prop · H803101 · 2021-04-15 00:00:00 — Myndigheters investeringslån till anläggningstillgångar Stabilitetsfonden (se separat tabell) Resolutionsreserven (se separat tabell) , lån för investeringar i fastigheter Övriga statliga bolag m.m. 1 Endast vissa delposter är specificerade. Utfallet för nettoutlåningen uppgick till , vilket är högre än beräkningen i statens budget och högre än föregående år. I tabell 2.130 specificeras nettoutlåningens största poster. Inbetalningar av premiepensionsavgifter till beräknades i statens budget uppgå till . Utfallet för inbetalningarna blev lägre än i budgeten. Utbetalningarna av premiepensionsmedel blev , dvs. lägre än budgetens beräkning på . Premiepensionsmedlens samlade effekt på nettoutlåningen, inklusive den övriga tillfälliga förvaltningens, blev en minskning med 2020. blev den samlade effekten en ökad nettoutlåning med . I statens budget beräknades inbetalningarna av premiepensionsavgifter vara högre än utbetalningarna. I utfallet blev inbetalningarna högre än utbetalningarna. I samband med att personer byter fonder i premiepensionssystemet uppstår en tidsförskjutning mellan köp och försäljning av fondandelar inom premiepensions- systemet. har ett konto i för handel med fondandelar, vilket minskade nettoutlåningen med 2020. minskade nettoutlåningen med med anledning av detta. Den sammanlagda behållningen på myndigheternas räntekonton ökade Den sammanlagda behållningen på myndigheternas räntekonton och vissa särskilda räntebelagda konton ökade 2020 med , vilket minskade nettoutlåningen. I budgeten beräknades de sammanlagda behållningarna vara oförändrade. I tabell 2.131 redovisas de största förändringarna. Tabell 2.131 Förändring av nettobehållningar på myndigheters räntekonton Summa förändrade nettobehållningar på myndigheters Studielånen m.m. blev högre än i budgeten () tar lån i för studielån. Detta lån ökade 2020 med . CSN:s medel i kreditreserven ökade med , vilket minskade nettoutlåningen med samma belopp. Anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster i statens budget belastas med konstaterade förluster på lån upptagna och med förväntade förluster på nya lån. Dessa medel förs till en kreditreserv, som utgörs av ett konto i som används för att betala faktiska kreditförluster på lån i . Kreditreserven kommer att byggas upp under en lång upp- byggnadsperiod och kommer då att öka. CSN har ett servicekonto i för löpande räntebetalningar. Detta konto ökade nettoutlåningen med 2020. Inbetalda räntor från låntagarna förs till kontot till dess CSN betalar fakturerade ränteutgifter till . Den ränta som låntagarna betalar uppgår till av den ränta som fakturerar. Denna subvention finansieras från anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor och förs till servicekontot. De räntor som inte betalas in av låntagarna kapitaliseras. Årets kapitaliserade räntor fastställs av CSN och upplåningen sker i januari året därpå. Den sammantagna påverkan för studielånen, kreditreserven och servicekontot uppgår till , vilket är högre än vad som beräknades i budgeten. Investeringslånen ökade mer än beräknat lånar ut medel till myndigheter för investeringar i anläggnings- tillgångar som används i statens verksamhet. Den sammanlagda summan för sådana investeringslån ökade 2020 med . I statens budget beräknades investeringslånen öka med , vilket är lägre än utfallet. Kärnavfallsfonden minskade sina placeringar i Kärnavfallsfonden tar emot, förvaltar och betalar ut de avgiftsmedel som kärnkrafts- bolagen m.fl. är skyldiga att betala. Avgifterna ska finansiera bl.a. kostnader för att ta hand om använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall samt kostnader för en säker avveckling och rivning av kärnkraftverk. Fonden placerar sina tillgångar i två separata delportföljer med olika placeringsregler. Basportföljen innehåller obligationer, statsskuldväxlar och konto i . Den långsiktiga portföljen innehåller svenska och globala aktier och företagsobligationer samt derivatinstrument för att hantera bl.a. ränterisker. minskade fonden sina placeringar i med , vilket därmed ökade årets nettoutlåning. Resolutionsavgifterna medförde att resolutionsreservens konton ökade Stabilitetsfonden inrättades 2008 för att finansiera stödåtgärder till banker och andra kreditinstitut. gäller nya EU-gemensamma regler för hantering av banker i kris. Stabilitetsavgiften ersattes då med en resolutionsavgift. Stabilitetsfonden kommer dock att vara kvar som nationellt reglerad fond för bankstödsåtgärder. Resolutionsavgiften betalas in till ett konto i , resolutionsreserven, som ska täcka statens eventuella utgifter för krisåtgärder. ökade resolutionsreservens konto i med . Nettotillskottet från resolutionsavgifterna uppgick till . I tabell 2.132 och 2.133 redovisas in- och utgående behållning för de två fonderna samt de poster som påverkat förändringen . minskade Stabilitetsfondens kontobehållning med till Resolutionsreservens konto uppgick till . Behållningen ökade med , vilket minskade nettoutlåningen. I statens budget beräknades resolutionsreservens konton öka med . Det betyder att nettoutlåningen minskade med mer än beräknat för resolutionsreserven. Stabilitetsfonden finansierades framför allt genom att banker och andra kreditinstitut betalade en årlig stabilitetsavgift . Avgiften betalades in i efterskott, så den sista inbetalningen avsåg 2015. har fondens konto belastats med ränteutgifter på till följd av att räntan på kontot har varit negativ. Även 2019 var räntan negativ och kontot belastades då med ränteutgifter på Resolutionsreservens konto belastades med ränteutgifter på 2020 och 2019. Tabell 2.132 Stabilitetsfondens konton i Ingående balans på kontot Ränteinkomster (+) /ränteutgifter (-) m.m. Utgående balans på kontot Tabell 2.133 Resolutionsreservens konton i Ingående balans på kontot Ränteinkomster (+) /ränteutgifter (-) m.m. Utgående balans på kontot infrastrukturlån ökade mindre än beräknat infrastrukturlån ökade med . Det innebär att nettoutlåningen ökade med mindre än beräknat. placeringar i minskade med 2020, vilket ökade nettoutlåningen. minskade EKN:s valutakoncern- konton i nettoutlåningen med . Sammantaget ökade EKN:s placeringar nettoutlåningen med . Public servicekonto minskar nettoutlåningen ersattes radio- och tv-avgiften till Radiotjänst med en individuell public service-avgift som ska finansiera radio- och tv-verksamhet i allmänhetens tjänst. Den nya avgiften tas ut via inkomstdeklarationen för alla med beskattnings- bar förvärvsinkomst. De avgiftsmedel som får in förs sedan över till ett räntebärande konto i (public service-kontot) som förvaltas av Saldot på public service-kontot ökade med 2020 till . Det minskar nettoutlåningen med samma belopp. Ökad utlåning till ökade nettoutlåningen Iposten Statliga bolag m.m. ingår bl.a. utlåningen till (). Denna utlåning ökade med till . Osäkerhet på marknaden medförde att AB lånade i lånade ut till det statligt helägda Aktiebolaget . Svensk Exportkredits uppdrag är att på kommersiella och hållbara grunder säkerställa tillgång till finansiella lösningar för svensk exportnäring. I uppdraget ingår även att administrera det statsstödda CIRR- systemet (Commercial Interest Reference Rate). CIRR innebär att ett exportföretags kunder kan erbjudas finansiering till fast ränta. Exportkrediter och CIRR lyder under en överenskommelse inom (Consensus) som innebär gemensamma riktlinjer för statsstödda krediter så att enskilda länder inte ska kunna gynna sin exportindustri på ett otillbörligt sätt. För att säkerställa att alltid ska kunna utföra samhällsuppdraget med förvaltning av CIRR- systemet har bolaget en låneram i . har AB i stället lånat på marknaden, till exempel i andra länders centralbanker för CIRR-systemets räkning. Detta var inte möjligt eftersom det rådde en osäkerhet på marknaden med anledning av spridningen av covid-19. Utlåningen till AB ökade netto- utlåningen med 2020. amorterade sina lån och ökade insättningarna svenska kraftnäts verksamhet finansieras bl.a. med avgifter för att använda elnätet, men också med kapacitetsavgifter. Syftet med kapacitetsavgifterna är att skapa tydliga delmarknader på elmarknaden där utbud och efterfrågan ger signaler om var produktion respektive konsumtion av el bör placeras. Kapacitetsavgifter uppstår vid prisskillnader mellan angränsande elområden och prisskillnaderna mellan elområdena stiger då andelen förnybar energi, som är väderberoende, ökar. har finansierat sina investeringar med lån i . ökade dock intäkterna från kapacitetsavgifter så kraftigt att affärsverket kunde amortera alla lån i . Utlåningen till uppgick till . I statens budget beräknades utlåningen öka med , men i stället amorterade affärsverket alla lån i och satte in på konto i . Det innebär att nettoutlåningen minskade med med anledning av . Det är en skillnad med jämfört med vad som beräknades i statens budget. Det är som sätter ramarna för svenska kraftnäts investeringar. Minskad valutareserv minskade nettoutlåningen har lånat i för att förstärka valutareserven. Lånet till består egentligen av flera lån med olika löptid. Eftersom lånen är upptagna i dollar och euro påverkas nettoutlåningen av ändrade valutakurser då enskilda lån refinansieras. ökade lånen med med anledning av högre dollar och eurokurser, vilket ökar nettoutlåningen. mer än vad som beräknades i statens budget. beslutade att minska valutareserven med (USD) eftersom beredskapsbehovet i utländsk valuta bedömdes ha minskat. Skälen till detta var förändringar i bankernas balansräkningar och Nordeas byte av hemvist från till . Återbetalningen gjordes och motsvarar . minskade Riksbankslånet netto- utlåningen med . Den totala vidareutlåningen till uppgick till . erbjöd ett bilateralt lån om till . Avsikten är att lånet ska kopplas till Internationella valutafondens (IMF) lån till . Utbetalningar görs först när IMF bedömer att nödvändiga reformsteg tagits. I statens budget beräknades att inget låneavtal skulle tecknas, vilket inte heller gjordes . Posten Kassamässig korrigering utgör skillnaden mellan nettot av vad som redovisats mot budgetens anslag och inkomsttitlar och nettot av in- och utbetalningar över statens centralkonto i . Kassamässiga korrigeringar uppstår dels till följd av periodiseringsskillnader, dels till följd av att det förekommer transaktioner över statens centralkonto som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa. Utfallet för den kassamässiga korrigeringen är en restpost, men den kan delvis specificeras. Försvarsmaktens räntekonto/anslag Myndigheten för press, radio och tv: Lokalradioavgifter PTS: Periodisering av avgifter för att använda radiosändare Ersättning för höga sjuklönekostnader, krediteringar blev utfallet för den kassamässiga korrigeringen . I statens budget beräknades den kassamässiga korrigeringen bli . Europeiska kommissionens konto i skapar kassamässig korrigering Betalningen av avgift till EU medför en kassamässig korrigering eftersom inte betalar avgiften direkt till EU. Avgiften överförs till ett räntefritt konto i som disponeras av Europeiska kommissionen. sker redovisning mot anslaget för EU-avgiften. Kommissionen rekvirerar sedan via medel från kontot. Eftersom tidpunkten för redovisningen mot anslag och rekvisitionen från EU skiljer sig åt, uppstår kassamässiga korrigeringar vid såväl redovisningen mot anslag som vid rekvisitionen. Anslagsbelastningen och rekvisitionen kan också ske under olika budgetår. Betalningen av avgift till EU medförde 2020 en kassamässig korrigering på eftersom kommissionen rekvirerade ett högre belopp än de avgifter som redovisades mot anslaget. medförde betalningen av EU- avgiften en kassamässig korrigering på -. Skillnader mellan anslagsavräkning och betalningar i räntebärande flöde och Försvarsmakten disponerar omfattande anslagsmedel i det räntebärande betalningsflödet. Myndigheterna har även en omfattande investerings- verksamhet och annan anskaffning som innebär att betalningarna kortsiktigt kan avvika från redovisningen mot anslag. En sådan avvikelse ger upphov till en kassamässig korrigering. Den kassamässiga korrigeringen för ränte- bärande betalningsflöde uppgick till . Det betyder att redovisat ett lägre belopp mot anslag än vad som tillförts i anslagsmedel till myndighetens räntekonto. Den kassamässiga korrigeringen för Försvarsmaktens räntebärande betalningsflöde uppgick till 2020. Även Försvarsmakten har redovisat ett lägre belopp mot anslag än vad som tillförts myndighetens räntekonto i form av anslagsmedel. Räntor på statsskulden medför en kassamässig korrigering En kassamässig korrigering uppstår dels till följd av att inkomsträntor på studielån periodiseras till det kvartal de avser, dels till följd av att redovisningen baseras på affärsdag vilket skiljer sig något från likviddag. Den sammanlagda korrigeringen för statsskuldsräntorna blev -. Lokalradioavgifter frekvenstillstånd periodiseras på inkomsttitel Lokalradioavgifter och avgifter för att använda radiosändare ger upphov till kassa- mässig korrigering. betalade kommersiella radiobolag i sändningsavgifter för perioden –. Myndigheten för press, radio och tv har periodiserat dessa på inkomsttitel så att de redovisas den period som lokalradioavgifterna avser. Det innebär att den kassamässiga korrigeringen påverkades negativt med För båda blev den kassamässiga korrigeringsposten för lokalradioavgifterna . betalade telekomföretag för nationella frekvenstillstånd för att använda radiosändare för elektronisk kommunikation i 700 MHz-bandet i . () har periodiserat dessa på inkomsttitel så att de redovisas den period som frekvenstillstånden avser. Tillsammans med andra periodiseringar som Post-och har gjort påverkades den kassamässiga korrigeringen negativt med 2019. påverkades den kassamässiga korrigeringen med . Posten Övrigt, som uppgick till , är en restpost. Den innehåller bl.a. nettoskillnader mellan tidpunkten för redovisning mot anslag i förhållande till tidpunkten för tillförsel av anslagsmedel hos andra myndigheter med räntekonton än och Försvarsmakten. När det gäller icke-räntebärande flöden så uppstår den kassamässiga korrigeringen som skillnaden mellan redovisningen mot anslag eller inkomsttitlar och betalningen. Jämförelse med föregående år Den kassamässiga korrigeringen blev 2020, vilket kan jämföras med den negativa korrigeringsposten om 2019. Det är en ökning med . 2.6.31Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget består av premiepensionssystemet (premiepensionen) och fördelningssystemet (inkomstpensionen och tilläggs- pensionen). I den allmänna ålderspensionen ingår även garantipensionen för dem som saknar eller har låg inkomstgrundande pension. Utgifterna för garantipension belastar statens budget och redovisas inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålder- dom. Premiepensionssystemet ingår inte under utgiftstaket Premiepensionssystemet är ett helt fonderat pensionssystem. i premiepensionssystemet avsätts för specifika individers kommande pensioner. har beslutat att pensionssystem av denna typ inte får räknas till den offentliga sektorn i nationalräkenskaperna. Det medför att utbetalningarna av premiepension inte ingår i utgifterna under utgiftstaket för staten. Inkomst- och tilläggspension ingår under utgiftstaket, men inte i budgeten Fördelningssystemet, som omfattar inkomstpensionen och tilläggspensionen, är ett autonomt system, vilket innebär att det ligger utanför statens budget. Utgifterna för inkomst- och tilläggspensionen omfattas dock av utgiftstaket för staten. Pensionssystemets skulder och tillgångar balanseras per automatik För att inkomstpensionssystemet ska vara finansiellt hållbart krävs att avgifterna som betalas in till systemet tillsammans med tillgångarna i den s.k. buffertfonden långsiktigt kan finansiera pensionsutbetalningarna så att inga varaktiga underskott uppstår. Balansen mellan tillgångar och skulder i systemet upprätthålls genom en automatisk balanseringsmekanism. Mekanismen aktiveras om tillgångarna i systemet är lägre än skulderna. inleddes den första balanseringsperioden, som upphörde . Uppräkning av pensioner följer inkomstindex när balanseringsmekanismen är inaktiverad Omräkningen av pensioner följer förändringen av inkomstindex när balanserings- mekanismen är inaktiverad. Inkomstindex ska mäta den genomsnittliga inkomst- utvecklingen i . När balanseringsmekanismen är aktiverad följer pensionerna förändringen av balans- index i stället för inkomstindex. kommer balanserings- mekanismen först att sänka och därefter höja de årliga pensionsomräkningarna. När balansindex når inkomstindex upphör balanseringen. Det är regeringen som fastställer balans- och inkomstindex enligt de regler som anges i socialförsäkrings- balken. tillämpas ett s.k. dämpat balanstal vid beräkningen av balansindex. Det dämpade balanstalet innebär att en tredjedel av ett över- eller underskott påverkar indexeringen. Det har introducerats för att minska balanseringens påverkan på index- omräkningen enskilda år. Uppräkning av pensioner följer balansindex när balanseringsmekanismen är aktiverad När balanstalet är över 1 och systemet inte befinner sig i en balanseringsperiod påverkas inte indexeringen av balanstalets storlek. Det är när balanstalet faller under 1 som en balanseringsperiod inleds. Pensionerna räknas då om med balansindex så länge som balanseringsperioden pågår. kommer ett balanstal under 1 att bidra till lägre omräkningar medan ett balanstal över 1 bidrar till högre omräkningar än annars. Balanseringsperioden som inleddes avslutades Den balanseringsperiod som inleddes avslutades . Det innebär att inkomst- pensionerna förräntades med förändringen av genomsnittsinkomsten i , som mäts genom inkomstindex. Den finansiella ställningen i pensionssystemet stärktes genom att pensionerna sänktes till följd av att balanstalet var under 1, som inkomstökningarna var låga. Dessutom stärktes den finansiella ställningen bl.a. till följd av hög avkastning på AP-fonderna och ökad sysselsättning. En balanseringsperiod avslutas när balansindex når samma nivå som inkomstindex. Då är pensionsnivåerna åter på samma nivå som om balanseringen inte hade skett. De underskott som har uppstått har då hanterats genom att pensionerna har indexerats lägre än vad de hade gjort om balanseringen inte hade aktiverats, som index- eringen under vissa år har varit högre för att successivt ta sig tillbaka till ursprungs- nivån. Gapet mellan inkomst- och balansindex slöts 2018 och därmed upphörde balanseringsperioden. Det innebär att inkomstpensionerna indexeras med inkomstindex i stället för balansindex. Inkomstindex beräknades till 182,58. Det innebär en indexökning jämfört med indextal 175,96. Beräkningen baseras på prognos avseende inkomstutvecklingen . Den genomsnittliga inkomstutvecklingen beräknades till Därför räknas inkomstindex upp jämfört med inkomstindex . De utgående inkomst- och tilläggspensionerna räknas om med förändringen i inkomstindex eller balansindex efter avdrag för förskottsräntan på . Utbetalning av inkomstpension och tilläggspension från AP-fonderna till pensionärerna Den inkomstgrundade ålderspensionen (inkomstpensionen, tilläggspensionen och premiepensionen) finansieras genom en allmän pensionsavgift, en ålderspensionsavgift som ingår i arbetsgivaravgiften och egenavgiften, och en statlig ålderspensionsavgift. Den allmänna pensionsavgiften förs i sin helhet till AP-fonderna. Ålderspensions- avgiften däremot fördelas mellan AP-fonderna, premiepensionssystemet och statens budget. fördelar de statliga ålderspensionsavgifterna mellan AP- fonderna och premiepensionssystemet. När inkomstpension och tilläggspension betalas ut till pensionärerna hämtas medlen från AP-fonderna. administrerar hela den allmänna pensionen Inkomstpensionssystemet består av inkomstpension och tilläggspension. En ålders- pensionär som är född eller tidigare får tilläggspension som bl.a. baseras på intjänade pensionspoäng i det tidigare ATP-systemet. En ålderspensionär som är född –1953 får såväl inkomstpension som tilläggspension. De som är födda och senare får enbart inkomstpension. Vid sidan av AP-fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad också inom premiepensionssystemet. ansvarar för hela den allmänna ålderspensionen, vilket innebär att myndigheten även administrerar premiepensionssystemet. AP-fondernas administration ingår i ålderspensionssystemets utgifter AP-fondernas administrationskostnader ingår i utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. De kan delas upp i tre typer av utgifter: rörelsens kostnader, provisionskostnader och prestationsbaserade avgifter. I rörelsens kostnader för Första–Fjärde AP-fonderna ingår samtliga förvaltningskostnader, exklusive courtage, arvoden till externa förvaltare och depåbanksarvoden. AP-fonderna redovisar provisionskostnader som en avdragspost under rörelsens intäkter. De prestationsbaserade avgifterna reducerar nettoresultatet för den tillgång som förvaltats. Förvaltararvoden ingår inte i administrationskostnaderna i tabell 2.135. Det beror på att förvaltararvodena blir en del av köpesumman när AP-fonderna köper onoterade aktier och andelar om det är sannolikt att man kan få tillbaka förvaltningsarvodena före vinstdelning. I övriga fall redovisas förvaltararvoden som provisionskostnader. Sjätte gemensamma kostnader och förvaltningskostnader redovisas under posten Rörelsens kostnader. Pensionsutbetalningarna blev något högre än beräknat beslutade i enlighet med beräkningen i budgetpropositionen att utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget skulle uppgå till . Tabell 2.135 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget AP-fonderna, rörelsens kostnader AP-fonderna, prestationsbaserade avgifter Utfallet uppgick till och är därmed (1,) högre än beräknat. Pensionsutbetalningarna från AP-fonderna uppgick till , vilket är högre än beräknat. Pensionsutbetalningarna består av inkomstpension med och tilläggspension med Utöver dessa betalningar överfördes från AP-fonderna till EU:s tjänstepensionssystem för de tjänstemän inom EU som har begärt det. Denna överföring ingår i pensionsutbetalningarna från AP-fonderna. Administrationskostnaderna för inkomstpensionen blev , vilket är högre än beräknat. , och fick tillsammans i ersättning för administration från AP-fonderna (enligt regeringsbeslut om ersättning från Första– Fjärde AP-fonderna och premiepensionssystemet för administration av inkomst- grundad ålderspension 2020 (S2019/02237/SF)). har inkomst- och tilläggspensionen räknats upp . Jämfört med 2019 blev utfallet för Ålderspensionssystemet vid sidan av budgeten (3,) högre. Pensionsutbetalningarna från AP- fonderna ökade med (3,). Att pensionsutgifterna ökar mer än uppräkningen av pensionerna beror framför allt på att antalet pensionärer med inkomstgrundad ålderspension ökar. hade 2 227 560 pensionärer inkomstgrundad ålderspension, vilket är en ökning med 19 512 personer jämfört med . 2.7Underliggande saldo och engångseffekter 2.7.1Underliggande saldo 1990–2020 Det faktiska utfallet på statens budget påverkas av tillfälliga eller engångsvisa händelser, dvs. transaktioner av extraordinär karaktär, vilka försvårar analysen . Genom att exkludera engångseffekterna får man ett bättre mått på saldots under- liggande utveckling. Det finns inget regelverk som definierar vad som är en engångseffekt. I detta avsnitt är det bedömning om vilka poster som ska definieras som engångsposter som redovisas. Större poster av engångskaraktär redovisas i tabell 2.137. De största posterna kommenteras. I diagram 2.1 visas budgetens faktiska saldo och det underliggande saldot för perioden –2020. I början av perioden har även gjorts justering för ändrad redovisnings- princip för budgetsaldot i syfte att öka jämförbarheten mellan åren. Diagram 2.1 Budgetens faktiska och underliggande saldo, åren 1999–2000 -50 -100 -150 -200 -250 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07