prop · H90335 · 2021-10-19 00:00:00 — I artikel 151 införs en ny punkt (3) i vilken det ska framgår att när villkoren för undantaget enligt punkt 1 ab första stycket upphör att vara tillämpliga ska Europeiska kommissionen eller den byrå eller det organ som berörs och som tog emot den undantagna leveransen eller det undantagna tillhandahållandet underrätta den medlemsstat i vilken undantaget tillämpades, och leveransen av dessa varor eller tillhandahållandet av dessa tjänster ska vara föremål för mervärdesskatt på de villkor som gällde . För att genomföra rådets direktiv (EU) 2021/1159 föreslår regeringen att det införs en bestämmelse i ML om undantag från skatteplikt vid omsättning av varor till Europeiska kommissionen, en byrå eller ett organ som har inrättats enligt unionsrätten, om –varorna transporteras från till annat EU-land, –Europeiska kommissionen, byrån eller organet förvärvar varorna för att utföra uppgifter som har tilldelats enligt unionsrätten i syfte att hantera covid-19-pandemin, och –Europeiska kommissionen, byrån eller organet inte säljer de förvärvade varorna vidare direkt eller . Av artikel 151.2 mervärdesskattedirektivet följer att när det gäller varor som inte försänds eller transporteras ut ur den medlemsstat där leveransen äger rum och när det gäller tillhandahållande av tjänster får undantaget beviljas i form av rätt till återbetalning av mervärdesskatten. Den möjlighet som medlemsstaterna har att medge skattefriheten i form av återbetalning av skatten bör i detta fall utnyttjas för alla tjänster som är omsatta inom landet och för varuomsättning som inte är gränsöverskridande. Därigenom minskar risken för att det uppkommer problem med anledning av den retroaktiva tillämpning som föreskrivs i det nya direktivet (se vidare avsnitt 5). Möjligheten att medge skattefrihet i form av återbetalning används också för EU-organ i andra situationer (se t.ex. 10 kap. 6 § ML). Regeringen föreslår därför att det införs en bestämmelse iML om sådan rätt till återbetalning när EU-organ gör förvärv i syfte att hantera covid-19-pandemin. De förvärvade varorna eller tjänsterna får dock inte säljas vidare direkt eller . Regeringen föreslår därutöver att det införs en bestämmelse i LFS som avser undantag från skatteplikt vid ett EU-organs import av varor för att hantera pandemin. Regeringen föreslår att det i 1 kap. 4 § LFS ska införas en upplysning om att artikel 143.1 fb och 143.3 i mervärdesskattedirektivet genomförs genom LFS, vilket har efterfrågat. Vidare föreslår regeringen motsvarigheter till direktivets regler om att mervärdesskatt ska tas ut när förutsättningarna för undantagen upphör att vara uppfyllda. Regeringen föreslår att detta ska regleras i 2 kap. 10 § andra stycket LFS vid import av varor, vilket överensstämmer med vad efterfrågat. Regeringen föreslår även att beskattning ska ske om villkoren för undantag från skatteplikt vid unionsinterna förvärv upphör att vara uppfyllda. 2021/22:35 I fråga om återbetalning innebär regeringens förslag i stället att det återbetalda beloppet ska betalas tillbaka när villkoren för återbetalning upphör att vara uppfyllda. Regeringen föreslår också följdändringar i redan befintliga bestämmelser. Näringslivets skattedelegation och anser att det bör göras en översyn av hela mervärdesskattesystemet. En sådan översyn omfattas dock inte av detta lagstiftningsärende. Förslaget medför att två nya paragrafer, 3 kap. 31 c § och 10 kap. 6 a §, införs i ML och ändringar i 3 kap. 3 och 30 d §§, 9 d kap. 3 § och 10 kap. 11 § ML. Förslaget medför även att en ny paragraf, 2 kap. 3 b §, införs i LFS och ändringar i 1 kap. 4 § samt 2 kap. 10 § LFS. Regeringens förslag: De föreslagna bestämmelserna ska träda ikraft . Bestämmelserna tillämpas på mervärdesskatt för vilken skattskyldighet inträtt respektive på import som skett eller . Rätten till återbetalning av ingående skatt vid sådan undantagen omsättning av varor som sänds eller transporteras från till ett annat EU-land ska dock avse ingående skatt som hänför sig till sådan omsättning före ikraftträdandet om skattskyldigheten för den inträtt eller . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Redaktionella ändringar har dock gjorts i förhållande till promemorians förslag. Remissinstanserna har inte yttrat sig särskilt i denna del. Skälen för regeringens förslag: Av artikel 2 i rådets direktiv (EU) 2021/1159 av om ändring av direktiv /112/EG vad gäller tillfälliga undantag från mervärdesskatteplikt för import och vissa leveranser, med anledning av covid-19-pandemin, följer att de nya bestämmelserna ska tillämpas av medlemsstaterna . Utöver det innehåller direktivet inte några särskilda övergångsbestämmelser med avseende på den retroaktiva tillämpningen. Av skäl 5 till direktivet framgår bl.a. att den retroaktiva tillämpningen behövs för att undvika att de åtgärder som vidtas för att hantera effekterna av covid-19-pandemin förlorar sin verkan. Där framgår också att justeringar som krävs med avseende på transaktioner som ursprungligen beskattades skulle kunna göras genom användning av redan införda korrigeringsmekanismer, t.ex. i en efterföljande mervärdesskattedeklaration. Mot bakgrund av det ovanstående föreslår regeringen att reglerna träder Prop. 2021/22:35 i kraft , men tillämpas på transaktioner där skattskyldigheten inträtt eller . tillämpningen bör i praktiken kunna hanteras så att om mervärdesskatt tagits ut på en transaktion som omfattas av det föreslagna undantaget får Europeiska kommissionen, byrån eller organet vända sig till säljaren för att återfå tidigare erlagd mervärdesskatt. Säljaren har möjlighet att återfå tidigare redovisad mervärdesskatt på den undantagna omsättningen vid utfärdande av en kreditnota. Säljaren bör sedan kunna redovisa det ändrade beloppet i samband med att kreditnotan ställs ut (13 kap. 28 § samt 11 kap. 10 § ML). När det är fråga om sådana förvärv som ger rätt till återbetalning enligt den föreslagna bestämmelsen i 10 kap. 6 a § ML bör EU-organet även när det gäller förvärv kunna ansöka hos om att återfå den ingående skatt på förvärven. Vid import och vid sådana unionsinterna förvärv som avses i 3 kap. 30 d § ML kan det dock behövas en rättelse av den tidigare redovisade mervärdesskatten vid importen eller förvärvet. Den föreslagna ändringen i 10 kap. 11 § avser rätt till återbetalning av ingående skatt som hänför sig till omsättning av varor som omfattas av det föreslagna undantaget för omsättning av varorna som sänds eller transporteras från till ett annat EU-land (3 kap. 31 c § ML). Den senaste ändringen av bestämmelsen i 10 kap. 11 § första stycket ML trädde i kraft (SFS 2020:1170). För att undvika att de ändringar som gjordes då ges retroaktiv tillämpning föreslås en särskild övergångsbestämmelse i stället för att ange att den nya lydelsen av 10 kap. 11 § ML kan tillämpas från . Bestämmelsen innebär en rätt till återbetalning av ingående skatt som hänför sig till sådan omsättning före ikraftträdandet om skattskyldigheten för den inträtt eller . Enligt Lagrådet innebär övergångsbestämmelserna att undantaget inte torde gälla leverans av en vara eller tillhandhållande av en tjänst om ersättningen har betalats före . Lagrådet anför att för det fall det bedöms att det kan ha förekommit betalningar före för förvärv som de nya bestämmelserna ska träffa, bör det klarläggas om denna effekt är avsedd. Enligt regeringens bedömning är det inte sannolikt att det förekommit sådana situationer som Lagrådet pekar på. Avsikten är dock att tidpunkten för skattskyldighetens inträde ska vara avgörande för om retroaktiv tillämpning ska ske. Det innebär att de föreslagna mervärdesskattebefrielserna inte omfattar situationer där förskottsbetalning har skett . I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Syfte och alternativa lösningar De föreslagna lagändringarna syftar till att införa mervärdesskattedirektivets nya regler om mervärdesskattebefrielse för vissa förvärv av EU-organ med anledning av covid-19 i mervärdesskattelagen. Reglerna i direktivet måste genomföras i nationell lagstiftning. Några alternativ till lagändringarna finns inte om reglerna i mervärdesskattelagen ska bli förenliga med direktivet. Förslaget innebär att undantag från mervärdesskatt ska gälla vid köp av varor och tjänster av EU-organ i syfte att skänka vidare till en medlemsstat eller en tredje part, såsom en nationell hälsovårdsmyndighet eller ett sjukhus under den krissituation som orsakats av covid-19. Ändringarna föreslås med hänsyn till covid-19 få en retroaktiv tillämpning på transaktioner som har gjorts fr.o.m. . Det kan uppstå en offentligfinansiell effekt då inte längre kommer att erhålla mervärdesskatt på sådana transaktioner där ett företag eller en myndighet i säljer sådana varor som omfattas av förslaget till ett EU-organ och som skänks vidare till ett medlemsland. Vilka transaktioner som kommer beröras beror dock i hög grad på om dessa förflyttas till destinationslandet, när det gäller varor. För att tydliggöra vilka transaktioner som berörs beskrivs tre olika situationer och hur de påverkas av förslaget. Om ett företag eller en myndighet i eller ett annat EU-land säljer en vara som berörs av förslaget (exempelvis läkemedel mot covid-19, snabba antigentester eller skyddsutrustning) till ett EU-organ och som sedan skänks till en myndighet eller ett sjukhus eller liknande i och där varorna skickas direkt till mottagaren i , skulle denna transaktion med nuvarande regler normalt beskattas med svensk mervärdesskatt. Förslaget innebär att denna transaktion inte längre ska mervärdesbeskattas och ska således inte erhålla mervärdesskatt på denna transaktion. En annan situation skulle kunna vara om ett företag eller en myndighet i säljer en vara direkt till ett EU-organ (utanför ) och sänder varorna direkt till detta EU-organ som tar emot varorna och sänder dem vidare till ett annat medlemsland utan kostnad. Denna transaktion ska med nuvarande regler normalt inte beskattas med svensk mervärdesskatt. Förslaget innebär ingen förändring och kommer i och med förslaget inte att erhålla någon ändrad mervärdesskatt för denna transaktion. En tredje situation som kan uppstå är om ett företag eller en myndighet i säljer varor till ett EU-organ men som sedan skänks och skickas direkt till ett mottagande medlemsland, dvs. varan tas inte emot av EU- organet utan skickas direkt till destinationslandet. Transaktionen ska med nuvarande regler normalt inte mervärdesbeskattas i och förslaget innebär således ingen förändring för mervärdesskatteintäkter. Även tjänster (t.ex. utbildning av vårdpersonal) omfattas av förslaget. Beroende på typen av tjänst och var tjänsten anses omsatt skulle detta också kunna påverka mervärdesskatteintäkter. Om någon säljer en skattepliktig tjänst till ett EU-organ och tjänsten är omsatt i ska tjänsten beskattas med svensk mervärdesskatt. Förslaget innebär dock att mervärdesskatten i dessa fall ska återbetalas och kommer därmed inte att erhålla mervärdesskatt på den utförda tjänsten. Den offentligfinansiella effekten beror således bl.a. på var varan eller tjänsten är omsatt och i vilken utsträckning företag eller myndigheter i har sålt och bedöms kunna sälja sådana varor och tjänster till EU- organ som faller inom ramen för förslaget. Eftersom förslaget föreslås träda i kraft och tillämpas retroaktivt har en eventuell offentligfinansiell effekt redan uppstått . Utifrån information från bedöms dock endast ett fåtal sådana transaktioner ha ägt rum . Bedömningen är att dessa transaktioner uppskattningsvis skulle medföra återbetalning av mervärdesskatt för . Det kan dock inte uteslutas att fler transaktioner skulle ha kunnat ske och effekten skulle då kunna bli något högre. Eftersom förslaget tillämpas retroaktivt uppstår även en ränteeffekt, vilket beror på att erhållit mervärdesskatt som inte ska erhålla enligt förslaget och som ska återbetalas . har då räntefritt disponerat över mervärdesskatt mellan betalning och återbetalning av mervärdesskatten. Eftersom räntan är runt noll bedöms denna effekt dock vara obefintlig. har mottagit varor för uppskattningsvis som skänkts från något EU-organ. Ytterligare en effekt av förslaget är den indirekta påverkan förslaget kan komma att få på EU-avgiften. Förslaget innebär att medlemsländerna kan komma att få minskade mervärdesskatteintäkter och därigenom minskar basen för den del av EU-avgiften som baseras på mervärdesskatt. Om den andel av EU-avgiften som betalas in från mervärdesskatt skulle minska skulle det kompenseras med en högre avgift från den BNI-baserade delen av EU-avgiften. Den effekten bedöms dock som marginell. Kommissionen uppskattade att det ursprungliga förslaget skulle kunna minska mervärdesskatteintäkterna i medlemsländerna med (). Även om det nuvarande förslaget begränsats betydligt i förhållande till det ursprungliga förslaget utgjordes grunden för beräkningarna av den finansiering som hanterats inom ramen för EU:s krisstödinstrument för . Kommissionen uppskattade att minskade mervärdesskatteintäkter med skulle kunna minska avgiften från den mervärdesskattebaserade delen av EU-avgiften med (). Det skulle innebära att den BNI-baserade avgiften skulle behöva öka med lika mycket. andel av den BNI-baserade avgiften har ökat då svensk ekonomi har vuxit snabbare än andra länder. andel av den BNI-baserade avgiften beräknas bli 2021 och förslaget skulle för del då kunna innebära en ökad BNI-avgift med . är osäkerheten stor över storleken på de inköp som i och med förslaget kommer att undantas och därmed även hur mycket mervärdesskatteintäkterna kommer att minska i medlemsländerna. Vid ett antagande att mervärdesskatteintäkterna totalt bland medlemsländerna skulle minska med hälften av det som beräknas skulle den svenska BNI-avgiften kunna öka med 2022 (med en prognostiserad BNI-andel på ). Förslaget bedöms inte få några större effekter för företag i som säljer sådana varor och tjänster till EU-organ som sedan skänks vidare till ett medlemsland. Som beskrevs i den första situationen i exemplen ovan, om ett EU-organ köper varor från ett företag i och sedan skänker dessa varor vidare till en myndighet, sjukhus eller annan institution i kommer EU-organet att betala det pris som anges inklusive mervärdesskatt, företaget att betala in momsen och EU-organet sedan att begära återbetalning från . Det kan således innebära en ökad administrativ börda för de EU-organ som hanterar transaktionen. Om i stället ett företag i säljer en vara till ett EU-organ i ett annat medlemsland, som beskrevs av den andra och tredje situationen ovan, kommer de svenska företagen normalt att sälja dessa utan mervärdesskatt. Detta borde inte medföra någon ytterligare administrativ börda för företagen. Direktivets möjlighet att använda ansökningsförförande i stället för att undanta omsättningen har använts för alla tjänster och för varor som inte transporteras ut ur . Det gör att företagens försäljningar inte påverkas av förslagen i sådana situationer. Om ett företag i i stället har sålt varor som transporterats från till ett annat medlemsland borde svensk mervärdesskatt normalt inte ha tagits ut och dessa transaktioner borde av den anledningen inte påverkas, även om det inte helt kan uteslutas. Bedömningen är att endast ett fåtal företag sålt varor eller tjänster som berörs av förslaget . Bedömningen är att även ett fåtal företag om ens några kommer att beröras och så länge som covid-19- pandemin pågår. Det är troligt att de berörda företagen är stora företag eftersom det troligen rör sig om tillhandahållande av stora volymer av den vara som säljs. är det svårt att bedöma framtida behov eftersom det är ovisst hur covid-19-pandemin utvecklas. Om nya behov och andra förutsättningar skulle uppstå skulle kanske fler företag kunna bli berörda. Förslaget bedöms inte få någon påverkan på konkurrensförhållandena eftersom ändringen i praktiken inte påverkar företagens försäljning i någon större utsträckning. Effekter för enskilda och offentlig sektor Förslaget bedöms inte få några effekter för enskilda eller offentlig sektor. Effekter för myndigheter och domstolar Reglerna bedöms endast bli tillämpliga i ett fåtal fall. Vidare har flera EU- organ redan möjlighet att ansöka om återbetalning av ingående skatt eller göra förvärv utan mervärdesskatt. Förvaltningsrätten i har framfört att det är svårt att förutse antalet överklaganden till domstol eftersom den föreslagna regleringen innehåller retroaktiva bestämmelser. Förvaltningsrätten anser dock de kostnader som förslaget medför ryms inom Domstolars befintliga anslag. Mot den bakgrunden bedöms förslaget endast medföra mycket ringa merkostnader och merarbete för de allmänna förvaltningsdomstolarna, och . Sådana kostnader kan därför hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget till lagändringar syftar till att genomföra bestämmelser i direktiv och är således förenligt med . Ikraftträdande och särskilda informationsinsatser Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslagen innehåller även bestämmelser om att reglerna i huvudsak ska tillämpas . Detta är motiverat av att reglerna avser åtgärder föranledda av covid-19. Reglerna bedöms endast bli tillämpliga i ett fåtal fall och det bedöms därför inte finnas behov av några speciella informationsinsatser utöver vad som normalt krävs vid regeländringar. Bedömningen är att förslaget är av sådan karaktär att det inte får några effekter för miljön, ger effekter på sysselsättningen, ger fördelningsmässiga effekter eller effekter för den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. 8.1Förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) I paragrafen anges vad som inte omfattas av undantaget från skatteplikt på fastighetsområdet i 2 §. I andra stycket läggs det till hänvisningar till den nya 10 kap. 6 a § som reglerar villkoren för återbetalning av ingående skatt. I paragrafen anges vissa undantag från skatteplikt vid unionsinterna I första stycket görs en språklig ändring. I andra stycket läggs det till en hänvisning till den nya 10 kap. 6 a § som reglerar återbetalning av ingående skatt. Villkoren för det undantag som införs är att det unionsinterna förvärvet ska göras under sådana förutsättningar att det skulle finnas rätt till återbetalning av ingående skatt enligt 10 kap. 6 a § första stycket ML. Tredje stycket är nytt och innebär att Europeiska kommissionen, den byrå eller det organ som har förvärvat varorna ska underrätta om villkoren för undantaget i andra stycket upphör att vara uppfyllda. underrättelse ska göras när förändrade förutsättningar innebär att det inte längre skulle finnas en rätt till återbetalning enligt 10 kap. 6 a §. förändrade förutsättningar kan vara att t.ex. Europeiska kommissionen Vid en sådan situation upphör villkoren i 2021/22:35 10 kap. 6 a § första stycket punkt 2 att vara uppfyllda. Det unionsinterna förvärvet ska då beskattas enligt de villkor som gällde när villkoren upphörde att vara uppfyllda. Det tredje stycket baseras på artikel 151.3 i mervärdesskattedirektivet. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om undantag från skatteplikt. I första stycket anges att omsättning av varor till Europeiska kommissionen, en byrå eller ett organ som har inrättats enligt unionsrätten, undantas från skatteplikt om 1.varorna sänds eller transporteras från till ett annat EU-land, 2.Europeiska kommissionen, byrån eller organet förvärvar varorna för att utföra uppgifter som har tilldelats enligt unionsrätten i syfte att hantera covid-19-pandemin, och 3.Europeiska kommissionen, byrån eller organet varken säljer de förvärvade varorna vidare direkt eller . Det första stycket motsvarar delvis artikel 151.1 första stycket ab i mervärdesskattedirektivet. I andra stycket anges att när villkoren för undantaget i första stycket upphör att vara uppfyllda ska Europeiska kommissionen, den byrå eller det organ som har förvärvat varorna underrätta . Omsättningen av varorna ska då beskattas enligt de villkor som gällde då villkoren upphörde att vara uppfyllda. Villkoren upphör att vara uppfyllda när t.ex. Europeiska kommissionen vidareförsäljer varorna. Det andra stycket motsvarar artikel 151. 3 i mervärdesskattedirektivet. I paragrafen regleras vad som ska inräknas i sådan omsättning som är så liten att den kan innebära skattebefrielse för en beskattningsbar person. I uppräkningen i punkt 2 över sådan ersättning som ska inräknas och som avser ersättning för omsättning som är undantagen från skatteplikt, läggs en hänvisning till 3 kap. 31 c § till. Paragrafen är ny och reglerar rätten till återbetalning av ingående skatt. I första stycket regleras återbetalningsrätten för ingående skatt när EU- organ gör förvärv av varor och tjänster i syfte att hantera covid-19- pandemin. Bestämmelsen motsvarar delvis artikel 151.1 första stycket ab i mervärdesskattedirektivet samt artikel 151.2 i mervärdesskattedirektivet. Av andra stycket framgår att Europeiska kommissionen, den byrå eller det organ som har förvärvat varorna eller tjänsterna ska underrätta när villkoren för återbetalning i första stycket upphör att vara uppfyllda. Det mervärdesskattebelopp som har återbetalats ska då betalas tillbaka. Detta ska ske om t.ex. Europeiska kommissionen vidareförsäljer varorna vilket medför att villkoren för återbetalning enligt första stycket punkt 2 är uppfyllda. Det andra stycket motsvarar artikel 151.3 i mervärdesskattedirektivet. I paragrafens första stycke anges att den som i en ekonomisk verksamhet omsätter varor eller tjänster inom landet har rätt till återbetalning av ingående skatt för vilken denne saknar rätt till avdrag enligt 8 kap. på grund av att omsättningen är undantagen från skatteplikt enligt vissa bestämmelser. I uppräkningen över dessa bestämmelser läggs 3 kap. 31 c § till. 8.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. I fjärde strecksatsen görs ett tillägg som upplyser om att lagen genomför artikel 143.1 fb och 143.3 i mervärdesskattedirektivet. Hänvisningen till direktivet är utformad så att den avser direktivet i en viss angiven lydelse, s.k. statisk hänvisning. Paragrafen är ny. Av första stycket framgår att frihet från mervärdesskatt ska gälla vid import av varor som görs av Europeiska kommissionen, en byrå eller ett organ som har inrättats enligt unionsrätten, om Europeiska kommissionen, byrån eller organet importerar varorna för att utföra uppgifter som har tilldelats enligt unionsrätten i syfte att hantera covid-19- pandemin. Av andra stycket framgår att frihet från mervärdesskatt endast gäller om de importerade varorna inte säljs vidare direkt eller av Europeiska kommissionen, den byrå eller det organ som har gjort importen. Paragrafen motsvarar artikel 143.1 fb i mervärdesskattedirektivet. I första stycket görs språkliga justeringar. Ett nytt andra stycke införs. Det avser situationen när villkoren från mervärdesskattefriheten i 3 b § upphör att vara uppfyllda. Europeiska kommissionen, den byrå eller det organ som har gjort importen ska då i stället för vad som följer av första stycket underrätta om detta i de fall som avses i 2 kap. 2 § tullagen (2016:253), dvs. när skatt ska tas ut i enlighet med skatteförfarandelagen (2011:1244). I andra fall ska underrättas. Importen av varorna ska då beskattas enligt de villkor som gällde när villkoren upphörde att vara uppfyllda. Det andra stycket motsvarar artikel 143.3 i mervärdesskattedirektivet. Europeiska unionens officiella tidning L 250/1 RÅDETS DIREKTIV (EU) 2021/1159 om ändring av direktiv /112/EG vad gäller tillfälliga undantag för import och vissa leveranser, med anledning av covid-19-pandemin EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 113, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,