prop · H9031d19 · 2021-09-20 00:00:00 — Medverkans- och utställningsersättningen säkerställer att bild- och formkonstnärer får betalt för utfört arbete Samtliga statliga museimyndigheter som bedriver utställningsverksamhet har i regleringsbreven fått i uppdrag att särskilt redovisa utbetalda ersättningar till konstnärer som gjorts i enlighet med avtalet om upphovsmäns rätt till ersättning vid visning av verk samt medverkan vid utställning m.m. (). redovisar museimyndigheterna en utbetald ersättning på ca . Precis som 2019 visade Statens kulturråds årliga uppföljning av tillämpningen av MU- avtalet bland utställningsarrangörer som omfattas av kultursamverkansmodellen att samtliga svarande utställningsarrangörer tillämpar , antingen helt eller till viss del. En stärkt upphovsrätt stärker konstnärernas villkor har regeringen gjort ett arbete för att genomföra det nya EU-direktivet om upphovsrätt på den digitala inre marknaden (direktiv (EU) 2019/790) i svensk rätt. Direktivet syftar bl.a. till att anpassa upphovsrätten till den digitala utvecklingen och stärka upphovsmännens position som avtalspart. Inom ramen för sitt allmänna kunskapshöjande uppdrag har fortsatt arbetet med att öka förståelsen för upphovsrätt. Syftet med arbetet är bl.a. att främja laglig tillgång till digitalt upphovsrättsligt skyddat material (såsom film, böcker och musik) och minska användandet av olagliga digitala tjänster som utan lov tillgängliggör sådant material. 8.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen De statliga bidragen och ersättningarna bidrar till att fler kan verka som konstnärer och bedöms därför bidra på ett avgörande sätt för att främja konstnärlig kvalitet, mångfald och konstnärlig utveckling. har de krisstipendier som delats ut av och Författarfonden spelat en avgörande roll för att säkerställa att konstnärer kunnat fortsätta sin verksamhet. Krisstöden har tillsammans med den ordinarie stödgivningen bidragit till att konstnärer har kunnat fortsätta med att utveckla sitt konstnärskap, vilket är en viktig förutsättning för att alla ska ha möjlighet till kulturupplevelser. Pandemin har tydliggjort att många konstnärer arbetar under dåliga sociala och ekonomiska villkor, vilket riskerar att leda till att färre kan verka som konstnärer och att det därmed finns sämre förutsättningar för att uppnå de kultur- politiska målen. Försättningarna för att verka som konstnär behöver därför förbättras. De analysunderlag som tagits fram har bidragit till en fördjupad förståelse för konstnärers ekonomiska och sociala situation. Biblioteksersättningen har bidragit till att skapa en långsiktig ekonomisk trygghet för författare och andra litterära upphovs- män som möjlighet getts att utveckla den litterära verksamheten. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 kulturråds arbete med att göra det statliga allmänt känt och tillämpat bedöms ha bidragit till den positiva utvecklingen inom tillämpningen. Återstart för kulturen – konstnärer Regeringen föreslår att medel avsätts för att stärka konstnärernas villkor som ett led i regeringens återstart för kulturen. De professionella konstnärerna har en central roll för ett levande kulturliv i hela landet. har konstnärer varit särskilt hårt drabbade av pandemins ekonomiska konsekvenser, framför allt i form av uteblivna uppdrag och intäkter. Pandemin har synliggjort konstnärers utsatta ekonomiska och sociala situation och ytterligare försämrat situationen. Även om restriktionerna har lättat något och kulturlivet allteftersom kan öppna upp kommer konsekvenserna av pandemin för konstnärer att vara tydliga också framöver. För att stimulera en återstart och förbättra konstnärernas villkor behövs förstärkningar av såväl stipendie- och bidragsgivning som ersättningar till konstnärer för utfört arbete. Övriga insatser kopplade till återstart för kulturen redogörs det för i avsnitten 4.5, 5.5, 7.5 och 13.5. Regeringen och upphovsmännens organisationer har kommit överens om en ny höjd nivå på biblioteksersättningens grundbelopp . Till följd av detta beräknas den totala biblioteksersättningen 2022 uppgå till , vilket är en höjning med ca jämfört med . En höjning av biblioteks- ersättningen stärker de litterära upphovsmännens villkor och skapar möjligheter för konstnärlig utveckling och förnyelse. Tabell 8.2 Anslagsutveckling 5:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 23 444 tkr prisnivå. 3Motsvarar 23 444 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Skälen för regeringens förslag Tabell 8.3 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 5:1 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 5:1 . beräknas anslaget till respektive 8.6.25:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer Tabell 8.4 Anslagsutveckling 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 27 803 tkr avser beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som är 1 267 tkr. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag och ersättningar till konstnärer och upphovsmän inom bild-, form-, musik-, teater-, dans-, ord- och filmområdet. Anslaget får även användas för utgifter för administration och genomförande av verksamheten, inklusive för det särskilda beslutsorganet Kulturbryggan. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Skälen för regeringens förslag Tabell 8.5 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med och 2 000 000 för att stärka konstnärernas villkor och för en höjd biblioteksersättning (avsnitt 4.6.2 och 8.5). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer . beräknas anslaget till respektive . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2032. Skälen för regeringens förslag: Inom anslaget fördelar bidrag och stipendier som sträcker sig upp till . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2032. Tabell 8.6 Beställningsbemyndigande för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer 2021/22:1 Utgiftsområde 17 I avsnitt 3.4 anges de mål som beslutat för den nationella kulturpolitiken samt syftena med den statliga arkivverksamheten. 9.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatredovisningen inom Arkiv utgår från följande bedömningsgrunder: –förelägganden efter tillsyn –antal hyllmil bevarade arkiv –antal digitiserade bilder och digitala bilder i arkivsystemet –antal besök, framtagna volymer och besvarade förfrågningar –nya metoder och ny kunskap –statsbidrag till enskild arkivverksamhet. Av de gemensamma bedömningsgrunderna för kulturområdet (se avsnitt 3.5) ingår Tillgänglighet i bedömningsgrunderna ovan vad gäller antal digitiserade bilder och digitala bilder i arkivsystemet och antal besök, framtagna volymer och besvarade förfrågningar. Tillsynen visade endast mindre brister i arkivförvaltningen gjordes 53 inspektioner av arkivverksamheten vid myndigheter inom arbetsmarknads- och försvarsområdet. De genomfördes såväl fysiskt som digitalt med anledning av pandemin. Tillsyn görs områdesvis och resultaten är inte jämförbara mellan åren. Tillsynen har visat att föreskrifterna i väsentliga delar uppfylls. Före- lägganden har särskilt gällt brister i den verksamhetsbaserade arkivredovisningen. Arkivdepåer – bestånd har flyttats Med undantag för enstaka lokaler i är de statliga arkivdepåerna av god eller mycket god kvalitet. Begränsat med utrymme vid depåerna innebär fortsatt låg omfattning av leveranser av statligt arkivmaterial. Mottagandet har 2020 varit mer ojämnt på grund av pandemin och leveransstopp har gällt till . flyttades huvuddelen av arkivbestånd från lokaler med stora brister till arkivlokaler med mycket hög standard. Beståndet omfattade arkiv och bibliotek och ca en miljon kartor och ritningar. Regeringen tillförde i propositionen Vårändringsbudget för kostnader för säkerhetsåtgärder vid flytten. Tillgängligheten till arkivmaterialet ökade men är ojämn Antalet arkiv registrerade i arkivredovisningssystemet Arkis och arkiv tillgängliga via den nationella arkivdatabasen uppgick vid utgången av 2020 till drygt 73 000. Arkiven var totalt till sökbara på volym i Arkis men på vissa verksamhetsorter var andelen lägre, ned till . Skillnaderna beror på varierande behov av 2021/22:1 Utgiftsområde 17 arbetsinsats vid registrering av uppgifter och historiska prioriteringar vid olika verksamhetsorter, tidigare separata myndigheter. Totalt 69 miljoner av de digitala bilderna i Arkis var tillgängliga i digitala forskarsal. Därutöver fanns 43,5 miljoner bilder endast tillgängliga på plats i en av forskarsalarna, eventuellt efter en sekretessprövning. Det är bilder där en öppen publicering kan vara i strid med EU:s dataskyddsförordning eller bilder som omfattas av sekretess enligt bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). har en stor del av det som digitiserats (processen att konvertera information från analog till digital form) varit bundna folkbokföringshandlingar som tar och därför är resurskrävande att digitisera. Tabell 9.1 Resultat av insatser för att öka möjligheterna att ta del av allmänna handlingar 1För de kommunala arkiven (, och ) har enskilt material exkluderats vilket förklarar skillnaden mot rapporterade siffror . Begränsad möjlighet till besök men fortsatt tillfredställande service Pandemin innebar begränsade öppettider i läsesalar men huvuddelen av framtagningen till läsesalar har kunnat ske . har det blivit möjligt att förbeställa arkivmaterial som då funnits framme vid ankomst. Programverksamhet har ersatts av digitala alternativ. Diagram 9.1 Efterfrågan på arkivuppgifter och tillgång till digitala bilder över tid Digitala bilder (miljoner) *Uppgifter om kön registreras inte vid besök eller förfrågningar. Ökning av förfrågningar och delvis långa svarstider har antalet förfrågningar ökat med . Ökningen bedöms vara en effekt av mindre tillgängliga läsesalar. Att besvara förfrågningar har prioriterats men flera verksamhetsplatser har inte kunnat göra detta inom tillfredsställande tid. av förfrågningarna besvarades men ca en tredjedel av förfrågningarna besvarades efter mer än 15 2021/22:1 Utgiftsområde 17 En stor andel av förfrågningarna avser fastighetsinskrivningshandlingar som består av ca två hyllmil pappershandlingar. Handläggningstiden för dessa ärenden har varit vilket kritiserat för. De långa handläggningstiderna beror på svårigheter att omfördela resurser inom myndigheten då informationen till största delen är platsbunden. Artificiell intelligens kan användas för att tolka handskrift Forsknings- och utvecklingsinsatserna har fokuserat på projekt som utforskar och utvecklar det digitala tillgängliggörandet av arkivmaterial, bl.a. de nationella forskningsinfrastrukturprojekten, SwedPop och AIRA. Dessa utvecklar och utvärderar prototyper för artificiell intelligens för att tolka handskrift eller komplex tabell- information som omvandlas till läs- och sökbar text. Genom SwedPop kan medicinsk forskning koppla samman information om dödsorsaker och livslängd med annan demografisk information. Statsbidrag till enskild arkivverksamhet Tio arkivverksamheter har fått verksamhets- eller utvecklingsbidrag inom bidragsgivning. Totalt fördelades ca , i huvudsak för drift, och totalt ansökt belopp var ca . Utvecklingsbidrag har bl.a. beviljats för projekt att höja arkivkunskapen inom det civila samhället. Två regionala arkiv- institutioner utanför kultursamverkansmodellen har tilldelats . 9.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Tillstånden vid arkiven inom de inspekterade områdena bedömer regeringen är tillfredsställande då arkivföreskrifterna i väsentliga delar är uppfyllda vid de myndigheter som inspekterats . Genom flytten av har förutsättningarna för bevarande av de berörda arkivbestånden förbättrats väsentligt. Det flyttade materialet motsvarar av det totala arkivbeståndet. Regeringen bedömer sammantaget att syftet att öka möjligheterna att ta del av allmänna handlingar har uppfyllts. Efterfrågan på uppgifter från arkiven var fortsatt hög och ökande. Trenden mot färre fysiska besök och färre framtagna volymer förstärktes . Regeringen bedömer att detta i stor utsträckning är en effekt av pandemin. En allt högre förteckningsgrad och ett stort antal digitala bilder har gett möjlighet till att effektivisera och förbättra service. Trots det kvarstår svårigheter att besvara förfrågningar inom rimlig tid då det i allmänhet krävs fysisk tillgång till efterfrågade arkivhandlingar. Regeringen bedömer att i ökad omfattning behöver digitisera ofta efterfrågade handlingstyper. Pandemin har ändrat förutsättningarna för utåtriktad verksamhet men denna har ändå i huvudsak kunnat genomföras digitalt. Regeringen ser positivt på den ökade tillgängligheten för hela landet som följt av detta och bedömer sammantaget att syftet att tydliggöra och förstärka arkivens betydelse som källa till stora delar har uppfyllts. Regeringen bedömer att en god och relevant metodutveckling genomförts för att öka den digitala tillgängligheten och är i linje med regeringens arbete mot en digital förvaltning. 9.5Den årliga revisionens iakttagelser har avgivit en revisionsberättelse med reservation för . Grunden för uttalande med reservation är att har 2021/22:1 Utgiftsområde 17 överskridit anslagskrediten för anslag 6:1, anslagspost 1 med Myndigheten har i och med överskridandet inte följt 6 § anslagsförordningen (2011:223). Överskridandet framgår av årsredovisningen. Regeringen har en dialog med om den finansiella styrningen vid myndigheten. Vidare anger som grund att har ackumulerat ett allt större underskott för avgiftsområdet Digitaliseringstjänster. Det ackumulerade underskottet uppgår till per . Det är inte förenligt med det ekonomiska målet för Digitaliseringstjänster som enligt 5 § avgiftsförordningen (1992:191) ska beräknas så att avgifterna helt täcker verksam- hetens kostnader. Regeringen gav i regleringsbrevet för i uppdrag att redovisa en plan för hantering av det ackumulerade underskottet. redovisade regeringsuppdraget och anger att en låg omsättning i verksamheten innebär att förutsättningarna att täcka underskottet med avgifter inom rimlig tid saknas. Regeringen bedömer att underskottet bör täckas med anslag. Tabell 9.2 Anslagsutveckling 6:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 444 962 tkr prisnivå. 3Motsvarar 445 038 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till restaurering, arkivering och arkivförvaltning av kulturhistorisk, försvarsanknuten film samt för statsbidrag till enskilda arkiv. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Skälen för regeringens förslag Tabell 9.3 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 6:1 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Förstärkning av förvaltningsanslag Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för att i första hand täcka underskott i verksamhet inom myndigheten som helt finansieras med avgiftsintäkter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:1 . beräknas anslaget till respektive 2021/22:1 Utgiftsområde 17 I avsnitt 3.4 anges de mål som beslutat för den nationella kulturpolitiken. De nationella målen för kulturmiljöarbetet är ett komplement till de nationella kulturpolitiska målen och de preciseringar som rör kulturmiljön som finns i flera av miljökvalitetsmålen samt till generationsmålet för miljöarbetet (för mer information om de nationella miljömålen se utg.omr. 10.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatredovisningen inom kulturmiljö utgår från följande bedömningsgrunder: –bidragsgivningens och den kyrkoantikvariska ersättningens bidrag till måluppfyllelsen för kulturmiljöområdet –en utvecklad tillämpning av lagstiftningen –insatser för ökad kunskap, forskning och utveckling för kulturmiljöarbetet –insatser för att öka delaktighet och tillgänglighet till kulturarvet –samverkan och samarbete för ett brett ansvarstagande för kulturmiljön. Av de gemensamma bedömningsgrunderna för kulturområdet (se avsnitt 3.5) är tillgänglighet av störst relevans för kulturmiljöområdet och omfattas av bedömningsgrunden Insatser för att öka delaktighet och tillgänglighet till kulturarvet. Barns och ungas tillgång till kultur omfattas av samma bedömningsgrund. Att främja en mångfald av kulturmiljöer Bidragsgivningen ökar mångfalden och delaktigheten i kulturmiljöarbetet Kulturmiljövårdsanslaget har använts för insatser i form av vård och tillgängliggörande av värdefulla kulturmiljöer, kulturlandskap och fornlämningar över hela landet. utbetalades totalt till kulturmiljövård, vilket är något mer än 2019. Av detta är bidrag till kulturarvsarbete. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Tabell 10.1 Beslutade medel anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård Miljoner kronor utbetalade per aktör och kategori Ersättning enligt 2 kap 14 § kulturmiljölagen (1988:950) Summa bidrag till kulturmiljövård 1För åren 2016–2017 ingår medel till arbetslivsmuseer i summan. Dessa medel återfinns inom anslaget 7:4 Bidrag till arbetslivsmuseer. Den största delen av kulturmiljövårdsanslaget beslutas för åtgärder i skyddade miljöer. fördelades totalt ca till olika kulturmiljövårdsinsatser i enligt lag skyddade miljöer. Till insatser i kulturmiljöer som saknar skydd enligt lag eller förordning har beviljats bidrag om ca , en liten ökning jämfört med året innan. Kulturmiljövårdsanslaget har lämnats till insatser som bidragit till utveckling och förnyelse av kulturmiljöarbetet, t.ex. genom att belysa skilda aspekter av kulturarvet. har flera förbisedda kulturarv uppmärksammats, bl.a. genom dokumentation, restaurering och tillgängliggörande av samiska kulturmiljöer. Både delaktigheten och allmänhetens tillgång till kulturarvet har ökat som ett resultat av informationsinsatser och tillgänglighetsåtgärder i kulturmiljöer över hela landet. har kulturarvets mångfald fortsatt stärkts genom att olika slags kulturmiljöer bevarats. Tack vare bidraget har lokalt och regionalt verksamma hantverkare kunnat bibehålla och utveckla sin kompetens genom arbetet med traditionella material och metoder. förbrukade av den kyrkoantikvariska ersättningen. Det är lägre än förbrukningen , vilket enligt kan ha en förklaring i att pandemin till viss del påverkat möjligheterna att genomföra vård- och underhållsprojekt. Ansökningstrycket från församlingar och stift är dock fortsatt högt. Den största andelen av ersättningen har liksom tidigare gått till åtgärdskategorin vårdinsatser (av förbrukade medel). av ersättningen har gått till kyrkobyggnader, vilket innebär att andelen till denna objekts- typ ökat ytterligare. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Tabell 10.2 Förbrukade medel kyrkoantikvarisk ersättning Miljoner kronor, förbrukade per objektstyp Övergripande planering eller flera objekt Summa förbrukad kyrkoantikvarisk ersättning 1Ett förtydligande om vilka åtgärder som bör bekostas av begravningsavgiften ligger bakom den kraftiga minskningen 2019 av hur mycket kyrkoantikvarisk ersättning som förbrukats för åtgärder på begravningsplatser. 2För 2017 har mer kyrkoantikvarisk ersättning förbrukats än de av staten tilldelade medlen för året (). Skälet är ett tidigare överskott som möjliggjorde en ramfördelning som översteg statsanslaget . Utvecklad regeltillämpning ger stöd i kulturmiljöarbetet och länsstyrelserna har i olika former och varierande omfattning bedrivit tillsyn enligt kulturmiljölagen (1988:950) och enligt . Både och länsstyrelserna uppger att tillsynen har minskat i omfattning . insatser i form av vägledning när det gäller fornlämningsbegreppet och nya allmänna råd bedöms av myndigheten ha underlättat lagtillämpningen i kulturmiljöarbetet. Genomförda revideringar i den pågående översynen av riksintressen har resulterat i förbättrade kunskapsunderlag för den kommunala planeringen som gör att utpekade kulturmiljövärden kan tas tillvara. Antalet skyddade byggnader och kulturmiljöer ökar långsamt Antalet registrerade fornlämningar och registrerade övriga kulturhistoriska lämningar är alltjämt cirka 300 000 respektive 350 000. Endast en relativt liten ökning har skett i förhållande till föregående år. Förändringar i antalet registrerade lämningar mellan åren är överlag små. Vid utgången av 2020 fanns det 2 530 byggnadsminnen, varav 274 statliga, registrerade i bebyggelseregister. Av dessa har 27 byggnadsminnen, varav 8 statliga, tillkommit . hade totalt 39 byggnadsminnen hävts, varav 27 enskilt ägda och 12 statligt ägda. hävdes ett enskilt byggnadsminne , medan inga statliga byggnadsminnen hävdes. Antalet kyrkobyggnader som äger och som omfattas av 4 kap. kultur- miljölagen uppgick till 3 331, varav 2 949 var skyddade av tillståndsplikt enligt 4 kap. 3–4 §§ kulturmiljölagen. Sedan relationsändringen kyrka–stat 2000 har antalet skyddade kyrkobyggnader ökat med 36 stycken genom särskilt beslut enligt 4 kap. 4 § samma lag. Antalet skyddade kyrkor som avyttrats uppgår till 34 stycken varav en avyttrats . Skyddet kvarstår efter avyttring. Det finns 1 503 () riksintressen för kulturmiljövård i hela landet. Dessa utgör i genomsnitt av länens totala areal, men den procentuella andelen varierar stort mellan länen. Antalet riksintressen har minskat , till stor del beroende på länsstyrelsernas arbete med att se över riksintresseanspråken. tillkom i län kulturreservatet by. Det senaste kulturreservatet beslutades . Det finns därmed 45 kulturreservat. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Att öka delaktigheten i kulturmiljöarbetet Ett mer tillgängligt kulturarv Av kulturmiljövårdsanslaget har länsstyrelserna beviljat bidrag om till informationsinsatser och tillgängliggörande. Genom fysiska tillgänglighetsåtgärder och anpassad kommunikation har tillgängligheten till kulturmiljön ökat. Den pågående digitaliseringen inom kulturarvsområdet har ökat allmänhetens tillgång till museernas arkiv och samlingar. Det statliga bidraget Kulturarvs-IT möjliggör ett viktigt arbete med digitalisering och publicering av samlingar i databaser och på webbplatser. Totalt har 21 arbetsledare och 113 personer med lönebidrag varit anställda . Det sammanlagda sökta beloppet översteg tillgängliga medel med . Ideella insatser i kulturarvsarbetet fördelade (16 miljoner 2019) i statligt bidrag till arbetslivsmuseer, hembygdsmuseer och övrigt ideellt kulturarvs- arbete samt till ideella organisationer inom kulturmiljöområdet.