prop · H9031d21 · 2021-09-20 00:00:00 — 2021/22:1 Utgiftsområde 19 Utgiftsområde 19 – Regional utveckling Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................................. Mål för utgiftsområdet.......................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................................... 2.6.1Redovisning av indikatorer för den övergripande utvecklingen i 2.6.2Sektorssamordning och flernivåsamverkan är betydelsefullt för det regionala utvecklingsarbetet .......................................................... 2.6.3 Stöd till kommersiell service i gles- och landsbygder ...................... 2.6.4 Selektiva regionala företagsstöd för kapitalförsörjning ................... 2.6.6 EU:s regionalfondsprogram perioden –2020 ........................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... 2.8.1 En politik för hållbar regional utveckling i hela landet ................... 2.8.3Andra mål som den regionala utvecklingspolitiken ska bidra till 1:1 Regionala utvecklingsåtgärder....................................................... 2.9.31:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2014–2020............................................................................................... 2.9.41:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden och Fonden för en rättvis omställning perioden –2027............................................ 2021/22:1 Utgiftsområde 19 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 19 Regional utveckling enligt tabell 1.1. 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden och Fonden för en rättvis omställning perioden –2027 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden och Fonden för en rättvis omställning perioden –2027 2021/22:1 Utgiftsområde 19 Utgiftsområde 19 Regional utveckling omfattar insatser i form av projektverksamhet, regionala företagsstöd och stöd till kommersiell service samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Fonden för en rättvis omställning. Statliga myndigheter och andra statliga aktörer som har verksamheter av särskild betydelse för möjligheterna att uppnå den regionala utvecklingspolitikens mål anges i tabell 2.1. Tabell 2.1 Statliga myndigheter och andra statliga aktörer som har verksamheter av särskild betydelse för möjligheterna att uppnå den regionala utvecklingspolitikens mål Rådet för Europeiska socialfonden i Myndigheten för digital förvaltning Myndigheten för ungdoms- och 2021/22:1 Utgiftsområde 19 Tabell 2.2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 19 Regional utveckling Fonden för en rättvis omställ- ning perioden –2027 Totalt för utgiftsområde 19 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Utgifterna inom utgiftsområdet blev ca lägre än anvisade medel. Det beror främst på att utbetalningstakten inom regionalfondsprogrammen blev lägre än beräknat. Prognosen är att utgifterna inom utgiftsområdet blir ca lägre än anvisat. Tabell 2.3 Förändringar av utgiftsramen –2024 för utgiftsområde 19 Regional utveckling Överföring till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Av tabell 2.4 framgår utgiftsområdets föreslagna anslagsram fördelad på transfereringar, verksamhetsutgifter och investeringar. 2021/22:1 Utgiftsområde 19 Tabell 2.4 Utgiftsram 2022 realekonomiskt fördelad för utgiftsområde 19 Regional utveckling Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Vid sidan av stöd till företag och hushåll på budgetens utgiftssida finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. Innebörden av en skatteutgift beskrivs i Förslag till statens budget, finansplan m.m.avsnittet om skattefrågor. Den samlade redovisningen finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2020/21:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är att hänföra till utgiftsområde 19 Regional utveckling. Bidrag till regionala utvecklingsbolag Regional nedsättning av egenavgifter Regional nedsättning av arbetsgivaravgifter Nedsatt energiskatt på el i vissa kommuner Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden Målet för den regionala utvecklingspolitiken är utvecklingskraft med stärkt lokal och regional konkurrenskraft för en hållbar utveckling i alla delar av landet (prop. 2019/20:1 utg.omr. 19, bet. 2019/20:NU2, rskr. 2019/20:113). För en beskrivning av målet se budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 19 avsnitt 2.4). I näringsutskottets betänkande 2020/21:NU2 framgår bl.a. att resultatredovisningen ska fokuseras på de mål som har beslutat om. Med denna utgångspunkt efterfrågar utskottet därför att regeringen redogör för hur den ser på förhållandet mellan det mål som har beslutat om och regeringens särskilda mål om jämställd regional utveckling. Regeringen delar näringsutskottets bedömning och anser att det är relevant att i budgetpropositionen ange ett särskilt mål för jämställd regional utveckling. Jämställdhet följs i likhet med budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) upp med olika typer av indikatorer, se tabell 2.7, kompletterande indikatorer i avsnitt 2.6 och centrala bedömningsgrunder. Regeringens prioriteringar för att nå målet för den regionala utvecklingspolitiken –2020 var innovation och företagande, attraktiva miljöer och tillgänglighet, kompetensförsörjning samt internationellt samarbete. Prioriteringarna är tvärsektoriella och omfattar politikområden där europeiska, nationella, regionala och 2021/22:1 Utgiftsområde 19 lokala insatser och finansiella resurser samordnas och kompletterar varandra. Resultatredovisningen i budgetpropositionen sker främst utifrån dessa prioriteringar. Insatser inom andra utgifts- och politikområden I princip samtliga politikområden är av betydelse för att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken. En bredd av insatser är därmed viktigt, dvs. betydligt fler insatser än de som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional utveckling. Tvärsektoriell styrning av resurser inom många utgiftsområden samt regional hänsyn och ett territoriellt perspektiv är av betydelse för att skapa mer ändamålsenliga insatser för att nå såväl målet för den regionala utvecklingspolitiken som andra mål. Se tabell 2.6 för politikområden som var av särskild betydelse för prioriteringarna inom den regionala utvecklingspolitiken –2020. En redovisning av resultat av insatser inom andra utgiftsområden och politikområden samt insatsernas regionala effekter görs inte inom ramen för utgiftsområde 19 Regional utveckling. Tabell 2.6 Politikområden som var av särskild betydelse för prioriteringarna inom den regionala utvecklingspolitiken –2020 Prioriteringar 2015–2020 Områden där det framför allt fanns resurser av betydelse för prioriteringarna Regional utvecklingspolitik, politiken för informationssamhället, näringspolitik, forskningspolitik, politik för de areella näringarna, landsbygd och livsmedel, kulturpolitik, energipolitik, miljöpolitik, politik för regional samhällsorganisation, integrationspolitik, utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande och Regional utvecklingspolitik, transportpolitik, politiken för informationssam- hället, politik för regional samhällsorganisation, politik för de areella näring- arna, landsbygd och livsmedel, bostadspolitik, hållbart samhällsbyggande, miljöpolitik, energipolitik, kulturpolitik och jämställdhetspolitik. ekonomiska utjämningssystemet för kommuner och regioner är viktigt för att en likvärdig offentlig service ska kunna erbjudas i landets olika delar. Regional utvecklingspolitik, näringspolitik, utbildningspolitik, forskningspolitik, förvaltningspolitik, politik för de areella näringarna, landsbygd och livsmedel, arbetsmarknadspolitik, transportpolitik, integrationspolitik och jämställdhets- Regional utvecklingspolitik, näringspolitik, transportpolitik, politiken för infor- mationssamhället, politik för de areella näringarna, landsbygd och livsmedel, hållbart samhällsbyggande, miljöpolitik, energipolitik, kulturpolitik, jämställd- hetspolitik, integrationspolitik, utrikeshandel, export- och investerings- främjande, utbildningspolitik, forskningspolitik och arbetsmarknadspolitik. 2.5Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder I näringsutskottets betänkande 2020/21:NU2 framgår bl.a. att regeringen bör motivera valda indikatorer och bedömningsgrunder samt beskriva orsaker till eventuella förändringar gentemot tidigare redovisningar i uppföljningen av resultatet. Enligt näringsutskottet bör det även tydligt framgå hur de valda och kompletterande indikatorerna bör tolkas. Regeringen redovisar i budgetpropositionen, där det är relevant, motiv till valda indikatorer och bedömningsgrunder, orsaker till förändringar och hur indikatorerna bör tolkas. De centrala indikatorerna och bedömningsgrunderna har inte förändrats jämfört med budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 19 avsnitt 2.5). Vissa förändringar av kompletterande indikatorer framgår i avsnitt 6.2. överlämnade regeringen skrivelsen Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet (skr. 2020/21:133, bet. 2020/21:NU24, rskr. 2020/21:337) till . Regeringen kommer att se över resultatindikatorerna med anledning av målet för politikområdet och regeringens strategi. 2021/22:1 Utgiftsområde 19 Regeringen avser att fortsätta utveckla resultatredovisningen i dialog med . För att bedöma måluppfyllelsen avseende mål för den regionala utvecklingspolitiken finns det dels indikatorer för den övergripande utvecklingen i funktionella analysregioner (FA-regioner), dels indikatorer för insatser som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional utveckling och dess medfinansiering. Med FA- regioner avses funktionellt avgränsade arbetsmarknadsregioner med arbetspendling över kommungräns som utgångspunkt. Av tabell 2.7 framgår centrala långsiktiga indikatorer för den övergripande utvecklingen i FA-regioner. Kompletterande indikatorer redovisas under avsnitt 2.6. Tabell 2.7 Centrala långsiktiga indikatorer för den övergripande utvecklingen i FA-regioner Prioriteringar 2015–2020 Arbetsproduktivitet (daglönesumma per sysselsatt i privat företagssektor) Attraktiva miljöer och tillgänglighet Inflyttningsnetto per 1 000 invånare (inrikes flytt- strömmar och boendepreferenser, uppdelat på kvinnor och män) Förvärvsintensitet 20–(andel sysselsatta av befolkningen, uppdelat på kvinnor och män) Finns ingen central långsiktig indikator Av tabell 2.8 framgår centrala indikatorer för insatser som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional utveckling och dess medfinansiering. De centrala indikatorerna som redovisas i tabellen avser förväntade eller beräknade resultat samt faktiska resultat av insatserna. För att lyfta fram de mest centrala indikatorerna reducerade regeringen i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 19 avsnitt 2.5) de indikatorer som i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 19 avsnitt 2.5) redovisades i tabell 2.7 Vissa centrala indikatorer för insatser som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. De centrala indikatorerna valdes ut utifrån att de bedömdes vara mest relevanta för att beskriva resultaten av insatserna. För en beskrivning av de centrala indikatorerna se budgetpropositionen (prop. 2020/2021:1 utg.omr. 19 avsnitt 2.5). För den projektverksamhet som finansieras av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder har regeringen tagit fram ett nytt uppföljningssystem. Det är dock ännu för tidigt att redovisa resultat eftersom 2019 och 2020 är där uppföljningen sker enligt uppföljningssystemet och projektverksamheten oftast bedrivs genom fleråriga insatser. Det går dessutom inte att göra några längre jämförelser , vilket är viktigt i denna typ av uppföljning. 2021/22:1 Utgiftsområde 19 Tabell 2.8 Centrala indikatorer för insatser som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional utveckling Stöd till kommersiell service finansierat av anslaget 1:1 Regionala Selektiva regionala företagsstöd finansierat av anslagen 1:1 Regionala tillväxtåtgärder och 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –20202 Transportbidrag finansierat av anslaget 1:2 Transportbidrag Regionalfondsprogrammen perioden –2020 finansierat – Antal nya sysselsatta1 av anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden – som får stöd Riskkapitalfondsprojekt inom ramen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen och det nationella regionalfonds- programmet perioden –2020 finansierat av anslagen 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2014–2020 och 1:1 Regionala tillväxtåtgärder 1Indikatorn är inte könsuppdelad. 2Med selektiva regionala företagsstöd avses statligt stöd för att regionalt främja små och medelstora företag samt statligt stöd till regionala investeringar. Utöver indikatorer finns även bedömningsgrunder som uppföljningar och redovisningar för att bedöma måluppfyllelsen. Dessa ger dels kvantitativa mått, dels en mer kvalitativ bedömning av resultat. Regeringens redovisning utgår från ett antal centrala bedömningsgrunder. Dessa har valts utifrån att de ger en samlad bild av resultat inom olika delar av den regionala utvecklingspolitiken som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional utveckling. De centrala bedömningsgrunderna är –Indikatorer i budgetpropositionen inom utgiftsområde 19 Regional utveckling för att följa utvecklingen i landets regioner (N2021/01959) –Statliga myndigheters medverkan i det regionala utvecklingsarbetet och i arbetet att utveckla landsbygder (N2020/03152) –Regionalt utvecklingsarbete (N2021/01278) –Uppföljning av regionala företagsstöd till projektverksamhet och stöd till kommersiell service, (N2021/01288) –Lägesrapport avseende regionalfondsprogram, inklusive territoriella samarbetsprogram, –2020 (N2021/01322). Den resultatredovisning som lämnas i budgetpropositionen bygger huvudsakligen på resultat som avser 2020 förutom för EU:s regionalfondsprogram perioden –2020 där resultat redovisas sammantaget för insatser åren 2014–2020. har förutsättningarna inom många områden ändrats på ett genomgripande sätt. Den pågående pandemin har inneburit en global kris med stora konsekvenser för människors liv, hälsa och ekonomi samt för ekonomin i och internationellt. Regeringen har genomfört olika typer av insatser för att minska de negativa konsekvenserna som pandemin har medfört för en hållbar regional utveckling. Utöver finansiering från anslagen inom utgiftsområde 19 Regional utveckling finansieras insatser inom den regionala utvecklingspolitiken av statliga myndigheter inom andra utgiftsområden. Dessutom finansieras insatserna av andra aktörer på lokal, regional, nationell och internationell nivå. Regionerna beslutar om användning av 2021/22:1 Utgiftsområde 19 medel från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder men finansierar även med egna medel. Eftersom resultatredovisningen i budgetpropositionen även omfattar denna medfinansiering är den totala redovisningen av medel större än det som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional utveckling. Resultatredovisningen inleds med ett avsnitt om indikatorer för att följa den övergripande utvecklingen i FA-regionerna. Därefter följer ett avsnitt om betydelsen av sektorssamordning och flernivåsamverkan. Syftet är att sätta in resultatredovisningen av anslagen inom utgiftsområde 19 Regional utveckling i ett större sammanhang. Sist följer resultatredovisningen av centrala insatser som finansieras av anslag inom utgiftsområdet. 2.6.1Redovisning av indikatorer för den övergripande utvecklingen i funktionella analysregioner Utvecklingen i olika geografiska områden i påverkas av insatser som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional utveckling, men också av insatser inom politikområden av särskild betydelse för prioriteringarna inom den regionala utvecklingspolitiken, se tabell 2.6. Detta gör att indikatorerna har en stor bredd. De inomregionala skillnaderna i länen är stora. För att få en meningsfull bild av utvecklingen har därför den lägre geografiska nivån FA-regioner valts. Indikatorerna för utvecklingen i FA-regioner är uppdelade i centrala långsiktiga indikatorer med långsiktiga delindikatorer respektive kortsiktiga indikatorer. Dessa indikatorer redovisas och definieras i tabell 2.9. De tre centrala långsiktiga indikatorerna syftar till att belysa långsiktiga strukturella förändringar fördelat på politikens prioriteringar för åren 2015–2020. Dessa indikatorer är även uppdelade i ett antal långsiktiga delindikatorer. Indikatorerna är valda utifrån att de på ett övergripande sätt visar utvecklingen i FA-regionerna kopplat till respektive prioritering. Statistiken för de kortsiktiga indikatorerna, modellbaserad lönesumma och antal arbetssökande, tas fram snabbare och med tätare intervall än statistiken för de långsiktiga indikatorerna och avses ge en bild av aktuella regionalekonomiska förändringar. 2021/22:1 Utgiftsområde 19 Tabell 2.9 Indikatorer för den övergripande utvecklingen i FA-regioner – Antal arbetssökande uppdelat på kvinnor och män (inkl. – Jobbytare per sysselsatt inom privat (uppdelat på kvinnor och män) – Andel operativa företagsledare per syssel- satt 20–(uppdelat på kvinnor och män) – Näringslivets utsläpp av växthusgaser mätt som koldioxidekvivalenter3 per inkomst (bruttoregionalprodukt)4 Inflyttningsnetto per 1 000 – Andel hushåll med tillgång till bredband om invånare (inrikes flytt- renser, uppdelat på kvinnor uttryckt som raka sträckan (dvs. mellan bostadsställe och arbetsställe i kilometer (uppdelat på kvinnor och män) – Tillgänglighet till dagligvarubutik och – Tillgänglighet till grundskola7 Förvärvsintensitet 20–64 år – Demografisk generationsväxling som kvot (andel sysselsatta av befolk- mellan antalet 20–29-åringar och 55–64- ningen, uppdelat på kvinnor åringar (uppdelat på kvinnor och män) – Genomsnittligt antal utbildningsår i befolk- ningen 20–(uppdelat på kvinnor och – Matchning som kvot av vakanstalet och – Andel sysselsatta i multinationella företag per sysselsatta inom företagssektorn totalt – Andel jobb utförda av personer bosatta i utlandet av samtliga jobb – Antal gästnätter av utländska besökare - = Inte aktuellt. 1Indikatorn är inte könsuppdelad eftersom det inte finns statistik uppdelad på kvinnor och män. Indikatorn redovisas inte i denna budgetproposition eftersom indikatorn uppdateras med ny statistik halvårsvis och därmed inte fångar effekterna av den pågående pandemins hittillsvarande effekter. 2Indikatorn är inte könsuppdelad eftersom det kan leda till feltolkningar i detta sammanhang. 3Koldioxidekvivalenter är ett mått på utsläpp av växthusgaser som tar hänsyn till att olika sådana gaser har olika förmåga att bidra till växthuseffekten och global uppvärmning. När man uttrycker utsläppen av en viss växthusgas i koldioxidekvivalenter anger man hur mycket koldioxid som skulle behöva släppas ut för att ge samma verkan på klimatet. Benämningen på indikatorn har ändrats sedan budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 19 avsnitt 2.6.1) men det är ingen ändring i sak. 4och 5 Indikatorerna är inte könsuppdelade eftersom det inte finns statistik uppdelad på kvinnor och män. 5Här ingår även it-infrastruktur i absolut närhet som medger /s enligt Post- och mobiltäcknings- och bredbandskartläggning. 6och 7 Indikatorerna är inte könsuppdelade eftersom det inte är relevant. Orsaken är att det inte finns några stora skillnader i kvinnors och mäns bosättningsmönster samt att kvinnor och män bedöms ha samma behov av den service som tillgängligheten mäts till. Om statistiken skulle delas upp på kvinnor och män skulle den snarare visa skillnad i bosättning än tillgänglighet till service. 8Indikatorn är inte könsuppdelad eftersom det inte finns statistik uppdelad på kvinnor och män. 9Det finns ingen långsiktig huvudindikator eftersom internationellt samarbete anses vara en förutsättning för att genomföra övriga prioriteringar. 2021/22:1 Utgiftsområde 19 Regeringen vill belysa de hittillsvarande effekterna av den pågående pandemin på den regionala utvecklingen. Detta belyses av de kortsiktiga indikatorerna modellbaserad lönesumma som uppdateras med ny statistik halvårsvis och antal arbetssökande som uppdateras kvartalsvis. Den pågående pandemin har på ett påtagligt sätt påverkat den regionala utvecklingen och . Den modellbaserade lönesumman har minskat i 31 av landets 60 FA-regioner. Störst har minskningarna varit i FA-regioner med stor gränshandel och FA-regioner där näringslivet har en stark koppling till turismen. har haft en liten minskning av lönesumman, medan den har ökat med i såväl Malmö-Lunds som FA-regioner, detta trots ökad arbetslöshet. Antalet arbetssökande har ökat med i och FA-regioner, vilket är klart mest i landet. Stora ökningar på 20–kan också noteras i flera FA-regioner med stor turism och gränshandel, men också för vissa regionala centrum som Falun-Borlänges, och FA-regioner. Ökningen av antalet arbetssökande har varit större för män än för kvinnor i en majoritet av FA-regionerna. Det gäller framför allt FA-regioner med hög andel industrisysselsättning. Utvecklingen i ett längre tidsperspektiv De långsiktiga centrala indikatorerna och de långsiktiga delindikatorerna visar utvecklingen . Då eftersläpningen för dessa indikatorer i regel är 1–är det därmed i de flesta fall utvecklingen före pandemin som belyses. Nedan redovisas utfallet för dessa indikatorer fördelat på regeringens prioriteringar 2015–2020. Prioriteringen innovation och företagande Den centrala långsiktiga indikatorn arbetsproduktivitet 2011–2019 avspeglar översiktligt näringslivets samlade arbetsproduktivitet och konkurrenskraft och används för att följa upp prioriteringen innovation och företagande. FA-regionerna , och uppvisar hög arbetsproduktivitet. Detta är FA-regioner som kan dra nytta av sin storlek och täthet, dvs. de har ett stort antal företag och människor inom sitt funktionella område. Även befolkningsmässigt mindre FA- regioner med ett specialiserat näringsliv såsom , och har en hög arbetsproduktivitet. Detsamma gäller flera industridominerade FA-regioner, vilket talar för en god konkurrenskraft gentemot omvärlden. Mindre och avlägset belägna FA-regioner har ofta svårare att nå upp till samma nivå. Det kan dock konstateras att många befolkningsmässigt mindre FA-regioner hade en påtagligt positiv utveckling –2019 som lett till en viss regional konvergens. Med några få undantag har denna utveckling dock inte påverkat den generella bilden av att arbetsproduktiviteten i de flesta fall ligger högre i befolkningsmässigt större FA-regioner, även –2019. För de långsiktiga delindikatorerna jobbytare per sysselsatt inom privat företagssektor och inom samt andel operativa företagsledare per sysselsatt 20–hänvisas till redovisningen i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 19 avsnitt 2.5) då inga större förändringar skett.