prop · H9031d7 · 2021-09-20 00:00:00 — För att möjliggöra förebyggande åtgärder mot naturolyckor i riskområden har regeringen avsatt bidragsmedel som MSB fördelat till utsatta kommuner. Åtgärder mot naturolyckor som kan få stora konsekvenser och som berör flera kommuner har prioriterats. Det kan handla om områden där marken har för låg stabilitet och behöver förstärkas eller områden som behöver skydd mot översvämning. MSB har även fördelat medel till länsstyrelserna för arbetet enligt översvämningsförordningen och för skogsbrandsbevakning med flyg för att tidigt kunna upptäcka skogsbränder. Ökat antal samtal till SOS Alarm Regeringen tecknade 2020 ett nytt alarmeringsavtal med med huvudsakligt syfte att säkerställa en långsiktigt hållbar 112-verksamhet. Antalet samtal till bland annat 112 var rekordstort . SOS Alarm besvarade 3,4 miljoner 112-samtal, varav föranledde insatser från samhällets hjälporgan. Medelsvarstiden var vilket är en viss försämring då den var (se diagram 4.2). Många komplicerade vårdsamtal drev upp samtalstiderna. ökade svarstiderna kraftigt till följd av oväntat stort antal samtal till 112. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Antalet samtal till krisinformationsnumret 113 13 ökade kraftigt till följd av covid-19-pandemin. En förstärkning av funktionen gjordes i vårändringsbudgeten för att kunna besvara fler samtal och ge information av mer generell karaktär. 112-appen som lanserades 2019 har genererat stort intresse från allmänheten med över 2 miljoner nedladdningar. Även myndigheter kan använda appen för viktig information till allmänheten (VMA). Appen kan användas för kartstöd och positionering av nödställda och har utvecklats för att bättre kunna användas av synskadade. SOS Alarm använder också teknik för positionering (Advanced Mobile Location) av hjälpsökande som har mobiltelefon, vilket möjliggör effektivare hjälpinsatser, vid t.ex. trafikolyckor, hjärtinfarkter, olycksfall eller bränder i naturen. Regeringen tillsatte en utredning som ska föreslå en mer sammanhållen reglering av VMA-systemet. Diagram 4.2 SOS Alarms medelsvarstider på 112-samtal 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Källa: SOS Alarms verksamhetsrapport . Ökad samverkan inom räddningstjänst till sjöss och sjöövervakning genomförde 54 miljöräddningsoperationer, jämfört med 57 operationer . Samtliga insatser gällde oljeutsläpp eller risk för oljeutsläpp. Vidare har knappt 47 900 kontroller till sjöss genomförts inom områdena fiske, farligt gods, tull, sjötrafik och gräns, jämfört med 75 900 . Minskningen beror på pandemin. Därutöver har myndigheten deltagit i 298 sjöräddningsinsatser, vilket var på samma nivå som . har liksom 2019 trots vidtagna åtgärder inte fullt ut kunnat upprätthålla sin beslutade beredskap för miljöräddningstjänst, vilket enligt myndigheten berodde på ett fortsatt ansträngt personalläge. Detta har bland annat påverkat förmågan till omfattande och långvariga insatser negativt. Några sådana insatser behövde dock inte genomföras . har fördjupat sin samverkan med andra ansvariga myndigheter rörande sjöövervakning inom bl.a. brottsbekämpning och ordningshållning till sjöss. har, med stöd av de nya befogenheterna när det gäller brottsbekämpning och ordningshållning till sjöss, ökat antalet självständigt genomförda brottsutredningar vilket har resulterat i kortare handläggningstider och att färre ärenden har behövt överlämnas till . har medverkat inom ramen för den europeiska gräns- och bevakningsbyråns (Frontex) verksamhet. Bland annat har myndigheten deltagit med flyg och fartyg i två maritima insatser i . Syftet var att möjliggöra trygg gränstrafik och upptäcka brottslighet till sjöss. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 planeringen för ett utökat uppdrag enligt EU:s förordning om en ny europeisk gräns- och kustbevakning. Flera åtgärder har vidtagits för att stärka och utveckla förmåga inom det civila och militära försvaret. Myndigheten har bl.a. stärkt sin samverkan med Försvarsmakten och påbörjat arbetet med att fastställa hur den gemensamma förmågan ska utformas och övas när resurser ur ska användas inom Försvarsmakten i händelse av höjd beredskap och i yttersta fall krig. har också stärkt samverkan med berörda aktörer inom civilt försvar. har inlett och avslutat ett flertal utredningar som kan leda till säkerhetshöjande åtgärder hos flera berörda aktörer. Totalt har 19 slutrapporter lämnats . Det är en minskning jämfört med föregående år då antalet var 26. Myndigheten lämnade 43 säkerhetsrekommendationer i 12 slutrapporter. Myndigheten ska slutföra sina undersökningar så snart det går och om möjligt . Orsakerna till de olyckor och tillbud som utreds ska så långt som möjligt klarläggas och i förekommande fall ge underlag för säkerhetsförbättrande åtgärder samt förbättringar av samhällets räddningsinsatser. har av undersökningarna slutförts . Det kan jämföras med året innan då slutfördes . Två rapporter har överstigit tolv månaders utredningstid vilket kan förklaras med komplexiteten i utredningsarbetet. 4.3.2Krisberedskap och civilt försvar MSB har på uppdrag av regeringen säkerställt att myndigheternas information till allmänheten är samordnad och tydlig samt att det finns effektiva kanaler för att föra ut informationen. Uppdraget redovisades och erfarenheterna ligger till grund för det fortsatta aktörsgemensamma arbetet med pandemikommunikation. Enligt de undersökningar som Kantar gör på uppdrag av MSB har mer än av befolkningen fått information om pandemin genom annonsering i riks- och lokalpress, tv, radio och sociala medier. säger sig lita på informationen. MSB stödjer också hanteringen av covid-19-pandemin inom ramen för sitt ordinarie uppdrag genom bland annat regelbundna samverkanskonferenser, kommunikationssamordning, fortlöpande framtagning av samlade nationella lägesbilder och resurssamordning. fick MSB och berörda myndigheter i uppdrag av regeringen att ta fram en plan för insatser som kunde bli aktuella i olika skeden av en eventuell andra utbrottsvåg av pandemin . fick MSB, , och länsstyrelserna i uppdrag att på liknande sätt löpande ta fram förslag på insatser. MSB ska även ta fram scenarier för samhällskonsekvenser för att underlätta aktörernas egen kontinuitetsplanering. MSB publicerade den första rapporten om samhällskonsekvenser . Vidare fick MSB i uppdrag att genomföra en behovsanalys avseende anskaffning och fördelning av personlig skyddsutrustning till myndigheter som är verksamma inom samhällsviktig verksamhet, exklusive hälso- och sjukvård samt omsorg. Uppdraget redovisades och visade att det inte 2021/22:1 Utgiftsområde 6 fanns något kritiskt behov av stöd med anskaffning av personlig skyddsutrustning, men eftersom marknaden var fortsatt osäker gav MSB förslag på åtgärder för att säkerställa att en sådan brist inte uppstår. fick MSB, tillsammans med och länsstyrelserna, i uppdrag att utarbeta och genomföra förstärkta kommunikationsinsatser till allmänheten och ta fram en gemensam kommunikationsstrategi för att ytterligare öka efterlevnaden av råd och rekommendationer för att minska smittspridningen. Arbetet med kommunikationsinsatserna redovisas löpande muntligt till (). fick , , och i uppdrag att genomföra samordnade nationella informationsinsatser om vaccination mot covid-19. Myndigheterna ska bland annat tillse att all information om vaccination mot covid-19 finns samlad, är lättillgänglig och uppdateras kontinuerligt samt löpande följa och vid behov hantera felaktig information, desinformation och ryktesspridning om vaccination mot covid-19. MSB tar fram en lägesbild. uppdrog regeringen till MSB och att ta fram och samordna ett massutskick via sms i anslutning till att nya nationella riktlinjer för att minska smittspridningen började gälla. Drygt 13 miljoner sms skickades ut till merparten av svenska mobilabonnenter, vilket resulterade i ca 3,5 miljoner besök på . Det kan jämföras med 54 000 besök tidigare. Även myndigheternas webbplatser fick ett stort antal ökade besök. har majoriteten av myndigheterna som har ett bevakningsansvar enligt förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap redovisat uppgifter om utbildnings- och övningsplaner, genomförda övningar av myndighetsledning och krishanteringsorganisation. Redovisade risk- och sårbarhetsanalyser visar att –27 (19) av 38 myndigheter har en utbildnings- och övningsplan som efterföljs, –35 (23) av 38 myndigheter har övat sin krisledningsnämnd, –33 (25) av 38 myndigheter har övat sin krishanteringsorganisation. Siffror inom parentes avser 2018. Flera av de bevakningsansvariga myndigheterna har angett att de inte efterföljt någon utbildnings- och övningsplan. Det kan delvis förklaras av att pandemin har medfört att planerade aktiviteter inte har kunnat genomföras. Utvecklingen sedan senaste rapporteringstillfället är emellertid positiv med ett ökande antal planer. Andelen myndigheter som angett att de har övat sin myndighetsledning och krisorganisation är fortsatt hög. Ett stort antal myndighetsledningar har bl.a. övats inom Totalförsvarsövning 2020. Av länsstyrelsernas årliga rapportering framgår att utbildning och övning är det område som kommunerna prioriterat ned mest inom krisberedskapen under pandemin. På grund av pandemin har vissa moment av Totalförsvarsövning 2020 fått planeras om eller ställas in. Delar av genomförandet av övningen har ersatts av hantering i skarpt läge. Internationella övningar som genomförts med svenskt deltagande är bl.a. övningarna Cyber Storm och NATO Cyber Coalition. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Insatser genom särskilda krisberedskapsmedel MSB har fördelat från anslaget 2:4 Krisberedskap, varav till 43 myndigheter och länsstyrelser för olika utvecklingsprojekt. Antalet ansökningar från myndigheter att bedriva utvecklingsprojekt främst för att stärka arbetet inom civilt försvar har ökat. Genomförandet av flera utvecklingsprojekt har påverkats av covid-19-pandemin och har skjutits fram alternativt genomförs med justerad ambitionsnivå. Även övriga verksamheter som finansieras med anslaget har påverkats av pandemin såsom nationella förstärkningsresurser och ledningsplatser. Det medför att anslaget inte har kunnat nyttjas fullt . Myndigheternas utvecklingsprojekt avser i ökad utsträckning konkreta beredskapsåtgärder och civilt försvar. , och har bl.a. drivit ett projekt för att öka kunskapen och stärka beredskapen hos olika aktörer inom livsmedelskedjan. Medel om ca har finansierat kommuners och regioners åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. Frivilliga försvarsorganisationer har tilldelats för bl.a. utbildningsinsatser och verksamhetsutveckling. MSB har använt för att beställa och kvalitetssäkra forskning om skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar. Tematiska forskningsutlysningar har genomförts inom områdena automatiserad och autonom cybersäkerhet samt det öppna samhället. Inom civilt försvar finansieras forskningsprojekt om bland annat gråzonsproblematik, försvarsvilja och försörjningsförmåga. Utvecklingen av det civila försvaret fattade regeringen beslut om inriktning för en sammanhängande planering för totalförsvaret. Regeringen har vidare beslutat om anvisningar för det civila försvaret för försvarsbeslutsperioden –2025. Regeringen har uppdragit åt de bevakningsansvariga myndigheterna att redovisa genomförda och planerade beredskapsåtgärder samt en bedömning av förmågan att bidra till målet för det civila försvaret. Regeringen har vidare uppdragit åt MSB att göra en samlad bedömning av förmågan inom det civila försvaret. Utredningen , ledning och samordning inom civilt försvar (dir. 2018:79) fortsatte . redovisade utredningen sitt betänkande Struktur för ökad motståndskraft (SOU 2021:25). Utredningen föreslår bl.a. inrättandet av nya beredskapssektorer och beredskapsområden, en indelning av landet i större geografiska områden för civil ledning och samordning samt ett övergripande ansvar för MSB för planeringen av civilt försvar. Statliga myndigheter, kommuner och regioner har bland annat krigsplacerat personal, planerat för att kunna stödja Försvarsmakten vid höjd beredskap, arbetat med en förstärkt aktörsgemensam samverkan för säker och robust kommunikation samt planerat för att kunna verka från alternativa och skyddade ledningsplatser. MSB har tillsammans med Försvarsmakten arbetat vidare utifrån modellen för en sammanhängande planering av det civila försvaret. har MSB lanserat flera stödverktyg för att utveckla krisberedskap och civilt försvar. Det handlar bland annat om stöd till aktörer för planering av större personalbortfall, ett anpassat metodstöd för kontinuitetshantering med anledning av pandemihanteringen och stöd i arbetet med risk- och sårbarhetsanalyser. MSB har även arbetat med frivilliga försvars- 2021/22:1 Utgiftsområde 6 organisationer för att stötta deras arbete med civilt försvar. Ett planeringsverktyg och en vägledning för samverkan med frivilliga har utarbetats. Många aktörer har lyft fram att pandemin haft en negativ inverkan på delar av verksamheten, t.ex. har omprioriteringar tvingats fram och övningar skjutits upp. har tillkännagett för regeringen att regeringen bör säkerställa att ökade förvaltningsanslag för länsstyrelsernas krisberedskap går till avsedd verksamhet (bet. 2017/18:FöU7 punkt 8, rskr. 2017/18:219). I länsstyrelsernas regleringsbrev avsattes medel särskilt för civilt försvar på länsstyrelsernas förvaltningsanslag. Uppnådda resultat redovisas i årsredovisningarna . Länsstyrelserna har även enligt planeringsanvisningarna för det civila försvaret för försvarsbeslutet –2020 redovisat vidtagna åtgärder och uppnådda resultat avseende planeringen för civilt försvar. Avsatta medel på länsstyrelsernas förvaltningsanslag för myndigheternas arbete med civilt försvar och krisberedskap har gått till avsedd verksamhet. Därmed anser regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat. Psykologiskt försvar och informationspåverkan redovisade sitt förslag om en ny myndighet som ska ha det övergripande ansvaret för att utveckla och samordna det psykologiska försvaret (SOU 2020:29). Mot bakgrund av betänkandet och remissutfallet beslutade regeringen att uppdra åt en särskild utredare att förbereda och genomföra bildandet av den nya myndigheten för psykologiskt försvar (dir. 2021:20). Myndigheten ska kunna inleda sin verksamhet . har MSB:s verksamhet gällande informationspåverkan huvudsakligen fokuserat på pandemin. MSB har följt och analyserat informationspåverkan kopplad till hanteringen av pandemin samt delat lägesbilder med , vissa utlandsmyndigheter och berörda nationella myndigheter. MSB har även erbjudit stöd i form av information, rådgivning och utbildning till nationella och regionala aktörer. Utvecklat samarbete inom , EU och Nato Hagasamarbetet är ett politiskt initierat nordiskt samarbete om beredskapsfrågor. Fokus under det danska ordförandeskapet 2020 har legat på civil-militär samverkan och på cyberhot. Inom ramen för Hagasamarbetet finns det en tradition av stöd och samarbete och under pandemin har bl.a. löpande digitala möten genomförts och lägesbilder delats mellan nordiska myndigheter. Förslaget till revidering av EU:s civilskyddsmekanism är färdigförhandlat och den reviderade civilskyddslagstiftningen trädde i kraft . De ändringar som ryms i det nya förslaget har bland annat till syfte att säkerställa att mekanismen snabbt kan anskaffa lämpliga rescEU-resurser, att förse kommissionen med den logistiska kapaciteten att tillhandahålla lufttrafiktjänster för att säkerställa snabba transporter för tillhandahållande av bistånd och att utforma ett mer flexibelt system för att hantera storskaliga nödsituationer. har genom MSB bidragit till rescEU med två skopande flygplan och med sex helikoptrar för skogsbränder. fick även uppdraget av EU att hysa ett beredskapslager för sjukvårdsmateriel inom ramen för rescEU (åtgärd med anledning av pågående pandemi). Uppdraget genomförs av MSB i samverkan med och . Inom ramen för partnerskapet med Nato har bevakningsansvariga myndigheter deltagit vid de planeringsgruppsmöten som har genomförts kopplat till Natos civila kommitté i arbetet med de civila förmågorna för stärkt motståndskraft och beredskap. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 har bidragit med underlag till Natos civila bedömanden av pandemins påverkan utifrån Natos sju grundläggande förmågor (Baseline Requirements), samt utfört en självutvärdering utifrån kriterierna för nämnda grundläggande förmågor. genomförde MSB 116 insatser i 52 länder. I vissa fall har insatspersonalen arbetat på distans för att kunna stötta när pandemin förhindrat arbete i fält. En stor del av insatserna har syftat till att stödja det internationella humanitära samfundet, främst FN, där målet är att rädda liv och lindra nöd. De största humanitära insatserna var de omfattande boende- och kontorsinsatserna (camper med boende, kontorsutrymmen, it/samband, sanitet, kök etc.) där utsänd FN-personal kan bo och jobba i , Sydsudan och i . MSB har också genomfört insatser som ökat förmågan i andra länder och hos internationella aktörer att förebygga, hantera och återhämta sig från kriser och katastrofer samt bedrivit insatser för att hantera och förebygga könsbaserat våld och att integrera jämställdhets- och mångfaldsaspekter i krishantering i konflikt- eller postkonfliktområden. Det har skett i bl.a. , , , och . har MSB även deltagit i fredsfrämjande insatser, en insatsverksamhet som kontinuerligt utvecklas för att förebygga och mildra konflikter och skapa förutsättningar för varaktig fred. Ett fokus för myndigheten var att stödja hanteringen av pandemin för att säkerställa EU:s och fortsatta arbete för fred och säkerhet i , , och . Utvecklad, robust och säker kommunikation Robustheten och tillgängligheten i har förstärkts. har en ny reservplats för drift och övervakning av etablerats. Täckningen för har förstärkts på ett antal platser där många människor samlas samt i väg- och järnvägstunnlar. tillkom ett lågt antal nya användarorganisationer i , vilket indikerar att de som bör vara aktörer i redan är det. Ökningen av antalet abonnemang ligger på ungefär samma nivåer som föregående år (se diagram 4.3). Diagram 4.3 Antal Rakelabonnemang 2012–2020 Källa: MSB:s årsredovisningar 2012–2020. Intäkter för 2020 uppgår till (2019). Kostnaderna för Rakelverksamheten har ökat i jämförelse med föregående år vad gäller avskrivningar, drift och underhåll vilket beror på färdigställandet av investeringar. Resultatet uppgår till ett överskott på . Tjänsten WIS är ett nationellt webbaserat informationssystem som innebär en möjlighet för krishanterande organisationer att dela information och upprätthålla lägesbilder. Användandet av WIS fortsätter att öka och har framför allt fler kommunala och privata bolag samt frivilligorganisationer anslutit sig. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 inloggningar i WIS ökar, vilket tyder på att WIS blir en allt viktigare tjänst för att dela lägesbilder. Covid-19-pandemin bedöms inledningsvis ha medfört en viss ökad användning varför MSB genomförde ett antal åtgärder för att stötta aktörer i användningen av WIS, såsom ytterligare utbildningar, utökat användarstöd samt förbättringar i driftmiljön. Swedish Government Secure Intranet (SGSI) är ett avgiftsfinansierat krypterat myndighetsnät för att utbyta information mellan myndigheter i och i på ett säkert sätt. har MSB lanserat en uppdaterad version av SGSI videotjänst, som möjliggör för samhällsviktiga aktörer att ha videokonferenser. Intresset för att ansluta sig till SGSI fortsätter att öka. MSB:s uppdrag med att förvalta, utveckla och tillhandahålla SGSI har förtydligats och användarkretsen utvidgats så att t.ex. SOS Alarm kan kommunicera via SGSI med och räddningstjänsten. MSB fick två regeringsuppdrag inriktade på utvecklingen av nästa generations (). MSB ska anskaffa och tillhandahålla tjänster för mobil datakommunikation till användare av . Uppdraget omfattar även att anskaffa och etablera ett kärnnät med statlig rådighet. En marknadsanalys har genomförts . Säkerhetsskyddsarbete och upphandlingsprocess pågår. För att helt kunna ersätta det befintliga Rakelsystemet uppdrog regeringen åt MSB att analysera och lämna förslag på hur det samlade behovet av ett utvecklat och säkert kommunikationssystem för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar bäst kan tillgodoses. inkom 286 rapporter till MSB gällande it-incidenter från 93 myndigheter, vilket motsvarar av det totala antalet rapporteringsskyldiga statliga myndigheter. Det är en nedgång från föregående år, både när det gäller antal rapporter och andel rapporterande myndigheter (se tabell 4.2). MSB bedömer att pandemin haft en negativ inverkan på rapporteringsbenägenheten. När det gäller orsak till incidenterna var handhavandefel den vanligaste, följt av angrepp och störning i mjukvara eller hårdvara. Antalet angrepp har fortsatt minskat, medan handhavandefelen har ökat. När det gäller incidentrapporter från leverantörer av samhällsviktiga och digitala tjänster, i enlighet med , har 88 sådana rapporter inkommit . Det är en betydande ökning jämfört med föregående år (se tabell 4.2), men med tanke på att rapporteringskravet för dessa aktörer är så pass nytt är det svårt att dra några slutsatser kring detta. Incidenterna har till stor del sitt ursprung i en tjänst som tillhandahålls av en extern aktör, vilket i vissa fall kan ha gjort det svårt att bedöma orsak. I de fall orsaken kunnat fastställas är systemfel det vanligaste. Antagonistiska handlingar anges som orsak endast i ett mycket litet antal rapporter. MSB har bedrivit ett särskilt arbete med att bevaka it-incidenter med koppling till covid-19-pandemin. Antal rapporter från statliga myndigheter Andel rapporterande myndigheter (%) Antal rapporter från NIS-leverantörer 1Omräknat till helårssiffra eftersom rapporteringen började först . Källa: MSB:s årsrapporter gällande statliga myndigheters och NIS-leverantörers it-incidentrapportering . 2021/22:1 Utgiftsområde 6 gav MSB ut ett föreskriftspaket inom informationssäkerhetsområdet. I paketet ingår uppdaterade föreskrifter om informationssäkerhet och incidentrapportering och nya föreskrifter om säkerhetsåtgärder i informationssystem. Uppdateringarna innebär bl.a. tydligare krav på myndighetsledningar att inrikta, säkerställa resurser och följa upp informationssäkerhetsarbetet, nya krav på säkerhetsåtgärder rörande lokaler och personal, samt att det blir enklare för myndigheterna att avgöra vad som ska incidentrapporteras. De nya föreskrifterna om säkerhetsåtgärder i informationssystem ställer minimimkrav på vilka säkerhetsåtgärder som en statlig myndighet ska ha på plats i den tekniska it-miljön. MSB har arbetat med regeringsuppdraget att ta fram en struktur för uppföljning av det systematiska informationssäkerhetsarbetet i den offentliga förvaltningen. Arbetet har försenats på grund av covid-19-pandemin, men lanseringen av strukturen förväntas kunna göras och redovisningen av den första samlade bedömningen av nivån på det systematiska informationssäkerhetsarbetet i den offentliga förvaltningen . har MSB arbetat med utbildningsinsatser gentemot offentlig sektor, i enlighet med det regeringsuppdrag som myndigheten fått, bl.a. genom framtagandet av en utbildning för myndighetschefer. MSB har också lanserat en ny version av webbutbildningen Digital informationssäkerhetsutbildning för alla, . uppdrog regeringen åt , Försvarsmakten, MSB och Säkerhetspolisen att fördjupa samverkan inom cybersäkerhetsområdet genom inrättandet av ett nationellt cybersäkerhetscenter (se närmare avsnitt 2.3.2). Tillsammans med övriga myndigheter i Samverkansgruppen för informationssäkerhet (SAMFI) har MSB uppdaterat handlingsplanen för informations- och cybersäkerhet –2022. Av den uppdaterade handlingsplanen framgår att myndigheterna genomfört extern samverkan med representanter för branschorganisationer, standardiseringsorgan, myndigheter, företag, regioner och kommuner. 4.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen