prop · H803168 · 2021-04-06 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:168 Undantag från sekretess för beslut om stöd vid korttidsarbete Regeringen överlämnar denna proposition till . För att tillgodose intresset av insyn i ärenden om stöd vid korttidsarbete föreslås att sekretess inte ska gälla beslut om stöd i ärende enligt lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen. Förslaget innebär att offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ändras. Ändringen föreslås träda i kraft . Beslut om stöd som avser ansökningar som kommit in före föreslås dock omfattas av undantaget från sekretess först fr.o.m. . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) .................................................. 2.2Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) .................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Regleringen av stöd vid korttidsarbete ............................... 4.2Sekretessregleringen i ärenden om stöd vid Undantag från sekretess för beslut om stöd vid korttidsarbete ...... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 2020/21:168 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 28 kap. 12 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretess gäller i ärende om arbetsförmedling och ärende enligt lagstiftningen om anställningsfrämjande åtgärder för uppgift om en enskilds affärs- eller driftförhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada. Sekretessen gäller inte beslut om stöd i ärende enligt lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för beslut om stöd som avser ansökningar som kommit in före . 2.2Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att punkt 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2021:000) om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska upphöra att gälla . 2020/21:168 3 Ärendet och dess beredning Inom har promemorian Undantag från sekretess för vissa beslut som rör stöd vid korttidsarbete tagits fram. Förslaget i promemorian innebär att sekretess inte ska gälla beslut om stöd i ärende enligt lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen. Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissvaren finns tillgängliga i (Fi2020/04215). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har en mindre redaktionell ändring gjorts. 4.1 Regleringen av stöd vid korttidsarbete Korttidsarbete innebär att arbetstagare tillfälligt går ned i arbetstid och lön. trädde ett system med statligt stöd vid korttidsarbete i kraft (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU1, rskr. 2013/14:56). det systemet får endast lämnas om det råder en synnerligen djup lågkonjunktur eller är sannolikt att en sådan är nära förestående. med stödet är att kunna stödja sysselsättningen och dämpa arbetslösheten. Reglerna för statligt stöd vid korttidsarbete innebär att staten, arbetsgivaren och arbetstagaren delar på kostnaderna för korttidsarbete. Kostnaderna för korttidsarbete utgörs av den lön inklusive arbetsgivar- avgifter som motsvarar arbetstidsminskningen. Bestämmelserna om stöd finns i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete samt förordningen (2020:208) om stöd vid korttidsarbete. Stödet aktiveras genom att regeringen meddelar föreskrifter för en kan förlängas en gång med tolv Stödet administreras, efter aktivering, av . trädde ett nytt system för stöd vid korttidsarbete i kraft 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51, rskr. 2019/20:199). ett komplement till det tidigare systemet. Stöd enligt det nya systemet kan lämnas till arbetsgivare som på grund av tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter behöver införa korttidsarbete. nya systemet gäller för tid fr.o.m. . av och lämnas efter att verket beslutat om godkännande för Ett godkännande får bara lämnas om 1. arbetsgivaren har fått tillfälliga och allvarliga ekonomiska 2.de ekonomiska svårigheterna har orsakats av något förhållande utom arbetsgivarens kontroll, 3.de ekonomiska svårigheterna inte rimligen hade kunnat förutses eller undvikas, och 4.arbetsgivaren har använt sig av andra tillgängliga åtgärder för att minska kostnaden för arbetskraft. Stödperioden är begränsad i följd med möjlighet till förlängning . Efter aktivering eller godkännande ansöker arbetsgivaren om stöd (s.k. preliminärt stöd) som lämnas enligt tre fasta nivåer för arbetstids- och löneminskning. Stöd kan lämnas till såväl arbetsgivare som är bundna av kollektivavtal som arbetsgivare som inte har kollektivavtal. För att ge rätt till preliminärt stöd ska en arbetstagares arbetstidsminskning vid deltagande i korttidsarbete uppgå till 20, av ordinarie arbetstid. Staten står vid varje nivå för en tredjedel av lönekostnaden inklusive arbetsgivaravgifter för den uteblivna arbetstiden medan återstoden fördelas mellan arbetstagare och arbetsgivare med olika inbördes fördelning beroende på nivån av arbetstidsminskning. Arbetstagarens löneminskning ska uppgå till av ordinarie lön om arbetstidsminskningen är , till om arbetstidsminskningen är och till om arbetstidsminskningen är . En arbetsgivare som har fått preliminärt stöd är skyldig att göra en avstämning för att fastställa ett slutligt stöd. Avstämningen innebär en jämförelse och bedömning av om den genomsnittliga arbetstids- och löneminskningen som har tillämpats överensstämmer med de angivna nivåerna i lagen och de avtal som slutits. Arbetsgivaren är i vissa fall skyldig att betala tillbaka preliminärt stöd. Detta gäller bl.a. om den tillämpade genomsnittliga arbetstids- och löneminskningen inte motsvarar en av de tre nivåerna för arbetstids- och löneminskning eller inte har stöd Om en arbetsgivare är återbetalningsskyldig för stöd som har lämnats ska besluta att återkräva beloppet. En arbetsgivare som har ansökt om eller fått stöd ska ge handläggande myndighet tillfälle att granska verksamheten med avseende på arbetsgivarens rätt till stöd och lämna de uppgifter som behövs för granskningen. En arbetsgivare får föreläggas att fullgöra dessa skyldigheter och föreläggandet får förenas med vite, såvida det inte finns anledning att anta att den som ska föreläggas har begått en gärning som är straffbelagd, och föreläggandet avser utredning av en fråga som har samband med den misstänkta gärningen. respektive får även i egenskap av handläggande myndighet genomföra kontrollbesök för att kontrollera rätten till stöd vid korttidsarbete. För att möta arbetsgivarnas behov med anledning av spridningen av coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 har stödet för korttidsarbete som lämnas efter godkännande av tillfälligt förstärkts, s.k. korttidspermittering (prop. 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51, rskr. 2019/20:199). Förstärkningen innebär att staten som infaller t.o.m. står för tre fjärdedelar av den totala kostnaden. Löneminskningen ska då i stället för 12, uppgå 2020/21:168 till 4, om arbetstidsminskningen är 20, gällde vidare att stöd som lämnades efter godkännande av kunde lämnas för uppsägningstid, till arbetstagare som är familjemedlemmar till arbetsgivaren och för verksamhet som huvudsakligen är finansierad av allmänna medel och som det allmänna har till uppgift att tillhandahålla. Dessutom infördes för stödmånader som inföll –, för stöd vid korttidsarbete som lämnas efter godkännande av , en fjärde nivå för arbetstidsminskning respektive löneminskning (prop. 2019/20:166, bet. 2019/20:FiU59, rskr. 2019/20:276). arbetstagarens arbetstidsminskning uppgå till av ordinarie Arbetstagares löneminskning skulle vid en sådan arbetstids- minskning uppgå till av ordinarie lön. trädde nya regler i kraft som innebär att stödet vid korttidsarbete kompletteras med ersättning för kompetensinsatser (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:NU1, rskr. 2020/21:145). Reglerna, som finns i lagen om stöd vid korttidsarbete och den nya förordningen (2020:1249) om ersättning för kostnader för kompetensinsatser vid korttidsarbete, innebär att arbetsgivare som får stöd vid korttidsarbete och som anordnar kompetensinsatser under den genom korttidsarbete arbetsbefriade tiden, även ska kunna få ersättning för kostnader för sådana insatser. bedömde att ersättning för kompetensinsatser bör hanteras enligt samma principer som gäller för stödet vid korttidsarbete i övrigt (prop. 24 avsnitt 4.7). Med kompetensinsatser avses insatser som syftar till att höja eller validera kompetensen hos en arbetstagare. innebär att staten ersätter av kostnaden för kompetensinsatser som utförs vid korttidsarbete. Av reglerna framgår vidare att när prövar frågan om stöd vid korttidsarbete har också till uppgift att pröva frågan om ersättning för kompetensinsatser vid sådant arbete. ska pröva frågan om ersättning för kompetensinsatser i samband med korttidsarbete vid synnerligen djupa lågkonjunkturer ska beslutas av Med hänsyn till den fortsatta smittspridningen har möjligheten att söka och få det förstärkta korttidsstödet utökats (prop. 2020/21:83, bet. 2020/21:FiU42, rskr. 2020/21:182). Genom införandet av den tillfälliga lagen (2021:54) om stöd vid korttidsarbete i vissa fall kan stöd vid korttidsarbete, efter godkännande av , lämnas för stödmånader som infaller – även till en arbetsgivare som , enligt de ordinarie reglerna, fått stöd för maximalt antal månader eller som omfattas av karenstiden (se 2020/21:83 s. 20–23). Även som den tillfälliga lagen avser är stödet förstärkt genom att staten tar en större andel av kostnaderna och genom att en fjärde nivå för arbetstagarens arbetstids- minskning gäller –. lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall trädde i kraft 2021 och upphör att gälla vid utgången av . Det har gjorts ändringar i den tillfälliga lagen (2021:54) om stöd vid korttidsarbete i vissa fall som innebär att den förstärkning av stödet som gäller januari–förlängts t.o.m. juni 2020/21:121, bet. 2020/21:FiU44, rskr. 2020/21:229). 2020/21:168 Lagändringarna trädde i kraft . 4.2Sekretessregleringen i ärenden om stöd vid korttidsarbete Enligt 28 kap. 11 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men och uppgiften förekommer i ärende om bl.a. anställningsfrämjande åtgärder. För att tillgodose intresset av insyn i de ärenden som bestämmelsen omfattar föreskrivs att sekretessen inte gäller beslut i ärende (andra stycket). Enligt 28 kap. 12 § OSL gäller sekretess bl.a. i ärende enligt lagstiftningen om anställningsfrämjande åtgärder för uppgift om en enskilds affärs- och driftförhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada. Sekretessen gäller således även här med ett omvänt skaderekvisit, dvs. det råder presumtion för sekretess. Bestämmelsen avser att skydda i allt väsentligt företag i deras egenskap av arbetsgivare, även om också fysiska personer omfattas. Det sagda framgår av att det i bestämmelsen anges affärs- eller driftförhållanden. På så sätt skiljer sig bestämmelsen från 28 kap. 11 § OSL som gäller för uppgift om en enskilds personliga förhållanden. En annan skillnad är att det i 28 kap. 12 § inte finns någon bestämmelse om att sekretessen inte gäller beslut i ärende. Med begreppet skada i 28 kap. 12 § OSL menas ekonomisk skada och med enskild menas både fysiska och juridiska personer. Begreppet affärs- eller driftförhållanden är relativt vidsträckt och innefattar i princip det som ligger inom ramen för en affärsverksamhet (prop. 1979/80:2 Del A s. 79, 83, 144–145 och 226). En affärsverksamhet kan föreligga även om verksamheten har begränsad omfattning och det inte finns något egentligt vinstsyfte (HFD 2015 ref. 11). Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, såsom rekryteringsstöd, lönebidrag m.m. har ansetts omfattas av bestämmelsen (se RÅ 1996 ref. 79). Regeringen bedömde i samband med införandet av lagen om stöd vid korttidsarbete att 28 kap. 11 och 12 §§ OSL kan tillämpas på ärenden om stöd vid korttidsarbete. Ett omvänt skaderekvisit ansågs vara en lämplig avvägning mellan skyddsintresset och insynsintresset när det gäller uppgifter enligt regelverket om korttidsarbete. De aktuella sekretessbestämmelserna inskränker inte rätten att meddela och offentliggöra uppgifter enligt 1 kap. 1 och 7 §§ tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 10 §§ yttrandefrihetsgrundlagen. Även i detta avseende bedömde regeringen att regleringen var ändamålsenlig i förhållande till sådana uppgifter som kan antas förekomma i ärenden om korttidsarbete (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.17.6.11). Vid införandet av det nya, kompletterande systemet för stöd vid korttidsarbete ansåg regeringen att det saknades anledning att göra någon annan bedömning. Några ytterligare sekretessbestämmelser ansågs således inte behövas (prop. 2019/20:132 s. 68). 2020/21:168 avseende ersättning för kostnader för kompetensinsatser vid korttids- Några ytterligare sekretessbestämmelser ansågs alltså inte heller behövas vid införandet av sådan ersättning (prop. 2020/21:1 utg.omr. I ärenden om stöd vid korttidsarbete som handläggs av kan även andra sekretessbestämmelser aktualiseras. är kapitel 30 i OSL som behandlar sekretess till skydd för enskild i verksamhet som avser tillsyn m.m. i fråga om näringslivet av relevans. Med stöd av 30 kap. 23 § OSL kan regeringen meddela föreskrifter om att sekretess ska gälla i en statlig myndighets verksamhet som består i utredning, planering, prisreglering, tillståndsgivning, tillsyn eller stöd- verksamhet med avseende på produktion, handel, transportverksamhet eller näringslivet i övrigt. Sekretessen enligt denna bestämmelse gäller 1. för uppgift om en enskilds affärs- eller driftförhållanden, uppfinningar eller forskningsresultat, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs, och 2. för uppgift om andra ekonomiska eller personliga förhållanden än som avses i 1 för den som har trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med den som är föremål för myndighetens verksamhet. Regeringen har meddelat sådana föreskrifter som avses i 30 kap. 23 § OSL i 9 § offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641), förkortad OSF, och i bilagan till OSF. Av bilagan framgår att sekretess gäller för stödverksamhet hos (punkt 9), vilket bl.a. kan omfatta myndighetens verksamhet enligt regleringen om stöd vid korttidsarbete. Den sekretess som gäller för uppgifter om det ansökande företagets affärs- och driftförhållanden i ärenden om stöd vid korttidsarbete enligt denna bestämmelse gäller med ett rakt skaderekvisit, dvs. med en presumtion för Sekretessen för sådana uppgifter är således svagare än sekretessen enligt 28 kap. 12 § OSL. Bestämmelsen föreskriver inte något undantag från sekretessen för beslut i ärende. Om flera sekretessbestämmelser är tillämpliga på en uppgift hos en myndighet och en prövning i ett enskilt fall resulterar i att uppgiften inte är sekretessbelagd enligt en eller flera bestämmelser som den är sekretessbelagd enligt en eller flera andra bestämmelser, ska de senare bestämmelserna ha företräde, om inte annat anges i offentlighets- och sekretesslagen (7 kap. 3 § OSL). Denna bestämmelse medför att den strängare sekretessen enligt 28 kap. 12 § OSL för uppgifter om en enskilds affärs- eller driftförhållanden har företräde när ärenden om stöd vid korttidsarbete handläggs av . Om regeringen aktiverar det ursprungliga system för stöd vid korttidsarbete som är handläggande myndighet för och uppgifter behandlas i beskattningsdatabasen, aktualiseras bestämmelsen i 27 kap. 1 § andra stycket 1 OSL (s.k. databassekretess). bestämmelse gäller absolut sekretess i verksamhet som avser förande av och uttag ur beskattningsdatabasen enligt lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet för uppgift om en enskilds personliga och ekonomiska förhållanden som har tillförts databasen, dvs. något skaderekvisit finns inte. I samband med införandet av det ursprungliga systemet för stöd vid korttidsarbete gjorde regeringen bedömningen att insynsintresset vad gäller de uppgifter i ärenden om stöd vid korttidsarbete som läggs in i databasen får anses tillgodosett i tillräcklig mån genom att uppgifterna kan begäras ut ur ärendet, där Prop. 2020/21:168 omvänt skaderekvisit enligt bestämmelserna i 28 kap. 11 och 12 §§ OSL kommer att gälla (jfr prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.17.6.11). Efter att det nya systemet för stöd vid korttidsarbete trätt i kraft den har sekretessen i sådana ärenden prövats i domstol . Ett fall avsåg beslut att avslå en begäran om att få ta del av en förteckning över vilka bolag som ansökt om stöd vid korttidsarbete. Beslutet överklagades till Kammarrätten i som i en dom (mål nr 3073-20) avslog överklagandet. Kammarrätten anförde bl.a. att redan information om att en arbetsgivare har ansökt om stöd vid korttidsarbete är en sådan uppgift om enskilds affärs- eller driftförhållanden som kan omfattas av sekretess. Kammarrätten gjorde vidare bedömningen att det inte stod klart att de begärda uppgifterna kunde lämnas ut utan att de enskilda arbetsgivarna lider skada, varför uppgifterna omfattades av sekretess enligt 28 kap. 12 § OSL. Kammarrätten i meddelade en dom i en annan fråga där samma bedömning gjordes av en begäran om att få ut uppgiften om huruvida en viss arbetsgivare fått stöd vid korttidsarbete. Kammarrättens förstnämnda dom överklagades till som beslutade att inte meddela prövningstillstånd (mål nr 3147-20). Samma bedömning har gjorts i flera kammarrättsavgöranden. saknas således möjlighet för allmänheten att få insyn i hur regleringen om stöd om korttidsarbete tillämpas av handläggande myndighet i enskilda ärenden. Det kan dock tilläggas att om myndighetens beslut i fråga om t.ex. rätten till stöd överklagas till förvaltningsdomstol blir uppgiften om att en arbetsgivare har ansökt om stöd som regel offentlig. 5Undantag från sekretess för beslut om stöd vid korttidsarbete Regeringens förslag: Sekretess ska inte gälla beslut om stöd i ärende enligt lagen om stöd vid korttidsarbete eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Det stora flertalet av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inte några synpunkter på förslaget. Bland dessa finns Arbetsförmedlingen, Förvaltningsrätten i , , , Kammarrätten i , , , och TU Medier i . har inga synpunkter på promemorians författningsförslag i förhållande till de beslut om stöd vid korttidsarbete som fattas av . Enligt krävs dock ytterligare regeländring för det fall att handlägger ärendena för att besluten ska vara 2020/21:168 undantagna från sekretess hos . och TU Medier i anser att förslaget inte är tillräckligt långtgående. För att tillgodose insynsintresset förordar de att uppgifter som ligger till grund för beslut om stöd vid korttidsarbete och övriga beslut i ärenden om stöd vid korttidsarbete i stället för att som omfattas av ett omvänt skaderekvisit (dvs. sekretess som huvudregel), enbart ska skyddas av ett rakt skaderekvisit (dvs. offentlighet som huvudregel). Även () ifrågasätter om fler undantag från sekretess kunde varit motiverade. Arbetsförmedlingen anser att behovet av insyn även gäller Arbetsförmedlingens beslut om anställningsstöd. anser att eventuella undantag från sekretess avseende uppgifter om driften i företag behöver föregås av en mer ordentlig konsekvensanalys av på vilket sätt och i vilken omfattning förslaget riskerar att skada företag. Industriarbetsgivarna och Innovations- och kemiindustrierna i (IKEM), som yttrar sig tillsammans, avstyrker förslaget i avsaknad av en utförlig och mer nyanserad konsekvensanalys. De anser att stor försiktighet måste iakttas när uppgifter om affärs- och driftförhållanden i företag undantas från sekretess. anser att konsekvensutredningen inte uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Skälen för regeringens förslag Det behövs ett undantag från sekretessen för beslut om stöd vid Med anledning av spridningen av covid-19 har många företag fått sådana tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter som är en av förutsättningarna för att en arbetsgivare ska kunna godkännas av för stöd vid korttidsarbete. Stödet, som finansieras av allmänna medel, kan omfatta stora belopp per företag. uppgifter () har preliminärt stöd beviljats med sammanlagt ca . finns därför ett tydligt behov av att allmänheten och massmedierna ges möjlighet till insyn i hur lagen om stöd vid korttidsarbete tillämpas och i handläggningen av ärenden om stöd vid korttidsarbete, vilket även framhölls i samband med införandet av lagen om stöd vid korttidsarbete 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt Det är med andra ord viktigt att i egenskap av handläggande myndighet arbetar så öppet och transparent som möjligt. gäller naturligtvis även för det fall att regeringen aktiverar det ursprungliga system för stöd vid korttidsarbete som är handläggande myndighet för. Som redovisats ovan är det enligt den prövning som har gjorts i rättstillämpningen inte möjligt att få insyn i hur regleringen om stöd vid korttidsarbete tillämpas av myndigheterna i Det berättigade behovet av insyn kan således inte tillgodoses i dessa ärenden, vilket också har lyfts fram i den allmänna Slutsatsen är därför att det behövs ett undantag från den sekretess enligt 28 kap. 12 § OSL som gäller för uppgift om en enskilds affärs- och driftförhållanden i ärenden enligt regleringen om stöd vid korttidsarbete. Behovet av insyn bedöms vara klart störst i fråga om de beslut om stöd som fattas. Om det införs ett undantag från sekretessen för sådana beslut i ärenden enligt regleringen om stöd vid korttidsarbete blir det möjligt att granska t.ex. vilka företag som beviljats stöd och med vilka belopp. Undantaget föreslås enbart omfatta sådana beslut som innebär att ett ärende avgörs i sak, dvs. beslut om godkännande för stöd vid korttidsarbete, beslut om preliminärt och slutligt stöd samt beslut om återkrav av stöd vid korttidsarbete. För övriga beslut i ärenden om stöd vid korttidsarbete, såsom t.ex. beslut om förelägganden och beslut om kontrollbesök, finns inte samma skäl för ett sådant särskilt undantag från sekretessen. Som anges i avsnitt 4.1 trädde nya regler i kraft om att arbetsgivare som får stöd vid korttidsarbete och som anordnar kompetensinsatser även ska kunna få ersättning för kostnader för sådana insatser. Ersättningen för kompetensinsatser är inte ett nytt separat stöd utan en ny valfri del i stödet vid korttidsarbete (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24 avsnitt 4.7.4). Detta medför att inte heller beslut om sådan ersättning bör omfattas av sekretess.