prop · H803122 · 2021-03-17 00:00:00 — CSN önskar därför att den lagtekniska konstruktionen belyses ytterligare i den fortsatta beredningen. kommun framför att personer som går i pension under pågående återbetalningsplan kan få svårt med återbetalningen och föreslår därför en aggressivare återbetalningsplan. () framför att studieskulden alltid bör skrivas av vid pension eftersom frånvaron av avskrivning skapar dåliga incitament för individer att söka sig till utbildningar som leder till yrken med en låg inkomst och att studera senare i livet. TCO anser att slutlig avskrivning bör ske vid den ålder då avgångsskyldighet enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) gäller, dvs. , och inte vid . Enligt TCO är det inte rimligt att återbetalning förväntas ske med pensionsinkomst. kommun framför att utfallet vad gäller omskolning av äldre sannolikt skulle bli högre i det fall att personer antingen hade möjlighet att få lån avskrivet alternativt att en större del blir bidrag i stället för lån. Skälen för regeringens förslag Åldersgränsen för den ordinarie återbetalningstiden bör höjas till 64 år Som en konsekvens av ändringarna i fråga om rätten till studiestöd bör även åldersgränsen för den ordinarie återbetalningstiden justeras. Det bör finnas en möjlighet för studerande som tar studielån högre upp att också betala tillbaka sina lån. Principen om att lån ska återbetalas fullt ut bör fortsatt gälla. Återbetalningstiden är enligt nuvarande bestämmelser normalt eller det lägre antal år som återstår till utgången av det år då låntagaren fyller (4 kap. 4 § studiestödslagen). Om personer som är 56–ges möjlighet att studera med studielån kan det dock inte anses rimligt att begära att hela studieskulden ska betalas efter avslutade studier, eller att låntagaren ska behöva förlita sig på trygghetsreglerna kommun föreslår en mer aggressiv återbetalningsplan, med syfte att undvika att personer som går i pension får det svårt med återbetalningen i ett läge med minskad ekonomi. Regeringen anser dock, i likhet med t.ex. och , att det bör finnas en jämvikt mellan utlåning och återbetalning. Det bör finnas en realistisk möjlighet till återbetalning. Åldersgränsen för den ordinarie återbetalningstiden bör därför höjas lika mycket som den övre åldersgränsen för studiemedel, dvs. Regeringen bedömer således att åldersgränsen för återbetalning bör justeras och höjas till . Det innebär att återbetalningstiden normalt bör vara eller det lägre antal år som återstår till utgången av det år då låntagaren fyller . Regeringen instämmer i CSN:s konstaterande att två olika lydelser av 4 kap. 4, 21 och 25 §§ studiestödslagen kommer att tillämpas parallellt . Regeringen bedömer dock, till skillnad från CSN, att det inte bör leda till problem vid tillämpningen. Såväl CSN som domstolarna bör, som vid andra lagändringar, kunna avgöra vilken bestämmelse som är tillämplig i vilken situation. Regeringen finner inte anledning att ändra den lagtekniska konstruktionen av de bestämmelserna. Däremot finns skäl till vissa justeringar i övergångsbestämmelserna, vilket behandlas i avsnitt 6.4. Åldersgränsen för betalning av återstående skuld bör höjas till 71 år När den ordinarie återbetalningstiden är slut kan det finnas en kvarstående skuld på grund av att årsbelopp har satts ned. Utgångspunkten är att den resterande skulden då ska betalas under (4 kap. 21 § första stycket studiestödslagen). Bestämmelserna om nedsättning tillämpas dock fortsatt, och återbetalningen kan till följd av det pågå ytterligare . Den ska som längst pågå till utgången av det år då låntagaren fyller (4 kap. 21 § tredje stycket ). Enligt regeringens uppfattning är det viktigt att den nuvarande jämvikten mellan utlåning och återbetalning bevaras. Den bedöms på ett acceptabelt och rimligt sätt upprätthålla principen om att lån ska återbetalas. De höjda åldersgränserna som föreslås ovan bör därför åtföljas av höjd ålder för betalning av återstående skuld med motsvarande antal år. Regeringen anser alltså att eventuell resterande skuld bör betalas till dess full återbetalning har skett, dock längst till utgången av det år då låntagaren fyller . Kvarstående lån bör skrivas av när låntagaren är 71 år Utgångspunkten i det nuvarande systemet är att studielån i princip alltid ska betalas tillbaka och att den enskildes ansvar för upptagna lån bör vara tydligt (prop. 1999/2000:10 s. 97 och 119). Eventuellt kvarstående studielån skrivs av vid utgången av det år då låntagaren fyller eller vid dödsfall. Betalningsskyldigheten kvarstår dock för årsbelopp som har förfallit till betalning (4 kap. 25 §). För att välfärden ska finansieras krävs att fler arbetar längre. Det är då även rimligt att de som börjar studera framöver får betala av sina studielån högre upp i åldrarna. En möjlighet till höjda åldersgränser för tilldelning av studiestöd och anpassade återbetalningsregler bör därför åtföljas av ändrade avskrivningsregler för att inte riskera att statens kostnader för avskrivningar ökar. 2020/21:122 TCO anser att slutlig avskrivning bör ske vid den ålder då avgångsskyldighet enligt LAS gäller och SFS anser att studieskulden alltid bör skrivas av vid pension. Även om det kan finnas skäl att knyta avskrivningen till åldersgränserna inom pensionsområdet anser regeringen att det är viktigt att återbetalningsreglerna är långsiktigt hållbara. Därför är det inte önskvärt att införa ett nytt lånesystem varje gång åldersgränser inom pensionsområdet justeras. Regeringen bedömer att de föreslagna höjningarna ändå tar höjd för kommande justeringar av åldersgränser i pensionssystemet. CSN lyfter fram att gruppen personer som är pensionärer och fortfarande måste betala på sitt studielån kan komma att öka, och att betalningsförmågan för denna grupp kan vara begränsad. Regeringen anser att det även framöver självklart bör tas hänsyn till den återbetalningsskyldiges förmåga att betala tillbaka sina skulder. Nuvarande trygghetsregler, t.ex. i form av möjligheter till nedsättning av det belopp som ska betalas av låntagaren, bör därför vara oförändrade. Om nedsättning sker, bör såsom återstående del av skulden betalas av med ett nedsatt belopp, till dess att avskrivning sker. Mot den anförda bakgrunden anser regeringen att det är lämpligt att höja åldern för när lån ska skrivas av med , dvs. med lika som den övre åldersgränsen för rätt till studiestöd och åldersgränsen för ordinarie återbetalning. Det innebär att studielån som inte har betalats vid utgången av det år då låntagaren fyller bör skrivas av. Studielån bör även fortsättningsvis skrivas av om låntagaren avlider eller har hel sjukersättning och inkomst under viss nivå, eller om det finns andra synnerliga skäl för det. Ändrade återbetalningsregler innebär att ännu ett lånesystem införs De ändrade reglerna innebär att beräkningen av ordinarie återbetalningstid och därmed årsbeloppens storlek i många fall blir en annan än den hade blivit för ett lån enligt nuvarande regler. Avskrivning sker vid en högre ålder hos låntagaren . Sammantaget kan ändringarna av återbetalningsreglerna sägas innebära att ännu ett lånesystem införs. Det nya systemet omfattar alla studielån som tas efter ikraftträdandet. Kvarstående återkrav bör skrivas av när den betalningsskyldige är 71 år En fordran som har uppkommit på grund av att studiestöd har krävts tillbaka ska bevakas fram till utgången av det år då den återbetalningsskyldige fyller . Därefter skrivs fordran av. Bestämmelserna om bevakning av en fordran på återkrav följer alltså reglerna för återbetalning och avskrivning av lån. De ändringar som föreslås ovan bör därför åtföljas av motsvarande ändring när det gäller avskrivning av återkrav. Regeringen föreslår således att en fordran på återkrav ska bevakas till utgången av det år den återbetalningsskyldige fyller och därefter skrivas av. 6.3En mer ändamålsenlig efterkontroll av inkomster hos låntagare som haft nedsättning av årsbeloppet Regeringens förslag: Betalningsskyldigheten för årsbeloppen som avser före ålderavskrivning ska som utgångspunkt alltid stå kvar. CSN ska i och med det alltid ha möjlighet till efterkontroll av inkomster i de fall ett årsbelopp har blivit nedsatt något av före åldersavskrivning. Promemorians förslag: I promemorian lämnas inte något motsvarande förslag. Remissinstanserna: () föreslår i sitt remissvar att studiestödslagen ändras så att det blir möjligt att göra efterkontroll i fråga om studerande som haft nedsättning av sitt årsbelopp innan åldersavskrivning sker. CSN föreslår att ändringen även ska gälla för nuvarande annuitetslån och för studielån tagna –. CSN hänvisar i denna del till en hemställan om ändringar i studiestödslagen som CSN lämnade till regeringen (U2013/06347). Som nämnts i avsnitt 3 har ett antal myndigheter och organisationer beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till proposition, vars förslag överensstämmer med förslaget i rutan. CSN, (), (), SPF Seniorerna och DIK tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. SPF Seniorerna anser att förslaget är både rimligt och konsekvent då det kan förväntas bidra till rättssäkerhet och effektivitet samt likabehandling oberoende av i vilket av de fyra parallella studiemedelssystemen man är låntagare. SFS tillstyrker förslaget och anser att det är av princip viktigt att studieskulder återbetalas, då systemet därigenom upprätthåller sin legitimitet. Vidare lyfter SFS att det är bra att det finns en trygghetsklausul om att synnerligen ömmande skäl ska beaktas för de låntagare som av någon anledning har svårt att betala tillbaka sina lån. Skälen för regeringens förslag Återbetalning av studielån sker enligt tre parallella system (se avsnitt 5.4). Förslagen i denna proposition innebär att återbetalning kommer att ske enligt fyra parallella system. Enligt nuvarande bestämmelser i studiestödslagen ska de studielån som inte har betalats vid utgången av det år då låntagaren fyller skrivas av (4 kap. 25 §). För de två äldre återbetalningssystemen gäller, på grund av övergångsbestämmelser, att avskrivning sker i samband med att låntagaren fyller . I fråga om de studielån som tas enligt de nya bestämmelserna föreslås att avskrivningen sker vid utgången av det år då låntagaren fyller . Från huvudregeln om åldersavskrivning finns i alla tre nu tillämpade återbetalningssystem undantag för de årsbelopp som avser före avskrivningen. Undantaget har införts för att undvika att låntagarna låter bli att betala de sista årsbeloppen (prop. 1987/88:116 s. 66). I alla tre återbetalningssystemen, och även det nya, finns trygghetsregler som innebär att låntagare under vissa förutsättningar har rätt att få årsbe- loppet nedsatt på grund av låg inkomst. De uppgifter som låntagaren läm- nar i sin ansökan om nedsättning läggs utan särskild prövning till grund för ett preliminärt årsbelopp. CSN gör en avstämning och jämför inkomstuppgifterna som lämnats med det fastställda underlaget för att ta ut skatt eller avgift. Om det visar sig att låntagaren har betalat ett för lågt preliminärt belopp ska mellanskillnaden betalas i efterhand (4 kap. 17 § studiestödslagen). En tilläggsavgift på tillkommer på mellanskillnaden (4 kap. 5 § studiestödsförordningen). Som CSN framhåller i sitt remissvar medför ordalydelsen i 4 kap. 25 § studiestödslagen att de låntagare som har haft nedsättning före åldersavskrivning får hela sin återstående skuld avskriven innan efterkontroll har hunnit ske. Detta eftersom det slutliga årsbeloppet, och eventuell tilläggsavgift, varken har påförts eller förfallit till betalning då åldersavskrivning sker. låntagare med återbetalningspliktiga studiemedel (tagna ) utgör däremot bestämmelserna i det äldsta återbetalningssystemet inte något hinder mot efterkontroll efter denna tidpunkt. För övriga låntagare, som inte har haft nedsättning, kvarstår betalningsskyldigheten för årsbelopp som avser före åldersavskrivning som har förfallit till Bestämmelserna om efterkontroll och tilläggsavgift är avsedda att fun- gera som drivkrafter för låntagaren att lämna rätt uppgifter från början och snabbt meddela eventuella inkomständringar. CSN påpekar att myndig- hetens efterkontroll dock inte fungerar som lagstiftaren har avsett när det gäller innan ordinarie åldersavskrivning. dessa låntagare kan undgå den efterkontroll som annars sker efter ned- Enligt CSN:s uppfattning harmonierar alltså inte bestämmelserna om efterkontroll av inkomster med bestämmelserna om åldersavskrivning. Regeringen delar den uppfattningen. För att återbetalningen av studielån ska bli så rättssäker och effektiv som möjligt bör CSN ha möjlighet att efterkontrollera inkomsterna hos samt- Det innebär att CSN i praktiken även bör kunna efter- kontrollera inkomsten för låntagare som har haft nedsättning något av de två sista åren före åldersavskrivning. För att det ska vara möjligt bör studiestödslagen ändras så att betalningsskyldigheten för årsbelopp av- seende före åldersavskrivning ska kvarstå för Bestämmelsen ska alltså inte relatera till när det slut- liga årsbeloppet har förfallit till betalning, utan endast vilket år som års- Den föreslagna ändringen bidrar till att öka legitimiteten i Den motverkar att felaktiga uppgifter lämnas och att låntagare undandrar sig betalningsskyldighet, men innebär inte att låntagarna åläggs någon ny typ av betalningsskyldighet. I sammanhanget är det viktigt att framhålla att för de låntagare som av någon anledning har svårt att betala tillbaka på sina lån finns det en trygghetsregel som medger avskrivning om det finns synnerliga skäl (4 kap. 25 § andra stycket). Sammanfattningsvis anser regeringen att det bör göras en lagändring som innebär att betalningsskyldigheten för årsbeloppen avseende de tre sista åren före åldersavskrivning som utgångspunkt alltid står kvar. praktiken medger detta att den kvarstående betalningsskyldigheten på- Prop. 2020/21:122 verkas av att CSN efterkontrollerar inkomsterna även i de fall ett årsbelopp har blivit nedsatt något av före avskrivningen. Efterkontroll av inkomster bör alltså i dessa fall kunna äga rum efter tidpunkten för ordinarie åldersavskrivning. För att ändringen ska få önskvärd effekt inom CSN:s återbetalningsverksamhet är det av stor betydelse att den nya bestämmelsen omfattar både befintliga och nytillkommande låntagare. Detta förutsätter såväl en ändring i övergångsbestämmelserna till studiestödslagen som en särskild övergångsbestämmelse till den föreslagna ändringslagen, vilket även berörs i avsnitt 7. Bestämmelserna bör inte ges en retroaktiv effekt, och således endast gälla vid avskrivningar som sker efter ikraftträdandet. 6.4Nya lån ska läggas samman och låntagare ska kunna ändra betalningsvillkor Regeringens förslag: Studielån tagna enligt de nya återbetalningsvillkoren ska läggas samman med studielån som tagits inom samma system. De ska inte kunna läggas samman med äldre lån. Ändrade betalningsvillkor erbjuds för alla med äldre lånetyper som tar nya studielån. Promemorians förslag: Överensstämmer i allt väsentligt med regeringens förslag. I promemorian föreslås en annan språklig utformning av övergångsbestämmelserna till studiestödslagen. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser kommenterar förslaget. () tillstyrker förslaget om ändrade betalningsvillkor. CSN vill dock särskilt lyfta fram att när låntagare ska kunna ändra betalningsvillkor om de tar nya lån medför det ett stort behov av individuellt anpassad information. SPF Seniorerna stöder både förslaget om att nya lån ska kunna läggas samman med lån tagna inom samma lånesystem och förslaget om att låntagare ska kunna ändra betalningsvillkor. Skälen för regeringens förslag Studielån tagna enligt de nya återbetalningsvillkoren bör läggas samman med studielån som tagits inom samma system Enligt nuvarande bestämmelser ska nya lån som tas läggas samman med tidigare tagna lån (4 kap. 5 § studiestödslagen). Det har bl.a. betydelse för om en ny återbetalningstid ska bestämmas. Samma bestämmelse bör även gälla för studielån som tas enligt de nya återbetalningsvillkoren. Däremot bör lån tagna enligt de nya återbetalningsvillkoren inte läggas samman med lån som tagits enligt tidigare återbetalningsvillkor. Detta är något som kan regleras i övergångsbestämmelser. Den i promemorian valda lösningen att låta det komma till uttryck i den materiella bestämmelsen innebär dock att regleringen blir tydligare för tillämparen. Remissinstanserna har inte invänt mot förslaget. Regeringens förslag ansluter därför till detta. Det föreslås alltså att det i bestämmelsen om sammanläggning preciseras att en sammanläggning ska ske om lånen har samma villkor för beräkning av återbetalningstid och för avskrivning på grund av låntagarens ålder. Det innebär att det inte heller bör vara möjligt att lägga samman de nya lånen med äldre på begäran av låntagaren. Låntagaren ska i stället kunna välja att ändra betalningsvillkoren för det äldre lånet så att de överensstämmer med villkoren för det nya. Detta utvecklas närmare i avsnitten nedan. Ändrade betalningsvillkor erbjuds för alla med äldre lånetyper som tar de nya studielånen Låntagare som har återbetalningspliktiga studiemedel tagna eller studielån tagna mellan 1989 och kan begära att få ändra betalningsvillkoren och betala tillbaka helt enligt nuvarande bestämmelser. Det innebär att en ny återbetalningstid och ett nytt årligt belopp bestäms (punkt 9 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till studiestödslagen). Ändrade betalningsvillkor får dock inte beslutas om lånet har sagts upp till omedelbar betalning. En sådan ändring av betalningsvillkoren kan göras även av den som inte har lånat enligt nuvarande bestämmelser. Det är inte aktuellt att nu ändra denna ordning. Det är troligt att många av de låntagare som har lån som avser tiden före och som tar nya studielån för tid har önskemål om att ändra betalningsvillkoren för de äldre lånen. I propositionen föreslås att åldersgränsen för den ordinarie återbetalningen ska höjas från till . Det innebär att årsbeloppen kan bli lägre och på så sätt mer förmånliga, även om kostnaden i form av ränta under hela lånets löptid kan bli något högre. Dessutom innebär ändrade betalningsvillkor att låntagaren inte behöver betala flera separata årsbelopp , inklusive expeditionsavgifter. Den som väljer att ha kvar äldre lån enligt de ursprungliga villkoren behöver betala två eller flera separata årsbelopp , inklusive expeditionsavgifter. Sammantaget finns det alltså skäl att ge låntagare möjlighet till ändrade betalningsvillkor i dessa fall. Som nämns ovan finns en möjlighet att ändra betalningsvillkoren för äldre lån även om låntagaren inte har tagit lån enligt nuvarande bestämmelser. De låntagare som har äldre lån men inte tar lån inom det nya systemet bedöms dock normalt inte ha något behov av att ändra villkoren på motsvarande sätt. Regeringen gör därför bedömningen att det inte finns tillräckliga skäl att ge en sådan möjlighet till tillämpning av de nya betalningsvillkor som föreslås. Möjligheten till ändring av betalningsvillkoren för äldre lån bör regleras i en övergångsbestämmelse till den föreslagna ändringslagen. Regeringen instämmer i CSN:s bedömning av behovet av information och anser att det är viktigt att låntagare får så tydliga uppgifter om vilka villkor som gäller att de kan fatta välgrundade beslut. Frågorna berörs ytterligare i avsnitt 7 (ikraftträdande- och övergångsbestämmelser). Det bör inte vara möjligt att lägga samman lån som är tagna enligt de nya återbetalningsvillkoren med äldre lån Den som har beviljats återbetalningspliktiga studiemedel eller äldre studielån samt studielån enligt nuvarande bestämmelser kan begära att lånen läggs samman. Sammanläggning får dock inte beslutas i fall där Prop. 2020/21:122 något av lånen har sagts upp till omedelbar betalning. lånet ska återbetalas enligt nuvarande bestämmelser, men i fråga om nedsättning och avskrivning gäller fortfarande de äldre bestämmelserna i den del som avser de äldre lånen (punkt 10 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till studiestödslagen). Det finns inget förslag om att ändra möjligheten till sammanläggning i dessa fall. Bestämmelserna för avskrivning och nedsättning skiljer sig åt mellan de olika lånesystemen. Regeringen bedömer att det skulle bli alltför komplicerat att lägga samman lån som tas enligt de nya bestämmelser som föreslås med lån tagna i något av de tidigare lånesystemen. För de delar som avser äldre lån skulle äldre bestämmelser om nedsättning och avskrivning fortsatt tillämpas. Det skulle bl.a. innebära att olika nedsättningsalternativ inom respektive lånesystem skulle behöva vägas samman. Regeringen föreslår därför att det inte ska vara möjligt att lägga samman lån i dessa fall. Regeringens förslag: Lagändringarna i fråga om höjd övre åldersgräns för rätt till studiemedel och studiestartsstöd och i fråga om höjd ålder i lånetrappan ska träda i kraft och tillämpas första gången för studiestöd som lämnas för tid . Övriga lagändringar ska träda i kraft . För studiemedel som avser tid före ska fortfarande äldre föreskrifter om beviljande och återkrav gälla. För studielån som har lämnats före ska fortfarande äldre föreskrifter om återbetalning gälla. Den ändrade bestämmelsen om kvarstående betalningsskyldighet för årsbelopp, som utökar möjligheten till efterkontroll av inkomster hos låntagare, ska dock tillämpas även i fråga om äldre studielån när avskrivning sker efter ikraftträdandet. Promemorians förslag: Överensstämmer i allt väsentligt med regeringens förslag. I promemorian föreslås en annan redaktionell utformning av övergångsbestämmelserna. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har inga invändningar mot förslaget. Endast ett fåtal remissinstanser kommenterar förslaget. () har i ett första remissvar avstyrkt att förslaget om höjd övre åldersgräns för rätt till studiemedel och ändringar i lånetrappan ska träda i kraft . CSN föreslår även en ny övergångsbestämmelse som ska förhindra att en studerande blir återbetalningsskyldig för ett äldre lån redan under studierna. CSN har sedan inkommit med ytterligare två remissvar som berör frågan om ikraftträdande. I det senaste remissvaret anger CSN att myndigheten inte har några svårigheter att hantera att ändringarna träder i kraft i de delar som avser höjd åldersgräns för rätt till studiestöd och 2020/21:122 ändringar i den så kallade lånetrappan. Detta under förutsättning att ändringarna vad gäller beviljning av studiestöd tillämpas i fråga om studiemedel som lämnas samt att de nya återbetalningsreglerna tillämpas för studielån som betalas ut efter . CSN anser dock att det finns en begränsad risk att studerande kan beviljas studielån enligt nya åldersgränser, och få dessa lån utbetalda , men med nuvarande åldersgränser för återbetalning. CSN anser att ett ikraftträdande i de delar som avser höjda åldersgränser för beviljande av studiemedel helt skulle eliminera denna risk. Skälen för regeringens förslag Regeringen anser att det är angeläget att ändringarna träder i kraft eftersom en förändrad arbetsmarknad, ökad medellivslängd och justerade pensionsrelaterade åldersgränser gör att fler kommer att behöva utbilda sig genom hela arbetslivet. Även spridningen av sjukdomen covid-19, som har förändrat förutsättningarna och möjligheterna till arbete, gör det angeläget med ett snart ikraftträdande. För att förslagen ska kunna genomföras krävs dock att CSN får en rimlig tid att anpassa sina rutiner och system. Dessutom behöver CSN få tid att informera studerande om de nya villkoren. Mot bakgrund av det sagda bedömer regeringen att lagändringarna som gäller höjd övre åldersgräns för rätt till studiemedel och studiestartsstöd samt ändringar i lånetrappan bör träda i kraft . Eftersom ansökningarna om stöd i stor utsträckning kommer in till CSN långt i förväg bör det gå från det att bestämmelserna träder i kraft till dess att de ska börja tillämpas. Det anses därför vara en lämplig tidpunkt att föreskriva att dessa bestämmelser ska tillämpas i fråga om studiestöd som lämnas för tid .