prop · H90355 · 2021-11-02 00:00:00 — Med hemlig rumsavlyssning avses avlyssning eller upptagning som 1.görs i hemlighet och med ett tekniskt hjälpmedel som är avsett att återge ljud, och 2.avser tal i enrum, samtal mellan andra eller förhandlingar vid sam- manträden eller andra sammankomster som allmänheten inte har tillträde till. Hemlig rumsavlyssning får användas vid en förundersökning om 1.brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , 2. spioneri enligt 19 kap. 5 § 2. spioneri, utlandsspioneri eller grovt utlandsspioneri enligt 19 kap. 5, 6 a eller 6 b § , 3.brott som avses i 26 § lagen (2018:558) om företagshemligheter, om det finns anledning att anta att gärningen har begåtts på uppdrag av eller har understötts av en främmande makt eller av någon som har agerat för en främmande makts räkning och det kan antas att brottet inte leder till endast böter, 4.annat brott om det med hänsyn till omständigheterna kan antas att brottets straffvärde överstiger fängelse och det är fråga om a) människohandel enligt 4 kap. 1 a § , b) grov människoexploatering enligt 4 kap. 1 b § tredje stycket , c) våldtäkt enligt 6 kap. 1 § första stycket , d) grovt sexuellt övergrepp enligt 6 kap. 2 § andra stycket , e) våldtäkt mot barn enligt 6 kap. 4 § första eller andra stycket f) grovt sexuellt övergrepp mot barn enligt 6 kap. 6 § andra stycket , g) grovt utnyttjande av barn för sexuell posering enligt 6 kap. 8 § tredje stycket , h) grovt koppleri enligt 6 kap. 12 § tredje stycket , i) grov utpressning enligt 9 kap. 4 § andra stycket , j) grovt barnpornografibrott enligt 16 kap. 10 a § sjätte stycket , k) grovt övergrepp i rättssak enligt 17 kap. 10 § tredje stycket , l) grovt narkotikabrott enligt 3 § narkotikastrafflagen (1968:64), eller m) grov narkotikasmuggling enligt 6 § tredje stycket lagen (2000:1225) om straff för smuggling, 2Senaste lydelse 2020:174. 5.försök, förberedelse eller stämpling till brott som avses i 1–3, om en sådan gärning är belagd med straff, 6.försök, förberedelse eller stämpling till brott som avses i 4, om en sådan gärning är belagd med straff och det med hänsyn till omständig- heterna kan antas att gärningens straffvärde överstiger fängelse . Om det gäller sekretess enligt 15 kap. 1 eller 2 §, 18 kap. 1, 2 eller 3 § eller 35 kap. 1 eller 2 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) för uppgifter som avses i 32 §, ska en underrättelse enligt 31 § skjutas upp till dess att sekretess inte längre gäller. Om det på grund av sekretess inte har kunnat lämnas någon underrättelse från det att förundersökningen avslutades, behöver underrättelsen inte lämnas. En underrättelse enligt 31 § ska inte lämnas, om förundersökningen angår 1.brott som avses i 13 kap. 1, 2, 3, 5 a eller 5 b § , om brottet innefattar sabotage enligt 4 § samma kapitel, 2.brott som avses i 13 kap. 4 eller 5 § , 3. brott som avses i 18 kap. 1, 3, 3. brott som avses i 18 kap. 1, 3, 5 eller 6 § eller 19 kap. 1, 2, 3, 4, 5, 5 eller 6 § eller 19 kap. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 10 a, 10 b, 12 eller 6, 6 a, 6 b, 7, 8, 9, 10, 10 a, 10 b, 12 eller 13 § , 4.brott som avses i 3 eller 4 kap. , om brottet är av det slag som anges i 18 kap. 2 § eller 19 kap. 11 § samma balk, 5.brott som avses i 26 § lagen (2018:558) om företagshemligheter, om det finns anledning att anta att gärningen har begåtts på uppdrag av eller har understötts av en främmande makt eller av någon som har agerat för en främmande makts räkning, 6.brott som avses i 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott, 3 eller 3 a § lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall eller lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet, eller 7.försök, förberedelse eller stämpling till brott som anges i 1–6 eller underlåtenhet att avslöja sådant brott, om gärningen är belagd med straff. Denna lag träder i kraft . 3Senaste lydelse 2018:559. 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (2007:979) Prop. 2021/22:55 om åtgärder för att förhindra vissa särskilt Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (2007:979) om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott ska ha följande lydelse. Tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation enligt 27 kap. 18 § första stycket , hemlig övervakning av elektronisk kommunikation enligt 27 kap. 19 § första och andra styckena eller hemlig kameraövervakning enligt 27 kap. 20 a § första stycket får meddelas om det med hänsyn till omständigheterna finns en påtaglig risk för att en person kommer att utöva brottslig verksamhet som innefattar 1.sabotage eller grovt sabotage enligt 13 kap. 4 eller 5 § , 2.mordbrand, grov mordbrand, allmänfarlig ödeläggelse, kapning, sjö- eller luftfartssabotage eller flygplatssabotage enligt 13 kap. 1, 2, 3, 5 a eller 5 b § , om brottet innefattar sabotage enligt 4 § samma kapitel, 3.uppror, väpnat hot mot laglig ordning eller brott mot medborgerlig frihet enligt 18 kap. 1, 3 eller 5 § , 4. högförräderi, 4. högförräderi, spioneri, grovt spioneri, grov obe- spioneri, grovt spioneri, utlands- hörig befattning med hemlig upp- gift eller grov olovlig underrättelse- grov obehörig befattning med hem- verksamhet mot , mot främ- lig uppgift eller grov olovlig under- mande makt eller mot person enligt 19 kap. 1, 2, 5, 6 eller 8 § eller 10 § mot främmande makt eller mot per- andra stycket, 10 a § andra stycket son enligt 19 kap. 1, 2, 5, 6, 6 a, 6 b eller 10 b § andra eller 8 § eller 10 § andra stycket, 10 a § andra stycket eller 10 b § 5.företagsspioneri enligt 26 § lagen (2018:558) om företagshemlig- heter, om det finns anledning att anta att den brottsliga verksamheten kommer att utövas på uppdrag av eller understödjas av en främmande makt eller av någon som kommer att agera för en främmande makts räkning, 6.terroristbrott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott, grovt brott enligt 3 § andra stycket lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall eller grovt brott enligt 6 § lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brotts- lighet, eller 7.mord, dråp, grov misshandel, synnerligen grov misshandel, människorov eller olaga frihetsberövande enligt 3 kap. 1, 2 eller 6 § eller 1 Senaste lydelse 2018:560. 2021/22:55 4 kap. 1 § eller 2 § första stycket i avsikt att påverka offent- liga organ eller den som yrkesmässigt bedriver nyhetsförmedling eller annan journalistik att vidta eller avstå från att vidta en åtgärd eller att hämnas en åtgärd. Tillstånd enligt första stycket får också meddelas om det finns en påtaglig risk för att det inom en organisation eller grupp kommer att utövas brottslig verksamhet som avses i första stycket och det kan befaras att en person som tillhör eller verkar för organisationen eller gruppen medvetet kommer att främja denna verksamhet. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (2012:278) om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet ska ha följande lydelse. Uppgifter får hämtas in om omständigheterna är sådana att åtgärden är av särskild vikt för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet som innefattar 1.brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse i två 2.sabotage enligt 13 kap. 4 § , 3.kapning, sjö- eller luftfartssabotage eller flygplatssabotage enligt 13 kap. 5 a § första eller andra stycket eller 5 b § första stycket brotts- balken, om brottet innefattar sabotage enligt 4 § samma kapitel, 4.brott mot medborgerlig frihet enligt 18 kap. 5 § , 5. spioneri, grov obehörig be- 5. spioneri, utlandsspioneri, grov fattning med hemlig uppgift eller uppgift eller grov olovlig under- het mot , mot främmande mot främmande makt eller mot 8 §, 10 § person enligt 19 kap. 5, stycket, 10 a § andra stycket eller 10 b § andra stycket , 6.företagsspioneri enligt 26 § lagen (2018:558) om företagshemlig- heter, om det finns anledning att anta att den brottsliga verksamheten utövas på uppdrag av eller understöds av en främmande makt eller av någon som agerar för en främmande makts räkning, 7.grovt brott enligt 3 § andra stycket lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall eller grovt brott enligt 6 § lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet, 8.grov misshandel eller olaga frihetsberövande enligt 3 kap. 6 § eller 4 kap. 2 § första stycket i avsikt att påverka offentliga organ eller den som yrkesmässigt bedriver nyhetsförmedling eller annan journalistik att vidta eller avstå från att vidta en åtgärd eller att hämnas en åtgärd. 1 Senaste lydelse 2019:499. 2021/22:55 Uppgifter får bara hämtas in om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den som åtgärden riktar sig mot eller för något annat motstående intresse. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle ges i uppdrag att analysera om det finns ett behov av att stärka skyddet för uppgifter av betydelse för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i, t.ex. genom straffrättslig reglering. Vidare skulle utredaren ta ställning till om ändringar i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen är nödvändiga (dir. 2016:42). Till utredningen, som antog namnet , knöts en parlamentarisk referensgrupp. Utredningen överlämnade betänkandet Förstärkt skydd för uppgifter av betydelse för ett internationellt samarbete för fred och säkerhet som deltar i (SOU 2017:70). En sammanfattning av betänkandet och utredningens lagförslag finns i bilaga 1 respektive bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (Ju2017/07534). För att komplettera beredningsunderlaget har ett utkast till lagrådsremiss remissbehandlats (Ju2021/01481). I utkastet till lagrådsremiss behandlas förslagen i betänkandet. Det lämnas också kompletterande förslag. Utkastets lagförslag finns i bilaga 4. En förteckning över remissinstanser- na finns i bilaga 5. Remissyttrandena finns tillgängliga i Justitiedeparte- mentet (Ju2021/01481). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 4, 5.2, 5.4, 5.6 och 5.7 samt i författningskommentaren. Regeringen följer i huvudsak Lagrådets förslag. I förhållande till lagrådsremissen har även vissa språkliga och redak- ändringar gjorts. Regeringens förslag: Straffansvaret för spioneri utvidgas så att det avsiktsuppsåt som krävs omfattar att gå en främmande makt eller mot- Det utvidgas också på så sätt att spionerihandlingen ska kunna avse en uppgift vars uppenbarande för en främmande makt eller motsvarande kan medföra men för säkerhet. stryks en skrivning om att straffansvaret gäller oavsett om uppgiften är riktig eller inte. Hänvisningar till främmande makt eller motsvarande görs även i bestämmelserna i om obehörig respektive grov obehörig befattning med hemlig uppgift, olovlig underrättelseverksamhet mot , olovlig underrättelseverksamhet mot främmande makt, olovlig underrättelseverksamhet mot person samt tagande av utländskt under- Bestämmelserna om spioneri samt obehörig och grov obehörig befattning med hemlig uppgift i tryckfrihetsförordningens brottskatalog ändras på motsvarande sätt som bestämmelserna i . Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens. Utredningens förslag avser främmande makt eller sammanslutning. Utredningen föreslår inte någon ändring i bestämmelserna om olovlig underrättelseverksamhet mot , olovlig underrättelseverksamhet mot främmande makt, olovlig underrättelseverksamhet mot person eller tagande av utländskt understöd. I utredningens förslag görs inte en redak- tionell ändring som består i strykning av en förtydligande skrivning om att straffansvaret gäller oavsett om uppgiften är riktig eller inte. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inte några invändningar mot utredningens förslag. Föreningen grävande journalister och avstyrker för- slaget. TU – Medier i avstyrker förslaget till ändring i tryckfrihets- förordningen. Föreningen grävande journalister och anser att förslaget får antas leda till tillämpningsproblem efter- som rekvisitet sammanslutning är otydligt. Även flera andra remiss- instanser, bl.a. , Justitiekanslern och Åklagarmyndig- heten, anser att rekvisitet sammanslutning i utredningens förslag är vagt eller får ett för brett tillämpningsområde. Några efterfrågar förtydliganden. Enligt är det utifrån utredningen svårt att bedöma om löst sammansatta grupperingar av skiftande karaktär, som kan förekomma i konfliktområden, faller under begreppet främmande sam- manslutning. Enligt (juridiska fakultetsnämnden) omfattar rekvisitet enligt bokstaven t.ex. . Enligt fakultetsnämnden bör det redan av lagtexten framgå att det som avses är väpnade sammanslutningar. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer i sak med regeringens. I utkastet används dock uttrycket främmande makt eller liknande sammanslutning. I utkastet görs inte en redaktionell ändring som består i strykning av en förtydligande skrivning om att straffansvaret gäller oavsett om uppgiften är riktig eller inte. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. , och TU – Medier i avstyrker förslaget. TU – Medier i kan förstå motiven bakom förslaget men anser att ”liknande sammanslutning” från rättssäkerhetssynpunkt är alltför oprecist. , och (juridiska fakulteten) efterfrågar ytterligare förtydliganden när det gäller avgränsningen av ”liknande sammanslutning”. Enligt kan unga terrorgrupperingar komma att falla utanför bestämmelsens tillämpningsområde, om det är sammanslutningens maktposition som är avgörande för tillämpningen. anser att det inte fram- står som klart i vilka stadier och under vilka förutsättningar som en organisation skulle träffas av begreppet. ser en risk att tolk- ningssvårigheter i fråga om avgränsningen leder till att straffbestämmel- serna kommer att omfatta färre situationer än vad som varit avsikten. anser att det i vissa fall är ofrånkomligt att de närmare gränserna för straffansvaret, på det sätt som föreslås, överlämnas till domstolarna, något som enligt förbundet understryker vikten av domstolarnas och domarnas oberoende. Skälen för regeringens förslag Det avsiktsuppsåt som krävs för spioneri bör omfatta att gå en främmande makt eller motsvarande tillhanda För spioneri döms enligt 19 kap. 5 § den som, för att gå en främmande makt tillhanda, obehörigen anskaffar, befordrar, lämnar eller röjer en uppgift om försvarsverk, vapen, förråd, import, export, tillverk- ningssätt, underhandlingar, beslut eller något förhållande i övrigt vars uppenbarande för en främmande makt kan medföra men för Detsamma gäller om någon i samma syfte obehörigen framställer eller tar befattning med en skrift, en teckning eller något annat föremål som innefattar en sådan uppgift. Spioneribestämmelsen tar alltså sikte bl.a. på röjande av känsliga uppgifter som sker för att gynna en främmande makt och som kan skada . En främmande makt är för det första en självständig stat. också röra sig om andra sammanslutningar, som delstater, exilregeringar och motstånds- eller upprorsgrupper, när de har en sådan faktisk maktställning och sådan politisk betydelse att diplomatiska angelägenheter är möjliga i förhållandet mellan sammanslutningen och . mellanstatlig organisation som FN, EU eller Nato kan vara en främmande makt (prop. 2013/14:51 s. 21 och s. 38 f.). En terroristgrupp eller en annan kriminell organisation kan i vissa fall i praktiken ha samma maktställning inom ett geografiskt område som exempelvis en stat. Ett exempel på det är den makt som Daesh utövade i sitt s.k. kalifat. Eftersom det normalt inte kommer i fråga att ha diplomatiska angelägenheter med en kriminell organisation, torde sådana organisationer emellertid falla utanför begreppet främmande makt. person som anskaffar uppgifter som är känsliga med hänsyn till rikets säkerhet i syfte att vidarebefordra dessa till t.ex. en terroristorganisation med statsliknande kontroll över ett geografiskt område kan alltså inte straffas med stöd av spioneribestämmelsen. Det sagda innebär att grupperingar som kan ha ett betydande våldskapital och är kapabla att bedriva riktad underrättelseverksamhet inte alltid faller under begreppet främmande makt, trots att de i praktiken utgör en maktfaktor inom sitt område och kan innebära ett påtagligt och reellt hot mot säkerhet. Det är inte en tillfredsställande ordning. För att förstärka skyddet mot underrättelseverksamhet som sker i syfte att gynna sådana typer av grupperingar bör därför straffansvaret utvidgas. Utredningen föreslår att den avsikt som krävs för straffansvar ska kunna vara att gå inte bara en främmande makt utan också en främmande Med främmande sammanslutning avser utredningen en gruppering som representerar ett motstående intresse men som inte nödvändigtvis behöver utgöra en främmande makt. utredningen bör det fordras att det är fråga om en aktör som intar en maktposition, men det bör inte krävas att grupperingen är organiserad på visst sätt för att den ska falla under begreppet. Remissinstanserna har i huvudsak inte några invändningar mot att det straffbara området utökas. Flera remissinstanser lyfter emellertid frågan 2021/22:55 om begreppet främmande sammanslutning är tillräckligt tydligt för att kravet på förutsebarhet inom strafflagstiftningen ska anses uppfyllt. Invändningarna har visst fog för sig. Ytterligare precisering behövs således för att motverka att osäkerhet uppstår om bestämmelsens tillämpnings- område. (juridiska fakultetsnämnden) föreslår att uttrycket väpnad sammanslutning ska användas i lagtexten. Det är visser- ligen ett rimligt antagande att sammanslutningar av den typ som utvidg- ningen tar sikte på i allmänhet är väpnade, men uttrycket skulle också kunna användas för att beskriva kriminella grupperingar som inte i något avseende kan liknas vid en främmande makt. Tillägget i straffbestäm- melsen bör i stället utformas så att det omfattar grupper som inte har sådan status att de kan falla in under uttrycket främmande makt men som har en liknande maktställning. Begreppet bör därför lämpligen preciseras utifrån den innebörd främmande makt har i 19 kap. . Som framgått ovan kan en främmande makt t.ex. vara en exilregering eller en motstånds- eller upprorsgrupp, allt under förutsättning att den har en sådan faktisk maktställning och sådan politisk betydelse att diplomatiska angelägenheter är möjliga i förhållandet mellan grupperingen och . De grupperingar som bör omfattas av utvidgningen är alltså samman- slutningar som liknar en främmande makt i fråga om den maktposition de intar. Därmed utesluts sådana löst sammansatta grupperingar av skiftande karaktär som nämner. Utanför faller också organisationer som , som nämns av universitet (juridiska fakultetsnämnden). Till skillnad från vad som gäller främmande makt bör dock inget krav ställas på att diplomatiska angelägenheter mellan en sådan sammanslutning och ska vara möjliga. I lagrådsremissen föreslogs att utvidgningen skulle ske genom att lag- texten ändras så att den hänvisar till främmande makt eller liknande sam- manslutning. Enligt Lagrådet indikerar ordvalet liknande sammanslutning att också en främmande makt är en sammanslutning. Det är dock enligt Lagrådet långsökt att stater skulle kunna avses när man talar om samman- slutningar. Lagrådet anser att uttrycket främmande makt eller motsvarande i stället kan användas. Regeringen instämmer och föreslår att lagtexten ut- formas i enlighet med detta. Enligt framstår det inte som klart i vilka stadier och under vilka förutsättningar som en organisation kan anses utgöra en sammanslutning som omfattas av be- stämmelsen. Även och (juridiska fakulteten) efterfrågar ytterligare förtydliganden när det gäller avgränsningen av begreppet. Det är riktigt som fram- håller, och som även verkar vara inne på, att en och samma organisation kan förändras avseende kontroll över geografiskt område, förmåga att utöva våld och hierarkisk upp- byggnad. Det bör dock understrykas att det är tidpunkten för brottet som är avgörande för tillämpningen. Huruvida en sammanslutnings faktiska maktposition vid en viss given tidpunkt är sådan att den kan liknas vid den som innehas av en främmande makt är en bedömning som domstolarna är väl skickade att göra. I författningskommentaren utvecklas närmare vad som avses med begreppet motsvarande i detta sammanhang. Vidare bör straffansvaret utvidgas på så sätt att spionerihandlingen ska kunna avse en uppgift vars uppenbarande för en främmande makt eller motsvarande kan medföra men för säkerhet. I enlighet med Lagrådets förslag bör vidare en redaktionell ändring göras. Av lagtexten framgår att bestämmelsen gäller oavsett om den uppgift som befattningen avser är riktig eller inte. Som framgår av avsnitt 5.2föreslår regeringen inte någon motsvarande skrivning i förslaget till en ny straffbestämmelse om utlandsspioneri. Det konstateras där att även osanna uppgifter omfattas, eftersom det inte görs någon begränsning till uppgifter som är korrekta. Till undvikande av missförstånd anser Lagrådet att motsvarande skrivning i spioneribestämmelsen bör kunna strykas. Regeringen instämmer i detta och föreslår alltså att skrivningen tas bort. Den föreslagna utvidgningen av straffansvaret för spioneri innebär en utvidgning av det straffbara området när det gäller försök, förberedelse, stämpling och oaktsam medverkan till spioneri samt underlåtenhet att avslöja eller förhindra spioneri enligt 19 kap. 14 och 15 §§. Hänvisningar till främmande makt eller motsvarande bör göras även i andra bestämmelser Krav på ett syfte att gå en främmande makt tillhanda finns även i andra bestämmelser i 19 kap. . Utredningen föreslår ett tillägg motsvarande det i spioneribestämmelsen i bestämmelserna om obehörig befattning med hemlig uppgift, som är tillämplig på spionerigärningar utan ett sådant syfte, och grov obehörig befattning med hemlig uppgift, där en av kvalifikationsgrunderna för grovt brott är att gärningen innefattade tillhandagående av en främmande makt (19 kap. 7 och 8 §§ ). Det framstår som motiverat. Krav på ett syfte att gå en främmande makt tillhanda förekommer dess- utom i tre straffbestämmelser som inte omfattas av utredningens förslag, nämligen bestämmelserna om olovlig underrättelseverksamhet mot , mot främmande makt och mot person (19 kap. 10–10 b §§). Vidare är det straffbelagt som tagande av utländskt understöd att under vissa omständigheter ta emot egendom från en främmande makt (19 kap. 13 §). En utvidgning bedöms inte vara mindre påkallad när det gäller dessa brott. De tre bestämmelserna om olovlig underrättelseverksamhet tar sikte på verksamhet som riktas mot eller bedrivs här i landet. De skiljer sig åt när det gäller angreppsobjektet men har det gemensamt att gärnings- mannens syfte är att gå en främmande makt tillhanda. Det rör sig om gär- ningar som i praktiken även skulle kunna syfta till att gå en främmande makt eller motsvarande tillhanda. Exempelvis ligger det nära till hands att anta att vissa kriminella sammanslutningar kan ha intresse av att här i landet bedriva olovlig underrättelseverksamhet mot person, s.k. flykting- spionage, mot personer som har flytt från det område sammanslutningen kontrollerar.