlag för rapporteringen och lämna underlaget till regeringen.32 Flera myndigheter ska enligt förordningen ta fram underlag till klimatrapporteringen. Scenarioarbetet involverar främst , , och Jordbruksverket.33 ansvarar för scenarier för energisystemets utveckling.34 tillhandahåller gemensamma förutsättningar för EU-ländernas scenarier. Det gäller priser på fossila bränslen (kol och råolja) och utsläppsrätter. Tre olika scenarier som är baserade på EU-gemensamma förutsättningar togs års rapportering: ett referensscenario och två alternativa scenarier med högre respektive lägre koldioxidutsläpp. Därutöver tar fram scenarier för andra användningsområden, till exempel som underlag Inkomster och utgifter på lång sikt36 Regeringens bedömning av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet bygger på en framskrivning av den offentliga sektorns inkomster och utgifter långt fram i tiden. I beräkningarna tas hänsyn till den demografiska utvecklingen och den trendmässiga produktivitetstillväxten i näringslivet.37 Framskrivningen tar sin utgångspunkt i befolkningsprognos. 31Energimyndigheten, Scenarier över energisystem 2018, 2019, s. 47. En del av den beräknade minskningen beror på sammansättningseffekter då kärnkraften antas minska. Färre kärnkraftsreaktorer bidrar till måluppfyllelsen eftersom även kylvattnets energiinnehåll räknas som tillförd energi enligt målets utformning. 328 § klimatrapporteringsförordningen (2014:1434). 33Riksrevisionen, Att planera för framtiden – statens arbete med scenarier, 2019. 3418 § klimatrapporteringsförordningen (2014:1434). 35Energimyndigheten, Scenarier över energisystem 2018, 2019. 36Detta avsnitt bygger på prop. 2019/20:100, kap. 10. 37Finansdepartementet, Teknisk bilaga till bedömningen av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet, 2019. 16R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N För de skattefinansierade verksamheterna antas att standarden är oförändrad, uttryckt som resursinsats per brukare. Eftersom resursinsatsen varierar mellan brukarnas ålder, och är högre för de allra äldsta och yngsta, påverkar den demografiska utvecklingen utgifterna för vård, skola och omsorg. Ersättningsgraden i alla transfereringssystem förutom pensionssystemet antas öka i takt med genomsnittsinkomsten. För pensionssystemet görs en särskild beräkning som är baserad på dess regler. Vidare antas att dagens skatteregler är oförändrade. innebär de demografiska förändringarna att den offentliga sektorns konsumtionsutgifter ökar något som andel av BNP, se tabell 1. Det är främst utgifterna för omsorg om äldre och funktionshindrade, och för sjukvård, som ökar snabbare än BNP. Tabell 1 Primära offentliga utgifter och inkomster –0,6 Primärt finansiellt sparande är skillnaden mellan den offentliga sektorns inkomster exklusive kapitalinkomster (primära inkomster) och utgifter exklusive kapitalutgifter (primära utgifter). Källa: ekonomiska vårproposition, tabell 10.1. Indikatorer för hållbarheten i de offentliga finanserna38 Finanspolitikens långsiktiga hållbarhet sammanfattas ofta med hjälp av de så kallade S1- och S2-indikatorerna. Indikatorerna följer europeisk standard, vilket gör jämförelser mellan länder möjliga. Jämförelser görs också mellan olika bedömare. Regeringen jämför ekonomiska vårproposition sina beräkningar av indikatorerna med Europeiska kommissionens senaste bedömning.39 Jämförelser görs också med beräkningar.40 38Detta avsnitt bygger på prop. 2020/21:1, avsnitt 5.5. 39Europeiska Kommissionen, Debt Sustainability Monitor 2019, 2020. 40Konjunkturinstitutet, Hållbarhetsrapport för de offentliga finanserna, 2020. R I K S R E V I S I O N E N F R A M T I D E N S S K A T T E I N T Ä K T E R O C H F Ö R Ä N D R A D E N E R G I A N V Ä N D N I N G S1 visar hur mycket det offentliga sparandet behöver ändras för att den konsoliderade offentliga bruttoskulden41 ska vara av BNP ett visst år, 2034. Det motsvarar skuldkravet i den europeiska stabilitets- och tillväxtpakten. Regeringen beräknar även indikatorvärdet utifrån hur stora förändringar som krävs för att bruttoskulden ska vara i nivå med det så kallade skuldankaret, det vill säga av BNP, som är ett av de svenska budgetpolitiska målen. S2 visar på motsvarande sätt hur mycket det offentliga sparandet behöver förändras 2020 för att den offentliga sektorns finansiella nettoställning42 ska vara stabil som andel av BNP över en mycket lång tidshorisont. Indikatorvärdet anger den förändring av det primära finansiella sparandet43 som krävs, uttryckt som procent av BNP, för att finanspolitiken ska bli exakt hållbar, definierat på detta sätt. De hållbarhetsberäkningar som har gjorts i samband med budgetpropositionen visar att finanspolitiken är långsiktigt hållbar, se tabell 2. S-indikatorerna har negativa värden, vilket innebär att det offentliga sparandet kan försvagas utan att finanspolitiken blir ohållbar. Samtliga indikatorer är dock mindre i absoluta termer än ekonomiska vårproposition, vilket beror på att det finansiella utgångsläget har försvagats. Tabell 2 Indikatorer på finanspolitikens långsiktiga hållbarhet –3,4 –1,2 –1,2 –2,5 –0,1 –0,6 Källa: Budgetpropositionen , tabell 5.7. S-indikatorerna ger en teoretisk bild av finanspolitikens långsiktiga konsekvenser. är måtten känsliga för olika beräkningsantaganden. i en framskrivning av demografiska och offentligfinansiella variabler som sträcker sig långt in är mycket stor. Indikatorvärdena måste därför tolkas med försiktighet. Ett högt negativt värde indikerar dock att det finns en säkerhetsmarginal till skuldkravet, även om utvecklingen skulle bli mindre gynnsam än vad som antagits i beräkningarna. 41Att skulden är konsoliderad betyder att skulder inom den offentliga sektorn räknas bort och därmed motsvarar den skuld som staten, ålderspensionssystemet och kommunsektorn har mot långivare utanför den offentliga sektorn. Med ”brutto” förtydligas att skulden inte nettoredovisas, det vill säga att ingen justering har gjorts för den offentliga sektorns innehav av finansiella tillgångar. 42Den finansiella nettoställningen är nettot av den offentliga sektorns finansiella tillgångar och bruttoskulden. 43Primärt finansiellt sparande är skillnaden mellan den offentliga sektorns inkomster exklusive kapitalinkomster och utgifter exklusive kapitalutgifter. I kapitalutgifterna ingår bland annat räntor på statsskulden. 18R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N När S1 beräknas utifrån att skuldkvoten ska motsvara av BNP 2034 visar indikatorn att den finanspolitik som föreslås i budgetpropositionen leder till att bruttoskulden sjunker till skuldankarets nivå, även om säkerhetsmarginalen är mycket liten. Jämförbarhet med andra bedömare gör också hållbarhetsbedömningar som presenteras i en årlig rapport, på uppdrag av regeringen.44 När regeringen tar fram bedömningsunderlagen är en viktig källa som används som jämförelsenorm, vad gäller både metoder och resultat. Det finns vissa skillnader i metodval men den stora skillnaden är synen på vad en oförändrad finanspolitik egentligen är.45 Det finns skillnader i vilka antaganden som görs för framskrivningen av de offentliga konsumtionsutgifterna. räknar exempelvis med en standardhöjning i välfärdstjänsterna i linje med den historiska utvecklingen i sitt basscenario, vilket inte regeringen gör.46 För att möjliggöra en jämförelse har regeringen en ambition om att beräkningen ska göras på ett liknande sätt som det och Europeiska kommissionen använder. Av det skälet använder regeringen och har ändrat beräkningen av dessa när Kommissionen gjort förändringar.47 44I myndighetsinstruktion ingår att genomföra långsiktiga framskrivningar av de offentliga finanserna och bedöma de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, se 1 § 4 förordningen (2007:759) med instruktion till och , Hållbarhetsrapport för de offentliga finanserna, 2020. 45Mejlsvar från , . 46Konjunkturinstitutet, Hållbarhetsrapport för de offentliga finanserna, 2020, s. 8. 47Mejlsvar från , . R I K S R E V I S I O N E N F R A M T I D E N S S K A T T E I N T Ä K T E R O C H F Ö R Ä N D R A D E N E R G I A N V Ä N D N I N G 3 Jämförelse av beräkningsmodeller I granskningen jämför vi den förenklade beräkningsmodell som används på för att beräkna skatteintäkter på lång sikt med egna mer detaljerade beräkningar, som explicit tar hänsyn till trender på klimat- och energiområdet. Våra beräkningar utgår från scenarier över energisystem för att beräkna skattebasernas utveckling. Gällande lagstiftning används för att beräkna skattesatserna . I detta kapitel beskrivs de olika modellerna. Långsiktiga kalkyler utgår från kortsiktsprognosen De långsiktiga kalkylerna tar sin utgångspunkt i kortsiktsprognosens sista år. Prognoserna på kort sikt omfattar normalt utvecklingen under det innevarande året och . I bilaga 4 beskrivs hur tar fram kortsiktsprognosen på intäkterna från energi- och koldioxidskatterna.48 Långsiktiga kalkyler av intäkter från punktskatter I kalkyler på använder förenklade metoder för att beräkna skatteintäkterna. Framskrivningarna görs på en mycket mer aggregerad nivå än i kortsiktsprognosen. I denna framskrivning läggs skatteintäkterna från energi- och koldioxidskatterna till ett större aggregat med så kallade produkt- och produktionsskatter, som omfattar statens inkomster från samtliga punktskatter liksom moms på hushållens konsumtion och investeringar.49 Dessa skatter uppgick till nästan 2019, motsvarande av BNP.