prop · H80388 · 2021-03-05 00:00:00 — Regeringen har gett Lantmäteriet och DIGG i uppdrag att testa ny teknik för automatisering i den offentliga förvaltningen.46 3928 § förvaltningslagen (2017:900). 40eSam, Rättsligt uttalande om automatiserade beslut, 2018. 41Dessa myndigheter är , , , , och Transportstyrelsen. 2016/17:180, bet. 2017/18:KU2, rskr. 2017/18:2, s. 178–180 och eSam, Rättsligt uttalande om automatiserade beslut, 2018. 43Se till exempel SKR, Automatiserat beslutsfattande i den kommunala förvaltningen, 2018. Se även dir. 2020:10, En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner, där utredaren bland annat ska ta ställning till hur automatiserat beslutsfattande kan införas i kommuner och regioner. 44Artikel 22, punkt 2b i och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). 45Intervju med företrädare för Datainspektionen , Intervju med företrädare för , Intervju med företrädare för Myndigheten för Digital förvaltning . 46Regeringsbeslut I2019/03237/DF. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.2 Utmaningar rörande automatiserat beslutsfattande 2.2.1Bristande kunskap om omfattningen av automatiserat beslutsfattande i statsförvaltningen har det saknats kunskap om omfattningen av automatiserat beslutsfattande i statsförvaltningen.47 Statskontoret har gjort bedömningen att det finns ett ökat behov av mer kunskap kring myndigheters automatiserade beslutsfattande och har föreslagit att DIGG bör få i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag om automatiskt beslutsfattande och förtydliga regleringen på området.48 2.2.2Tillsynsmyndigheterna behöver nya kompetenser för att kunna granska automatiserade processer Automatiserade beslutsprocesser ställer nya kompetenskrav på tillsynsmyndigheter för att de ska kunna granska algoritmer och teknikens påverkan på rättssäkerhetsaspekter.49 Till exempel har Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) inte gjort någon generell granskning av automatiserat beslutsfattande eller av automatiseringen i en specifik process. ISF bedömer att det kan behövas viss ny kompetens för att granska de automatiserade beslutsprocesserna och de algoritmer som ligger till grund för besluten.50 2.2.3 Rättsregler kan behöva ses över om automatiseringen ska öka (SOU 2018:25) påpekar att den pågående digitaliseringen av förvaltningen med bland annat ökande automation, kommer att innebära påtagliga förändringar av verksamheten och att det ur ett konstitutionellt perspektiv finns anledning att överväga hur ansvar och risker som hör samman med dessa förändringar bör fördelas och i vilken utsträckning det bör göras genom rättsregler.51 47Intervju med företrädare för Myndigheten för digital förvaltning , Intervju med företrädare för Infrastrukturdepartementet , mejl från företrädare för eSam . 48Statskontoret, Förvaltningspolitik i förändring – långsiktiga utvecklingstendenser och strategiska utvecklingsbehov, s. 41, 2019. 49Riksdagens ombudsmän, över betänkandet Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering (SOU 2018:25), 2018. 50Intervju med företrädare för Inspektionen för Socialförsäkringen, . 51SOU 2018:25, s. 136. R I K S R E V I S I O N E N A U T O M A T I S E R A T B E S L U T S F A T T A N D E I S T A T S F Ö R V A L T N I N G E N 2.2.4Begränsad medvetenhet bland privatpersoner om att automatiserat beslutsfattande förekommer Bland privatpersoner är medvetenheten om att offentlig sektor använder automatiserat beslutsfattande begränsad; studier har visat att av medborgarna har kännedom om detta. De som har kännedom om att det förekommer automatiserat beslutsfattande tenderar att vara mer positiva till beslutens opartiskhet och tillförlitlighet, men anser i samma utsträckning som övriga att besluten medför mindre hänsynstagande till människors situation och minskad insyn i beslutsfattandet.52 Ungefär hälften av de myndigheter som svarade på enkät informerar om att beslut fattas automatiserat; sju myndigheter informerar om att beslut fattas automatiserat och sex myndigheter informerar inte om det.53 Vidare saknas det konsensus bland myndigheterna om huruvida privatpersoner ska informeras om att beslut fattas automatiserat. De myndigheter som informerar om att beslut fattas automatiserat, gör så på olika sätt. Några har informationen på webbplatsen, i e-tjänsten i anslutning till ansökan, på beslutsdokument, vid informationstext om den berörda processen eller på webbplatsen men inte i direkt anslutning till den berörda processen.54 De som inte informerar uppger olika skäl till detta, bland annat att det saknas lagkrav på att informera, att hur myndigheten väljer att fatta beslut inte ska påverka privatpersoners uppfattning om beslutets giltighet och att information inte har identifierats som viktig i sammanhanget.55 2.3Automatiserade beslut är vanliga och har funnits De 13 myndigheter som svarat på enkät fattar stora mängder beslut gentemot privatpersoner och företag och en majoritet av dessa fattas automatiserat. fattade de 13 myndigheterna knappt 148 miljoner beslut gentemot privatpersoner och företag.56 Av dessa ingick 137 miljoner beslut i automatiserade beslutsprocesser, varav 121 miljoner beslut fattades 52Denk, och , Medborgarna och automatiserat beslutsfattande, s. 183–196, 2019. 53Riksrevisionens enkät, fråga 20. 54Riksrevisionens enkät, fråga 21. 55Riksrevisionens enkät, fråga 20 (fritextsvar). 56Totala antalet beslut är något som myndigheterna har uppskattat. Det är inte något som myndigheterna normalt sett sammanställer och är därför behäftat med viss osäkerhet. Myndigheter fattar därutöver beslut som inte är riktade mot privatpersoner och företag, till exempel beslut som anställningar och upphandlingar. 57Riksrevisionens enkät, fråga 3 och 4, bearbetning. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Myndigheters automatisering av beslutsfattande har pågått (se diagram 1 nedan). De tidigast automatiserade beslutsprocesserna omfattar generellt fler beslut per beslutsprocess än de som automatiserats under senare tid.58 Tillsammans har de 13 myndigheterna automatiserat beslutsfattande Transportstyrelsen automatiserade 4 beslutsprocesser och är den myndighet som haft automatiserat beslutsfattande längst. automatiserade 3 andra myndigheter var sin beslutsprocess: , och . automatiserades ytterligare 6 beslutsprocesser.60 Därefter har antalet beslutsprocesser som automatiserats ökat betydligt. –2009 automatiserades 50 beslutsprocesser och ytterligare 47.61 I stort sett samtliga myndigheter som har automatiserat beslutsfattande i drift kommer att automatisera ytterligare beslutsprocesser.62 Figur 1 Antal nya beslutsprocesser som automatiserats per decennium 1970–2019. Källa: enkät, fråga 3, bearbetning samt mejl från företrädare för , . 58Riksrevisionens enkät, fråga 3, bearbetning. 59Skatteverket har inte angett årtal för när två av myndighetens beslutsprocesser automatiserades. Dessa benämns som okända i diagram 1. 60Riksrevisionens enkät, fråga 3, bearbetning. 62Riksrevisionens enkät, fråga 6. R I K S R E V I S I O N E N A U T O M A T I S E R A T B E S L U T S F A T T A N D E I S T A T S F Ö R V A L T N I N G E N 2.4Handläggare och IT-system interagerar i automatiserade beslutsprocesser Ärendehantering består av ett antal moment eller sekvenser som tillsammans utgör en process. Utifrån myndighetens perspektiv pågår processen från det att ett ärende inkommer till dess att beslut fattats. Ansökningar kan inkomma antingen via e-tjänst eller på papper. Vid pappersansökningar skannas dessa och informationen importeras till IT-systemet. Därefter sker myndighetens insamling av ytterligare data, kontroller och bedömning av ärendet. Automatisering kan ske antingen i delar av ärendehanteringen eller av hela processen. Automatiserat beslutsfattande är när en hel ärendeprocess har automatiserats, så att beslut kan fattas helt automatiserat (av ett IT-system) utan att en handläggare tittar på ärendet. Alla beslut som fattas i automatiserade beslutsprocesser fattas däremot inte automatiserat, utan ärendehanteringen utgörs ofta av en interaktion mellan handläggare och IT-system. Generellt hanteras ärenden som kräver olika former av bedömning, utredning eller mer information av handläggare, medan ärenden som kan avgöras utifrån tydliga villkor hanteras av IT-systemet. I de ärenden som kräver att en handläggare hanterar ärendet kan denne antingen handlägga klart hela ärendet och fatta ett manuellt beslut, alternativt åtgärda anledningen till att systemet inte kunde hantera ärendet och sedan ”lägga tillbaka” ärendet i systemet för ett automatiserat beslut. Vilka åtgärder som utförs manuellt eller automatiserat beror på vilka avvägningar myndigheten har gjort avseende vilka ärenden som handläggare respektive IT-systemet ska hantera. Figur 2 Beskrivning av automatiserade beslutsprocesser. eller på papper (skannas och läses in i systemet). ett automatiserat beslut. Ärendet stoppas av systemet på en eller flera av de systemet inte klarat av. ett manuellt beslut. faller ut för hantering. ärendet i systemet, som ett automatiserat beslut. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.5Automatiserat beslutsfattande i föräldrapenning, inkomstskatt och körkortstillstånd De 13 myndigheter som svarade på enkät fattade 121 miljoner automatiserade beslut i 112 automatiserade beslutsprocesser . , och Transportstyrelsen fattade av dessa automatiserade beslut i sammanlagt 46 beslutsprocesser.63 De processer vi granskat närmare – föräldrapenning, inkomstbeskattning för privatpersoner och körkortstillstånd – är olika till ärendetyp och i antal ärenden, liksom i hur och när processerna automatiserades. Trots detta är de tre automatiserade beslutsprocesserna lika i sin uppbyggnad och följer det generella mönstret för automatiserade beslutsprocesser som beskrivs i figuren ovan. Föräldrapenningen automatiserades som en del i myndighetens arbete med att öka verksamhetens kostnadseffektivitet.64 fattades 3,3 miljoner beslut om föräldrapenning och av dessa fattades helt automatiserat. Den genomsnittliga handläggningstiden för samtliga föräldrapenningärenden var och för de helt automatiserade besluten under 2019.65 IT-systemet gör bland annat avstämning av den sökandes försäkringstillhörighet, inkomst, att den förmånssökande har rätt till föräldrapenning för det barn som ansökan gäller för och om annan förmån beviljats för samma period.66 En handläggare behöver avgöra ärenden vid exempelvis uttag av dubbeldagar eller om försäkringstillhörigheten är oklar. Det automatiserade systemet fattar inte avslagsbeslut eller delvisa avslag. Ärenden som inte kan beviljas hanteras manuellt och dessa beslut fattas alltid av 63Riksrevisionens enkät, fråga 3 och 4, bearbetning. 64Intervju med företrädare för och årsredovisning 2014. 65Underlag från , Ekonomiska data_FK_FP2020-02-24 1, 2020, inkom . 66Intervju med företrädare för , . 67Intervju med företrädare för , och . R I K S R E V I S I O N E N A U T O M A T I S E R A T B E S L U T S F A T T A N D E I S T A T S F Ö R V A L T N I N G E N 2.5.2 Slutlig inkomstskatt för privatpersoner vid Det är inte känt när hanterade ett deklarationsärende helt automatiserat, men uppger att det troligen var under 1980-talet.68 fattades 6,7 miljoner beslut om slutlig inkomstskatt för privatpersoner.69 hanterades av samtliga inkomstdeklarationer för privatpersoner och enskilda näringsidkare (INK1) helt automatiserat.70 har flera automatiska kontroller på informationen i deklarationerna. När IT-systemet identifierar ett fel så faller ärendet ut för hantering.71 Den hanteringen består dels av att hantera felaktiga uppgifter (så kallade fullgörandefel72), dels manuellt kontrollera deklarationer utifrån ett riskbaserat urval för att hitta fusk eller fel i inlämnade deklarationer.73 När handläggningen och de kontrollerna av deklarationerna är färdiga inväntas fastställda beslutstidpunkter när de automatiserade besluten fattas och skickas ut. Den första tidpunkten ligger , när de som deklarerat digitalt och ska få pengar tillbaka kan få beslut, om deklarationen är färdiggranskad.74 beslut fattas och skickas ut även 2.5.3 Körkortstillstånd vid Transportstyrelsen Transportstyrelsen övertog körkortsverksamheten från länsstyrelserna I samband med beslutet att överföra körkortsverksamheten uttalade regeringen att verksamheten skulle effektiviseras genom automatisering.76 Körkortstillstånden, som är en del av körkortsverksamheten, automatiserades fattades 353 000 beslut om körkortstillstånd, av dessa fattades helt automatiserat.77 68Mejl från företrädare för , . 69Mejl från företrädare för , . 70Telefonsamtal med företrädare för , . 71Intervju med företrädare för , . 72Sådana fel utgörs exempelvis av felsummeringar och felaktiga överföringar mellan blanketter men också de ”övriga upplysningar” som kan lämnas på deklarationen och som framförallt finns på pappersdeklarationer. Dessa fullgörandefel faller ut för hantering eftersom IT-systemet inte kan hantera dem. 73Intervju med företrädare för , . 74Underlag från , Ekonomiska data_SKV effektivitetsrevision automatiserat beslutsfattande svar 200311, 2020, inkom . 75E-post från företrädare för , . 76Statskontoret, Grönt, gult eller rött ljus? Utvärdering av ändrad ansvarsfördelning för körkortsfrågor, 2014; prop. 2009/10:1, UO 22, 2009/10TU1, rskr. 2009/10:117, s. 78. 77Underlag från Transportstyrelsen, Bok1, 2020, inkom . 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N En sökande om körkortstillstånd grupp 1, där bland annat B-körkort ingår, behöver inkomma med en ansökan samt en hälsodeklaration och ett synintyg. För körkortstillstånd grupp 2 och 3 krävs ett läkarintyg.78 Syn- och läkarintygen ställs ut av en optiker respektive läkare och skickas oftast in efter att ansökan inkommit till Transportstyrelsen. Det är först när samtliga handlingar inkommit till myndigheten som ärendet kan handläggas. IT-systemet gör kontroller av de inkomna handlingarna, mot bland annat vägtrafikregistret och misstanke- och brottsregister.79 Transportstyrelsen mäter den genomsnittliga handläggningstiden från det att ansökan kommit in, inte från det att alla obligatoriska handlingar inkommit. Genomsnittlig handläggningstid för grupp 1 uppgick för 2019.80 78Körkortstillstånd grupp 1 avser körkortsbehörigheterna AM, A1, A2, A, B, BE och traktorkort. Körkortstillstånd grupp 2 och 3 avser körkortsbehörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D, och DE. 79Intervju med företrädare för Transportstyrelsen, . 80Underlag från Transportstyrelsen, Bok1, 2020, inkom . R I K S R E V I S I O N E N A U T O M A T I S E R A T B E S L U T S F A T T A N D E I S T A T S F Ö R V A L T N I N G E N I detta kapitel redovisas resultat och analys av den första revisionsfrågan, det vill säga om automatiserat beslutsfattande inneburit ökad effektivitet. Granskningen visar att automatiseringen av beslutsfattande har lett till ökad effektivitet genom att privatpersoner får beslut snabbare utan att förvaltningskostnaderna har ökat. Förvaltningskostnaderna för föräldrapenning, inkomstbeskattning av privatpersoner och körkortstillstånd har till och med minskat. Det är dock bara för föräldrapenningen det går att fastställa att kostnadsminskningen beror på automatiseringen. Vidare framgår det i granskningen av föräldrapenning, inkomstbeskattning och körkortstillstånd att , och Transportstyrelsen inte alltid har följt upp om automatiseringen fått önskade effekter på verksamheten och ekonomin, samt att dokumentationen av den uppföljning som gjorts 3.1Automatisering av beslutsfattande leder till snabbare beslut Kriterium: Automatiseringen har medfört att tiden från inlämnat ärende till beslut har blivit kortare. Iakttagelser: Automatiserat beslutsfattande har lett till att beslut fattas snabbare hos nästan alla myndigheter, visar enkät. Granskningen av , och Transportstyrelsen visar att det inte med säkerhet går att uttala sig om huruvida de genomsnittliga handläggningstiderna är kortare efter automatisering av beslutsfattande, eftersom det saknas uppgifter om handläggningstiderna före automatiseringen. Däremot går det att se att privatpersoner får beslut om föräldrapenning snabbare , jämfört med innan automatiseringen. Det gäller även vid där fler privatpersoner får besked om slutlig skatt tidigare. I handläggningstiden för körkortstillstånd inkluderas långa ledtider för att samtliga obligatoriska handlingar ska inkomma, något som medför att det inte går att se huruvida privatpersoner faktiskt får beslut snabbare. Enkla ansökningar som kan beviljas automatiserat och utan hantering, beslutas dock som de blivit kompletta. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.1.1Nästan alla myndigheter lämnar snabbare beslut till privatpersoner Automatiserat beslutsfattande har resulterat i att privatpersoner får beslut snabbare jämfört med före automatisering. Alla myndigheter, förutom en, har i enkät svarat att privatpersoner får beslut snabbare i de processer där de infört automatiserat beslutsfattande.81 Ju större andel av besluten i en process som fattas automatiserat, desto bättre är förutsättningarna att privatpersoner får besluten snabbare. Automatiseringsgraden, det vill säga den andel av besluten i en automatiserad process som fattas helt automatiserat, varierar dock mycket mellan myndigheternas automatiserade beslutsprocesser. en automatiseringsgrad understigande , medan den för andra processer är . Genomsnittlig automatiseringsgrad för de 13 myndigheternas samtliga automatiserade beslutsprocesser är , vilket innebär att handläggare fattar beslut i en knapp tredjedel av alla ärenden.82 I enkäten uppger myndigheterna att några av de främsta hindren för automatiserat beslutsfattande är att de regelverk som styr myndighetens beslutsfattande är för komplexa för att automatisera och att regelverken inte stödjer en utökad automatisering. Andra hinder som flera av de tillfrågade myndigheterna upplever är föråldrade IT-system, bristande resurser och för små ärendevolymer för att det ska vara effektivt att automatisera beslutsprocesser.83 3.1.2 beslutar om föräldrapenning snabbare Automatiseringen av föräldrapenningen har lett till att allt fler får beslut snabbare; andelen som får beslut har ökat i och med automatiseringen. Året före automatiseringen, 2013, var andelen förmånssökande som fick beslut . som förmånen var automatiserad, 2014, uppgick andelen till , liksom för perioden september 2018 till augusti 2019.84 har följt upp genomsnittlig handläggningstid av föräldrapenning sedan förmånen automatiserades . Det saknas data för genomsnittlig handläggningstid innan automatisering, vilket gör att det inte går att uttala sig om huruvida denna har minskat. Den genomsnittliga handläggningstiden för samtliga ärenden har varierat sedan automatiseringen. uppgick den genomsnittliga handläggningstiden 81Riksrevisionens enkät, fråga 29. 82Riksrevisionens enkät, fråga 3, bearbetning. 83Riksrevisionens enkät, fråga 28. 84Försäkringskassans årsredovisning 2013; årsredovisning 2014; underlag från , Kvalitetsanalys för föräldrapenning avseende perioden –, 2019, inkom . R I K S R E V I S I O N E N A U T O M A T I S E R A T B E S L U T S F A T T A N D E I S T A T S F Ö R V A L T N I N G E N för samtliga ärenden . Handläggningstiderna var som lägst 2015 och låg då på 6,7 dagar.85 Andelen beslut som fattas helt automatiserat inom föräldrapenningen har ökat från . vidtar handläggare åtgärder i färre än hälften av ärendena.86 Att de flesta ärenden beslutas utan att handläggare vidtar åtgärder minskar den Det finns även andra faktorer som påverkar handläggningstiderna, exempelvis förkortas handläggningstiden av att allt fler ansöker via e-tjänsten.87 ansökte via e-tjänsten och 2019 var det 99 procent.88 En annan faktor som påverkar handläggningstider är förändring av regelverk, vilket skedde 2019 då handläggningstiderna ökade, bland annat till följd av att det tillkom en ny vägledning för sjukpenninggrundande inkomst (SGI).89 3.1.3 Fler får besked om slutlig skatt snabbare Vid finns det fastställda beslutstidpunkter för när de automatiserade ärenden som är klara får ett beslut och slutskattebesked skapas. har tidigarelagt den första beslutstidpunkten vilket lett till att fler får besked om slutlig skatt snabbare. beslut fattas och skickas ut även mellan beslutstidpunkterna.90 I tabell 1 syns den ackumulerade andel av de privatpersoner och enskilda näringsidkare (INK1) som fått beslut om slutlig skatt vid de olika beslutstidpunkterna , 2014 och 2019. Andelen som får beslut vid första beslutstidpunkten är ungefär densamma ; den första beslutstidpunkten har dock ändrats och är istället för, som tidigare, . har arbetat aktivt för att ge privatpersoner följer inte upp handläggningstider för inkomstdeklarationen, vilket gör att det inte går att uttala sig om huruvida dessa har minskat.92 85Underlag från , Ekonomiska data_FK_FP2020-02-24 1, 2020, inkom . 87Intervju med företrädare för och . 88Underlag från , Ekonomiska data_FK_FP2020-02-24 1, 2020, inkom . 89Underlag från , Kvalitetsanalys för föräldrapenning avseende perioden – , 2019, inkom , s. 27. 90Mejl från företrädare för , . 91Mejl från företrädare för , . 92Mejl från företrädare för , . 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 1 Ackumulerad andel privatpersoner och enskilda näringsidkare (INK1) som fått beslut om slutlig skatt vid respektive beslutstidpunkt. Källa: Mejl från företrädare för , . Att en stor andel deklarationer inkommer via e-tjänsten är en förutsättning för att beslut ska kunna fattas . I e-tjänsten finns kontroller som hindrar att en deklaration kan skickas in om det finns summeringsfel, uppgifter saknas eller om belopp från bilagor inte överförts korrekt.94 har uppskattat att det finns fem gånger så många så kallade fullgörandefel95 i pappersdeklarationer jämfört med digitala deklarationer. Det är exempelvis summeringsfel eller saknade uppgifter som gör att deklarationer behöver hanteras manuellt.96 lade motsvarande 340 årsarbetskrafter på att hantera fullgörandefel och övriga upplysningar.97 Vid intervjuer har framförts att arbetet med sådana fel har minskat väsentligt i och med att andelen digitalt inkomna deklarationer ökat, men att det finns en effektiviseringspotential i att ytterligare minska andelen pappersdeklarationer.98 Andelen privatpersoner som deklarerade via e-tjänster uppgick ; motsvarande andel 2014 var Andelen deklarationer som hanterats manuellt har minskat något . följer inte regelbundet upp detta, men har på förfrågan tagit fram uppgifter för . Andelen helt automatiserat fattade beslut uppgick dessa år till , och gällande inkomstdeklarationer för privatpersoner och enskilda näringsidkare (INK1).100 93Uppgår inte till eftersom särskilt besked införts för skönsbeskattning vilket inte inkluderas i denna tabell. 94Intervju med företrädare för , och . 95Sådana fel utgörs exempelvis av felsummeringar och felaktiga överföringar mellan blanketter men också de ”övriga upplysningar” som kan lämnas på deklarationen och som framför allt finns på pappersdeklarationer. Dessa fullgörandefel faller ut för hantering eftersom IT-systemet inte kan hantera dem. 96Mejl från företrädare för , . 97Mejl från företrädare för , . 98Intervju med företrädare för och . 99Underlag från , Ekonomiska data_SKV effektivitetsrevision automatiserat beslutsfattande svar 200311, 2020, inkom . 100Telefonsamtal med företrädare för , . R I K S R E V I S I O N E N A U T O M A T I S E R A T B E S L U T S F A T T A N D E I S T A T S F Ö R V A L T N I N G E N