prop · H9031d7 · 2021-09-20 00:00:00 — Försvarsmakten har även fortsatt arbetat med att ett effektivera sin energianvändning och bedriver aktivt studier för att ta reda på för- och nackdelar med ex. biobränslen för totalförsvarets behov. Övningsverksamheten är den verksamhet som påverkar miljön mest. Genom en utvecklad arbetsmetodik och tillämpning av s.k. miljöannex, som kan beskrivas som en bilaga till övningsbestämmelserna, har Försvarsmakten kunnat ta miljöhänsyn i ett tidigare skede vid planeringen av övningar och insatser, exempelvis när det gäller att anpassa övningar utifrån marinbiologiska förutsättningar. har arbetet med förorenade områden lyfts upp som ett fokusområde vid Försvarsmaktens samverkan med de övriga myndigheterna i försvarssektorn. Försvarsmakten har också på uppdrag av regeringen redovisat en åtgärdsplan för förorenade områden och en särskild handlingsplan för områden som förorenats av PFAS. Vidare har Försvarsmakten inom ramen för sitt klimatanpassningsarbete fokuserat på att genomföra åtgärderna listade i myndighetens handlingsplan för klimatanpassning Med utgångspunkt i bestämmelserna om flyghinder i luftfartsförordningen (2010:770) gör Försvarsmakten en s.k. hindersprövning. Försvarsmakten har utpekade områden runt myndighetens flygfält inom vilka myndigheten kommer att avråda från etablering av objekt som utgör flyghinder. Vidare har Försvarsmakten klassificerat vissa områden som lågflygsområden inom vilka myndigheten också avråder från denna typ av etablering. Försvarsmakten deltar i samhällsplaneringen genom att yttra sig över förslag på nya vindkraftverk och vindkraftparker. Myndigheten svarar på inkommande remisser i flera skeden och enligt olika förslag på utformning, för att om möjligt hitta ett alternativ som är godtagbart både ur myndighetens perspektiv och enligt sökandens önskemål. Försvarsmakten har vidare deltagit i och arbete med en strategi för en nationell hållbar vindkraftsutbyggnad. Myndigheten har tagit fram en vägledning som beskriver hur öppet redovisade riksintresseanspråk såväl som riksintresseanspråk som omfattas av sekretess kan påverkas av vindkraftsetablering och som beskriver hur beredning av vindkraftsärenden går till inom Försvarsmakten. Försvarsmakten besvarade remisser om vindkraft, jämfört med 179 remisser . Av de inskickade remisserna lämnade myndigheten synpunkter på av föreslagna positioner respektive av de föreslagna områdena. Att andelen synpunkter är högre vid remisser gällande områden beror till stor del på att Försvarsmakten i sin analys av dessa remisser måste ta höjd för att utbyggnad sker i hela området och att områdena ofta är stora. De synpunkter Försvarsmakten och andra berörda lämnar utgör en naturlig del av tillståndsprocessen enligt där föreslagna positioner för vindkraftverk ges en återkoppling i förhållande till potentiella konflikter med t.ex. övnings- och skjutverksamhet, militär luftfart och kommunikations- 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Synpunkter är därför inte synonymt med avslag utan myndigheten strävar efter att i dialog med sökanden styra mot konfliktfria positioner och områden. När det gäller vågkraft har Försvarsmakten besvarat remisser i enskilda ärenden som främst gällt översiktsplanering där vågkraft nämnts. 3.3.13Utvecklad styrning och uppföljning av det militära försvaret Arbetet med att utveckla styrningen och uppföljningen av det militära försvaret har fortsatt. Fokus har bl.a. varit på att fortsätta omhänderta de rekommendationer som Statskontoret lämnade i rapporten planeringen möter verkligheten – Försvarsmaktens interna ledning, styrning och uppföljning (2018:27), med bilagan ESV:s bedömning av ändamålsenligheten i Försvarsmaktens investeringsplan (ESV 2018–00176). Statskontoret föreslog bl.a. att regeringen förstärker och utvecklar resultatstyrningen av Försvarsmakten. Regeringen beslutade om inriktning för Försvarsmakten –2025 med mål för Försvarsmaktens operativa förmåga 2030 med delmål 2025. Syftet är att målen ska vara vägledande för utformningen av och ekonomiska avvägningar inom verksamheten och bidra till att åstadkomma en mer sammanhållen styrning av försvarsområdet där målen för den operativa förmågan är inriktande för materielanskaffning, infrastrukturinvesteringar samt utbildnings- och övningsverksamhet. har fortsatt haft i uppdrag att stödja Försvarsmakten och . Uppdraget har bl.a. inneburit en fortsatt utveckling av investeringsplanerna, men också ett större fokus på infrastrukturområdet som en följd av att Försvarsmakten och har lämnat underlag till propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30). slutredovisade sina iakttagelser från arbetet med uppdraget till regeringen . 3.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringens samlade bedömning är att det militära försvarets förmåga att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet har vidmakthållits, i jämförelse med 2019 då bedömningen var att det militära försvarets förmåga hade ökats. Att förmågan har vidmakthållits och inte ökat beror bl.a. på de utmaningar och begränsningar som covid-19-pandemin har medfört. till hela försvarsbeslutsperioden bedömer regeringen att den militära förmågan har ökat, bl.a. som en följd av tillförsel av personal, materiel samt ökad övningsverksamhet. Betydande ekonomiska tillskott har möjliggjort det fortsatta genomförandet av den försvarspolitiska inriktningen –2020 och stärkt förutsättningarna för att framgent öka försvarsförmågan ytterligare. Regeringen bedömer att det fortfarande finns begränsningar avseende förmågan att mobilisera hela krigsorganisationen och försvara mot ett väpnat angrepp. Det kvarstår också begränsningar för Försvarsmakten att hantera händelseutvecklingar som kan uppstå vid ett försämrat omvärldsläge samt vissa begränsningar inom ramen för uppgiften att ta emot militärt stöd. Att stärka den operativa förmågan, inklusive mobiliseringsförmågan, är därför fortsatt angeläget. Regeringen delar Försvarsmaktens bedömning att utvecklingen av krigsförbanden har gått i rätt riktning, vilket visar sig vid övningar, insatser och beredskapskontroller. Krigsdugligheten för samtliga försvarsgrenar och funktioner har vidmakthållits trots covid-19 och övningsverksamhet har genomförts även om anpassningar gjorts i 2021/22:1 Utgiftsområde 6 omfattning och antal. Regeringen bedömer också att utvecklingen och förstärkningen av cyberförsvarsförmågan har fortsatt, inklusive förmågan att genomföra aktiva operationer i cybermiljön. Materiel- och logistikförsörjningen har bidragit till krigsförbandens krigsduglighet och Försvarsmaktens möjligheter att lösa sina uppgifter. En stor andel av medlen på anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar har i enlighet med den redovisade planeringen ianspråktagits för att fullfölja de redovisade investeringarna. Regeringen bedömer att utvecklingen av det militära försvarets personalförsörjning fortsatt går åt rätt håll. Återaktiveringen av grundutbildning med värnplikt har varit en förutsättning för att skapa fullt bemannade och samövade förband. Bemanningsläget var vid utgången av 2020 i stort sett gott inom de flesta personalkategorier. Det finns utmaningar inom officersförsörjningen och vissa nyckelkompetenser men Försvarsmakten arbetar för att åtgärda detta. Trots utmaningarna med covid-19 kunde grundutbildning av totalförsvarspliktiga bedrivas. Den avslutade utbildningsomgången /2020 av grundutbildning med värnplikt var, i likhet med den tidigare utbildningsomgången /2019, betydligt större än och har genererat högre antal sökande och antagna till officersutbildning. Detta visar på de möjligheter som den återaktiverade värnplikten ger att fylla upp krigsorganisationen. Att andelen kvinnor har ökat något i vissa personalkategorier är positivt. Dock är andelen kvinnor i militära befattningar fortfarande låg och andelen kvinnor som gör värnplikt når inte myndighetens målsättningar. Regeringen bedömer att det är viktigt att ett fortsatt aktivt arbete bedrivs för att öka andelen kvinnor samt att Försvarsmakten fortsätter bedriva ett aktivt och systematiskt utvecklingsarbete för att vara en jämställd och jämlik organisation. I syfte att öka graden av förutsägbarhet och transparens i den ekonomiska planeringen för de två mest resurskrävande materielområdena, stridsflygs- och undervattensförmåga, föreslår regeringen att de blir en del av investeringsplanernas riktlinjebeslut (se avsnitt 3.6 Budgetförslag). Försvarssamarbetet med har en särställning i svensk försvars- och säkerhetspolitik. Regeringen bemyndigades av i Vårändringsbudget (prop. 2020/21:99, bet. 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:385) att göra utfästelser om utveckling av det svenska Gripensystemet som innebär en harmonisering av det svenska stridsflyget med det finländska, under förutsättning att beslutar om anskaffning av JAS 39 . Ett harmoniserat stridsflygsystem mellan och skulle medföra stora operativa fördelar. bi- och multilaterala försvarssamarbeten har fortsatt förstärkts och fördjupats. Regeringen bedömer att utvecklingen av de internationella samarbetena bidragit såväl till Försvarsmaktens operativa förmåga som till att öka stabiliteten i närområdet. Genom fördjupade försvarssamarbeten axlar ansvaret som en trovärdig, pålitlig och solidarisk samarbetspartner vilket bidrar till stabilitet och säkerhet i vårt närområde och i . Det är avgörande att kan ta emot och ge militärt och civilt stöd för att skapa en reell möjlighet att agera tillsammans och samordnat i händelse av kris eller krig. Utvecklingen inom det svensk-finska samarbetet och det nordiska trilaterala samarbetet bedöms ha bidragit till Försvarsmaktens förmåga att agera med andra. samarbete med Nato har fortsatt utgjort en central del av Försvarsmaktens förmågeutveckling, såväl för den nationella förmågan som för förmågan att genomföra operationer med andra i eller utanför närområdet. Försvarsbeslutet anger att bör samordna operationsplanering med , , , och Nato, vilket innebär att och bl.a. Nato fördjupar sitt samarbete ytterligare. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Verksamheten inom forskning och utveckling har inriktats mot att i större omfattning prioriteras mot förutsedda behov. Arbetet med att förstärka nya eller tillförda områden har fortsatt, vilket regeringen bedömer är viktiga steg för det militära försvaret ska ha tillgång till nödvändig forskning och utveckling. Försvarsmaktens övningsverksamhet är den verksamhet som påverkar miljön mest. Regeringens samlade bedömning är att Försvarsmakten arbetar systematiskt för att bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen nås men ser också att arbetet måste fortsätta att utvecklas. Försvarsunderrättelseverksamheten har utvecklats och stärkts. Försvarsunderrättelsemyndigheterna har på ett avgörande sätt bidragit till möjligheter att föra en aktiv utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik. Mot bakgrund av händelseutvecklingen bl.a. avseende den politiska och militära utvecklingen i närområdet, samt utvecklingen avseende terrorism, cyber- och hybridhot anser regeringen att den av regeringen, i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30), föreslagna och planerade utvecklingen och förstärkningen av försvarsunderrättelseförmågan behöver fullföljas. Försvarsunderrättelseförmågan ökar möjligheterna till förvarning och är därmed väsentlig för Försvarsmaktens operativa förmåga och för att regeringen ska kunna agera förutseende och besluta om rätt åtgärder. Regeringen bedömer precis som föregående år att kraven på och betydelsen av den militära säkerhetstjänsten har ökat till följd av omvärldsutvecklingen, ikraftträdandet av en ny säkerhetsskyddslag och uppbyggnaden av totalförsvaret. Med ökad övningsverksamhet och aktivitet inom Försvarsmakten och totalförsvaret ökar också exponeringen av den skyddsvärda verksamheten. engagemang och deltagande i internationella militära insatser har fortsatt inom bl.a. EU, FN och Natos ram. De förband som har deltagit i internationella insatser har uppfyllt de krav som har ställts i respektive insatsområde och har bidragit till att uppfylla de mål som angivits i regeringens propositioner gällande de väpnade insatserna. Covid- 19 har påverkat Försvarsmaktens deltagande i olika grad. I likhet med vad regeringen konstaterade i budgetpropositionen , innebär de internationella militära insatserna till del en resurskonflikt med förbandsproduktionen vid förband, centrum och skolor nationellt. bedömer regeringen att deltagandet i de internationella insatserna har bidragit till Försvarsmaktens förmåga att samverka med andra länder i en multinationell kontext och inom ramen för skarp operationsmiljö, vilket är positivt för vår nationella förmåga. Försvarsmakten har lämnat ett omfattande stöd till civil verksamhet, inte minst med anledning av covid-19. Regeringen bedömer att myndigheten uppvisat en god förmåga att skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civil verksamhet. I propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) gör regeringen bedömningen att förstärkningarna av grund- och krigsorganisationen samt utökad utbildning av totalförsvarspliktiga m.m. kan ge ökade förutsättningar att lämna stöd till civil verksamhet. Mot bakgrund av det fortsatt försämrade säkerhetspolitiska läget behöver det militära försvaret fortsatt stärkas och den operativa förmågan öka. Regeringens fokus avseende det militära försvaret 2022 och framåt är att genomföra den försvarspolitiska inriktning som framgår av propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30). beslut med anledning av propositionen innebär en substantiell förstärkning av det militära försvaret. –2025 kommer nivån på anslagen till det militära försvaret att öka med , i jämförelse med 2020. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 ekonomiska förstärkningarna ger nödvändiga förutsättningar för en tillväxt av det militära försvaret och för att öka den operativa förmågan. Att försvara mot ett väpnat angrepp är det militära försvarets huvuduppgift och den dimensionerande utgångspunkten för uppbygganden av krigsorganisationen. Totalförsvaret ska vara krigsavhållande genom att ha en sådan styrka, sammansättning, ledning, beredskap och uthållighet att det avhåller från försök att anfalla, kontrollera eller på annat sätt utnyttja svenskt territorium. Arbetet med att utveckla styrningen och uppföljningen av resultaten inom det militära försvaret kommer att fortsätta. Regeringen kommer även att fortsätta att se över resultatredovisningen till och kommer inom ramen för detta arbete se över möjligheterna att mer utförligt redovisa hur den operativa förmågan utvecklas . De mål som har införts för den operativa förmågan förbättrar förutsättningarna för att följa upp utvecklingen. Regeringen avser även att fortsatt följa de utmaningar inom materielförsörjningen som redovisar i sin rapport iakttagelser i regeringsuppdraget att stödja Försvarsmakten och 2019–2020 (ESV 2019-00649). Styrningen av samhällsinvesteringar i infrastruktur för totalförsvaret bör ses över för att skapa bättre förutsättningar för att genomföra Försvarsmaktens verksamhet. Regeringen avser även följa upp Försvarsmakten arbete i regeringens program Jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM) och myndighetens bidrag till genomförandet av den nationella handlingsplanen för kvinnor, fred och säkerhet. Mål för Försvarsmaktens operativa förmåga Med utgångspunkt i det av beslutade målet för det militära försvaret fattade regeringen beslut om mål för Försvarsmaktens operativa förmåga i krig och fred (Inriktning för Försvarsmakten –2025 [Fö nr 30]). Målen för den operativa förmågan ska vara styrande för utformningen av och ekonomiska avvägningar inom verksamheten och bidra till att åstadkomma en mer sammanhållen styrning av försvarsområdet där målen för den operativa förmågan är styrande för inriktning och uppföljning av materielanskaffning, infrastrukturinvesteringar samt utbildnings- och övningsverksamheten. Av målen för den operativa förmågan framgår bl.a. följande. Försvarsmakten ska successivt –2025, respektive 2026–2030, öka sin förmåga att i händelse av krig möta ett väpnat angrepp mot och göra det nödvändigt för en angripare att ta till vapenmakt för att nyttja svenskt territorium. Vidare ska myndigheten successivt öka sin förmåga att i händelse av krig, bl.a. fördröja fientlig etablering av operativ kontroll på svenskt territorium, bestrida fientlig operativ kontroll om angriparen har etablerat sig på svenskt territorium samt utan förberedelsetid och under pågående angrepp mobilisera krigsorganisationen. Försvarsmakten ska därutöver successivt öka sin förmåga att i fredstid bl.a. upptäcka och identifiera hot mot och svenska intressen, följa omvärldsutvecklingen samt kunna lösa krigsuppgifter med hela krigsorganisationen inom efter beslut om höjd beredskap och allmän mobilisering. Försvarsmakten ska både i krig och i fred successivt öka sin förmåga att ge och ta emot militärt stöd till och från andra stater och organisationer. Arbetet för att genomföra den inriktning som har beslutat för Försvarsmaktens krigsorganisation kommer att fortsätta. Inriktningen innebär en utökning av krigsorganisationen, bl.a. inom armén, samt att stödfunktioner som logistik och ledning förstärks. Det totala antalet befattningar i krigsorganisationen kommer att 2021/22:1 Utgiftsområde 6 uppgå till ca 100 000 när krigsorganisationen är personellt och materiellt uppfylld, att jämföra med ca 60 000 befattningar 2020. Inriktningen innebär vidare omfattande investeringar i materiel inom samtliga försvarsgrenar samt ökad övningsverksamhet, i syfte att öka det militära försvarets förmåga och uthållighet. Försvarsmakten har omsatt den politiska inriktningen i en planering för krigsorganisationens utveckling som inkluderar bl.a. personal, materiel, infrastruktur och övningar. Regeringen anser att Försvarsmakten ska prioritera arbete med att stärka sin förmåga att mobilisera i enlighet med fastställda krav. En avgörande del i detta arbete är att slutföra krigsplaceringen av materiel. Regeringen konstaterar att den återinförda grundutbildningen med värnplikt utgör en förutsättning för en utökning av krigsorganisationen och för att kunna producera fullt bemannade, utbildade och övade krigsförband. Därför behöver grundutbildningsvolymerna successivt öka . kommer 8 000 totalförsvarspliktiga att grundutbildas . Vidare anser regeringen att det är angeläget att Försvarsmakten organiserar grundutbildning och repetitionsutbildning i ett tydligt förbandsomsättningssystem i syfte att åstadkomma en krigsorganisation med samövade krigsförband. De stora anslagsökningar inom materielområdet som har beslutat kommer att möjliggöra en successiv materieluppfyllnad vilket är en förutsättning för krigsförbandens utveckling. Armén ska fortsätta utvecklas för att efter mobilisering kunna möta ett väpnat angrepp. Eftersom brigaderna är kärnan i arméstridskrafternas förmåga att möta ett väpnat angrepp kommer regeringen därför att prioritera arbetet med att organisera tre mekaniserade brigader. Arbetet med att inta den beslutade organisationen fortsätter i enlighet med regeringens och beslut. Regeringen konstaterar att två divisionsartilleribataljoner med eldrörsartilleri ska vara färdiga 2030. Frågan om eventuella kompletterande system för indirekt eld bör behandlas i kommande försvarsbeslut. levereras flera viktiga materielsystem till armén. Luftvärnsrobot 103 Patriot tillförs och stridsvagnar och stridsfordon renoveras och uppgraderas. Vidare anskaffas ytterligare eldrörsartilleri och granatkastarbandvagnar liksom stora mängder övriga fordon av olika typer. Eldhandvapen och annan mängdmateriel anskaffas. Grundutbildning vid Hemvärnets utbildningsgrupper ska upphöra och genomförs därför den sista omgången av denna grundutbildning. Marinen ska fortsätta utvecklas för att kunna möta ett väpnat angrepp och upprätthålla den territoriella integriteten med fokus på . Övningsverksamheten och samarbetet med ska fortsätta. De förbanden ska ha en hög tillgänglighet och beredskap. Personell tillväxt och kompetens är en viktig grund för detta samt för att omhänderta kommande större materielsystem. Anskaffningen av ubåt typ fullföljs. Leveranserna till sker enligt avtal med . Leverans till Försvarsmakten bedöms kunna ske tidigast efter leverans till . Försäljningen av två ubåtar av Södermanlandklass till blir inte av eftersom den inte har kunnat fullföljas inom de tidsramar som var nödvändiga för att Försvarsmakten och skulle kunna genomföra en affär. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Väsentliga materielförstärkningar pågår och 2022 inom marinen, exempelvis halvtidsmodifiering korvett typ , uppgradering av den tredje ubåten av Gotlandsklass och uppgradering röjdykfartyg typ Spårö. Regeringen noterar att Försvarsmakten i det kompletterande budgetunderlaget föreslår justeringar i investeringsplanen för samhällsinvesteringar beroende på bedömda förseningar inom det området. Försvarsmakten avser fortsätta beredningen av kompensatoriska åtgärder för att möta de operativa konsekvenserna av förseningarna och återkomma i budgetunderlaget med förslag på sådana åtgärder. Flygvapnet ska fortsätta utvecklas för att tidigt kunna möta ett väpnat angrepp och upprätthålla territoriell integritet. Den samlade luftförsvarsförmågan är i flera avseenden en förutsättning för att flygvapnet och andra försvarsgrenar ska kunna verka. Sex stridsflygdivisioner vidmakthålls och förmågan till verkan stärks genom t.ex. tillförande av ytterligare jaktrobotar. Regeringens inriktning är därför fortsatt att flygtidsproduktionen och tillgängligheten inom stridsflygssystemet fortsatt ska öka . Av betydelse är även de fortsatta ansträngningarna att förbättra det personella vakansläget i flygvapnet. Arbetet med att till del ersätta skolflygplanet 60 med nya SK 40 fortsätter. Försvarsmaktens arbete med att förstärka flygbasorganisationen och förmågan till spridning av flygstridskrafter inom och mellan flygbaser är viktigt för att nå de mål för operativ förmåga till 2030 som regeringen beslutat. Regeringen avser att fortsätta fördjupa samarbetet om framtida stridsflygutveckling inom ramen för () och det trilaterala samförståndsavtal som undertecknades . avser anskaffa nytt stridsflygssystem. lämnade därför ett erbjudande om JAS 39 . Regeringen bemyndigades vidare av i Vårändringsbudget (prop. 2020/21:99, bet. 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:385) att göra utfästelser om utveckling av det svenska Gripensystemet som innebär en harmonisering av det svenska stridsflygssystemet med det finländska, under förutsättning att beslutar om anskaffning av JAS 39 . De kostnader som sådana beslut skulle medföra bedöms kunna hanteras genom att Försvarsmakten anpassar sådan verksamhet inom utvecklingen av stridsflygförmågan som inte påverkar genomförandet av beslut om propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30, bet. 2020/21:FöU4, rskr. 2020/21:136), genom inkomster i samband med försäljning och med ökade anslag –2032. Kostnaderna ska därför inte påverka genomförandet av beslut om propositionen Totalförsvaret 2021–2025. För att kunna hantera en harmonisering av det svenska stridsflygssystemet med det finländska behöver myndigheterna i ett första steg ingå nya åtaganden och regeringen föreslår därför de finansiella befogenheter som är nödvändiga för att genomföra detta. förväntas välja leverantör . Avtal med vald leverantör förväntas ingås . Om beslutar om anskaffning av JAS 39 kommer regeringen att återkomma till med de ytterligare åtgärder som krävs för en harmonisering av det svenska stridsflygssystemet med det finländska i kommande ekonomiska propositioner. Försvarsmakten har i sitt budgetunderlag inkommit med koncept för ledning och logistik. Regeringen bedömer att dessa koncept behöver utvecklas och kompletteras i syfte att främja balansen mellan verkansförband och stödfunktioner. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Regeringen avser stärka och utveckla cyberförsvarsförmågan i enlighet med propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30).