prop · H803174 · 2021-04-13 00:00:00 — Förslaget bör leda till att det blir lättare för ett företag att förutse i vilka fall som det krävs en detaljplan. Förslaget medför att vissa industriverksamheter i begränsad omfattning kommer att behöva prövas genom detaljplaneläggning i färre fall än . Förslaget bör leda till minskade kostnader för företag som bedriver verksamhet som kräver tillstånd för miljöfarlig verksamhet enligt 9 kap. , och som med nu gällande lagstiftning får kostnader för miljö- bedömningar enligt såväl som . I linje med vad som gäller enligt 4 kap. 34 § andra stycket föreslår regeringen att detaljplanekravet enligt 4 kap. 2 § ska gälla en åtgärd som kräver bygglov, om den dels innebär att ett område kan tas i anspråk för eller vidtas i ett område som redan har tagits i anspråk för att anlägga en hamn för fritidsbåtar, dels kan antas medföra en betyd- ande miljöpåverkan. Att detaljplanekravet inte föreslås gälla småbåts- hamnar, som är det rekvisit som används för att uttrycka kravet på bygglov för hamnar i 6 kap. 1 § plan- och byggförordningen, innebär att detaljplanekravet inte kommer att gälla för fiskehamnar, jfr 24 kap. 2 § miljöprövningsförordningen. Det bör underlätta för ett företag som avser att anlägga en ny fiskehamn. I avsnitt 6.2.3 föreslås att regeringen ska få meddela föreskrifter om att ett MKB-projekt inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. För sådana åtgärder som omfattas av regeringens föreskrifter kommer det bli tydligt att åtgärden inte omfattas av detaljplanekravet, vilket bör göra det lättare för företag att bedöma när kravet är tillämpligt. Förslaget bör leda till att de flesta ansökningar om bygglov och förhandsbesked inte berörs av den ändring av detaljplanekravet som föreslås i avsnitt 6.2.2. I avsnitt 6.2.5 föreslås att regeringen ska få meddela föreskrifter om att ett beslut om lov eller förhandsbesked som avser ett MKB-projekt ska innehålla en redovisning av de skäl som medför att åtgärden kan antas eller inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Kravet medför att det kan ta att utforma ett sådant beslut för , vilket i sin tur kan leda till något högre kostnader för de bygglov och förhandsbesked som berörs av ändringen. till den totala kostnaden för ett bygglov kan dock kostnaden förväntas vara försumbar. Redovisnings- kravet omfattar dessutom enbart de fall där en bedömning av åtgärdens miljöpåverkan verkligen sker. Konsekvenserna av de förslag som inte har nämnts i det föregående bedöms vara av ringa betydelse för företagen. Förslag som avser detaljplaner De förslag som regeringen lämnar i avsnitt 6.3 kan i viss mån påverka kostnaden för att ta fram en detaljplan, vilket kan påverka företag som kommer överens med en kommun om att upprätta en detaljplan. 2020/21:174 den totala kostnaden för planläggningen bör dock de tillkommande kostna- derna vara små. I avsnitt 6.3.12 föreslår regeringen att ett beslut att inte anta, ändra eller upphäva en detaljplan ska innehålla de huvudsakliga skälen för beslutet. Det är i praktiken ovanligt att ett ärende drivs fram till antagande, men där en majoritet i kommunfullmäktige eller beslutar att den föreslagna detaljplanen inte ska antas, ändras eller upphävas. Förslaget kan dock leda till att ett företag i vissa fall får en tydligare motivering till varför kommunen inte antar, ändrar eller upphäver den föreslagna detaljplanen. Föreskrifter om miljöorganisationers klagorätt I avsnitt 6.4 föreslås förtydligade bestämmelser om att en ideell förening eller en annan juridisk person som har till huvudsakligt ändamål att till- varata naturskydds- eller miljöskyddsintressen och uppfyller vissa andra villkor i har rätt att överklaga vissa beslut. Det gäller för det första beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan, vars genomförande kan antas medföra en betydande miljöpåverkan på grund av att planområ- det får tas i anspråk för ett MKB-projekt. För det andra gäller det beslut att ge bygglov eller positivt förhandsbesked för en åtgärd utanför detaljplan som innebär att området kan tas i anspråk för, eller som vidtas i ett område som redan har tagits i anspråk för, vissa MKB-projekt och som ska föregås av en bedömning av om åtgärden kan antas medföra en betydande miljö- påverkan. Ändringen är dock av formell karaktär, eftersom det framgår av praxis att miljöorganisationer har rätt att klaga på sådana beslut som enligt förslaget ska anges i . Ändringen påverkar således inte de administrativa kostnader som kan uppstå för berörda företag till följd av att byggstarten försenas på grund av att en miljöorganisation överklagar beslutet. Förslaget bör därmed i praktiken inte ha någon betyd- else för företagen. De företag som kan komma att beröras av förslagen I det företagsregister som för finns 579 företag registrerade inom näringsgrenen utvecklare av byggprojekt (SNI-kod 41.1), varav endast 19 företag har 10 eller fler anställda. Drygt 25 600 företag finns registrerade inom näringsgrenen entreprenörer för bostadshus och andra byggnader (SNI-kod 41.2), varav drygt 1 750 har 10 eller fler anställda. Därutöver finns 859 företag registrerade i näringsgrenen handel med egna fastigheter (SNI-kod 68.1), varav 11 företag har 10 eller fler anställda. Drygt 95 400 företag finns registrerade inom näringsgrenen förvaltare av egna eller arrenderade fastigheter (SNI-kod 68.2), varav drygt 1 050 har 10 eller fler anställda. Den föreslagna regleringen bör inte ha någon väsentlig påverkan på kon- kurrensförhållandena för företagen. 2020/21:174 Företag kan även påverkas av den föreslagna regleringen i egenskap av grannar. För förslagens konsekvenser i detta avseende, se avsnitt 8.5. Förslagen påverkar enskilda i olika avseenden, framför allt i egenskap av grannar, bostadssökare och byggherrar. I avsnitt 6.2.1 föreslås att regeringen ska få meddela föreskrifter om vilka uppgifter en ansökan om lov eller förhandsbesked ska innehålla för att åtgärdens miljöpåverkan ska kunna bedömas när den avser ett MKB-projekt. Därigenom kan regeringen ställa krav på att en sådan ansökan ska inne- hålla de uppgifter som krävs enligt bilaga II.A till MKB-direktivet. Kravet i direktivet gäller dock enbart sådana MKB-projekt där ska bedöma om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. I de fall ansökan avser en åtgärd som en enskild person i egenskap av granne har synpunkter på, bör de tydligare kraven på ansökans innehåll innebära att grannen får ett bättre underlag för att bedöma åtgärdens omgivningspåverkan. I avsnitt 6.2.5 föreslås att regeringen ska få meddela föreskrifter om att ett beslut om lov eller förhandsbesked som avser ett MKB-projekt ska innehålla en redovisning av de skäl som medför att åtgärden kan antas eller inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Även de förtydligade kraven på hur vissa beslut om lov eller förhandsbesked ska motivereras bör leda till att grannar ges bättre möjlighet att förstå hur har bedömt åtgärdens miljöpåverkan, och därmed ges bättre förutsättningar för att ta ställning till om de bör överklaga beslutet. I avsnitt 6.3.6 föreslår regeringen att kommunen under samrådet av en detaljplan ska redovisa sådana synpunkter på omfattningen och detaljerings- graden av planbeskrivningens redovisning av miljökonsekvenser som kom- munen har tagit emot under ett avgränsningssamråd. Förslaget medför att det blir lättare för grannar att ta del av de synpunkter som och andra expertmyndigheter har framfört när det gäller behovet av att redo- visa miljökonsekvenser. Även förslagen om att planhandlingar och annan information under detalj- planeprocessen ska publiceras på kommunens webbplats (se förslagen i avsnitt 6.3.8, 6.3.10 och 6.3.11) bör göra det lättare för grannar och andra enskilda att följa handläggningen av ett detaljplaneärende. Förslag som fördyrar detaljplaneprocessen eller gör det dyrare att söka bygglov kan i viss mån påverka kostnaden för den som köper eller hyr en bostad (jfr avsnitt 8.7). Förslagen i denna proposition kan således leda till ökade kostnader för boendet. Det handlar emellertid om kostnadsökningar som är så små att de i sammanhanget bör vara försumbara för den enskilde. Enskilda agerar i vissa fall som byggherre och kan då påverkas på samma sätt som när ett företag agerar byggherre, se under avsnitt 8.4. förekommer det emellertid endast i undantagsfall att enskilda fysiska personer söker bygglov för en åtgärd som kommer att omfattas av de regler som det nu är fråga om. Förslagen bör därför ha liten betydelse för enskilda Konsekvenserna av de förslag som inte har nämnts i det föregående bedöms vara av ringa betydelse för enskilda. 8.6 Konsekvenser för miljön Med miljö avses i detta sammanhang miljön i bred bemärkelse, dvs. även påverkan på bl.a. luft och atmosfär, vatten, jord, mark, landskap, natur- områden och biologisk mångfald samt samspelet mellan dessa delar. Dess- utom innefattas tillståndet för människors hälsa och säkerhet, livsvillkor och påverkan på kulturmiljöer m.m. Vissa termer i bör anpassas till MKB- direktivet I avsnitt 6.1.2 föreslår regeringen att termen industriområde ska ersätta termen industriändamål för de fall då planbeskrivningens redovisning av miljökonsekvenser även ska uppfylla de särskilda kraven i på grund av att genomförandet av detaljplanen kan antas medföra en betyd- ande miljöpåverkan. Förslaget kan antas medföra en minskning av antalet dubbelprövningar som sker till följd av att miljökonsekvenserna ska beskrivas inom ramen för såväl en detaljplaneprocess som en tillstånds- prövning för miljöfarlig verksamhet enligt 9 kap. . Den minsk- ade dubbelprövningen bör dock inte leda till ett sämre miljöskydd. Tvärtom kan kravet att ytterligare konsekvenser ska redovisas för industriområden som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan leda till ett bättre miljöskydd, när det blir tydligare i att även industri- områden som kanske tidigare inte har miljöbedömts utifrån kriterierna i MKB-direktivet omfattas. Det gäller exempelvis industriområden för lager- eller speditionsverksamhet, där det har varit otydligt om de omfattats av krav på att miljökonsekvenserna ska ha den omfattning som följer av MKB-direktivet. Konsekvenserna av förslagen i avsnitt 6.1.1 och 6.1.3 bedöms vara av ringa betydelse för miljön. 2020/21:174 Förslag som avser lov och förhandsbesked I avsnitt 6.2.1 föreslås att regeringen ska få meddela föreskrifter om vilka uppgifter en ansökan om lov eller förhandsbesked ska innehålla för att åtgärdens miljöpåverkan ska kunna bedömas när den avser ett MKB-projekt. Därigenom kan regeringen ställa krav på att en sådan ansökan ska inne- hålla de uppgifter som krävs enligt bilaga II.A till MKB-direktivet. Kravet i direktivet gäller dock enbart sådana MKB-projekt där ska bedöma om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, vilket innebär att kravet i praktiken endast kommer att omfatta ett begrän- sat antal ansökningar. När så är fallet bör ändringen leda till att det blir lättare att bedöma hur den sökta åtgärden kan komma att påverka miljön. I avsnitt 6.2.2 föreslår regeringen att detaljplanekravet även ska omfatta åtgärder som kräver bygglov, om åtgärden kan antas medföra en betyd- ande miljöpåverkan och innebär att området kan tas i anspråk för ett MKB- projekt eller om den vidtas i ett område som redan har tagits i anspråk på ett sådant sätt. Som en del av detta föreslår regeringen, i linje med vad som föreslås i avsnitt 6.1.2, att detaljplanekravet ska avse industriområden av viss omfattning och inte industriändamål, vilket är den term som används i 4 kap. 34 § andra stycket . I likhet med vad som gäller för förslagen i avsnitt 6.1.2 kan förslaget förväntas medföra en minskning av antalet dubbelprövningar som sker till följd av att miljökonsekvenserna ska beskrivas inom ramen för såväl en detaljplane- process som en tillståndsprövning för miljöfarlig verksamhet enligt 9 kap. . Inte heller när det gäller förslaget i avsnitt 6.2.2 bör den minskade dubbelprövningen leda till ett sämre miljöskydd. Tvärtom kan detaljplanekravet för industriområden som kan antas medföra en betyd- ande miljöpåverkan leda till ett bättre miljöskydd, när det blir tydligt att även industriområden som kanske tidigare inte har miljöbedömts kan behöva genomgå en miljöbedömning. I avsnitt 6.2.5 föreslås att regeringen ska få meddela föreskrifter om att ett beslut om lov eller förhandsbesked som avser ett MKB-projekt ska innehålla en redovisning av de skäl som medför att åtgärden kan antas eller inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Förslaget bör leda till att det blir lättare för grannar och miljöorganisationer m.fl. att bevaka att gör en korrekt bedömning av den miljöpåverkan som en åtgärd kan medföra. Förslaget bör således vara positivt för miljön. I linje med vad som gäller enligt 4 kap. 34 § andra stycket föreslår regeringen vidare att detaljplanekravet enligt 4 kap. 2 § ska gälla en åtgärd som kräver bygglov, om den dels innebär att ett område kan tas i anspråk för eller vidtas i ett område som redan har tagits i anspråk för att anlägga en hamn för fritidsbåtar, dels kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Att detaljplanekravet inte föreslås gälla småbåtshamnar, som är det rekvisit som används för att uttrycka kravet på bygglov för hamnar i 6 kap. 1 § plan- och byggförordningen, inne- bär att detaljplanekravet inte kommer att gälla för fiskehamnar, jfr 24 kap. 2 § miljöprövningsförordningen. Eftersom fiskehamnar är anmälnings- pliktiga enligt kommer miljö- och hälsoskyddsnämnden även i fortsättningen kunna säkerställa att etableringen av fiskehamnar sker på ett sätt som är godtagbart från miljöskyddssynpunkt. Med tanke på att det är ovanligt att det byggs nya fiskehamnar bör förslaget emellertid i prak- Prop. 2020/21:174 tiken ha liten påverkan på miljön. Förslag som avser detaljplaner I avsnitt 6.3.1 föreslår regeringen att det ska förtydligas att det är frivilligt för kommunen att ange planens utgångspunkter och mål i ett särskilt pro- gram för att underlätta detaljplanearbetet. Vidare föreslår regeringen att det nuvarande kravet att kommunen inom ramen för ett samråd enligt 5 kap. även ska uppfylla kraven på avgränsnings- samråd enligt , inte ska gälla i arbetet med att ta fram ett sådant program. Eftersom det inte finns några formkrav när det gäller plan- programmets detaljeringsgrad kan programmet göras mycket översiktligt, vilket gör att det i praktiken sällan är meningsfullt att samråda om hur miljökonsekvensbeskrivningen bör avgränsas redan i programskedet. Det är även oklart i vilken utsträckning som kommunerna genomför av- gränsningssamråd redan i programskedet (se avsnitt 8.1). Dessutom kommer det fortfarande att finnas ett krav på att kommunen ska genomföra ett avgränsningssamråd i planskedet. Förslaget bör därmed inte ha någon negativ påverkan på miljön. I avsnitt 6.3.3 föreslår regeringen ett förtydligande som innebär att kom- munens redovisning av miljökonsekvenser i en planbeskrivning ska inne- hålla viss information, om genomförandet av detaljplanen kan antas påver- ka miljön i ett Natura 2000-område. I så fall ska redovisningen även inne- hålla en beskrivning av planens konsekvenser för syftet med att bevara området, en redogörelse för de alternativ som har övervägts med en motivering till varför ett visst alternativ valts samt de uppgifter som i övrigt behövs för den prövning som ska ske enligt bestämmelser i 7 kap. . Förslaget säkerställer att även konsekvenserna för Natura 2000-områden uppmärksammas vid detaljplaneläggning. I avsnitt 6.3.5 gör regeringen bedömningen att även i fortsättningen bör ha ansvar för att underrätta när samråd ska ske med ett annat land på grund av att genomförandet av en detaljplan kan antas medföra en betydande miljöpåverkan i det andra landet. I det avsnittet framhåller regeringen att bör ges bättre förut- sättningar för att kunna underrätta det andra landet, men att den frågan kan regleras på förordningsnivå. Att det förslag som lämnas i promemorian (se Ds 2020:19 s. 143) inte genomförs är således inte negativt från miljösynpunkt. Förslagen att planhandlingar och annan information under detaljplane- processen ska publiceras på kommunens webbplats (se förslagen i avsnitt 6.3.8, 6.3.10 och 6.3.11) bör göra det lättare för miljöorganisationer och enskilda att följa handläggningen av ett detaljplaneärende. Det bör i sin tur vara positivt för miljön. Föreskrifter om miljöorganisationers klagorätt I avsnitt 6.4 föreslår regeringen bestämmelser som förtydligar att en ideell förening eller en annan juridisk person som har till huvudsakligt ändamål att tillvarata naturskydds- eller miljöskyddsintressen och uppfyller vissa 2020/21:174 andra villkor i har rätt att överklaga vissa beslut. Det gäller för det första beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan, vars genom- förande kan antas medföra en betydande miljöpåverkan på grund av att planområdet får tas i anspråk för ett MKB-projekt. För det andra gäller det beslut att ge bygglov eller positivt förhandsbesked för en åtgärd utanför detaljplan som innebär att området kan tas i anspråk för, eller som vidtas i ett område som redan har tagits i anspråk för, vissa MKB-projekt och som ska föregås av en bedömning av om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Den föreslagna bestämmelsen säkerställer att miljöorganisationer får överklaga beslut i den utsträckning som följer av MKB-direktivet. Ändringen är dock av formell karaktär, i och med att det redan följer av praxis att miljöorganisationer har rätt att klaga på sådana beslut som enligt förslaget ska anges i . Den föreslagna bestämmelsen hindrar inte heller att miljöorganisationer med stöd av 13 kap. 8 § och Århuskonventionen kan klaga på andra beslut enligt samma lag. Den föreslagna bestämmelsen medför därmed inte någon förändring av rättsläget när det gäller miljöorganisationers möjlighet att bevaka olika miljöfrågor i plan- och byggprocessen. I stort sett alla de 16 miljökvalitetsmålen påverkas av fysisk planering, i synnerhet miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Förslagen i denna proposition bedöms dock inte ha någon direkt påverkan på möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen. 8.7 Konsekvenser för bostadsbyggandet Den tid som åtgår för plan- och byggprocessen är relativt lång, vilket bl.a. påverkar förutsättningarna för en effektiv konkurrens i byggsektorn. De långa processerna kan innebära att stora personella och ekonomiska resurser tas i anspråk från byggherren. Detta medför t.ex. att många mindre aktörer i byggsektorn saknar förutsättningar för att genomföra bygg- projekt som förutsätter detaljplaneläggning. Förslagen i propositionen medför i vissa avseenden att det ställs ytter- ligare krav på hur en detaljplaneläggning ska genomföras, vilket kan leda till ytterligare kostnader för en planintressent som tar initiativ till plan- Vidare föreslås att det i vissa fall kan behövas ytterligare under- lag för att ska kunna ge lov för ett MKB-projekt i områden som inte omfattas av en detaljplan, vilket även det kan leda till ökade kostnader för byggandet. Ökade produktionskostnader kan i sin tur förväntas leda till dyrare bostäder. De kostnader som förslagen i propo- sitionen kan ge upphov till är dock försumbara i sammanhanget, sett i relation till de kostnader som uppstår i övrigt inom ramen för byggproces- Det finns således inte anledning att befara att förslagen skulle påverka Förslagen i propositionen påverkar inte den byggrätt som följer av och internationella åtaganden i övrigt Prop. Förslagen i propositionen bedöms vara förenliga med och internationella åtaganden i övrigt. Förslagen att vissa handlingar ska hållas tillgängliga på kommunens webbplats bedöms ha en viss positiv påverkan på förutsättningarna för en digital plan- och byggprocess. Att förslagen görs tillgängliga i ett digitalt format kan i viss mån gynna personer med nedsatt syn eller som i övrigt har nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, när personen i fråga inte behöver uppsöka (eller liknande) för att ta del av handling- arna. Förslagen bör inte påverka jämställdheten mellan män och kvinnor eller möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Förslaget till lag om ändring i (2010:900) Reglering med detaljplan och områdesbestämmelser 2 § Kommunen ska med en detaljplan pröva ett mark- eller vattenområdes lämp- lighet för bebyggelse och byggnadsverk samt reglera bebyggelsemiljöns utform- ning för 1.en ny sammanhållen bebyggelse med bygglovspliktiga byggnadsverk, om det behövs med hänsyn till bebyggelsens karaktär, omfattning eller inverkan på omgivningen, till behovet av samordning eller till förhållandena i övrigt, 2.en bebyggelse som ska förändras eller bevaras, om regleringen behöver ske i ett sammanhang med hänsyn till den fysiska miljö som åtgärden ska genomföras i, till åtgärdens karaktär eller omfattning eller till förhållandena i övrigt, 3.en åtgärd som kräver bygglov, a)om åtgärden innebär att ett område kan tas i anspråk för, eller om den vidtas iett område som redan har tagits i anspråk för, att anlägga –ett industriområde, –ett köpcentrum, en parkeringsanläggning eller något annat stadsbyggnads- projekt, –en skidbacke, skidlift eller linbana med tillhörande anläggningar, –en hamn för fritidsbåtar, –ett hotellkomplex eller en fritidsby med tillhörande anläggningar, utanför sammanhållen bebyggelse, –en campingplats, –en nöjespark, eller –en djurpark, och b) om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, 4. ett nytt byggnadsverk som inte är ett vindkraftverk, om byggnadsverket kräver bygglov eller är en annan byggnad än en sådan som avses i 9 kap. 4 a §, och 2020/21:174 a) byggnadsverket eller dess användning får betydande inverkan på omgivningen eller om det råder stor efterfrågan på området för bebyggande, eller b)byggnadsverket placeras i närheten av en verksamhet som omfattas av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor, och 5. en åtgärd som kräver bygglov vid nyetablering av en verksamhet som omfattas av lagen om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvar- liga kemikalieolyckor. Första stycket 3 gäller inte åtgärder som enligt föreskrifter meddelade med stöd av 16 kap. 1 § 1 inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. Trots första stycket 4 krävs det ingen detaljplan om byggnadsverket kan prövas isamband med en prövning av ansökan om bygglov eller förhandsbesked. Paragrafen innehåller bestämmelser om när kommunen ska upprätta en detaljplan. Första stycket 3, som har ett nytt innehåll, innebär ett krav på detaljplan för en åtgärd som kräver bygglov, om åtgärden dels innebär att ett område kan tas i anspråk för, eller vidtas i ett område som redan har tagits i anspråk för, ett sådant projekt som anges i led a, dels kan antas medföra en betyd- ande miljöpåverkan. De lovpliktiga åtgärderna som kan medföra ett krav på detaljplan omfattar såväl nybyggnad som ändring av ett befintligt bygg- nadsverk (jfr 9 kap. 2 § andra stycket). Punkten har utformats i linje med Lagrådets förslag. Syftet med bestämmelsen är att bygglov eller förhandsbesked inte ska ges för en sådan åtgärd som avses i punkten, utan att ansökan i stället ska avslås med hänvisning till att åtgärden förutsätter planläggning (jfr 9 kap. 31 § 2). Bestämmelsen utvidgar inte detaljplanekravet, eftersom de angivna åtgärderna redan kräver planläggning enligt paragrafen. Däremot förtyd- ligar bestämmelsen genomförandet av punkterna 10a, 10b och 12a–e samt del av 13a i bilaga II till MKB-direktivet. Av 16 kap. 1 § 2 a framgår att regeringen får meddela föreskrifter om när det kan antas medföra en betydande miljöpåverkan att vidta en åtgärd som avses i denna punkt. Med stöd av bemyndigandet kan regeringen meddela sådana föreskrifter som enligt artikel 4.3 och bilaga III till MKB- direktivet ska tillämpas för att fastställa om de åtgärder som avses i denna punkt kan antas medföra en sådan betydande miljöpåverkan som avses i led b.