prop · H803105 · 2021-03-23 00:00:00 — Ungdomars etablering på arbetsmarknaden förbättrades innan covid-19-pandemin, de flesta ungdomar bor bra, kultur- deltagandet är högt och ungdomar har ett rikt fritidsliv. som majoriteten ungdomar har fått det bättre finns det dock utmaningar inom flera områden. Den självskattade psykiska ohälsan bland unga har ökat. Inom grund- och gymnasieskolan kvarstår utmaningar med likvärdigheten och skolväsendets förmåga att vara kompensatoriskt, dvs. att skapa för- utsättningar för alla elever att nå målen. Läsandet har sjunkit och allt färre ungdomar idrottar inom föreningar. Nya prioriteringar inom ungdomspolitiken I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, utg.omr. 17, bet. 2020/21:KrU1, rskr. 2020/21:106) presenterades nya prioriteringar inom Prioriteringarna är att: öka den psykiska hälsan bland unga, alla unga ska ha en meningsfull fritid och alla unga ska vara delaktiga i samhällsbygget. har dock covid-19-pandemin haft stora negativa följdeffekter på ungdomars etablering på arbetsmarknaden. 2020/21:105 Ungdomsarbetslösheten har stigit kraftigt, sysselsättningen har minskat och unga som varken arbetar eller studerar har ökat i antal. Det behövs insatser för att motverka pandemins effekter på arbetsmarknaden. Regeringen bedömer därför att ungas sociala inkludering och etablering på arbetsmarknaden även ska prioriteras inom ungdomspolitiken. Den psykiska hälsan bland unga ska öka Ungas psykiska hälsa är en viktig fråga som kräver breda insatser inom flera politikområden. En god psykisk hälsa är en förutsättning för goda levnads- och uppväxtvillkor. Denna prioritering avser att konkretisera den tidigare prioriteringen som rörde ungas välmående. Prioriteringen syftar i första hand på de insatser som görs inom folkhälso- och hälso- och sjuk- vårdspolitiken men det krävs även insatser inom bl.a. områdena hbtq- personers rättigheter och åtgärder mot segregation. Insatser inom området redovisas i avsnitt 10.2. Ungas sociala inkludering och etablering på arbetsmarknaden ska öka Covid-19-pandemin och dess följdeffekter har särskilt påverkat ungdomars skolsituation och situation på arbetsmarknaden. De områden som täcks in inom prioriteringen är bl.a. satsningar inom arbets- marknadspolitiken, ungas företagande och unga som varken arbetar eller studerar. Ungas etablering har även tidigare varit en prioritering men prioriteringen utökas till att innehålla social inkludering. Insatser inom området presenteras i avsnitt 10.4. Alla unga ska ha en meningsfull fritid Att ha en utvecklande och meningsfull fritid är en viktig del av uppväxt- tiden. Fritiden har en stor roll att spela för unga då den kan ge plats åt gemenskap som är öppna för var och en, och där alla ges möjlighet att fritt utveckla sina förmågor och att bli delaktiga i samhället. Ungas fritid har även tidigare varit ett prioriterat område. Flera politikområden täcks in i denna prioritering. Det gäller bl.a. satsningar inom fritidsverksamheten, kulturen, idrotten och föreningsdeltagandet. Insatser inom området presenteras i avsnitt 10.7. Alla unga ska vara delaktiga i samhällsbygget Ungas inflytande och delaktighet har varit en central del av ungdomspolitiken sedan den tillkom. Detsamma gäller ungas för- utsättningar till organisering. En prioritering om att alla unga ska vara delaktiga i samhällsbygget blir ett förtydligande av målet. Prioriteringen blir också mer framåtriktad inom området. Insatser inom området presenteras i avsnitt 10.9 och avser insatser för att främja ungas organisering och delaktighet i demokratin samt förebyggande insatser för att motverka hot och hat. Insatser för att förbättra barn och ungdomars psykiska och fysiska hälsa 10.2.1Prioritering: Den psykiska hälsan bland unga ska öka Ungdomars hälsovanor har utvecklats i en positiv riktning under 2000- talet. Ungdomars användning och missbruk av alkohol har minskat och trenden är densamma för användning av tobak, där minskningen är betydande. Cannabisbruket har dock ökat något bland unga (16–) i . Ungdomars matvanor har också förbättrats , men har inga förändringar skett när det gäller fysisk aktivitet och stillasittande fritid. Fetman har ökat i alla åldersgrupper. Utvecklingen skiljer sig emellertid åt mellan olika grupper i samhället och för ytterligare förbättringar av folkhälsan behöver hälsan bli bättre särskilt för de med sämst hälsa. Bland de yngre (16–) är hälsan över- lag bättre än i övriga åldersgrupper, men den självskattade psykiska ohälsan är hög. Andelen med stress, ängslan, oro eller ångest och med nedsatt psykiskt välbefinnande är högst i denna åldersgrupp och ökade –2018. Bland elever i åldrarna 11, 13 och uppgav fler flickor än pojkar att de upplevt psykosomatiska besvär . Mot bakgrund av den försämrade psykiska hälsan bland ungdomar bedömer regeringen att insatser behövs för att främja ungdomars psykiska hälsa. Covid-19-pandemin kan innebära ökad risk för psykisk ohälsa bland barn och ungdomar som är i behov av särskilt stöd, de som lever i familjer med socioekonomiska eller andra utmaningar och de grupper av unga som omfattas av skolans kompensatoriska uppdrag. 10.2.2Insatser för att förbättra barn och ungas psykiska hälsa Satsning för att stärka den psykiska hälsan, psykiatrin och suicidpreventionen Åtgärd: Regeringen har aviserat en fortsatt förstärkt satsning i syfte att stärka den psykiska hälsan, psykiatrin och suicidpreventionen på . Med tidigare aviserade anslag inne- fattar satsningen 2021. Motsvarande belopp beräknas till . Barn och unga är en särskilt viktig målgrupp i satsningen. Arbetet med att bekämpa den psykiska ohälsan och förebygga antalet suicid är prioriterat av regeringen och barn och unga är en särskilt viktig målgrupp i detta arbete. Satsningen syftar bl.a. till att främja jämställdhet och jämlikhet i psykisk hälsa, och motverka psykisk ohälsa i alla åldrar. Medlen ska bl.a. användas till att utveckla det förebyggande och främjande arbetet på grupp- och befolkningsnivå samt att stärka tillgänglighet och kvalitet i vård, omsorg och andra stödinsatser för personer med psykisk ohälsa, psykisk sjukdom eller funktionsnedsättningar. behöver väntetiderna inom barn- och ungdomspsykiatrin bli kortare. fördelas av medlen genom en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR) inom området psykisk hälsa och suicidprevention. Merparten av medlen fördelas till regioner och kommuner för att stärka deras arbete bl.a. för att stärka insatserna till barn och unga. Kortare köer till barn- och ungdomspsykiatrin Åtgärd: Regeringen har aviserat åtgärder för att förbättra till- gängligheten till barn- och ungdomspsykiatrin och korta ned köerna. Regeringen har aviserat att psykiatrin ska stärkas och att ett mål om en köfri barn- och ungdomspsykiatri ska slås fast. För att kunna nå detta mål avser regeringen att fortsatt prioritera insatser som syftar till att barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) ges möjlighet att använda sina resurser till barn och unga i behov av specialiserade insatser från psykiatrin. För att avlasta BUP och medverka till vård på mest effektiva omhändertagandenivå anser regeringen att de s.k. första linje-verksamheterna, t.ex. primärvård och ungdomsmottagningar, behöver stärkas. Syftet är att barn och unga ska få ett tidigt och samordnat stöd vid lättare psykisk ohälsa. Inom ramen för överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR) inom området psykisk hälsa och suicidprevention 2021–2022 av- sätts till regionerna för insatser som syftar till att stärka barn- och ungdomspsykiatrin, främja psykisk hälsa samt förebygga psykisk ohälsa bland barn och unga. Medlen ska gå till insatser i vård- kedjan som syftar till att korta köerna i barn- och ungdomspsykiatrin och att utveckla och stärka första linjens vård. fördelas vidare för att korta köerna till BUP genom överenskommelsen mellan regeringen och SKR om ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården. Regeringen tillsatte en delegation som ska verka för ökad tillgänglighet i hälso-och sjukvården, med fokus på kortare väntetider. Delegationen ska bl.a. stödja regionernas arbete med att ta fram och genomföra regionala handlingsplaner för förbättrad tillgänglighet. I uppdraget ingår det att stödja utvecklingen av ökad tillgänglighet till vård och stöd för barn och unga med psykisk ohälsa. Regeringen har vidare tillsatt en utredning om en sammanhållen god och nära vård för barn och unga (dir. 2019:93) [se nedan]. I uppdraget ingår att ta fram underlag som regeringen kan använda i utformningen av en överenskommelse som syftar till att uppnå målet om en köfri barn- och ungdomspsykiatri, med Kommuner och Regioner (SKR). En sammanhållen god och nära vård för barn och unga Åtgärd: Regeringen har tillsatt en utredning som har i uppdrag att utreda förutsättningarna för en sammanhållen och resurseffektiv god och nära vård för barn och unga. Förebyggande och hälsofrämjande insatser för barn och unga i hela landet är viktiga för att uppnå en mer likvärdig vård. Regeringen har tillsatt utredningen sammanhållen god och nära vård för barn och unga (dir. 2019:93) som har i uppdrag att utreda förutsättningarna för en samman- Skr. 2020/21:105 hållen och resurseffektiv god och nära vård för barn och unga. ska föreslå hur en sådan reform ska kunna genomföras på ett ända- målsenligt sätt. Ett syfte med uppdraget är att avlasta den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin, BUP, genom insatser inom den nära vården för barn och unga som lider av psykisk ohälsa. Utredaren ska även ta fram underlag som regeringen kan använda i utformningen av en överens- kommelse med Kommuner och Regioner (SKR) som syftar till att uppnå målet om en köfri barn- och ungdomspsykiatri. Uppdraget ska slutredovisas . Ökade resurser till det civila samhället Åtgärd: Regeringen har ökat anslagen till det civila samhällets organisationer i syfte att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid. fördelas till organisationernas arbete med psykisk hälsa och suicidprevention. Barn och unga är en viktig målgrupp. fördelar medel till det civila samhällets organisationer i syfte att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid. fördelas genom verksamhets- och projektbidrag för detta ändamål. Barn och unga är en särskilt viktig målgrupp i arbetet. Förbättringar för barn inom den psykiatriska tvångsvården Åtgärd: Regeringen har aviserat åtgärder för att förbättra den psykiatriska heldygnsvården och tvångsvården för barn och unga. trädde vissa ändringar i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, förkortad LPT, och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, förkortad LRV, i kraft gällande patienter . Förslagen inne- håller bl.a. särreglering av tvångsåtgärderna fastspänning med bälte, av- skiljande från andra patienter och inskränkning i rätten att använda elektroniska kommunikationstjänster för patienter som är . Dessutom infördes en bestämmelse om att patienter som är ska ha rätt till dagliga aktiviteter på vårdinrättningen och att vistas utomhus , om inte medicinska skäl talar mot detta. Förslagen är finansierade med . Regeringen har vidare uppdragit åt att stimulera och stärka det nationella arbetet med att utveckla och sprida relevant och aktuell kunskap samt ändamålsenliga kunskapsstöd, metoder och arbets- sätt till hälso- och sjukvårdspersonal som arbetar med barn i den psykiatriska heldygnsvården, inklusive den psykiatriska tvångsvården. Regeringen vill att vissa frågor särskilt ska belysas i arbetet, bl.a. bemötandefrågor och systematiskt kvalitetsarbete för att undvika tvångs- åtgärder. Uppdraget ska vara långsiktigt och bedrivas och därefter vara integrerat i myndighetens ordinarie verk- samhet. Utvecklingsinsatser för att stärka förutsättningarna för placerade barn och unga Åtgärd: Regeringen har gett i uppdrag att genomföra utvecklingsinsatser för att stärka förutsättningarna för att placerade barn och unga ska få god hälso- och sjukvård, tandvård och obruten skol- gång. Uppdraget har ett särskilt fokus på psykiatrisk och psykologisk vård. Placerade barn och unga är en särskilt utsatt grupp vad gäller hälso- problem, och har ett större behov av hälso- och sjukvård än andra jämn- åriga. Det gäller såväl fysisk som psykisk hälsa samt tandhälsa. Mot bak- grund av det har regeringen gett i uppdrag att genomföra utvecklingsinsatser för att långsiktigt stärka förutsättningarna för att placerade barn och unga får tillgång till en god hälso- och sjukvård, tand- vård och en obruten skolgång. Särskilt fokus i uppdraget ska ligga på psykiatrisk och psykologisk vård. Uppdraget ska slutredovisas . Pilotprojekt för stärkt vård av unga med komplexa behov Åtgärd: Vården för vissa unga som vårdas med stöd av lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) och med stora behov av psykiatrisk vård ska förstärkas. Det finns ett behov av att förbättra vården för barn som vårdas vid Statens institutionsstyrelsens (SiS) särskilda ungdomshem och som har komplexa psykiatriska vårdbehov. Regeringen har därför gett i upp- drag att förbereda och samordna ett utvecklingsarbete i form av ett pilot- projekt inom psykiatrin vid SiS för att förbättra vården för vissa unga som vårdas i enlighet med LVU och som har behov av psykiatrisk vård. Upp- draget ska redovisas . Suicidpreventionen på lokal och regional nivå förstärks Åtgärd: Det suicidpreventiva arbetet förstärks på lokal och regional nivå. Ungdomar är en viktig målgrupp. Inom ramen för överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR) om insatser inom området psykisk hälsa och suicidprevention 2021–2022 fördelas till kommuner och regioner för att stärka det suicidpreventiva arbetet. Ny strategi för psykisk hälsa och suicidprevention Åtgärd: Regeringen avser att ta fram en strategi för psykisk hälsa och suicidprevention. Ungdomar är en viktig målgrupp. Regeringen har gett och i uppdrag att, tillsammans med cirka 22 andra myndigheter, inkomma med underlag till en ny nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicid- Syftet med uppdraget är att ge regeringen underlag och skapa Skr. 2020/21:105 förutsättningar för att utveckla insatserna inom området psykisk hälsa och suicidprevention. Målsättningen är att stärka den statliga styrningen, att skapa bättre förutsättningar för samordning och samverkan samt att öka kvaliteten, effektiviteten och långsiktigheten i de insatser som genomförs inom området av myndigheter, regioner, kommuner och andra berörda aktörer. Barn och unga är en särskilt viktig målgrupp i arbetet. Uppdraget ska slutredovisas . Insatser för att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid ska utvärderas Åtgärd: Insatser för att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid bland barn och unga ska utvärderas. Regeringen har gett social utvärdering (SBU) i uppdrag att utvärdera insatser för att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid bland barn och unga. SBU ska se över det vetenskapliga underlaget vad gäller strukturerade manual- baserade interventioner (program) för att främja psykisk hälsa och före- bygga psykisk ohälsa och suicid bland barn och unga i åldern 2–. SBU ska även identifiera kunskapsluckor, bidra till att belysa områden där mer forskning behövs och peka på utvecklingsbehov inom det före- byggande och främjande arbetet för barns och ungas psykiska hälsa. Upp- draget ska redovisas . Kartläggning av ungdomars upplevda psykiska hälsa och ohälsa Åtgärd: Ungdomars upplevda psykiska hälsa och ohälsa ska kart- läggas. Regeringen har gett Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att, i nära samverkan med , genomföra en kartläggning av ungdomars upplevda psykiska hälsa och ohälsa. Kartläggningen ska bl.a. ge svar på hur ungdomar uppfattar sin psykiska hälsa, både det psykiska välbefinnandet och psykiska besvär, vilka faktorer som verkar främjande och stärkande för ungdomars psykiska hälsa samt vilket stöd som unga själva efterfrågar och vilka aktörer som unga upplever att de kan, eller skulle vilja, få stöd ifrån. Vid genomförandet av uppdraget ska ungas egna erfarenheter genomgående beaktas och ungdomar ska själva få komma till tals och beskriva sin egen livssituation utifrån sitt perspektiv. Med ungdomar avses i detta samman- hang personer , i enlighet med målgruppen för ungdomspolitiken. Unga hbtqi-personer ska särskilt uppmärksammas i arbetet. Arbetet ska slutredovisas . 10.2.3Insatser för att förbättra ungas hälsa Insatser för att främja en ökad fysisk aktivitet Åtgärd: Regeringen har tillsatt en nationell samordnare för främjandet av fysisk aktivitet. I uppdraget ska barn och ungdomar särskilt beaktas. Regeringen tillsatte en särskild utredare i funktionen Nationell samordnare för främjandet av ökad fysisk aktivitet. Sam- ordnaren ska sätta i rörelse genom att bl.a. lyfta och sprida framgångsfaktorer och goda exempel på metoder som främjar fysisk aktivitet i befolkningen samt vara sammankallande för det rörelsenätverk som regeringen inrättade inom ramen för rörelsesatsningen Samling för daglig rörelse. Uppdraget ska redovisas . Åtgärder för att stärka det förebyggande arbetet Åtgärd: Regeringen har gett i uppdrag att stärka samverkan mellan socialtjänst, polis och andra aktörer i det brotts- förebyggande arbetet. Regeringen har i regleringsbrevet 2020 (S2019/05315) gett Social- styrelsen i uppdrag att stödja huvudmän samt yrkesverksamma inom den sociala barn- och ungdomsvården genom insatser för att främja kompetens och stabilitet samt kvalitetsutveckling inom området. ska bl.a. vidta åtgärder för att stärka samverkan mellan socialtjänst, polis och andra relevanta aktörer i det brottsförebyggande arbetet. Uppdraget ska bl.a. säkerställa att placerade barn och unga får en god, trygg och säker vård samt säkerställa att den sociala barn- och ungdomsvårdens arbete med särskilt utsatta grupper av barn och unga stärks, inte minst i särskilt utsatta och prioriterade områden. En slutredovisning ska lämnas till regeringen . 10.2.4Insats för att förbättra ungas sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter Åtgärd: Regeringen har givit Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor i uppdrag att fortsätta genomföra informations- insatser riktade till yrkesverksamma och andra vuxna som möter unga nyanlända och unga asylsökande. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har i regleringsbrevet tilldelats för att fortsätta genomföra informationsinsatser rörande hedersrelaterat våld och förtryck inklusive barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning samt hälsa och jämställdhet, inklusive prostitution och människohandel, riktade till yrkesverksamma och andra vuxna som möter unga nyanlända och unga asylsökande i sitt arbete eller inom ideella engagemang. Insatser inom alkohol-, narkotika-, dopnings- En strategi för alkohol, narkotika, doping, tobak och spel. Åtgärd: Regeringen förbereder en ny strategi för alkohol, narkotika, dopning, tobaks och nikotinprodukter samt spel om pengar (ANDTS) där insatser för ungdomsgruppen ingår. Ungdomar är en viktig mål- grupp i arbetet. Regeringen arbetar med att ta fram en ny ANDTS-strategi. Den förnyade strategin kommer att ha ett ökat fokus på tidiga och före- byggande insatser för barn och unga samt deras föräldrar och åtgärder för att förebygga och motverka användning av narkotika. Det finns ett behov av hälsofrämjande och narkotikaförebyggande arbete på lokal nivå, kunskapsstöd om narkotika och dess hälsoeffekter samt tidiga insatser för barn och vuxna. Uppföljning vid narkotikarelaterad dödlighet Åtgärd: Regeringen gav i uppdrag att genomföra en kartläggning av akutmottagningarnas rutiner för planering av fortsatt vård, behandling och uppföljning vid narkotika- Ungdomar är en viktig målgrupp. För att minska den narkotikarelaterade dödligheten har regeringen gett i uppdrag att genomföra en kartläggning av akut- mottagningarnas rutiner för planering av fortsatt vård, behandling och upp- följning vid narkotikarelaterad överdos. Det övergripande syftet med kart- läggningen är att bidra till ökade förutsättningar att minska narkotika- relaterad dödlighet och att erbjuda förbättrad vård- och behandling till personer med missbruk och beroende av narkotika. Åtgärd: Regeringen har gett i uppdrag att genomföra en forskningsstudie om tidiga insatser för att motverka missbruk och Studien riktar sig mot barn och unga som lagförts för brott enligt narkotikastrafflagen (1968:64). Regeringen gav 2019 i uppdrag att genomföra en forskningsstudie om tidiga insatser för att motverka missbruk och Syftet var bl.a. att undersöka bedömning av när barn- och unga ska få vård och vilka tidigare insatser som visat sig ha betydelse för att motverka missbruk och kriminalitet. också att undersöka om och hur de 18–20-åringar som får böter för brott mot narkotikastrafflagen uppmärksammats av i 15–17-års- Uppdraget ska redovisas . Reglering av tobaks- och nikotinprodukter Åtgärd: Regeringen har tillsatt en utredning om ytterligare reglering av tobaksprodukter. Ungdomar är en viktig målgrupp. Allt fler unga använder e-cigaretter och andra tobaksfria nikotinprodukter. saknas det tydlig skyddslagstiftning för vissa av de här produkterna. Regeringen har därför tillsatt en utredning som bl.a. ska lämna förslag på ytterligare reglering av e-cigaretter, reglering av andra tobaksfria nikotinprodukter än e-cigaretter och, om det bedöms finnas behov, reglering av tobaks- och nikotinfria produkter som används på ett likartat sätt som tobaksvaror (dir. 2020:9). Syftet med utredningen är bl.a. att säkerställa en sammanhållen och systematisk reglering av tobak, e-cigaretter och påfyllnadsbehållare samt övriga tobaksfria nikotinprodukter och, vid behov, tobaks- och nikotinfria produkter som används på ett likartat sätt som tobaksvaror. Alla förslag till reglering ska utgå från att de ska skydda folkhälsan och framför allt skydda barn och unga mot skadliga effekter orsakade av dessa produkter. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . 10.3Insatser för att främja ungdomars tillgång till utbildning av hög och likvärdig kvalitet 10.3.1Det finns flera utmaningar när det gäller ungdomars tillgång till utbildning Svenska ungdomars kunskapsresultat har återhämtat sig efter en längre tids nedgång. Nästan alla ungdomar börjar i någon av de olika former av utbildning som ges inom gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. Det finns en positiv trend med i huvudsak höjda kunskapsresultat i gymnasie- skolan och en ökande andel elever med en gymnasieexamen. lämnade ungefär var fjärde elev årskurs 9 i utan ett godkänt betyg i ett eller flera ämnen. I flera avseenden kvarstår utmaningar för såväl som gymnasieskolan. I båda skolformerna är skillnaderna i kunskapsresultaten mellan flickor och pojkar respektive kvinnor och män påtagliga. Det finns dessutom tydliga skillnader i resultaten mellan elever med utländsk bak- grund och elever med svensk bakgrund samt mellan elever med olika socioekonomisk bakgrund. Det är en utveckling som understryker betydelsen av skolans kompensatoriska uppdrag. Utmaningar kvarstår även när det gäller regeringens mål om jämställd utbildning. Kvinnors och mäns val av utbildning skiljer sig åt, inte minst i gymnasieskolan där ungdomar tenderar att välja program som förbereder inför arbete inom yrkesområden där det egna könet är i majoritet. Resultaten tyder även på att de könsbundna studievalen på universiteten och högskolorna är oförändrade. Covid-19-pandemin har ändrat förutsättningarna för att bedriva ordinarie undervisning i bl.a. och gymnasieskolan. För att underlätta för huvudmännen har regeringen bl.a. beslutat om tillfälliga bestämmelser som innebär att det går att anpassa verksamheten på olika sätt i större utsträckning än vad som normalt är tillåtet, t.ex. en utökad Skr. 2020/21:105 möjlighet att bedriva fjärr- eller distansundervisning. pandemin har undervisningen inom framför allt gymnasieskolan, vuxenutbildning (komvux), , folkhögskolan och den högre utbildningen bedrivits på distans.