prop · H90358 · 2021-11-10 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:58 Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och ökade incitament för naturvården i skogen med Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen prioriterar åtgärder för att ska ha en växande skogsnäring och ökad hållbar skoglig tillväxt med god och säkerställd tillgång till biomassa från den svenska skogen. har också ett ansvar internationellt och för kommande generationer att bevara, restaurera och utveckla den biologiska mångfalden samt nationella och internationella åtaganden för att skydda biologisk mångfald i skogen. Hållbar skoglig tillväxt, ersättning av fossila råvaror, ökad cirkularitet samt kolinbindning i biomassa och marken ska främjas och läckage från mark och andra källor minskas. Regeringen anser att en stark ägande- och brukanderätt är grunden för att i ökad utsträckning kunna ta tillvara skogens potential för ekonomi, klimat och miljö. För att värna möjligheten för skogsägare att fortsätta bedriva skogsbruk föreslår regeringen att nya ersättningsmarker och ett nytt markförsäljningsprogram från bör bidra till skydd av värdefull skog. Frivilligt formellt skydd bör vara en grundläggande utgångspunkt och ett huvudsakligt arbetssätt för myndigheterna. När det ska fattas beslut om att inrätta formellt skydd av skog bör avsteg från frivillighet vara mer restriktivt än när så är befogat. har skyddsvärda skogsnaturtyper i hela landet. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller 2021/22:58 frivilliga avsättningar.För att bidra till att skogar med höga naturvärden ska kunna skyddas och för att inte markägare ska utsättas för osäkerhet och otydlighet behöver tillgängliga resurser överensstämma med ambitionen i naturskyddet.. Styrmedel och arbetsformer bör utvecklas för ökat engagemang för naturvård. Ett förslag till nationellt mål för ökad hållbar tillväxt i skogen bör tas fram. Målets fokus bör ligga på ökad tillväxt i biomassa genom förbättrad skogsskötsel som klimatanpassning och den biologiska mångfalden ökar. Med syfte att bidra till målsättningen om ökad hållbar tillväxt bör en långsiktig rådgivningskampanj tas fram. Ökad rådgivning för att minska klövviltskador på skog och öka fodermängder i hela landet bör genomföras. Olika åtgärder samt vid behov regelförändringar för att minska skadenivåerna bör utredas. Det nationella skogsprogrammets strategi med dess mål för olika fokusområden bör fortsatt gälla t och sträcka sig och utvecklas för att ytterligare främja en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk. Regeringen bedömer att regelförenklingar inom skogsbruket som syftar till synergieffekter som gynnar skogspolitikens jämställda mål om produktion och miljö bör utredas i syfte att stärka äganderätten samt underlätta villkoren för företagande inom skogssektorn. Regeringen avser att återkomma till med förslag som tydliggör bestämmelserna om rätt till ersättning vid avslag på ansökan om tillstånd till avverkning i fjällnära skog. bör upphöra med inventering och registrering av nyckelbiotoper. Kunskapsunderlag är värdefullt och inventeringen i skogen bör utvecklas för att utgöra ett stöd till markägare. För naturvärdesinventeringar i skog som inte sker inom ramen för ett ärende ska inga sammanvägda bedömningar registreras. För att stärka skogsbruket bör skogsägare ges ökade möjligheter till klimatanpassning genom utveckling av vitala skogssystem och brukningsmetoder som har förmåga att anpassa sig till ett förändrat klimat. Staten bör vara föregångare i hållbart skogsbruk och ta stor natur- och kulturmiljöhänsyn samt hänsyn till rennäringen. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Ärendet och dess beredning ............................................................. Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och ökade incitament för naturvården i skogen med frivillighet som grund ....................... Styrmedel och arbetsformer bör utvecklas för ökat engagemang för naturvård.............................................................. Frivillighet som grund vid formellt skydd ....................... Översyn av mer förmånliga skatteregler.......................... 4.3En enhetlig, effektiv och standardiserad tillämpning Mer ändamålsenliga biotopskyddsområden .................... Nya och utvidgade nationalparker ................................... 5 Program för ersättningsmark och markförsäljning från 5.1Överföring av ersättningsmark för skydd av skog samt fortsatt brukande ..................................................... Skog med höga naturvärden skyddas utifrån lokala förutsättningar och markägarens behov ......................................... Förtydligande av regelverket om rätt till ersättning ....................... Kunskap om skogen och dess naturvärden..................................... Befintliga uppgifter om skogen bör inte gallras .............. Kunskapsunderlag och stöd till markägare...................... 9.1Skogsstyrelsen bör få ett uppdrag om 9.2Reglerna om planterad granskog på bör Det nationella skogsprogrammet ............................. Nationellt mål för ökad hållbar tillväxt i skogen............................ Långsiktig rådgivningskampanj för ökad hållbar tillväxt och hållbart brukande i skogen ............................................................. Skog och klövvilt ........................................................................... Åtgärder för att stärka skogsbruket genom ökade möjligheter Staten som föregångare i hållbart skogsbruk ................................. Sammanfattning av betänkandet Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU Förteckning över remissinstanser ..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att och 2023 överföra fastigheter med en sammanlagd areal om högst produktiv skogsmark som inte utgör fjällnära skog från (publ) till staten genom utdelning av fastigheter eller av aktier i ett av (publ) ägt dotterföretag. 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att till staten överföra fastigheter som ägs av ett bolag som staten förvärvat genom utdelning av aktier enligt 1. 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att dels vidta de åtgärder som krävs för att genomföra överföringen enligt 1 och 2, dels avyttra de tillgångar som överförs till staten enligt 1 och 2 (avsnitt 5.1). 4.Riksdagen godkänner att (publ) ges i uppdrag att, mot marknadsmässig ersättning, i stället för nuvarande markförsäljningsprogam, avyttra totalt upp till produktiv skogsmark för att kunna användas som ersättningsmark till enskilda markägare av skog samt skogsfastigheter som ägs och förvaltas gemensamt inom så kallade allmänningsskogar och häradsallmänningsskogar (avsnitt 5.2). 2Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att undersöka möjligheterna och lämna förslag på åtgärder för stärkt äganderätt till skog, nya flexibla skydds- och ersättningsformer vid skydd av skogsmark samt hur internationella åtaganden om biologisk mångfald ska kunna förenas med en växande cirkulär bioekonomi (dir. 2019:46). Utredningstiden förlängdes till genom tilläggsdirektiv (dir. 2020:63). Utredningen, som tog namnet överlämnade betänkandet Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissvaren finns tillgängliga i (M2020/01926). I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 utgiftsområde 23) aviserade regeringen avsikten att lämna en proposition till med anledning av förslag. I denna proposition behandlas delar av utredningens förslag. Regeringen avser att, efter inhämtande av Lagrådets yttrande, återkomma till med förslag som tydliggör bestämmelserna om rätt till ersättning vid avslag på ansökan om tillstånd till avverkning i fjällnära skog. har tillkännagett för regeringen att regeringen bör säkerställa att inventeringen av nyckelbiotoper är rättssäker och effektiv samt att klassificeringen tar hänsyn till de lokala och regionala förutsättningarna (bet. 2017/18:MJU17 punkt 1, rskr. 2017/18:216). Regeringen beslutade om ett regeringsuppdrag om nyckelbiotoper (N2018/03141). Tillkännagivandet redovisades som slutbehandlat i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utgiftsområde 23). Vid behandlingen av budgetpropositionen delade miljö- och jordbruksutskottet inte regeringens bedömning att tillkännagivandet var slutbehandlat (bet. 2018/19:MJU2 s. 18). tillkännagav därför på nytt att regeringen bör säkerställa att inventeringen av nyckelbiotoper är rättssäker och effektiv samt att klassificeringen tar hänsyn till de lokala och regionala förutsättningarna (bet. 2018/19:MJU2 punkt 1, rskr. 2018/19:113). Genom bedömningarna i denna proposition anser regeringen att tillkännagivanden om nyckelbiotoper och nyckelbiotopsinventering är tillgodosedda. Tillkännagivandena är därmed slutbehandlade. har även tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som miljö- och jordbruksutskottet anför att en god incitamentsstruktur för ett hållbart skogsbruk bör säkerställas och att en översyn av lagstiftningen på området därför bör genomföras (bet. 2017/18:MJU17 punkt 5, rskr 2017/18:216). Genom bedömningarna i denna proposition anser regeringen att tillkännagivande är tillgodosett i de delar som avser nyckelbiotoper, nyckelbiotopsinventeringen och i övrigt kring inriktningen för att säkerställa en god incitamentsstruktur för hållbart Prop. 2021/22:58 skogsbruk. 3Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och ökade incitament för naturvården i skogen med frivillighet som grund Skogsnäringen står för av totala varuexport och skapar jobb och tillväxt i hela landet. för att ska ha en växande skogsnäring och ökad hållbar skoglig tillväxt med god och säkerställd tillgång till biomassa från den svenska har också ett ansvar att bevara, restaurera och utveckla den biologiska mångfalden i den svenska skogen samt nationella och internationella åtaganden för att skydda biologisk mångfald i skogen. Hållbar skoglig tillväxt för jobb och export, ersättning av fossila råvaror, ökad cirkularitet samt kolinbindning i biomassa och marken ska främjas och läckage av växthusgaser från mark och andra källor minskas. har en stark tradition av många, småskaliga aktiva skogsägare som förvaltar och brukar sin skog för kommande generationer. dessa skogsägare har skogsfastigheter som kan ha varit ägda av samma släkt i generationer och de känslomässiga banden till sitt ägande kan vara Nästan hälften av den svenska skogen ägs av ca 320 000 enskilda privata skogsägare. För många är skogen som inkomst och säkerhet avgörande för möjligheten att bo och verka i glesbygd och för att hela ska leva. Den skog som avverkas har som regel stått i och den skog som planteras ska tas omhand av våra barn och barnbarn. till har virkesförrådet i ökat som den årliga avverkningsvolymen har mer än fördubblats, vilket har bidragit till en stark ekonomisk utveckling. har vi fått mer gammal skog. Arealer skog med grov död ved, grova träd och äldre lövrik skog ökade och en bit in , men har sedan planat ut. skogspolitiken mycket om produktion. I dagens skogspolitik, som infördes 1993, gäller principen frihet under ansvar och skogsvårdslagens (1979:429) två jämställda mål om miljö och produktion. Det har varit en framgångsrik politik för att få naturvärden att utvecklas i skogen samt lett till ekonomisk tillväxt och ett ökat virkesförråd. Att värna dessa principer är centralt för den fortsatta skogspolitiken Arbetet med att förbättra den biologiska mångfalden och ekosystemtjänsterna kommer även fortsatt Framåt behövs ytterligare kunskap och utveckling om hur naturvården kan bli ännu bättre i brukade skogar. För svensk ekonomi och möjligheten till export av produkter som har sitt ursprung i skogen och för den biologiska mångfalden är skogs- brukarnas insatser viktiga. Värdet av skogens nyttor som resurs för att ersätta fossila råvaror och stärka den resurseffektiva cirkulära ekonomin, som långsiktig kolsänka samt för ekosystemtjänster kommer att öka eftersom de på olika sätt utgör förutsättningar för att ska klara Handel med förnybara råvaror och material är ett viktigt bidrag till att minska användning av varor som ger större klimatutsläpp i andra delar av världen. Regeringen anser att en stark ägande- och brukanderätt bidrar till att i ökad utsträckning kunna ta tillvara skogens potential för ekonomi, klimat För att skydda värdefull natur och värna rödlistade och akut utrotnings- hotade arter bör naturvården stärkas på ett sätt som bygger på legitimitet hos de människor och verksamheter som berörs. På så sätt kan engagemanget för naturvård hos dem som äger skog uppmuntras och I är äganderätten grundlagsskyddad. Av 2 kap. 15 § regerings- formen framgår att ingen kan tvingas avstå sin egendom till det allmänna eller tåla att det allmänna inskränker användningen av mark utom när det krävs för att tillgodose allmänna angelägna intressen. tillförsäkrad den för vilken det allmänna inskränker användningen av Trots att äganderätten är stark i svensk lagstiftning finns ett behov av att åtgärda brister som lett till tillämpningar som kritiserats. har många typer av ärenden som rör skog prövats i domstol. på initiativ av myndighet men ibland efter att enskilda överklagat beslut. Bland annat har frågan om rätt till ersättning vid avslag på ansökan till avverkning i fjällnära skog och frågan om nyckelbiotopsregistreringar varit uppe till prövning. Det har skapat en känsla av osäkerhet då skogs- ägare inte i förväg kan veta utfallet av de beslut och inventeringar Myndigheternas arbete ska bedrivas i god samarbetsanda med mark- ägare och med respekt för äganderätten. Därför är det viktigt att myndigheternas kvalitetsarbete stärks, att äganderättsperspektivet tydlig- görs i myndigheternas arbete och att markägare ges bättre förutsättningar att förstå lagkrav och får möjlighet att bli mer delaktiga i naturvårdsarbetet. Detta skapar bättre förutsättningar för större uppslutning bakom, och engagemang för, naturvårdsarbetet i skogen, inklusive olika skyddsformer Myndigheter ska också kunna bidra med information och kunskap om vad som kan genomföras på frivillig basis. förutom att vara reglerande också ha med sig ett främjandeuppdrag för ett aktivt hållbart skogsbruk och flexibla skydds- och ersättningsformer. Myndigheter ska söka lösningar som främjar både hållbart brukande och Det stärker äganderätten och bidrar till uppfyllelse av miljömålen. Myndigheternas roll för att främja både produktions-, miljö-och klimatmål Arbetet med att främja ett hållbart skogsbruk som skapar både god hållbar tillväxt, konkurrenskraft samt klimat- och miljönytta är ett gemensamt arbete mellan markägare och myndigheter. är skyddsvärda ska berörda myndigheter ha förutsättningar att erbjuda markägare olika verktyg för att hitta en lämplig skyddsåtgärd. Skogspolitikens princip om frihet under ansvar ligger fast som markägare inte ska komma i kläm för att det saknas resurser för formellt Initiativ till formellt skydd bör enklare kunna tas av markägare. Frivilligt formellt skydd bör vara en grundläggande utgångspunkt och ett huvudsakligt arbetssätt för myndigheterna. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska Prop. 2021/22:58 avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller frivilliga När markägaren är överens med staten eller kommunen om formellt skydd ska beslut fattas skyndsamt och ersättning betalas ut i anslutning till skyddsbeslutet i den utsträckning markägaren har rätt till. Det bör finnas tillräckligt med resurser för att förvalta och utveckla de naturvärden som den skyddsvärda skogen innehåller. Myndigheterna ska få ökade möjligheter att prioritera skötsel av redan skyddad natur. Arbetet med att bevara biologisk mångfald i skogen bör stärkas och i ökande grad ske på ett sammanhållet, rättssäkert och effektivt sätt. Det bör bli enklare för markägare att välja mellan olika skyddsformer, vilket förutsätter ett tätt samarbete mellan myndigheterna och en hög grad av transparens gentemot markägare. Nya ersättningsformer och incitamentsskapande åtgärder för naturvård, som bygger på att frivillighet är grunden vid formellt skydd, tas fram. Frivillighet är redan med rådande skogspolitik central då skogsägare med och utan myndigheternas inblandning avstår från att bruka delar av sin skog för att säkra miljö-, natur- och kulturvärden. Myndigheterna ska fortsatt ha möjlighet att uppfylla behovet av att de skyddade områdena är ekologiskt representativa och väl förbundna Därför bör myndigheterna utifrån landskapsperspektiv och kostnadseffektivitet ha möjlighet att utlysa vilka slags skogar där den särskilt emotser förslag om skydd. Markägare bör enklare än själva kunna föreslå områden för formellt skydd. En helhetssyn på landskapet är också viktigt för uppfyllelse av de nationella miljö- och klimatmålen och internationella åtaganden. I genomförandet av formellt skydd finns en stor potential att öka acceptansen hos markägare t.ex. genom att möjligheten att kombinera skydd med ett visst anpassat brukande kan främjas när det är förenligt med skyddets syften. Äganderätten bör vidare värnas genom att det är enkelt för markägare att ha kvar ägandet av sin skog eller att markägaren exempelvis har kvar möjligheter till jakt, fiske, vedhuggning för husbehov och att bygga en mindre stuga, när det är förenligt med skyddets syften. Det bör fortsatt vara enkelt att välja mellan olika brukningsmetoder med hänsyn till skogens förutsättningar, ekonomiska och, sociala värden samt biologisk mångfald. I slutändan är det markägarens beslut vilken brukningsmetod som är bäst lämpad för sin fastighet inom ramen för lagens krav och sektorsansvaret. Det är viktigt att utveckla en större variation i de brukade skogarna där miljö och klimatinsatserna bör öka. Styrmedel och arbetsformer bör utvecklas för ökat engagemang för Frivillighet som grund vid formellt skydd Regeringens bedömning: Äganderätten bör stärkas vid formellt skydd av skog genom att frivilligt formellt skydd bör vara en grundläggande utgångspunkt och ett huvudsakligt arbetssätt för myndigheterna. Initiativ till formellt skydd bör enklare kunna tas av markägare. ska fattas beslut om att inrätta formellt skydd av skog bör avsteg från frivillighet vara mer restriktivt än , när så är befogat. Utredningens bedömning överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen anser dock att regeringen i ett nationellt handlingsprogram för biologisk mångfald bör ange frivilligt formellt skydd som det huvudsakliga arbetssättet för formellt skydd av skog där samtycke ska vara en förutsättning och ange kriterier för myndigheternas möjlighet att med tvång inskränka egendomsskyddet. Utredningen bedömer vidare att skogsnäringens och markägarnas organisationer behöver ta ett stort ansvar för att bidra till att genomförandet blir framgångsrikt. Remissinstanserna: Många instanser är övervägande positiva till ett arbetsätt som bygger på frivillighet som huvudsakligt arbetssätt som flera instanser är övervägande negativa eller avstyrker det. länsstyrelser framför att dagens arbetssätt till allra största delen redan bygger på frivillighet, men att det oftast är myndigheten som initierar Majoriteten av svarande kommuner, majoriteten av skogsägarna, de flesta regioner samt bl.a. Linnéuniversitetet, , , , och länsstyrelserna i , och län är övervägande Flera instanser lyfter behovet av att staten har tillräckliga medel för att ersätta markägare vid beslut om formellt skydd. förslaget kan öka incitament att bevara naturvärden och att detkan öka tillit och förtroende mellan markägare och myndigheter. Flera är kritiska till föreslagna undantag ifrån frivilligheten, medan andra understryker vikten av att myndigheternas beslutanderätt kvarstår och att undantag görs för skogar av särskilt allmänt intresse. Kammarkollegiet ser en risk att stora värden för den biologiska mångfalden förloras om frivilligt formellt skydd ska vara det huvudsakliga eller enda arbetssättet för skydd av skog. i anger att de ekologiskt viktigaste skogsområdena ofta är ekonomiskt värdefulla och sällan är de som markägare själva tar initiativ till att skydda. ser också en stor risk med att anmälda områden är för små för att vara funktionella. instanser, bl.a. Skogforsk och , lyfter att arbetssättet med frivilligt formellt skydd utgår ifrån att markägare har stor kunskap om naturvärden och dess betydelse för biologisk mångfald. menar också att det kommer kräva ny kompetens hos både naturvårdande myndigheter och skogsnäringen. Flertalet länsstyrelser, Göteborgs-, Lunds- , och , Havs- och vattenmyndigheten, , , , , och (Mark- och miljödomstolen) avstyrker eller är övervägande negativa till förslaget. Många länsstyrelser menar att dagens arbetssätt som redan bygger på frivillighet fungerar bra och att inskränkningar skulle försvåra ett strategiskt arbetssätt,uppfyllelsen av internationella åtaganden och att åstadkomma en grön infrastruktur med tillräckligt stora och sammanhängande skyddade områden. Flera lyfter utvärderingen av programmet Komet som pekar på sämre kostnadseffektivitet och sämre måluppfyllelse än nuvarande arbetssätt. Det är också ologiskt och innebär praktiska problem att särbehandla skog, som ofta ingår i skyddsvärda områden bestående av flera olika andra naturtyper. anser att förslaget är onödigt eftersom det redan är möjligt för markägare att ta initiativ till skydd samt att förslaget försvårar planeringen av artrika nätverk av skyddade områden. motsätter sig att dagens styrmedelsmodell (frihet under ansvar) föreslås utökas trots att målen inte nåtts och anser att rådande system med befintliga uttryck för proportionalitetsprincipen och den generösa rätten till intrångsersättning redan speglar en väl avvägd balans mellan enskilda och allmänna intressen. instämmer i behovet av att skapa incitament för att markägaren ska vara delaktig i beslutsprocessen på ett tidigt stadium, men ifrågasätter om det är tillräckliga incitament för att skydda skog. Flera av universiteten hänvisar till resultatet av utvärderingen av Komet som argument mot förslaget. Havs- och vattenmyndigheten liksom anser att nuvarande arbetssätt vad gäller skydd av värdefull natur är mer ändamålsenligt och vill behålla det för samtliga naturtyper. Landskapsperspektivet är mycket viktigt ur ett bevarandeperspektiv på både kort och lång sikt och ett enskilt objekt består ofta av en mosaik av naturtyper. anser att dagens situation med otillräckliga ekonomiska medel hos beslutsfattande myndigheter är ett större problem för markägarna än det faktum att myndigheterna har möjlighet att fatta beslut mot markägarens vilja. Båda myndigheterna ser en risk för lägre kvalitet på skyddad natur och sämre kostnadseffektivitet med förslaget. , och Världsnaturfonden WWF avstyrker förslaget av till stora delar samma anledningar som angetts av länsstyrelser, Havs- och vattenmyndigheten och . Skälen för regeringens bedömning: En övergripande utgångspunkt för naturvården i skogen bör vara att regelverk, andra styrmedel och arbetsformer i högre grad än leder till att markägare vill bevara och utveckla naturvärden på sin fastighet. Den svenska skogspolitiken bygger på två jämställda mål, miljömålet och produktionsmålet. Skogspolitikens grunder ligger fast (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252). En grundläggande del av skogspolitiken är skogsbrukets sektorsansvar och skogsägarnas frihet under ansvar. Markägare och andra aktörer inom skogsbruket har ansvar för att bedriva sin verksamhet på ett hållbart sätt, så att skogspolitikens två jämställda mål nås och för att bidra till de nationella miljömålen. Skogsbrukets sektorsansvar innebär att utöver de krav som lagstiftningen ställer är det avgörande med frivilliga