prop · H9031d24 · 2021-09-20 00:00:00 — Kostnaderna har varierat något mellan vägtyper, men för hela det belagda vägnätet har de varit näst intill konstanta jämfört med . Fördelningen är representativ utifrån hur mycket trafik som går på vägarna, eftersom mer trafikerade vägar slits mer och därför behöver mer underhåll än mindre trafikerade vägar. Tabell 3.4 Nedlagda kostnader förebyggande beläggningsåtgärder för respektive vägtyp Kronor per kvadratmeter väg Vägar som bildar större Vägar för dagliga resor och Övriga för näringslivet viktiga vägar Vägar som är viktiga för landsbygderna Vinterväghållning är en viktig förutsättning för att säkerställa framkomligheten vinter- tid. vintrar har bidragit till att kostnaderna för vinterväghållningen 2020 var lägre än de närmast föregående åren. var kostnaderna för vinterväg- hållning ca vilket är något lägre jämfört med då kostnaderna var ca . För att säkerställa vägnätets robusthet och bibehålla kapaciteten har bärighetsåtgärder genomförts. Huvuddelen av de tunga vägtransporterna går på de större vägarna, som är dimensionerade för att klara tunga laster. Av det statliga vägnätet håller de högsta bärighetsklasserna BK1 eller BK4. På dessa vägar går av trafikarbetet. I den nationella planen för transportinfrastrukturen har medel för bärig- hetsåtgärder fördelats för en successiv utbyggnad av ett vägnät för tyngre transporter. För hela det statliga vägnätet öppnades ytterligare för BK4, utöver de som öppnats tidigare. Detta medför att av det statliga vägnätet öppnats för BK4. Verksamhetsvolymen för drift och underhåll av järnvägar ökade jämfört med till följd av de av regeringen initierade extra satsningarna på underhåll. Det har medfört att fler reinvesteringar har kunnat genomföras jämfört . För att använda resurserna så långsiktigt effektivt som möjligt har priori- terat underhållet på ett sätt som skapar mesta möjliga nytta för järnvägens slutanvän- dare. De ökade reinvesteringarna har gjort att risken för hastighetsnedsättningar på 2021/22:1 Utgiftsområde 22 utpekade viktiga flöden har minskat. har också kunnat åtgärda delar av det eftersläpande underhållet inom de prioriterade bandelarna. Åtgärderna har bidragit till att punktligheten på järnvägen har ökat och att driftstörningarna har minskat. Järnvägsanläggningens tillstånd bedöms dock ha försämrats på delar med mindre trafik, där det finns ett uppdämt underhållsbehov. Exempel på underhållsåtgärder som genomfördes är spår- och växelbyten, renovering av kontaktledningar, upprustning av broar och tunnlar samt underhåll av signalanläggningar. Tabell 3.5 visar antalet kronor per tågkilometer –2020 och antalet kronor per spårmeter för underhåll och reinvesteringar . Tågkilo- meter motsvarar trafikering, och antalet kronor per tågkilometer är högre på övriga banor som är viktiga för näringslivet, på grund av att det går relativt lite trafik i för- hållande till kostnaden för underhållet. Hur utvecklingen i kronor per tågkilometer förändras beror främst på vilka större reinvesteringar som genomförs och hur trafikeringen förändras. Reinvesteringar som medfört en ökning av antalet kronor per tågkilometer 2020 är exempelvis spår- och växelbyten på banor med dagliga resor och arbetspendling och övriga för näringslivet viktiga banor. Trafik- eringen minskade till följd av pandemin jämfört med , vilket har bidragit till att utfallet i antal kronor per tågkilometer ökade. Tabell 3.5 Underhåll och reinvesteringar i kronor per bantyp i förhållande till antalet tågkilometer och antalet spårmeter 3.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Det övergripande transportpolitiska målet Regeringen konstaterar att transportpolitikens övergripande mål inte har uppfyllts, men bedömer att det finns en positiv utveckling mot att nå delar av målet, t.ex. färre skadade och dödade i trafiken. Transportförsörjningen är inte långsiktigt hållbar även om t.ex. transporternas växthusgasutsläpp har minskat . Minsk- ningstakten behöver öka för att etappmålet för inrikes transporter ska nås. Det är betydande skillnader i tillgänglighet mellan olika delar av landet och hur den utvecklas. Inte heller är transportförsörjningen samhällsekonomiskt effektiv då det finns externa kostnader som inte betalas av transportköparen, vilket bl.a. relaterar till klimateffekter men även andra externa kostnader. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Regeringen bedömer att uppfyllelsen av funktionsmålet som helhet visar en positiv utveckling även om de speciella omständigheter som rådde medförde att tillgängligheten i vissa delar minskade. Transportsystemets standard och tillförlitlighet fortsätter att förbättras. Persontågens punktlighet nådde den högsta noteringen , vilket bl.a. kan förklaras av bättre planering av banarbeten och minskad trafik på grund av pandemin. Tillgängligheten med person- respektive godstransporterna är stabil med en tendens till något positiv utveckling. Det förekommer dock geografiska skillnader där det i befolkningstäta kommuner fortsatt syns en viss positiv utveckling medan det i mindre städer och tätorter är en något negativ utveckling. Regeringen noterar också att företag i landsbygdskommuner är mindre nöjda med kommunens vägnät, tåg- och flygför- bindelser än företag generellt i . Godstransporterna har relativt sett påverkats mindre av pandemin än persontransporterna, vilket regeringen bedömer har varit avgörande för att värna konkurrenskraften samt varit positivt för tillgängligheten till ett utbud av varor i hela landet. Regeringen ser det som problematiskt att grupper som är mer beroende av kollektiva färdmedel, bl.a. kvinnor och personer med funktionsnedsättning, har påverkats mer av pandemins effekter än dem som exempelvis reser med bil, vilket i större utsträckning är män. Att det finns både män och kvinnor i beslutande församlingar med koppling till transportområdet är viktigt för att beslut som fattas bättre ska reflektera behoven hos båda könen. var representationen i stort sett densamma som 2019 med en jämn könsfördelning i ledningsgrupper och styrelser för statliga myndigheter och bolag medan män utgör i nämnder, styrelser och förvaltningar relaterade till transportsektor. Regeringen ser positivt på att skillnaderna mellan kvinnor och män i innehav av bil och körkort har fortsatt att minska då det förhopp- ningsvis även betyder att tillgängligheten blir mer jämställd. Regeringen bedömer att uppfyllelsen av hänsynsmålet delvis visar en positiv utveck- ling som dock i vissa delar inte går i den takt som krävs. Det är positivt att trafiksäker- heten ökar genom att antalet omkomna och allvarligt skadade minskar. Det transport- politiska etappmålet för trafiksäkerhet i vägtrafik åren 2007–2020 är uppnått. Utveck- lingen inom sjöfart och bantrafik är också generellt sett positiv. Utsläppen av växthusgaser minskar inte i tillräcklig takt och regeringen bedömer att ytterligare åtgärder kommer att behövas för att klimatmålen ska nås. Enligt preliminär statistik minskade utsläppen av växthusgasutsläpp från inrikes transporter . Det handlar sannolikt delvis om en effekt av pandemin, och det är osäkert hur stor del av minskningen som kommer att bli varaktig. Genomslaget för laddbara bilar i nybils- försäljningen är en viktig del i klimatomställningen och en fortsatt snabb elektrifiering är avgörande för att få ner utsläppen till i princip noll . Sam- tidigt har trafikarbetet ökat snabbare än transportarbetet , vilket indikerar en minskad transporteffektivitet. Regeringens bedömning att behöver bli ett mer transporteffektivt samhälle kvarstår. Med dagens transportmönster respektive fordonsflotta innebär det faktum att många personer bor och vistas i tätorter att många blir exponerade för buller och luftföro- reningar från trafik. finns större möjlighet att nyttja fysiskt aktiva resor i städer, vilket regeringen också verkar för. Regeringen noterar att det aktiva resandet i dagens transportsystem har ungefär lika stora positiva hälsoeffekter som de negativa effekter som orsakas av buller, luftkvalitet och dödsfall i trafiken. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 vuxna som använder aktiva transportsätt som t.ex. cykel är låg. Regeringen ser detta som bekymmersamt då användning av aktiva transportsätt är en viktig del i att uppnå det transporteffektiva samhället. Regeringen konstaterar att det finns potential till ökade hälsoeffekter om färdsätt som innebär fysisk aktivitet används i större utsträckning. När det gäller transportsektorns påverkan på naturmiljön och kulturlandskapet har riktade miljöåtgärder gett positiva bidrag, men förändringarna, särskilt i fråga om landskapsanpassning, är små i förhållande till de stora behoven i hela transportsystemet, inte minst kopplat till säkra passager för vilt och spridningen av invasiva främmande arter. Transportbranschen, och därmed möjligheterna för transporter, har påverkats starkt av pandemin. Exempelvis har sjöfarten påverkats, framför allt färjetrafiken, vilket även medfört stora negativa effekter för ekonomi. Utmaningar kvarstår för att nå målen Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att utvecklingen mot de transportpolitiska målen i vissa delar varit positiv och i andra delar negativ samt att pandemin påverkat måluppfyllelsen både negativt och positivt. Det kvarstår utmaningar för att nå målen. Staten, kommuner och regioner samt andra aktörer inom transportsektorn behöver därför fortsatt samarbeta i riktning mot de transportpolitiska målen. Detta gäller inte minst i arbetet med att nå de klimatpolitiska målen, där en omställning av transport- sektorn spelar en central roll. Ett väl fungerande och långsiktigt hållbart transportsystem bidrar till stärkt kon- kurrenskraft och ger tillgänglighet för människor i hela landet. Detta är en förutsätt- ning för välfärd och hållbara utveckling. Trots påfrestningar har transportsystemet visat sig stå starkt. Många initiativ har redan tagits för att ställa om transportsystemet till fossilfrihet, men takten i omställningen behöver öka kraftigt för att det ska vara möjligt att nå klimatmålen. Omställningen behöver ske på ett sådant sätt att alla människor ges möjlighet att ställa om. ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Inom transportsektorn har det varit ett stort fokus på att hantera konsekvenserna av covid-19-pandemin, där prioriteringarna har varit att mildra effekterna i sam- hället och säkerställa samhällsviktiga transporter. bör förutsättningarna stärkas för en grön omställning av transportsystemet. har här goda möjligheter att gå före och på så sätt bidra till att nå målen i Agenda nationellt och globalt samt miljö- kvalitetsmålen. Transportsystemet är avgörande för klimatomställning publicerade FN:s klimatpanel (IPCC) den första delen av sin sjätte utvärderingsrapport. En av de viktigaste slutsatserna är att mänsklig påverkan har orsakat ett varmare klimat. Kraftfulla åtgärder kommer att behövas för att ska lyckas ställa om till fossilfrihet för att leva upp till . Transportsektorn står för en stor del av växthusgasutsläppen, men har goda förut- sättningar att minska utsläppen i närtid genom ökad transporteffektivitet, effektivare fordon och fartyg, elektrifiering samt genom att gå från fossila till hållbara förnybara drivmedel. Takten i transportsektorns omställning till fossilfrihet behöver öka kraftigt för att det ska vara möjligt att nå klimatmålet för transportsektorn och nettonollmålet till 2045. Klimatomställningen måste gå snabbare, både i och globalt, och 2021/22:1 Utgiftsområde 22 behöver vara rättvis och ske på ett sådant sätt att alla kvinnor och män, unga och äldre i hela landet ges möjlighet att ställa om, utifrån olika förutsättningar. För att transportsektorn ska ställa om till i princip nollutsläpp av växthusgaser till 2045 och bidra till att ska nå klimatmålen, behövs en snabb, smart och samhälls- ekonomiskt effektiv elektrifiering. Regeringen föreslår en kraftigt utökad satsning på introduktion av miljölastbilar och eldrivna arbetsmaskiner (se utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, anslaget 1:17 Klimatpremier). Satsningen skapar bl.a. förutsättningar för det arbete som bedriver. Utbyggna- den av laddinfrastruktur bör ske i sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifie- ringen av transportsektorn. Regeringen föreslår att Klimatklivet, för bl.a. stöd till ladd- infrastruktur, förstärks kraftigt (se utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, anslaget 1:16 Klimatklivet). Regeringen föreslår också att medel tillförs för att genom- föra elektrifieringsstrategin, där regeringen tar ett helhetsgrepp om förutsättningarna för att möjliggöra en omfattande elektrifiering (se utgiftsområde 21 Energi, anslaget 1:10 Energi- och klimatomställning på lokal och regional nivå m.m.). Enligt prognoser kommer trafikarbetet att öka till 2040 med planerade styrmedel. Fortsatt trafiktillväxt gör det svårare att klara klimatmålen. Åtgärder som ökar samhällets transporteffektivitet kan dock minska trafikarbetet och därmed ut- släppen av växthusgaser och luftföroreningar. Kommuner och regioner spelar en viktig roll i omställningen till ett transporteffektivt samhälle. Av den anledningen behöver också samordningen i den fysiska planeringen mellan lokal, regional och nationell nivå förbättras. En ökad och säker cykling kan bidra till att minska resandets miljöpåverkan och trängsel i tätorter samt bidra till en bättre folkhälsa. har regeringen till- skjutit medel för åtgärder som leder till ökad och säker cykling, bl.a. i statlig infrastruktur och i samverkan med civilsamhället. Regeringen vill också att andelen som reser med cykel ökar. För att stimulera cykling samt ökad transport- effektivitet över hela landet, föreslår regeringen att stadsmiljöavtalen förstärks med ett särskilt fokus på cykling . Det går att öka transporteffektiviteten och minska utsläppen av växthusgaser genom en ökad andel godstransporter på järnväg och via sjöfart. I linje med propositionen En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) och den nationella godstransportstrategin Effektiva, kapacitetsstarka och hållbara godstrans- porter (N2018/03939) ska överflyttning av godstransporter från väg till järnväg och sjöfart främjas. Som en ytterligare åtgärd i detta arbete föreslår regeringen en förlängd och breddad ekobonus. Stödet på totalt – 2024 riktas bl.a. till sjötransporter, järnvägstransporter och intermodala transport- upplägg och avser att påskynda effektiviseringen vid omlastning av gods och stimulera till nya transportlösningar (se utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, anslaget 1:17 Klimatpremier). För att minska trycket på farledsavgifterna, och därigenom främja en överflyttning av gods till sjöfart, inför regeringen även en klimatkompensation för sjöfarten. Slutligen tillförs även medel för att påbörja omställningen av den egna fartygs- flottan till att bli fossilfri. Investeringar i tillgänglighet bidrar till sammanhållning och jobb i hela landet I ska alla oavsett var man bor kunna leva, utvecklas och förverkliga sina drömmar. Transportsystemet är en viktig förutsättning för det. Transportsystemet ska genom en långsiktigt hållbar transportförsörjning bidra till hållbar utveckling för 2021/22:1 Utgiftsområde 22 näringsliv, sammanhållning och jobb i hela landet. har fattat beslut med anledning av propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151, bet 2020/21:TU16, rskr. 2020/21:409). De ökade medlen medför att den gällande nationella planen för transportinfrastruktur för perioden –2029 kan fullföljas, samt att satsningar kan göras på såväl byggande av nya stambanor som andra angelägna åtgärder. Medlen ger också förutsättningar att intensifiera arbetet med Norrbotniabanan. Vidare avsätts medel för underhåll av och reinvesteringar i vägar och järnvägar. Sammanlagt uppgår ramen till –2033. Regeringen avser att ta fram en trafikslags- övergripande nationell infrastrukturplan som är en del i samhällsbygget, i vilken det tydligt pekas ut hur infrastrukturen ska bidra till tillgänglighet, klimatmålen, vidgade arbetsmarknadsregioner, regional utveckling, sammanhållningen i landet och konkurrenskraft. Därmed skapas förutsättningar för en ökad sysselsättning, en bättre fungerande arbetsmarknad och ett ökat bostadsbyggande. För att främja en grön återhämtning föreslås också extra satsningar på utökat järnvägs- och vägunderhåll . Detta förväntas bidra till att stärka konjunkturen, öka sysselsättningen samt främja en hållbar regional utveckling och goda levnadsvillkor på landsbygd. För vägunderhållet är fokus bl.a. på det finmaskiga vägnätet i landsbygder. Utöver att underhålla infrastrukturen är det viktigt att optimera den befintliga infrastrukturens användning. Regeringen föreslår därför också extra på trimnings- och miljöåtgärder . Underhåll och trimnings- och miljöåtgärder bidrar till att förbättra tillgänglighet, kapaciteten, robustheten och miljön i befintlig infrastruktur. Kollektivtrafiken är ett klimatsmart sätt att resa på och helt nödvändig för att nå klimatmålen. En fungerande kollektivtrafik är för många också en förutsättning för att kunna ta sig till jobb och skola. Regeringen föreslår ytterligare medel för införandet av ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela . Systemet ska förenkla för resenärer att välja att resa med kollektiva färdmedel, vilket bedöms få positiva effekter för såväl fritidsresande som arbetspendling och gynna lokala och regionala arbetsmarknadsregioner. Det minskade resandet till följd av pandemin har lett till minskade biljettintäkter för kollektivtrafiken. Effekterna av detta beräknas kvarstå . Regeringen föreslår därför att ytterligare tillförs i stöd till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna. En utgångspunkt för stödet är att utbudet av kollektivtrafik ska upprätthållas i tillräcklig omfattning för att undvika trängsel och ökad smittspridning. För att binda samman , och bidra till ett hållbart resande, behövs möjligheter att även åka nattåg till och från övre och . Det behövs också nya vagnar och lok för trafiken. För att åstadkomma detta föreslår regeringen att medel tillförs och att låneram utökas. Under pandemin har behovet av beredskapsflygplatser ökat, framför allt för flygtrans- porter för hälso- och sjukvård. För att säkerställa en fortsatt god tillgänglighet till beredskapsflygplatser för samhällsviktiga flygtransporter även , föreslår regeringen medel för att möjliggöra förlängd statlig ersättning till temporära beredskapsflygplatser. Myndigheternas verksamhet är avgörande för att uppnå de transportpolitiska målen Transportstyrelsen spelar en viktig roll för att regeringens ambition om ordning och reda i trafiken ska uppfyllas, och myndigheten behöver mer resurser för att i högre utsträckning kunna kontrollera vägtransportbranschens regelefterlevnad. Det ska inte vara möjligt för transportföretag att fuska med reglerna eller utnyttja arbetstagare för 2021/22:1 Utgiftsområde 22 att vinna konkurrensfördelar. En ökad tillsyn kommer att medföra ökad trafiksäkerhet, mer rättvis konkurrens och bättre villkor för anställda i denna bransch. Transportstyrelsen behöver även bättre förutsättningar för att kunna säkerställa uppstart av utvecklingen av ett nytt vägtrafikregister. Det nuvarande komplexa och svårförvaltade systemet innebär en hög risk för avbrott i systemet. måste vara tillgängligt dygnet runt för att försörja myndigheter, företag och enskilda med uppgifter de är beroende av, bl.a. inom områdena fordon, körkort och tillsyn av yrkestrafik. Regeringen satsar därför totalt på Transportstyrelsens tillsynsverksamhet och utveckling av ett nytt vägtrafikregister. Tillskott föreslås även . För att Transportstyrelsen ska kunna vidta skärpta åtgärder mot bilmålvakter och säkerställa en säkrare hantering av samordningsnummer enligt förslagen i propo- sitionen Säkrare samordningsnummer och bättre förutsättningar för korrekta uppgifter i folkbokföringen (prop. 2020/21:160), behöver dessa verksamheter för- stärkas. Vattenskoterkörning behöver bli säkrare och minska sin miljöpåverkan. Den vattenskoterreform som beslutades efter förslag i propositionen Förar- bevis för vattenskoter (prop. 2020/21:190) ska nu genomföras, vilket bl.a. kräver att systemet för förarbevis etc. kommer till stånd. Transportstyrelsen tilldelas därför ökade medel för dessa uppgifter. började nya gemensamma EU-regler för flygning med drönare att tillämpas. Regeringen har utsett Transportstyrelsen till behörig svensk myndighet för aktuell förordning, vilket innebär nya uppgifter för myndigheten avseende bl.a. registrering, tillstånd, certifikat och tillsyn. Regeringen föreslår därför att anslagsmedel tillförs Transportstyrelsen. En väl fungerande sjöfart är viktig, för bl.a. handel och näringsliv och för att realisera de delar av regeringens transportpolitik respektive klimatpolitik som handlar om över- flyttning av gods till sjöfart. har en svag ekonomisk ställning och pan- demin har medfört ytterligare påfrestning på ekonomin. fick ett tillskott för att mildra effekterna av pandemin. Regeringen föreslår nu att medel tillförs genom anslagen för ersättning för sjöräddning och fritids- båtsändamål samt ersättning för viss kanal-och slussinfrastruktur. Resurserna tillförs för att bl.a. möjliggöra investeringar i myndighetens fartygs-, båt- och helikopterflottor som det finns behov av. En bättre ekonomisk ställning för ger även myndigheten bättre förutsättning att vidmakthålla den infrastruktur och den service som myndigheten ansvarar för, vilket också stärker sjöfartsnäringen och därmed transportsystemets klimatomställning. I ett internationellt perspektiv behöver upprätthålla den folkrättsliga för- pliktelsen enligt värdstatsavtalet med internationella sjöfartsorganisation (IMO) och tydligare visa sina ambitioner för den globala havspolitiken. Regeringen förslår därför att det årliga stödet till Världssjöfartsuniversitetet (WMU) höjs. Regeringen har också remitterat ett förslag till ändring av examenstillståndslagen. Ändringen innebär att regeringen ges möjlighet att bevilja tillstånd till IMO att genom WMU utfärda examina i (U2021/02583). Detta stärker WMU:s möjligheter att verka i . 2021/22:1 Utgiftsområde 22 3.6.11:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Tabell 3.6 Anslagsutveckling 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 32 269 687 tkr prisnivå. 3Motsvarar 32 827 576 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för: –långsiktig infrastrukturplanering för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart, –utbetalning av medel från Kammarkollegiet till andra myndigheter för rättegångskostnader m.m., –investeringar i statliga vägar och järnvägar, stora och strategiska farleder och slussar, –investeringar i isbrytarflottan, –ränta och amortering på upptagna lån för infrastrukturprojekt, –åtgärder i , –bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut, –statlig medfinansiering till byggande av regionala kollektivtrafikanläggningar, inklusive tillgänglighetsanpassningsbidrag, statlig medfinansiering till cykelvägar, särskild statlig medfinansiering till storstädernas trafiksystem, statlig med- finansiering via länsplanerna till drift och byggande av enskilda vägar samt miljö- och trafiksäkerhetsåtgärder på kommunala vägar, samt åtgärder för ökad samordning av godstransporter och omlastning av gods till transporter med låga utsläpp, –statlig medfinansiering till projektering av tunnelbaneutbyggnaden i , –forsknings- och innovationsinsatser inom transportområdet, –informationsinsatser och kunskapshöjande insatser som syftar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen, –viss myndighetsutövning inom transportområdet, –ärendehantering avseende körkort med villkor om alkolås och försöksverk- samhet med villkorlig körkortsåterkallelse,