prop · H803167 · 2021-04-06 00:00:00 — R I K S R E V I S I O N E N F R A M T I D E N S S K A T T E I N T Ä K T E R O C H F Ö R Ä N D R A D E N E R G I A N V Ä N D N I N G En annan förklaring som regeringen ger är att konstruktionen med en återhållen uppräkning av koldioxidskatten minskar risken för ”överkompensation” för vissa biodrivmedel. ”höginblandade” biodrivmedel är helt befriade från energi- och koldioxidskatt.76 Det bygger på tanken att det bara är koldioxidutsläpp från fossilt kol som ska regleras. Det innebar tidigare att även låginblandade biodrivmedel var befriade från koldioxidskatt. Det är inte längre möjligt av EU-rättsliga skäl. En ökning av andelen biodrivmedel inom reduktionsplikten har därför föranlett regeringen att minska den automatiska uppräkningen av koldioxidskatten så att skatten per enhet koldioxidutsläpp hållits , se faktaruta.77 Det kräver dock en lagändring och ska därför inte tas med i beräkningen av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, som baseras på aktuella skatteregler. Intäkten från skatt på bensin faller i takt med skattebasen Skatteintäkterna från energi- och koldioxidskatten på bensin, inklusive lågiblandad etanol och biobensin, faller till av BNP 2050 i kalkylerna som är baserade på scenarier. Skillnaden mellan scenarierna är inte så stor, men som förväntat blir fallet störst för scenariot Högre elektrifiering (0,2050), och minst för scenariot Lägre energipriser (0,2050), se figur 6. Figur 6 Statens intäkter från energi- och koldioxidskatt på bensin för inrikes transporter Källor: SCB och egna beräkningar baserade på och . 76Regeringskansliet, Lagrådsremiss. Vissa punktskattefrågor inför budgetpropositionen 2016, 2015, s. 48. 77En ökad andel biodrivmedel i reduktionsplikten innebär en lägre andel fossil bensin i den bensin som används och därmed lägre koldioxidutsläpp från fossilt kol. Om koldioxidskatten per liter bensin inte förändras innebär det en ökning av priset per enhet koldioxidutsläpp. 32R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Med en framskrivning av skatteintäkterna från nivån 2023 i takt med hushållens konsumtionsutgifter (enkel modell) ligger skatteintäkterna kvar på dagens nivå kring av BNP. 4.4 Skatt på diesel och låginblandad biodiesel Stor variation i dieselanvändningen mellan scenarierna Det har skett en snabb ökning av antalet dieseldrivna personbilar i , vilket märkts på försäljningen av diesel, se figur 12 i bilaga 2. I referensscenariot och några andra av scenarier sker det en viss ökning av dieselanvändningen från dagens nivå. I scenariot med lägre BNP-tillväxt ligger dock dieselanvändningen kvar nivå. Med en snabbare elektrifiering än i referensscenariot eller med ökade andelar i reduktionsplikten sker det en minskning av användningen av fossil diesel. Beskattningen av låginblandad biodiesel har betydelse Andelen låginblandade biodrivmedel i diesel är högre än i bensin, se figur 13 i bilaga 2. I referensscenariot ökar andelen biodiesel från , och i scenariot Reduktionsplikt är andelen Punktskatten på låginblandad biodiesel är densamma som på fossil diesel, på samma sätt som för bensin. Koldioxidskatten är och per liter diesel (miljöklass 1) och energiskatten och därefter sker en omräkning på samma sätt som för bensin, det vill säga koldioxidskatten räknas om med KPI och energiskatten med KPI plus ett tillägg på av summan av energi- och koldioxidskatten föregående år, om inget annat beslutas.79 För att analysera känsligheten i resultatet för vilka antaganden som görs om framtida regelförändringar har vi också beräknat skatteintäkterna om koldioxidskatten justeras på liknande sätt som skett till följd av att andelarna i reduktionsplikten ökat. För perioden –2030 har vi därför beräknat en justerad koldioxidskattesats (se bilaga 1). Justeringen innebär att skatten per enhet fossil koldioxid från dieselanvändning blir lika stor i scenariot Reduktionsplikt som i referensscenariot – den nedjusterade skattesatsen kompenserar för en lägre andel fossil diesel. Nedsättningen av koldioxidskatten dämpar även uppräkningen av energiskattesatsen (se bilaga 1). i skattesatserna visas i figur 16 i bilaga 3. 78Egen beräkning baserad på figur 17 i , Scenarier över energisystem 2018. 792 kap. 1 och 1 b §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi, ändrad genom SFS 2019:1244. R I K S R E V I S I O N E N F R A M T I D E N S S K A T T E I N T Ä K T E R O C H F Ö R Ä N D R A D E N E R G I A N V Ä N D N I N G Framskrivning med hushållens konsumtion rimlig i vissa fall Skatteintäkterna från punktskatterna på diesel, inklusive lågiblandad biodiesel, ökar svagt i referensscenariot. Skillnaden är därmed liten jämfört med den enkla modellen där framskrivningen av skatteintäkterna görs med hushållens konsumtionsutgifter, se figur 7. I scenariot Högre elektrifiering dämpas användningen av diesel, vilket får genomslag på skatteintäkterna som faller över tiden. Figur 7 Statens intäkter från energi- och koldioxidskatt på diesel för inrikes transporter Källor: SCB och egna beräkningar baserade på och . I scenariot Reduktionsplikt faller användningen av fossil diesel, men den högre andelen biodiesel gör att den sammanlagda volymen diesel blir lite högre än Det är en följd av att energiinnehållet i en liter biodiesel bedöms vara lägre än i fossil diesel, vilket ökar bränsleförbrukningen per kilometer. Med aktuella skatteregler blir de beräknade skatteintäkterna i stort sett lika stora som i referensscenariot Med en nedjustering av skattesatsen för att bibehålla skatten per enhet utsläpp av fossil koldioxid, enligt resonemanget ovan, blir skatteintäkterna lägre än i referensscenariot i våra beräkningar. Skillnaden motsvarar av BNP, se tabell 3 ovan. 4.5 Skatt på övrig energianvändning Större delen av intäkterna från energi- och koldioxidskatten kommer från den användning av el, bensin och diesel som redovisats ovan. Resterande intäkter från övrig energianvändning kommer bland annat från övrig elanvändning, diesel till arbetsmaskiner och användningen av olika uppvärmningsbränslen såsom eldningsolja och gasol. 34R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Industrin står för av den resterande delen av intäkterna från koldioxidskatten och av den resterande energiskatten. Skatteintäkterna från industrin kommer från elanvändning (även om skattesatsen är nedsatt för el som används i tillverkningsprocessen), diesel till arbetsmaskiner (numera framför allt från gruvverksamhet, se faktaruta) och olika uppvärmningsbränslen, se tabell 4 i bilaga 2. Skatteintäkterna från industrin skrivs här fram separat för olika energislag, se bilaga 2. Slopad nedsättning för diesel i gruvindustriell verksamhet Nedsättningen för diesel i gruvindustriell verksamhet (”gruvdiesel”) infördes då användningen av diesel i arbetsfordon inom gruvor och vissa andra industriella verksamheter skulle ske på samma villkor som vid förbrukning inom jord- och skogsbruk. skedde en utfasning av befrielsen från koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen i verksamheter utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) som inte omfattade gruvdieseln. Med anledning av det föreslogs även en slopad nedsättning för gruvdiesel i vårändringsbudgeten för 2019.80 Förslaget innebar att den nedsättning som tidigare fanns av energiskatten och koldioxidskatten togs bort. Syftet med att slopa nedsättningen är att minska utsläppen av koldioxid från gruvsektorn och att bidra till en omställning som möjliggör att nå nettonollutsläpp . Flera remissinstanser riktade kritik mot förslaget och framförde bland annat att det inte finns fullt utvecklade lösningar för att reducera dieselberoendet, särskilt i ett kallt klimat, och att det är för omställning. ett slopande av nedsättningen för gruvdiesel stärker incitamenten för en övergång till eldrift och att den tekniska utvecklingen då påskyndas.81 beslutade i enlighet med förslaget och lagändringen trädde i kraft den 1 augusti 2019.82 Diesel till arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruk är en annan betydelsefull källa till skatteintäkter. Även inom bygg- och anläggningsverksamhet används en betydande mängd diesel, liksom olika uppvärmningsbränslen, bland annat gasol. För enkelhets skull har vi använt utvecklingstakten i de totala skatteintäkterna från industrin för att beräkna skatteintäkterna för övrig energianvändning. Resultatet visas i figur 8. Den snabba nedgången beror till övervägande del på att användningen av eldningsolja för uppvärmning av bostäder och lokaler minskade snabbt och i stort sett har upphört.83 Ingen större skillnad noteras mellan de olika scenarierna. Intäkterna minskar som andel av BNP i samtliga scenarier även om minskningen blir marginellt mindre i scenariot med lägre energipriser, som ökar energianvändningen. 80Regeringskansliet, Höjd energiskatt och koldioxidskatt på bränslen vid viss användning samt höjd skatt på kemikalier i viss elektronik, 2019, s. 20–21; prop. 2018/19:99, s. 70. 2018/19:99, s. 70–71. 826 a kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi, ändrad genom SFS 2019:491. 83Av den totala minskningen i skatteintäkterna på 2000–2019 förklaras 0,16 av skatt på eldningsolja till bostäder och lokaler. R I K S R E V I S I O N E N F R A M T I D E N S S K A T T E I N T Ä K T E R O C H F Ö R Ä N D R A D E N E R G I A N V Ä N D N I N G I referensscenariot är intäkterna av BNP 2050, vilket kan jämföras med en framskrivning med hushållens konsumtion i en enkel modell där intäkterna 2050 ligger kvar nivå, av BNP. Figur 8 Statens intäkter från energi- och koldioxidskatt på övrig energianvändning Anm.: Beräknad som en restpost för de totala skatteintäkterna som inte avser drivmedel för transporter eller el i bostäder, service med mera Källor: SCB och egna beräkningar baserade på och . Mycket arbete görs för att ställa om industrins energianvändning och minska beroendet av fossila bränslen. Regeringen stödjer detta arbete, bland annat genom det så kallade Industriklivet, se faktaruta. En konsekvens av utvecklingen är att elanvändningen i industrin kan komma att öka kraftigt. räknar i scenariot Högre elektrifiering med att industrins elanvändning 2050 blir , vilket är mer än i referensscenariot.84 Den ökade elanvändningen innebär att skattebasen för elskatten blir högre. Effekten på statens skatteintäkter blir dock liten eftersom en stor del av den energiintensiva industrin helt eller delvis är undantagen från energi- och koldioxidskatt. Användning av bränsle och el vid metallurgiska processer är exempelvis befriad från energiskatt. Skatteintäkterna från koldioxidskatter för den del av industrin som inte omfattas av handeln med utsläppsrätter skulle minska vid ett bränslebyte men ha en marginell betydelse för de offentliga finanserna. 84Energimyndigheten, Scenarier över energisystem 2018, 2019, tabell 2, 5 och 29. Den totala elanvändningen i är ungefär . 36R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Klimatmålet innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser. Målet omfattar i princip alla utsläpp i landet. Det innebär krav på utsläppsminskningar inom den tunga industrin, även de som ingår i handeln med utsläppsrätter inom EU ETS. I sker en stor del av de processrelaterade utsläppen i branscher såsom järn- och stålindustri, cementtillverkning, kemisk industri och petroleumraffinaderier. För att minska dessa utsläpp i enlighet med 2045-målet, utan att minska produktionen, krävs teknologier som ännu inte är utvecklade. Järn- och stålindustrin står för mer än hälften av industrins totala processutsläpp. Där arbetas med att ta fram tekniker för att minska växthusgasutsläppen, bland annat genom att ersätta fossilt kol med biomassa och ta fram teknik för vätgasbaserad stålproduktion.85 Incitamenten för enskilda företag att göra stora investeringar för att ta fram ny teknik kan vara begränsade. Investeringar i nya industriprocesser är lång och projekten omfattande. För att ge stöd till omställningen och stimulera tekniksprången presenterades Industriklivet Stödet är en långsiktig satsning som är tänkt att pågå . Stödet är kopplat till åtgärder för att minska utsläppen såsom forskning, förstudier och investeringar.86 Ökad elektrifiering, användning av biomassa och CCS (Carbon Capture and Storage) är några av de åtgärder som ska bidra till minskade utsläpp.87 85Energimyndigheten, Nulägesanalys. Underlag till regeringsuppdrag: Uppdrag att genomföra innovationsfrämjande insatser för att minska processindustrins utsläpp av växthusgaser, 2017, s. 14 och 22. 2017/18:1, utg.omr. 20, s. 148. I budgetpropositionen föreslår regeringen att Industriklivet breddas till att även kunna ge stöd till strategiskt viktiga insatser inom industrin och för att finansiera forskning, förstudier och investeringar som rör andra växthusgasutsläpp. föreslås stödet uppgå till . 2020/21:1, utg.omr. 20, s. 113–114. 87Energimyndigheten, Hinder för klimatomställning i processindustrin, 2019, s. 28–29. R I K S R E V I S I O N E N F R A M T I D E N S S K A T T E I N T Ä K T E R O C H F Ö R Ä N D R A D E N E R G I A N V Ä N D N I N G 5 Slutsatser och rekommendationer Regeringen har inte tagit hänsyn till utvecklingen på klimat- och energiområdet i tillräcklig utsträckning vid bedömningen av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Statens intäkter från energi- och koldioxidskatter tenderar att minska , med nuvarande skatteregler. Motsvarande trend syns dock inte i regeringens långsiktiga beräkningar. Regeringen bör därför utveckla den beräkningsmodell som används vid bedömningen av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, så att den fångar utvecklingen på klimat- och energiområdet. Regeringen har inte tagit hänsyn till utvecklingen på klimat- och energiområdet Statens intäkter från energi- och koldioxidskatter har trendmässigt minskat , i förhållande till BNP. Det förklaras bland annat av en aktiv miljö- och klimatpolitik på både nationell nivå och EU-nivå, vilket har bidragit till effektivare energianvändning och minskade utsläpp av växthusgaser. Energieffektiviseringen kommer enligt att fortsätta. kommer användningen av fossila bränslen att fasas ut. Med nuvarande skatteregler kommer det att leda till minskade intäkter från energi- och koldioxidskatter. Denna utveckling har inte regeringen tagit hänsyn till vid bedömningen av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, trots att bedömningen ska baseras på beräkningar som tar hänsyn till alla väsentliga demografiska och ekonomiska förändringar som rimligen kan förutses. Väsentliga skattebortfall på lång sikt fångas inte upp beräkningar visar att regeringen har överskattat de framtida intäkterna från energi- och koldioxidskatter. Våra beräkningar baseras på flera olika scenarier för den framtida energianvändningen som har tagits fram av . Skatteintäkterna blir i samtliga scenarier väsentligt lägre på lång sikt än i regeringens beräkningar. Regeringen överskattar skatteintäkterna 2050 med i storleksordningen en halv procent av BNP, enligt våra beräkningar. eller en fjärdedel av de totala skatteintäkterna från skatt på energi, miljö och vägtrafik. 38R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Missvisande bild av hållbarheten i de offentliga finanserna Om skatteintäkterna överskattas innebär det att indikatorerna som används för att bedöma om de offentliga finanserna är långsiktigt hållbara kan bli missvisande. Med en nedjustering av skatteintäkterna minskar säkerhetsmarginalerna För vissa av indikatorerna skulle säkerhetsmarginalerna till och med kunna försvinna. Det finns därmed en risk att regeringens underlag till kan ge en felaktig bild av hållbarheten i de offentliga finanserna. Om det uppstår oförväntade skattebortfall innebär det ett behov av ökad finansiering för att inte försämra de offentliga finanserna. Det betyder högre skatter, lägre utgifter eller ökad upplåning. Utrymmet för andra reformer blir med andra ord mindre än vad överskottet i regeringens långsiktiga kalkyler indikerar. Regeringens beräkning ger bilden av stabila skatteintäkter Regeringen har i sin bedömning av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet antagit att intäkterna från punktskatter, där energi- och koldioxidskatterna ingår, utvecklas i samma takt som hushållens konsumtionsutgifter. Konsumtionen utvecklas i sin tur ungefär i samma takt som BNP. Den enkla modell som används av ger därför bilden av en stabil inkomstkälla från dessa skatter. Med en modell som tar hänsyn till energianvändningen blir bilden i stället att intäkterna fortsätter minska i förhållande till BNP, med nuvarande skatteregler. Det är inte förenligt med riktlinjerna för skattepolitiken, som bland annat syftar till stabila skatteintäkter. Regeringen behöver ändamålsenliga scenarier av god kvalitet För att kunna utveckla beräkningsmodellerna och göra goda långsiktiga prognoser på är det lämpligt att använda ett huvudscenario för energianvändningen, som visar den mest sannolika utvecklingen givet beslutade åtgärder och aktuella skatteregler. bedömer att expertmyndigheten är bäst lämpad att bedöma vilket scenario som kan betraktas som huvudscenario. I senaste rapportering saknas det dock ett utpekat huvudscenario för energianvändningen. Långsiktiga scenarier används som beslutsunderlag inom staten i många olika sammanhang, exempelvis uppföljningar av politiska mål, analyser av reformer, investeringskalkyler och internationell rapportering. Scenarier för energianvändningen kan vara värdefulla för analyser inom andra områden, exempelvis för uppföljningar och analyser av klimatmålet. Det är därför viktigt att arbetet med att ta fram scenarier koordineras mellan inblandade myndigheter, där tidigare konstaterat brister.88 88Riksrevisionen, Att planera för framtiden – statens arbete med scenarier, 2019. R I K S R E V I S I O N E N F R A M T I D E N S S K A T T E I N T Ä K T E R O C H F Ö R Ä N D R A D E N E R G I A N V Ä N D N I N G granskning visar att regeringen inte har tagit hänsyn till utvecklingen på klimat- och energiområdet i tillräcklig utsträckning vid regeringens bedömning av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. ger därför följande rekommendationer till regeringen: •Utveckla metoden för att beräkna skatteintäkter på lång sikt så att den fångar utvecklingen på klimat- och energiområdet. •Ge i uppdrag att återkommande ta fram ett huvudscenario över energisystem på lång sikt. 40R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , R., Grön skatteväxling – framgångsväg eller återvändsgränd?, Underlag till regeringsuppdrag: Uppdrag att genomföra innovationsfrämjande insatser för att minska processindustrins utsläpp av växthusgaser, ER 2017:4, , 2017. , Hinder för klimatomställning i processindustrin, ER 2019:20, , Kontrollstation 2019 för reduktionsplikten, ER 2019:27, , Scenarier över energisystem 2018, ER 2019:07, Europeiska Kommissionen, Debt Sustainability Monitor 2019, Institutional paper 120, Europeiska Kommissionen, 2020. , Beräkningskonventioner 2020, , 2019. , Teknisk bilaga till bedömningen av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet, , 2019. , Transportsektorns klimatmål – årlig rapport , , Hållbarhetsrapport för de offentliga finanserna, specialstudie 2020:5, , 2020. , , , J. och , M., Framtidens beskattning av vägtransporter, VTI rapport , VTI, , 2020. Vissa punktskattefrågor inför budgetpropositionen 2016, , 2015. , Reduktionsplikt för minskning av växthusgasutsläpp från bensin och dieselbränsle, , 2017. , Höjd energiskatt och koldioxidskatt på bränslen vid viss användning samt höjd skatt på kemikalier i viss elektronik, , 2019. , Att planera för framtiden – statens arbete med scenarier, rapport 2019:4, , 2019. , Statliga åtgärder för fler miljöbilar, rapport 2020:1, , 2020. , T., ”Skatteväxling – reflektioner och förslag på miljöområdet”, i: R. (red. ), Växla upp!. Fores, 2020. R I K S R E V I S I O N E N F R A M T I D E N S S K A T T E I N T Ä K T E R O C H F Ö R Ä N D R A D E N E R G I A N V Ä N D N I N G , Scenarier för att nå klimatmålet för inrikes transporter – ett regeringsuppdrag, publikationsnummer 2020:080, , 2020. SOU 1997:11, Skatter, miljö och sysselsättning – slutbetänkande från . SOU 2013:84, Fossilfrihet på väg – Betänkande av utredningen om fossilfri fordonstrafik. Lag (1994:1776) om skatt på energi. Budgetlag (2011:203). Klimatlag (2017:720). Lag (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen. Ändringsförfattning SFS 2013:1015, Lag om ändring i budgetlagen (2011:203). Ändringsförfattning SFS 2017:400, Lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Ändringsförfattning SFS 2017:1233, Lag om ändring i lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen. Ändringsförfattning SFS 2019:491, Lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Ändringsförfattning SFS 2019:1244, Lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Förordning (2007:759) med instruktion till . Klimatrapporteringsförordning (2014:1434). Regeringsbeslut 2019:101, Kommittédirektiv: Översyn av relevant lagstiftning för att uppnå klimatmål. 42R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2009/10:155, Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete, 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377. 2014/15:100, ekonomiska vårproposition, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254. 2016/17:146, Ett klimatpolitiskt ramverk för , bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320. 2017/18:1, Budgetpropositionen . 2017/18:228, Energipolitikens inriktning, bet. 2017/18:NU22, rskr. 2018/18:411. 2018/19:99, Vårändringsbudget . 2019/20:1, Budgetpropositionen . 2019/20:100, ekonomiska vårproposition. 2019/20:65, En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan, bet. 2019/20:MJU16, rskr. 2019/20:314. 2020/21:1, Budgetpropositionen . 2017/18:207, för finanspolitiken, bet. 2017/18:FiU32, rskr. 2017/18:334. , ”EMEC – en miljöekonomisk allmänjämviktsmodell”, allmanjamviktsmodell.html, hämtad . , ”Bränslebytet förstärks med högre inblandning av förnybart idrivmedel”, med-hogre-inblandning-av-fornybart-i-drivmedel/, hämtad . R I K S R E V I S I O N E N F R A M T I D E N S S K A T T E I N T Ä K T E R O C H F Ö R Ä N D R A D E N E R G I A N V Ä N D N I N G 44R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Framskrivning av skatteintäkter med volym och implicit skattesats Skatteintäkterna (T) under ett visst år (t) från en viss skatt kan beskrivas som produkten av en aggregerad/sammansatt skattebas () och en implicit skattesats (����), Om båda sidor divideras med intäkten föregående år, Det innebär att skatteintäkterna kan skrivas fram utifrån intäkterna föregående år om den procentuella förändringen i skattesatsen och skattebasen är kända, det vill för den årliga procentuella) = � � � � + � �̇� � (1 + ���� ), Justering av koldioxidskatten för ökad andel biodrivmedel (�������� − � �����−� � 1) − (�������� − � �����−1� � Den justerade koldioxidskattesatsen ( ��������2) för år t har beräknats som där står för andelen 1 − � � � � = � �����−1� � ���������������� ����−2 (1 − biodrivmedel av totala mängden drivmedel (fossil plus bio) i referensscenariot och b är motsvarande (snabbare växande) andel biodrivmedel i scenariot Reduktionsplikt. Justeringen innebär att skatten per enhet fossil koldioxid blir lika stor i scenariot Reduktionsplikt som i referensscenariot. ����) på drivmedel beräknas enligt samma formel i alla scenarier = � � �� ���������������������������� ����−2 + (���� vilket innebär att en nedjustering av koldioxidskatten påverkar högerledet och därmed dämpas uppräkningen även av energiskattesatsen. R I K S R E V I S I O N E N