prop · H80388 · 2021-03-05 00:00:00 — skickar ut slutskattebeskedet till de som deklarerat så att informationen om resultatet kommuniceras till skattebetalaren.259 Det är även möjligt att i efterhand bland annat följa vilka uppgifter som inhämtats i den automatiserade handläggningen, vilka automatiska kontroller en deklaration genomgått, vilken kontroll den eventuellt har fastnat i och vilka åtgärder som gjorts med anledning av det. Dels finns det i ärendets journal, dels finns det dokumenterat i en databas över vilka underlag som ingått i den skatteberäkning som var aktuell när slutskattebeskedet togs ut.260 257Underlag från , Automatiserade beslut – tillfällig föräldrapenning. Rättslig kvalitetsuppföljning, 2019, inkom . 258Underlag från , Rapport – standard för dokumentation i automatiserad handläggning, 2019, inkom ; intervju med företrädare för , . 259Mejl från företrädare för , . 260Mejl från företrädare för , . R I K S R E V I S I O N E N A U T O M A T I S E R A T B E S L U T S F A T T A N D E I S T A T S F Ö R V A L T N I N G E N 5.3.3Transportstyrelsen har säkerställt att dokumentationen av automatiserade beslut är samma som vid beslut Körkortsavdelningen har arbetat för att ärenden som handläggs automatiserat dokumenteras på liknande sätt som om en handläggare hade dokumenterat ärendet. När ärendet är beslutat finns alla delar av beslutet Om en privatperson begär ut ett ärende, och om beslutet har fattats automatiserat, så får denna ut dokumentation och meddelandetexter som har producerats automatiskt.261 Om ett ärende skulle gå vidare till mer omfattande utredning ser ärendet annorlunda ut jämfört med den automatiserade handläggningen. IT-systemet fattar inte beslut i ärenden som omfattas av vidare utredning. Det finns därmed ingen motsvarande automatiserad dokumentation.262 261Intervju med företrädare för Transportstyrelsen, . 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6 Analys och slutsatser I detta kapitel presenterar vi analys och slutsatser. Kapitlet avslutas med rekommendationer. Den övergripande slutsatsen är att statliga myndigheters automatiserade beslutsfattande har lett till ökad effektivitet och att grundläggande rättssäkerhetsaspekter till viss del har förbättrats. Det finns dock brister i myndigheternas arbete med att hantera ärenden med hög risk för fusk och fel. Dessutom utförs det en alltför begränsad uppföljning av att beslut som fattats automatiserat blivit korrekta. Det finns därmed risk för att resurser för kontroll och uppföljning har prioriterats bort i för hög utsträckning. Det förekommer även brister i ansvarsfördelningen för automatiserade beslutsprocesser, liksom att det saknas en tydlig och läsbar dokumentation av den automatiserade handläggningen. 6.1Automatiserat beslutsfattande har inneburit ökad effektivitet Automatiseringen av beslutsfattande har lett till ökad effektivitet genom att privatpersoner får beslut snabbare utan att förvaltningskostnaderna har ökat. Förvaltningskostnaderna för föräldrapenning, inkomstbeskattning av privatpersoner och körkortstillstånd har till och med minskat. Det är dock bara för föräldrapenningen det går att fastställa att kostnadsminskningen beror på automatiseringen. Vidare framgår det i granskningen av föräldrapenning, inkomstbeskattning och körkortstillstånd att , och Transportstyrelsen inte alltid har följt upp om automatiseringen fått önskade effekter på verksamheten och ekonomin, samt att dokumentationen av den uppföljning som gjorts har brister. Granskningen visar att de flesta myndigheter som infört automatiserat beslutsfattande lämnar beslut snabbare till privatpersoner och har uppnått kostnadsminskningar. Däremot visar granskningen av , och Transportstyrelsen att myndigheterna inte har uppgifter om den genomsnittliga handläggningstiden före automatisering, vilket gör det svårt att veta hur mycket effektivisering automatiseringen har medfört. Förvaltningskostnaderna för föräldrapenningen, inkomstbeskattningen och körkortstillståndet har sjunkit som granskats, liksom kostnaden per beslut, men det är inte alltid är tydligt vad som orsakat kostnadsminskningen. Förvaltningskostnaderna för föräldrapenningen, liksom kostnaden per beslut, har tydligt minskat vid en jämförelse före och efter automatisering. Vid har kostnaderna för inkomstbeskattningen av privatpersoner halverats . Beslutsprocessen automatiserades varför det kan antas att det inte är automatiseringen som är orsaken till den betydande kostnadsminskningen . Andelen ärenden som beslutats automatiserat har ökat något , vilket kan ha bidragit till viss kostnadsminskning. Därutöver har resurser omprioriterats inom skatteavdelningen, från inkomstbeskattning av R I K S R E V I S I O N E N A U T O M A T I S E R A T B E S L U T S F A T T A N D E I S T A T S F Ö R V A L T N I N G E N privatpersoner till andra delar av verksamheten, samt att har gjort förändringar i hur kostnader för granskning av privatpersoners deklarationer redovisas internt. Avseende körkortstillstånd saknas jämförbara uppgifter om kostnader från när verksamheten fanns hos länsstyrelserna, vilket gör att det inte går att uttala sig om effekterna av automatiseringen. Förvaltningskostnaderna, liksom kostnad per beslut, har dock minskat något som körkortstillståndet funnits hos Transportstyrelsen. Men det finns potential att öka automatiseringeringsgraden och därmed effektiviteten för körkortstillståndet ytterligare. beslutas inte avslag automatiserat trots att Transportstyrelsen gör tolkningen att det finns lagstöd för detta sedan ändringen i förvaltningslagen trädde i kraft . Dessutom hanteras vissa medicinska diagnoser manuellt, trots att dessa inte ska ge upphov till avslag av ansökan om körkortstillstånd. Enkäten visar att nästan alla myndigheter som har automatiserat beslutsfattande gör nyttokalkyler inför automatisering av beslutsprocesser och att de bedömer att nyttohemtagning gjorts i de flesta fall. Granskningen av , och Transportstyrelsen har gett en mer diversifierad bild. har följt upp nyttohemtagningen sedan automatiseringen av föräldrapenningen och bedömer att nyttohemtagning gjordes på – har dock inte kunnat presentera något underlag som stödjer denna bedömning. har inte kunnat visa någon nyttokalkyl, något som är rimligt med tanke på att automatiseringen av inkomstbeskattningen skedde för så pass sedan. Transportstyrelsen har följt upp att de nått det besparingsmål som regeringen satte upp vid överföringen av körkortsverksamheten. Transportstyrelsen har däremot inte tagit fram en egen nyttokalkyl inför att processen för körkortstillstånd automatiserades, men har satt upp mål för andelen ärenden som ska hanteras automatiserat och når detta mål. 6.2Myndigheterna behöver förbättra arbetet med att säkerställa korrekta beslut , och Transportstyrelsen arbetar systematiskt med att säkerställa att IT-systemen i de automatiserade beslutsprocesserna fungerar korrekt. För att säkerställa korrekt information i ärendena har myndigheterna programmerade kontroller i e-tjänsterna, automatiska kontroller i IT-systemen och kontroller som utförs av handläggare. Däremot brister myndigheterna i arbetet med kontroll av ärenden som har hög risk för fusk och fel, samt att de helt automatiserade besluten följs upp i begränsad omfattning. Till följd av den bristande kontrollen och uppföljningen har myndigheterna inte tillräckligt goda förutsättningar att upptäcka och åtgärda felaktiga beslut. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Granskningen visar att , och Transportstyrelsen har en tydlig struktur för hur IT-systemen testas och övervakas för att säkerställa att information flödar igenom IT-systemen på ett korrekt sätt. Myndigheterna har även programmerade kontroller i e-tjänsterna, automatiska kontroller i IT-systemen och kontroller som utförs av handläggare för att säkerställa korrekt information i ärendena. Däremot finns det brister i hur de tre myndigheterna verkar för att säkerställa att beslut som fattas automatiserat är korrekta. Bristerna föreligger inte i tekniken, utan i styrningen av processerna. Vid och Transportstyrelsen finns det en tydlig ansvarsfördelning för den automatiserade beslutsprocessen. Respektive avdelningschef är ansvarig för beslutsprocessen och det görs ingen skillnad på om besluten fattas manuellt eller automatiserat. Denna ansvarsfördelning återfinns dels i formella dokument, dels i praktiken. Vid finns det liknande formella skrivningar om ansvaret för den automatiserade beslutsprocessen. Det som skiljer från övriga två myndigheter är att gör tolkningen att eftersom det saknas ett delegerat ansvar i arbetsordningen för automatiserade beslut, så ligger ansvaret för automatiserade beslut formellt på generaldirektören. Det saknas därmed ett övergripande ansvar för inkomstbeskattningen av privatpersoner som inkluderar både och automatiserade beslut. Alla myndigheter utom en uppger i enkäten att de har upptäckt fel i de automatiserade beslutsprocesserna. Varken , eller Transportstyrelsen uppger att de har upptäckt programmerade fel i de granskade processerna. Däremot förekommer felaktiga beslut som har andra orsaker, till exempel felaktiga uppgifter. Det är lika vanligt att felaktiga beslut upptäcks genom att privatpersoner eller handläggare hör av sig, som att det upptäcks i de , och Transportstyrelsen har en tydlig struktur för hur risker analyseras, men det finns brister i hur myndigheterna manuellt kontrollerar de ärenden som i riskanalyserna identifierats ha hög risk för fusk och fel. Det gäller framför allt i föräldrapenningen och inkomstbeskattningen av privatpersoner, där det kan finnas incitament till fusk och avsiktliga fel. har påbörjat ett arbete med att införa kontroller baserade på riskprofiler men har inte ännu permanent infört detta efter automatisering, trots att har identifierat ett tydligt riskområde som IT-systemet inte kan kontrollera för. har ett etablerat arbetssätt med kontroller baserade på riskurval, men granskningen har visat att det finns brister i genomförandet av dessa. Bristerna handlar om att det utförs för få kontroller i relation till det antal avdrag som görs och andelen fel i dessa, att handläggare i viss utsträckning väljer att inte genomföra de kontroller de tilldelas i ärendehanteringssystemet samt att de kontrollerna inte följs upp. R I K S R E V I S I O N E N A U T O M A T I S E R A T B E S L U T S F A T T A N D E I S T A T S F Ö R V A L T N I N G E N Därtill följs de helt automatiserade besluten upp i mycket begränsad omfattning på de tre myndigheterna, trots att automatiserade beslut utgör mer än hälften av alla beslut i de granskade processerna. Granskningen har visat att myndigheterna inte har prioriterat tillräckliga resurser för kontroller av ärenden i syfte att upptäcka fusk och fel som IT-systemet inte har förutsättningar att upptäcka, samt följa upp att de automatiserade besluten blivit korrekta. Den bristande kontrollen av ärenden med hög risk för fusk och fel, i kombination med bristande uppföljning av automatiserade beslut, medför att myndigheterna inte har tillräckligt goda förutsättningar att upptäcka och åtgärda felaktiga beslut. 6.3Grundläggande rättssäkerhetsaspekter har till viss del förbättrats Automatiserat beslutsfattande har till viss del förbättrat grundläggande rättssäkerhetsaspekter. Till exempel går alla ärenden igenom samma automatiska kontroller och hanteras manuellt utifrån samma urvalsgrunder. Därigenom har också den hanteringen blivit mer enhetlig, vilket bidrar till en ökad likabehandling. Det finns dock vissa rättssäkerhetsaspekter som inte är fullt ut omhändertagna på de tre myndigheterna. Det handlar om att det i vissa fall saknas tydlig och läsbar dokumentation av automatiserade beslut och att lika fall inte alltid hanteras på lika sätt i det kontrollarbetet. Myndigheterna har även identifierat att kompetens för att kunna översätta lagstiftning till programkod är en kritisk faktor för att kunna säkerställa korrekta och rättssäkra automatiserade beslut. Granskningen visar att , och Transportstyrelsen till stor del uppfyller bedömningskriterier om grundläggande rättssäkerhetsaspekter, men att vissa av dessa inte är fullt ut omhändertagna på alla tre myndigheter. Det handlar om att kontroller som inte utförs på ett korrekt sätt riskerar att minska likabehandlingen och att dokumentationen i den automatiserade handläggningen ska vara tydlig och läsbar. De flesta myndigheter som svarat på enkäten uppger att likabehandlingen har ökat till följd av automatiserat beslutsfattande. Intervjuer vid , och Transportstyrelsen visar att medarbetare vid dessa myndigheter genomgående upplever att likabehandlingen har ökat sedan automatiserat beslutsfattande infördes i föräldrapenningen, inkomstbeskattningen av privatpersoner och körkortstillståndet. Anledningen till detta är att alla ärenden går igenom samma automatiska kontroller och faller ut till hantering utifrån samma urvalsgrunder. De största riskerna för bristande likabehandling återfinns i urvalsprocessen för att kontrollera ärenden manuellt och den hanteringen. Det saknas dock analyser av hur likabehandlingen har påverkats av automatiseringen av beslutsfattande. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Alla myndigheter som svarade på enkäten har ett villkorsstyrt automatiserat beslutsfattande som kan anses vara förutsebart. Endast tre myndigheter uppger i enkäten att de använder AI-baserad teknik som en del av det automatiserade beslutsfattandet, men inte för att fatta beslut. I stället används AI-baserad teknik för att välja ut ärenden för kontroll eller för att klassificera uppgifter i ärenden. Förutsebarheten i det automatiserade beslutsfattandet förutsätter dock att IT- systemen är programmerade på rätt sätt. Både och identifierar kompetens som kan översätta lagstiftning till programkod som en kritisk resurs för att beslut som fattas automatiserat ska bli korrekta och rättssäkra. , och Transportstyrelsen har dokumentation över den automatiserade handläggningen och beslutsdokument för både och automatiserade beslut. dokumentation är dock inte alltid helt tydlig och förståelig för den som vill spåra vilka åtgärder som har utförts i den automatiserade handläggningen. Det medför att vad som skett i den automatiserade handläggningen inte är helt tydligt för de privatpersoner som begär ut dokumentation över hur beslut har fattats. har identifierat detta som en brist, och påbörjat ett utvecklingsarbete för att fastställa en standard för dokumentation i automatiserade beslut, men har ännu inte implementerat detta. 6.4Kunskapen om automatiserat beslutsfattande behöver öka Det finns behov av att ta fram kunskapsunderlag och stöd till myndigheter för att statsförvaltningens automatiserade beslutsfattande ska få bättre förutsättningar för att vara effektivt, rättssäkert och korrekt. Granskningen visar att , och Transportstyrelsen har etablerade strukturer för styrning av de automatiserade beslutsprocesserna, men att det ändå finns vissa brister. Sammantaget visar granskningen att det finns behov av att ta fram kunskapsunderlag och stöd till myndigheter för att statsförvaltningens automatiserade beslutsfattande ska få bättre förutsättningar för att vara effektivt, rättssäkert och korrekt. Ett sådant kunskapsunderlag skulle exempelvis kunna innehålla modeller för hur myndigheter kan strukturera och styra sina automatiserade beslutsprocesser. R I K S R E V I S I O N E N A U T O M A T I S E R A T B E S L U T S F A T T A N D E I S T A T S F Ö R V A L T N I N G E N Regeringen bör ge Myndigheten för digital förvaltning i uppdrag att ta fram kunskapsunderlag för hur arbete med automatiserade beslutsprocesser kan struktureras för att ge bättre förutsättningar för effektiva, rättssäkra och korrekta automatiserade beslut. , och Transportstyrelsen bör följa upp sina automatiserade beslut i syfte att säkerställa att de varit korrekta. •fortsätta arbetet med att införa kontroller baserat på riskprofiler i föräldrapenningen för att motverka felaktiga utbetalningar. •fortsätta arbetet med att säkerställa tydlig dokumentation av den automatiserade handläggningen. •se över hanteringen och omfattningen av de kontroller som baseras på riskurval och som syftar till att motverka fusk och fel, samt systematiskt följa upp utfallet av dessa. •tydliggöra ansvaret för automatiserade beslut. •överväga att öka automatiseringsgraden i körkortstillståndsärenden för att uppnå ökad effektivitet. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Denk, T., , , , F., Medborgarna och automatiserat beslutsfattande, i: , , och (red. ), Storm och Stiltje: 74:e forskarantologi (s. 183–196). : , 2019. , L., "Tekniken är den enkla biten": Om att implementera digital automatisering i handläggningen av försörjningsstöd. RESEARCH REPORTS IN SOCIAL WORK: , , 2019. Wirtz, B., Weyerer, J. & Geyer, C., Artificial intelligence and the public sector - Applications and challenges. , 42 (7), 596–615, 2018. Budgetlagen (2011:203). och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). Förordningen (2018:1486) med instruktion för Myndigheten för digital förvaltning. Förvaltningslagen (2017:900). Kommittédirektiv 2020:10, En väl fungerande ordning för val och beslutsfattande i kommuner och regioner. Myndighetsförordningen (2007:515). Regeringsbeslut I2019/03237/DF, Uppdrag om att testa ny teknik vid automatisering inom offentlig förvaltning. Regleringsbrev för avseende , Fi2019/04080/S3 (delvis). Skatteförfarandeförordningen (2011:1261). Vägtrafikdataförordningen (2019:382). Vägtrafikdatalagen (2019:369). R I K S R E V I S I O N E N A U T O M A T I S E R A T B E S L U T S F A T T A N D E I S T A T S F Ö R V A L T N I N G E N 1989/90:74, Om ny taxeringslag m.m., bet. 1989/90:SkU32, rskr. 1989/90:217. 1993/94:224, Ändringar i skatteregisterlagen m.m., bet. 1993/94:SkU42, rskr. 1993/94:384. 2009/10:1, Budgetpropositionen , UO 22, 2009/10TU1, rskr. 2009/10:117. 2009/10:20, Transportstyrelsens verksamhet inom körkorts- och yrkestrafikområdet, bet. 2009/10:TU6, rskr. 2009/10:85. 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr.2009/10:315. 2011/12:1, Budgetpropositionen , UO22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87. 2016/17:180, En modern och rättssäker förvaltning – ny förvaltningslag, bet. 2017/18:KU2, rskr. 2017/18:2. 2019/20:1, Budgetpropositionen , UO2, bet. 2019/20:FiU2, rskr. 2019/20:129, rskr. 2019/20:130. Underlag från , Automatiserade beslut – tillfällig föräldrapenning. Rättslig kvalitetsuppföljning 2019:1, 2019, inkom . Underlag från , Kvalitetsanalys för föräldrapenning avseende perioden – , dnr. , 2019, inkom . Underlag från , Ekonomiska data_FK_FP2020-02-24 1, 2020, inkom . Underlag från , Processen för att utreda och besluta om föräldrapenning. Process 2007:11, version 6.3, 2007, inkom . Underlag från , Rapport – standard för dokumentation i automatiserad handläggning, 2019, inkom . Underlag från , svar på frågor , 2020, inkom . Underlag från , Slutrapport. En del av Digitala Agenda. ., dnr. , 2019, inkom . 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Underlag från , Arbetsordning för . Gäller fr.o.m. , punkt 5.7.1, inkom . Underlag från , Handläggningsordning för skatteavdelningen. Gäller fr.o.m. , 4.2.7, inkom . Underlag från , Ekonomiska data_SKV effektivitetsrevision automatiserat beslutsfattande svar 200311, 2020, inkom . Underlag från , Sammanfattning av rapporten avseende trovärdig kontroll inom Privata händelser 2014-2018 och 2016-2019, 2019, Underlag från , Skatteavdelningens verksamhetsplan 2018–2020. Beslutad , inkom . Underlag från , Skattefelet hos privatpersoner. Det kontrollerbara skattefelet för beskattningsåren 2016–2017. Underlag från , inriktning, 2018, inkom . Underlag från , Trovärdig kontroll – , 2020, inkom . Underlag från , Trovärdig kontroll inom programmet Privata händelser, 2019, inkom . Underlag från Transportstyrelsen, Arbetsordning. Generaldirektörens beslut om arbetsordning för Transportstyrelsen, 2019, inkom . Underlag från Transportstyrelsen, Avdelning körkort, 2020, inkom . Underlag från Transportstyrelsen, Bok1, 2020, inkom . Underlag från Transportstyrelsen, Frågor till Transportstyrelsen_RiR200611 svar, 2020, inkom . Underlag från Transportstyrelsen, Riskanalys för avdelning Körkort, 2020, inkom . , Digitaliseringen och den statliga arbetsgivarpolitiken – Hur påverkar en arbetsmarknad i förändring den statliga arbetsgivarpolitiken?, Rapportserie 2018 #3. Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen, Digitalisering och AI för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen, Rapport 5, . R I K S R E V I S I O N E N A U T O M A T I S E R A T B E S L U T S F A T T A N D E I S T A T S F Ö R V A L T N I N G E N Delegationen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen, Styrning av arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – En kartläggning. Rapport 3, 2019. E-delegationen, Vägledning i Nyttorealisering version 2.0. , Digitaliseringen av det offentliga , ESV 2017:13, 2017. , Stöd för effektivisering, 2019:29, 2019. Kartläggning och förslag på fortsatt arbete, PM 2018:3, 2018. Myndigheten för Digital förvaltning, Främja den offentliga förvaltningens förmåga att använda AI. Delrapport i regeringsuppdraget I2019/01416/DF || I2019/01020/DF (delvis), 2020. , Den offentliga förvaltningens digitalisering – En enklare, öppnare och effektivare förvaltning?, RIR 2016:14, 2016. SOU 2014:76, Fortsatt utveckling av förvaltningsprocessen och specialisering för skattemål, Utredningen om fortsatt utveckling av förvaltningsprocessen. SOU 2015:66, En förvaltning som håller ihop, Slutbetänkande av E-delegationen. SOU 2016:89, För digitalisering i tiden, Slutbetänkande av SOU 2018:25, Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering, Betänkande av Statskontoret, Förvaltningspolitik i förändring – långsiktiga utvecklingstendenser och strategiska utvecklingsbehov, 2019. Statskontoret, Grönt, gult eller rött ljus? Utvärdering av ändrad ansvarsfördelning för körkortsfrågor, 2014:25, 2014. Statskontoret, Utvecklad styrning – om sammanhållning och tillit i förvaltningen, 2016:26, 2016. eSam, Rättsligt uttalande om automatiserade beslut, , dnr/ref: VER 2017:57. webbplats ”Dina personuppgifter”, ” Så behandlar vi personuppgifter inom förmånsverksamheten”, hämtad , personuppgifter 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N (), Inspektion av Transportstyrelsen, Körkortsenheten i , den 26–, dnr 4728-2011, 2011. Regeringen, För ett hållbart digitaliserat – en digitaliseringsstrategi, N2017/03643/D, 2017. ombudsmän, över betänkandet Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering (SOU 2018:25), Dnr R 53-2018, 2018. Kommuner och Regioner (SKR), Automatiserat beslutsfattande i den kommunala förvaltningen, . Verksamhetsplan för 2018–2020. R I K S R E V I S I O N E N A U T O M A T I S E R A T B E S L U T S F A T T A N D E I S T A T S F Ö R V A L T N I N G E N 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Delegationen för korrekta utbetalningar från Myndigheten för digital förvaltning Myndigheten för digital förvaltning Myndigheten för digital förvaltning R I K S R E V I S I O N E N A U T O M A T I S E R A T B E S L U T S F A T T A N D E I S T A T S F Ö R V A L T N I N G E N 72 R I K S R E V I S I O N E N automatiserat beslutsfattande i statsförvaltningen Automatiskt fattade beslut har funnits i statsförvaltningen och antalet automatiserade beslut är stort.