prop · H9031d22 · 2021-09-20 00:00:00 — Genom högre kostnadstäckning från förorenarna själva kan efterbehandlingsarbetet öka samt minska verksamheternas negativa miljöpåverkan. Förslaget bereds i . Halterna av oavsiktligt bildade ämnen som dioxin minskar långsamt, men är fortfarande så höga att de innebär en risk för människors hälsa och miljön. har berörda myndigheter arbetat inom ett samverkansprojekt för att minska halterna ytterligare. Regeringen beslutade om ett nytt etappmål som innebär att ska utsläpp av dioxin från punktkällor vara kartlagda och minimerade. Fler förorenade områden åtgärdas bedöms ca 1 160 av de totalt ca 26 000 riskklassade förorenade områden utgöra mycket stor risk för miljö och människors hälsa, dvs. de är i riskklass 1. Ytterligare ca 7 900 områden bedöms utgöra stor miljö- och hälsorisk (riskklass 2). pågick totalt 663 efterbehandlingsinsatser i (för båda riskklasserna) och det totala antalet åtgärdade områden uppgår nu till 748 områden (2019 var 642 områden åtgärdade). var av objekten i riskklass 1 och 2 åtgärdade vilket innebär att återstår för att uppnå preciseringen om förorenade områden. Detta är en liten ökning av andelen åtgärdade objekt jämfört med då var åtgärdade och 2018 då var åtgärdade. har det också tillkommit fler riskklassade objekt. Anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden används för att kunna åtgärda förorenade områden där ingen kan hållas ansvarig. avsattes totalt ca för att åtgärda förorenade områden och det pågick 89 åtgärder med bidrag från anslaget. Antalet helt eller delvis statligt finansierade åtgärder har ökat successivt från totalt 145 avslutade åtgärder 2019 till totalt 157 avslutade åtgärder 2020. Ca av anslaget avsattes särskilt för sanering av miljögifter för att minska spridning till havs- och vattenmiljö, särskilt av förorenade sediment. Det bidrar även till de vattenrelaterade miljökvalitetsmålen, se särskilt avsnitt 3.15. utnyttjades anslaget endast till , framförallt på grund av att covid-19-pandemin fick konsekvenser i form av försenade projekt och att kommuner och länsstyrelser inte kunna prioritera arbetet med ansökningar. Länsstyrelserna har arbetat med tillsyn och tillsynsvägledning över förorenade områden och har bidragit till att antalet tillsynsdrivna åtgärder har ökat 2020, vilket innebär att fler saneringar bekostas av den som förorenat. Flera myndigheter har arbetat särskilt med de problem PFAS-förorenade områden utgör. Regeringen gav också flera statliga myndigheter i uppdrag att ta fram åtgärdsplaner för sitt arbete med förorenade områden, som exempelvis förorenats av PFAS. Myndigheterna har fortsatt arbetet med teknikutveckling för en säker och kostnadseffektiv hantering av förorenade områden. har också utlyst särskilda forskningsmedel för att ta fram nya och förbättrade metoder och mer kunskap om vilka effekter förorenade sediment har på miljö och människors hälsa. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Kunskap och information om skadliga ämnen minskar exponering och risker för människors hälsa och miljön har länge drivit frågan att information om skadliga ämnen i varor behövs för att underlätta materialåtervinning utan spridning av giftiga ämnen. Detta arbete har bidragit till att ett krav infördes i EU-direktivet om avfall om att inrätta en databas som ett EU-gemensamt verktyg för att samla kunskap om varors innehåll av särskilt farliga ämnen (SCIP-databasen). kommer de företag som sätter varor som innehåller särskilt farliga ämnen på marknaden att behöva rapportera detta. Regeringen har avsatt särskilda medel för spårbarhet av och statistik om farligt avfall för ökad information. lanserade ett elektroniskt avfallsregister för rapportering av uppgifter om farligt avfall. slutredovisade Kemikalieinspektionen regeringsuppdraget om kartläggning av farliga ämnen vilket har bidragit till att öka kunskapen om farliga ämnen i plast, papper och papp, samt användningen i olika branscher. Kemikalie- inspektionen har prioriterat flera av de farliga ämnen som identifierades under uppdragets gång för vidare riskahanteringsåtgärder inom EU, t.ex. med underlag till ett förslag om begränsningar av PFAS i livsmedelsförpackningar. Regeringen och berörda myndigheter har fortsatt arbetet med att minska hälso- och miljöpåverkan från textilier. –2020 har , och Kemikalieinspektionen drivit som har ökat medvetenheten om textiliers miljö- och hälsopåverkan. gav regeringen i uppdrag att genomföra en nationell skräpmätning för att få mer kunskap om hur nedskräpningen ser ut i . Skräpmätningen synliggjorde miljontals skräpföremål och visar vilka produktgrupper som är mest förekommande. Underlaget har använts i genomförande av engångsplastdirektivet. Regeringen har gett bidrag till organisationen för att arbeta med att sprida kunskap och erfarenheter för minskad nedskräpning. 3.9.3Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att det inte går att avgöra om trenden är positiv eller negativ och att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. Flera viktiga åtgärder har genomförts både nationellt, inom EU och globalt men olika faktorer påverkar utvecklingen, som den långa eftersläpningen i miljön innan effekterna märks och att nya skadliga ämnen ständigt utvecklas och sätts på marknaden. Den samlade mängden av skadliga ämnen och användning av särskilt farliga ämnen som människor och miljö utsätts för måste minska för att målet ska kunna nås. Kemikalieanvändningen och den sammanlagda exponeringen är starkt sammanlänkad med den ökande globala konsumtionen, produktionen och handeln med varor. Den ökade e-handeln är en särskild utmaning för kemikaliekontrollen. De åtgärder som vidtagits genom t.ex. begränsningar och förbud har effekt och bidrar till att nå miljökvalitetsmålet (se diagram 3.5). är det tydligt att de skadliga ämnen som inte är reglerade eller tillräckligt uppmärksammade eller skadliga ämnen som redan finns i varor, byggnader och i miljön påverkar möjligheterna att nå målet. Sammantaget bedöms satsningen på handlingsplanen för giftfri vardag – 2020 ha bidragit positivt till måluppfyllelsen, särskilt vad gäller arbetet inom EU. Regeringens nya satsning på Giftfritt från början –2022 förväntas också bidra till bättre förutsättningar för en säker omställning till en giftfri cirkulär ekonomi, 2021/22:1 Utgiftsområde 20 genom t.ex. arbete för att substituera bort skadliga ämnen och säkerställa en design som är fri från skadliga ämnen från början. En allt större andel av produktion och användning av skadliga kemikalier sker i länder med bristfällig kemikaliekontroll. En förbättrad kemikaliekontroll i andra länder leder till minskade globala utsläpp och färre skadliga ämnen i varor och produkter i internationell handel och därmed även på den svenska marknaden. Internationella konventioner spelar en stor roll för beslut om global utfasning av särskilt farliga ämnen. Därför är internationella arbete viktigt. Arbete inom EU är också av särskild vikt för att nå miljökvalitetsmålet eftersom kemikaliekontrollen i till stor del är reglerad av gemensam EU-lagstiftning. Steg har tagits inom EU för en gruppvis bedömning av ämnen, t.ex. för ämnesgruppen PFAS, men även här återstår arbete att göra för att säkerställa skyddet för människors hälsa och miljön. Bedömningen är att arbete inom EU och globalt bidrar till en giftfri miljö och därigenom också till en hållbar utveckling och omställningen till en cirkulär ekonomi. En olämplig hantering och spridning av skadliga ämnen påverkar människors hälsa och miljön negativt både . Det leder till föroreningar av mark, vatten, livsmedel och luft, vilket resulterar i stora samhällskostnader. Regeringen har gjort flera satsningar för att få bort eller minska miljögifter från miljön, som bidrar till Giftfri miljö men också till miljökvalitetsmålen Levande sjöar och vattendrag och Hav i balans samt levande kust och skärgård. Regeringens satsning på läkemedel i miljön, t.ex. genom avancerad rening av avloppsvatten, har bidragit till att öka takten i installation av avancerad rening och därmed minska utsläppen av läkemedel till miljön och möjliggör också återanvändning av avloppsvatten. Regeringens satsningar på förorenade områden har bidragit till att öka takten i saneringsarbetet vilket bidrar till en giftfri miljö och har möjliggjort att mark frigjorts för t.ex. bostadsbyggande. Arbete återstår för att förorenade områden ska vara åtgärdade i så stor utsträckning att de inte utgör något hot mot människors hälsa eller miljön. PFAS och dess spridning i miljön utgör ett särskilt problem, även om många insatser har vidtagits för att bättre hantera frågan. Kunskap om skadliga ämnen och information om hur de används och förekommer är fundamentalt i allt arbete med att förebygga och begränsa risker med kemikalier vilket är en förutsättning för att nå miljökvalitetsmålet. I och med genomförandet av EU- lagstiftning ökar kunskapen successivt, men inte i samma takt som nya ämnen sätts på marknaden och kunskapen om den sammanlagda exponeringen är fortfarande begränsad. Arbetet för att förbättra statistik om och spårbarheteten av farligt avfall har också ökat förutsättningarna för en korrekt hantering av avfallet och därmed en minskad risk för utsläpp av skadliga ämnen i miljön. De etappmål om farliga ämnen som främst skulle bidra till att uppnå miljökvalitets- målet giftfri miljö med slutår har inte nåtts inom uppsatt tid, även om förutsättningarna blivit bättre. Arbete inom EU med utvecklad lagstiftning bedöms t.ex. vara viktigt för att kunna nå etappmålen. De nya etappmål som regeringen har beslutat om inom området är viktiga steg framåt. Miljökvalitetsmålet är att ozonskiktet ska utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 3.10.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –vändpunkt och återväxt –ofarliga halter ozonnedbrytande ämnen. Globalt sett har uttunningen av ozonskiktet upphört, men det är fortfarande tunnare än innan nedbrytningen började. Mätdata indikerar att återväxten kan ha påbörjats. Osäkerheterna är dock stora på grund av ozonskiktets naturliga variationer samt klimatets fortsatta påverkan. Över uppträder emellanåt mycket kraftiga uttunningar av ozonskiktet, men uttunningen var enligt forskare fråga om ett regelrätt ozonhål. Eftersom nedbrytningen ökar på grund av växthuseffekten finns en risk för återkommande ozonhål över . Nationella data visar på en fortsatt neutral trend och förtunningen i är ca 3,5–. En säkerställd påbörjad återväxt förväntas –2040. Flertalet av de ämnen som bryter ned ozonskiktet regleras under Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet. I takt med att utsläppen av reglerade ämnen generellt minskar, ökar den relativa betydelsen av de utsläpp som inte regleras av Montrealprotokollet. Exempelvis ökar de globala utsläppen av lustgas mer än man tidigare bedömt. De största utsläppen av lustgas orsakas av gödselhanteringen i jordbruket. Även om den avgjort största påverkan på ozonskiktet beror på utsläpp utanför gränser så har flera insatser på nationell nivå påbörjats eller fortgått , bl.a. genom ökade investeringsstöd som rör jordbrukets utsläpp (inom ramen för klimatklivet). Regionalt har frågan om såväl utsläpp från uttjänta produkter som jordbrukets utsläpp av lustgas fått ökad uppmärksamhet och länsstyrelserna har vidtagit flera konkreta åtgärder för att minska utsläppen. 3.10.3Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringens bedömning är att miljökvalitetsmålet kommer att nås. Även om det inte går att se en statistiskt säkerställd återväxt av ozonskiktet, finns det vetenskapligt underlag som visar att återhämtningen kan ha påbörjats som ett resultat av minskade utsläpp av ozonnedbrytande ämnen. Osäkerheterna ger dock behov av längre tids- serier. Utsläpp av lustgas (N2O), otillåten användning av reglerade ozonnedbrytande ämnen, kortlivade ämnen som kan nå upp till stratosfären, samt utsläpp från befintliga och uttjänta produkter utgör kvarstående problem. För att säkerställa återväxten av ozonskiktet, och om möjligt även tidigarelägga den fullständiga återhämtningen, är både de internationella och det nationella arbetet inom ramen för Montrealprotokollet avgörande. Eftersom många kväveföreningar (som inte omfattas av Montreal- protokollet) kan omvandlas till lustgas är det viktigt att minska dessa utsläpp. Nationellt är det viktigt att sortera ut material med ozonnedbrytande ämnen från rivningsavfall och att minska jordbrukets utsläpp av lustgas. Dessa områden utgör de två största källorna till ozonnedbrytande ämnen i . Miljökvalitetsmålet är att människors hälsa och den biologiska mångfalden ska skyddas mot skadliga effekter av strålning. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 3.11.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –individens exponering för skadlig strålning –utsläppen av radioaktiva ämnen –hudcancer orsakade av ultraviolett strålning –exponeringen för elektromagnetiska fält. Som komplement till dessa bedömningsgrunder redovisas indikatorn Antalet nya fall av hudcancer (malignt melanom och ej malignt melanom) i diagram. och andra berörda myndigheter har fortsatt arbeta pådrivande för att målet ska nås. har finansierat forskning från anslaget 3:1 som bidrar till att öka kunskapsläget kring strålning och dess risker för människa och miljö (se även utg.omr. 6 avsnittet Strålsäkerhet.) Inga dosgränser har överskridits under de senaste dryga tio åren. De största riskerna för människors hälsa utgörs i stället av naturligt förekommande radioaktiva ämnen, främst radon. Radon är den enskilt största orsaken till att allmänheten exponeras för joniserande strålning och inandning av radon är en hälsorisk som föranleder omfattande åtgärder. I bedöms att ca 500 årliga fall av diagnostiserad lungcancer är relaterade till radon. För att belysa vikten av att arbetsgivare kontrollerar radonhalten och vid behov genomför åtgärder har tillsammans med genomfört en kampanj om radonmätning på arbetsplatser. Inom har myndighets- samverkan bedrivits för att förbättra stödet till kommunerna när det gäller hantering av frågor om radon och förbättra möjligheten att följa kommunernas verksamhet inom radonområdet. Det statliga bidraget för åtgärder mot radon i bostäder bidrar även till målet om säker strålmiljö, se utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Länsstyrelser och kommuner har arbetat för att minska exponeringen av strålning genom sanering, tillsyn eller riktade utbildningsinsatser till olika målgrupper. Generellt uppmäts låga halter i miljön av radioaktiva ämnen från mänsklig verksamhet. Allmänhetens exponering av joniserande strålning från sådan verksamhet utgör i dags- läget inte något betydande hälso- eller miljöproblem. Den högsta beräknade stråldosen till allmänheten till följd av utsläpp från de kärntekniska anläggningarna ligger med god marginal under dosgränsen för allmänheten som är 0,1 millisievert . Den ansökan om tillstånd att uppföra, inneha och driva ett sammanhängande system för omhändertagande av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall som () lämnat bereds i . Komplettering av ansökan har lämnats på samråd enligt Esbokonventionen om miljökonsekvens- beskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang. Även SKB:s ansökan om utbyggnad av det nuvarande förvaret för låg- och medelaktivt avfall (SFR) bereds i . beslutade regeringen att godkänna det program för forskning, utveckling och demonstration, Fud 2019, som SKB redovisade 2019. Den långsiktiga trenden med ett ökat antal årliga fall av hudcancer kvarstår. Det är ingen stor skillnad mellan män och kvinnor när det gäller utvecklingen av malignt melanom. Den främsta orsaken till att fler fall av hudcancer diagnosticeras är den exponering för UV-strålning från solen och i solarier som skett historiskt. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 genomförde en informationskampanj riktad till semesterfirare i , med solråd och rekommendationer om hur man bäst skyddar sig mot solens skadliga UV-strålning. Diagram 3.6 Antal nya fall av hudcancer Antal nya fall av hudcancer per 100 000 invånare Malignt melanom – män Malignt melanom – kvinnor Hudcancer, inte malignt melanom – män Hudcancer, inte malignt melanom – kvinnor Anm: Diagrammet visar antal nya fall av hudcancer per 100 000 invånare (ålderskorrigerat till befolkningen ), både malignt melanom och andra tumörformer. Statistiken inkluderar inte basalcellscancer. Observera att för hudcancer exklusive malignt melanom har det skett en ökning i inrapportering av antalet tumörer per individ. Källa: statistikdatabas. Allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält är normalt sett låg jämfört med gällande referensvärden. följer noggrant utvecklingen inom området. initierade myndigheten bl.a. ett forskningsprojekt som ska stärka kunskapen om eventuella samband mellan radiovågsexponering och oxidativ stress. Oxidativ stress är en process som sker naturligt när kroppen förbrukar syre och kan ge upphov till skador på kroppens celler. genomförde Strålsäkerhets- myndigheten tillsammans med och Arbets- och miljö- medicinska klinikerna i en utbildningsinsats för kommunernas miljö- och hälsoinspektörer som bl.a. berörde hälsorisker med femte generationens mobiltelefoni. 3.11.3Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att miljökvalitetsmålet är nära att nås. Alla preciseringar utom ultraviolett (UV) strålning nås. Den långsiktiga trenden med ett ökat antal årliga fall av hudcancer bedöms fortsätta, även om det finns vissa positiva tecken på ändrade attityder kring solning. Även om exponeringen för UV-strålning skulle minska, kommer antalet cancerfall att öka en period eftersom det kan ta decennier för hud- cancer att utvecklas. Därför är det svårt att avgöra när målet kan nås. För att vända trenden och minska antalet hudcancerfall måste barns och vuxnas exponering för UV- strålning minska vilket kräver en förändrad livsstil och nya attityder kring solning. Informationsinsatser om solvanor UV-strålningens effekter är viktiga för att kunna nå målet. Utöver att bidra till miljömålet Säker strålmiljö bidrar strålsäkerhetsarbetet även till flera andra miljökvalitetsmål, främst God bebyggd miljö och Grundvatten av god kvalitet. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Miljökvalitetsmålet är att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte ska ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. 3.12.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –tillförsel av kväve- och fosforföreningar till havet –påverkan på landmiljön av övergödande ämnen –tillståndet i sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten –tillståndet i havet. Som komplement till dessa bedömningsgrunder redovisas indikatorerna Fosfortillförsel till Egentliga och Utbredning av syrefria bottnar och bottnar påverkade av akut syrebrist i i diagram. Tillförseln av kväve och fosfor överskrider den maximala belastning som fastställts av Helcom () inom ramen för Helsingforskonventionen för skydd av miljö, framför allt i havsbassängen Egentliga . Indikatorn kväve- och fosforbelastning på havet har inte uppdaterats sedan den senaste redovisningen och kommenteras därför inte. Indikatorn fosfortillförsel till Egentliga redovisas i diagram 3.7. Den normaliserade tillförseln av fosfor till havsbassängen Egentliga har varit relativt –2019 men har ökat något . För att nå målet måste belastningen till Egentliga minska med ca kväve och ca fosfor. Diagram 3.7 Fosfortillförsel till Egentliga 700 600 500 400 300 200 100 Indikator för påverkan på landmiljön är den kritiska belastningen för kväve till barrskog. Enligt överskrids belastningen i hela och i delar av . Tillförsel av kväve sker genom atmosfäriskt nedfall och till viss del också genom kvävegödsling av skogsmark. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 svenska kväveutsläppen till luft från alla stora källor utom jordbruket. Den största delen av kvävenedfallet i kommer från källor i andra länder, bl.a. , , och samt från internationell sjöfart. Indikatorn för tillståndet i sjöar, vattendrag och kustvatten redovisas och har inte uppdaterats sedan den senaste redovisningen och kommenteras därför inte. Den har dock kompletterats med en bedömning av risk. Vattenförekomster med risk är förekomster där vattenmyndigheterna med säkerhet har identifierat ett åtgärds- behov. Totalt är det 310 sjöar, 769 vattendrag, 312 kustvatten och 393 grundvatten- förekomster som riskerar att inte uppnå kvalitetskraven enligt vattenförvaltnings- förordningen (2004:660) på grund av övergödning. För att nå god status för närings- ämnen i sjöar och vattendrag har vattenmyndigheterna beräknat att tillförseln behöver minska med fosfor i de vattendistrikt med störst övergödningsproblem. Dessa är Norra vattendistrikt, Södra vattendistrikt och vattendistrikt. Tillförseln av kväve till kustvatten behöver dessutom minska med ca i hela landet. Indikatorn miljöstatus för övergödning i havet har inte uppdaterats sedan den senaste redovisningen och kommenteras därför inte. Indikatorn utbredning av syrefria bottnar och bottnar påverkade av akut syrebrist i redovisas i diagram 3.8. Området med syrefria bottnar i är fortsatt omfattande, men har minskat något i södra delen av och i sedan den mycket stora utbredningen av syrefria bottnar 2018 och 2019. Diagram 3.8 Utbredning av syrefria och syrefattiga bottnar i Flera åtgärder som bidrar till uppfyllelse av miljökvalitetsmålet har påbörjats och genomförts genom regeringens satsningar på anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. I anslaget ingår bidrag till lokala vattenvårdsprojekt (Lova). Användningen av de Lova-medel som gick till projekt för att minska övergödningen var vilket var en ökning med jämfört med . Exempelvis har åtta projekt initierats 2020 för att minska internbelastningen av fosfor i sjöar. Dessa projekt beräknas minska fosforläckaget från sediment med ca (Havs- och vattenmyndigheten, dnr 1-20h). Dessutom har 24 projekt påbörjats med att återcirkulera näringsämnen. Ytterligare 147 projekt finansierade med Lova-medel har påbörjats , av vilka 18 rör strukturkalkning för att minska 2021/22:1 Utgiftsområde 20 fosforförlusterna från och 46 rör anläggning eller restaurering av våtmarker. Havs- och vattenmyndigheten ska förstärka uppföljningen av anslaget för att den kvantitativa uppföljningen av resultat och miljöeffekter ska bli mer omfattande. Landsbygdsprogrammets miljöersättningar och miljöinvesteringar är viktiga verktyg för åtgärder mot övergödning som inom jordbruket. var den ansökta arealen för minskat kväveläckage . För skyddszoner var den ansökta arealen medan den för skötsel av våtmarker och dammar var . 3.12.3Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att det inte går att avgöra om trenden är positiv eller negativ och att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. Genomförda åtgärder har gett effekt men till en del havsbassänger har tillförseln av kväve och fosfor ökat . Åtgärdsarbetet mot övergödning på lokal nivå har fortsatt att öka som ett resultat av regeringens insatser. Satsningen mot över- gödning som påbörjades börjar ge resultat i form av fler åtgärder som finansieras av Lova. De åtgärdssamordnare som påbörjade sitt arbete i 20 övergödda kust- och avrinningsområden inom projektet engagemang för vatten, Leva, har också inneburit en ökad insats mot övergödningen.