prop · H90357 · 2021-11-12 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2021/22:57 arbete med information till Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Denna skrivelse har utarbetats med anledning av rapport Effektiviteten i arbete med information till brottsutsatta (RiR 2021:20). har granskat effektiviteten i arbete med information till brottsutsatta. Granskningens fokus har varit om interna styrning och stöd för hur myndigheten ska informera brottsutsatta är effektiva och om de bygger på ändamålsenliga Den samlade slutsatsen av granskningen är att det finns flera brister som gör att arbetet inte är så effektivt som det skulle kunna vara. Effektivitetsbristerna handlar till stor del om att har gett olika kategorier av medarbetare informationsuppgifter som inte är anpassade till dem som ska utföra uppgifterna och som inte matchas av bra Härmed uppstår en risk att brottsutsatta inte får all den information de har rätt till. anser vidare att saknar olika typer av analyser som hade behövts för att utveckla hur brottsutsatta Mot bakgrund av granskningens resultat lämnar ett antal samtliga rekommendationer är relevanta och har börjat bearbeta dem inom ramen för ett större förändringsarbete som tar sikte på hur myndigheten arbetar med brottsutsatta. granskning och avser att särskilt följa upp hur befäster de rutiner som finns för att säkerställa att brottsutsatta får den information de behöver under hela ärendets gång. I och med denna skrivelse anser regeringen att rapport Ärendet och dess beredning .............................................................. Iakttagelser som rör interna styrning och stöd ................................................................ 2.2Iakttagelser som rör analyser som grund för hur ska informera brottsutsatta.................... 3 Regeringens bedömning av iakttagelser ................. 3.1Polismyndighetens åtgärder med anledning av Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1Ärendet och dess beredning har granskat effektiviteten i arbete med information till brottsutsatta. Granskningen har redovisats i rapporten i arbete med information till brottsutsatta (RIR 2021:20). överlämnades av till regeringen . Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser . Regeringen har inhämtat synpunkter från om hur den ser på rapportens slutsatser och rekommendationer samt vilka åtgärder som vidtagits och som planeras för att möta rekommendationerna. I denna skrivelse behandlar regeringen de iakttagelser och rekommendationer som har redovisat i sin rapport. har granskat effektiviteten i arbete med information till brottsutsatta, i synnerhet om den interna styrningen och stödet för hur brottsutsatta ska informeras är effektiva och om de bygger på ändamålsenliga analyser. I sin motivering till granskningen pekar på att spelar en viktig roll för brottsutsattas trygghet och för att minska skadeverkningar av brott genom att lämna relevant information. lyfter information till brottsutsatta som ett förbättringsområde i sin egen brottsofferundersökning. Dessutom visar Brottsförebyggande rådets Nationella trygghetsundersökning att endast en tredjedel av de brottsutsatta är nöjda med den information som lämnas i det egna ärendet av . Slutligen har i två tillkännagivanden angett att information till brottsutsatta behöver förbättras. 2.1Iakttagelser som rör interna styrning och stöd anmälningsupptagare i uppgift att lämna en stor mängd information till brottsutsatta i samband med att anmälan görs. Det finns dock indikationer på att medarbetare inte informerar i den utsträckning som är tänkt. gäller t.ex. att ge information om brottsofferstödjande verksamhet och om rätten i vissa fall till målsägandebiträde. till bristerna bl.a. är att medarbetare inte får tillräckligt bra stöd för att kunna uppfylla sin informationsskyldighet. vägledning i polisens interna Vidare finns det en 2021/22:57 variation i omfattningen av den utbildning som olika kategorier av anmälningsupptagare får. Vissa har en tvåårig polisutbildning bakom sig, medan receptionsanställda inte har någon specifik utbildning för att ta upp brottsanmälningar. anser att det saknas rutiner för hur informationslämnande ska gå till när det inte är möjligt eller lämpligt att lämna information i samband med att anmälan tas upp. ser inte att det görs någon regelmässig kontroll av att information verkligen har lämnats och anser att det är otydligt hur dokumentationen av den information som lämnas vid anmälan följer med framåt i processen. Anmälningsupptagare får inte regelmässigt någon återkoppling från förundersökningsledare på lämnad information till brottsutsatta. anser att det skulle bidra till anmälningsupptagarens förståelse för varför det är viktigt att dokumentera lämnad information om förundersökningsledaren lämnade återkoppling på den information som dokumenterats. konstaterar att det stöd som medarbetare har tillgång till minskar under utredningens gång. har också funnit att det saknas gemensamma rutiner för hur kontakten med målsägandebiträden ska skötas under förundersökningens gång och även för hur information till brottsutsatta om vissa åklagarbeslut ska ges. Långa utredningstider leder till att brottsutsatta hör av sig för att höra hur deras ärende fortskrider. anser att saknar effektiva lösningar för att ge sådan information. Brottsutsatta hänvisas till att ringa Polisens kontaktcenter. Nackdelen med det är att det finns begränsningar i vilken information som kan lämnas över telefon. konstaterar dock att har ett pågående arbete med att utveckla Mina sidor, vilket kan leda till förbättringar framöver. 2.2Iakttagelser som rör analyser som grund för hur ska informera brottsutsatta har granskat huruvida interna styrning och stöd för hur brottsutsatta ska informeras bygger på ändamålsenliga analyser. menar att bör ha utformat sin interna styrning och stöd utifrån brottsutsattas behov och förutsättningar respektive utifrån förutsättningar hos den verksamhet som ska informera. Granskningen visar att den interna styrningen och stödet delvis bygger på analyser av brottsutsattas behov, men att inte har genomfört utförliga analyser av hur förutsättningar för olika kategorier av medarbetare påverkar hur de kan och bör informera. har inte följt upp hur och i vilken utsträckning brottsutsatta faktiskt informeras. Myndigheten har inte heller utvärderat viktiga delar av den interna styrningen och stödet, till exempel om uppgifter till medarbetare är rätt utformade och om stöden till dessa är ändamålsenliga anser att interna styrning och stöd behöver utvecklas på flera sätt och att myndigheten bör överväga att utveckla fler gemensamma lösningar för att lämna information. ger följande rekommendationer till : •Följ regelbundet upp och utvärdera i vilken utsträckning och hur medarbetare informerar brottsutsatta. •Utvärdera om medarbetarna har rätt stöd. Anpassa och utveckla stödet till olika kategorier av medarbetares olika förutsättningar. •Se över utbildningarna för operatörer på Polisens kontaktcenter och för civilanställda receptionister så att de ger medarbetarna goda förutsättningar för att kunna utföra sina informationsuppgifter vid anmälan. •Inför rutiner med tydlig ansvarsfördelning som säkerställer att brottsutsatta får den information som de behöver under hela ärendets gång. lämnar inga rekommendationer till regeringen. 3Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen välkomnar granskning. Att brottsutsatta får den information de har rätt till är viktigt av flera skäl. Det handlar om att kunna ge rätt stöd och skydd till brottsutsatta, men även om att förbättra förutsättningarna för att brottsutsatta ska medverka i utredningar och därmed till att brott upp och att gärningspersoner kan lagföras. Detta gynnar hela rättsprocessen och förtroendet för rättsväsendet. Att brottsutsatta får rätt stöd och hjälp är en uppgift för flera samhällsaktörer, men regeringen delar bilden att har en viktig roll i arbetet genom att uppfylla förundersökningskungörelsens krav på information till målsäganden. Regeringen instämmer i att det finns skäl att närmare följa upp arbete med information till brottsutsatta, inte minst i ljuset av de tillkännagivanden som har lämnat till regeringen och som berör behovet av att förbättra information och återkoppling till brottsutsatta om vad som händer i utredningarna. I sin granskning har fokuserat på om interna styrning och stöd för hur brottsutsatta ska informeras är effektiva och om de bygger på ändamålsenliga analyser. Inom ramen för granskningen har också undersökt regeringens styrning och eventuella informella kontakter inom området. konstaterar att regeringens styrning av arbete med information till brottsutsatta i stort är jämförbar med hur styrningen av ser ut i övrigt. Frågan har exempelvis berörts i några 2021/22:57 olika uppdrag med tillhörande återrapporteringskrav som regeringen lämnat till . Regeringen delar denna bild. övergripande slutsats är att det finns flera brister som gör att arbete inte är så effektivt som det skulle kunna vara. Bristerna leder till risker för att brottsutsatta inte får all den information de har rätt till och därför lämnas fyra rekommendationer till . Regeringen delar bedömning och noterar att även anser att samtliga rekommendationer är relevanta. När det gäller rekommendationen om att införa rutiner med tydlig ansvarsfördelning som säkerställer att brottsutsatta får den information de behöver under hela ärendets gång, noterar regeringen att anser att sådana rutiner redan finns men att de behöver genomföras på ett bättre sätt i verksamheten. Regeringen är angelägen om att myndigheten vidtar åtgärder för att säkerställa efterlevnaden av dessa rutiner i verksamheten. Regeringen har därför för avsikt att särskilt följa upp detta arbete. 3.1Polismyndighetens åtgärder med anledning av rapport bedömer att rekommendationer är relevanta och behandlar samtliga rekommendationer inom ramen för en större intern översyn av hur myndigheten arbetar med brottsutsatta. Några åtgärder har redan vidtagits. Exempelvis har förtydliganden om informationsskyldigheten enligt förundersökningskungörelsen gjorts i styrdokumenten för Polisens kontaktcenter. Vidare har förbättringar genomförts i utbildningen för utredare, för medarbetare vid Polisens kontaktcenter och för receptionister. Det har också genomförts förändringar i hanteringen av informationsbrevet Till dig som utsatts för brott, i syfte att nå fler berörda personer. När det gäller rekommendationen om att införa rutiner med tydlig ansvarsfördelning som säkerställer att brottsutsatta får den information de behöver under hela ärendets gång, anser att sådana rutiner redan finns men att de behöver genomföras bättre i verksamheten. Även detta kommer att arbeta med framöver. Vid sidan av det större förändringsarbetet pågår även en översyn av utformningen av it-stöd så att medarbetarna ska få bättre stöd, vilket i förlängningen bidrar till att alla brottsutsatta får den information de har rätt till. Genom denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. Effektiviteten i arbete med information till brottsutsatta är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och effektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom effektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur effektiv den statliga verksamheten är. Effektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978-91-7086-602-9 rir 2021:20 omslagets originalfoto: collection tryck: interntryckeri, 2021 EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN TILL RIK SDA GE N BESLUTA D : 2 0 2 1 - DN R: 3 . 1 - 2 0 1 9 - 1 3 0 4 Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport: Effektiviteten i arbete med information till brottsutsatta har granskat effektiviteten i arbete med information till brottsutsatta. har i vissa delar även granskat regeringens styrning av . Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Den innehåller slutsatser och rekommendationer som avser . Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsledare har varit föredragande. Enhetschef och revisor har medverkat i den slutliga handläggningen. EFFEKTIVITETEN I POLISMYNDIGHETEN ARBETE MED INFORMATION TILL BROTTSUTSATTA EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Beskrivning av arbete med information 2.1Många inom arbetar med information till brottsutsatta på olika sätt 17 2.2Polismyndigheten strävar efter att uppfylla sin informationsskyldighet och att brottsutsatta ska medverka i utredningarna 2.3Polismyndighetens interna styrning innehåller både konkreta uppgifter till medarbetare och vissa gemensamma informationslösningar 3 interna styrning och stöd för hur myndigheten 3.1Polismyndigheten har klargjort vilken information som ska lämnas vid anmälningstillfället, men det finns indikationer på att informationen inte 3.2Det saknas rutiner för hur informationslämnande ska gå till vid några vanligt Medarbetarna har inte ändamålsenliga stöd för att informera brottsutsatta Medarbetarnas tillgång till stöd minskar under utredningens gång 3.5Informationsbrevet Till dig som har anmält ett brott och informationen på webbplatsen är exempel på gemensamma lösningar, som till viss del är effektiva 43 3.6Långa utredningstider leder till att brottsutsatta tar kontakt med , men myndigheten omhändertar inte frågan om vad som händer i deras ärenden på ett effektivt sätt Information om beslut som fattas under utredningen kan ofta vara svår att förstå Analyser som grund för hur ska informera 4.1Viktiga aspekter saknas i de analyser som ligger till grund för den interna 4.2Polismyndigheten saknar kunskap om hur arbetet med att informera brottsutsatta fungerar i praktiken 5 Slutsatser och rekommendationer 5.1Viktiga informationsuppgifter till medarbetare är inte väl underbyggda och det saknas vissa effektiva gemensamma lösningar för att informera 5.2Polismyndighetens interna styrning och stöd bygger delvis på ändamålsenliga analyser, men viktiga perspektiv saknas EFFEKTIVITETEN I POLISMYNDIGHETEN ARBETE MED INFORMATION TILL BROTTSUTSATTA 5.3Bristerna innebär risker för att brottsutsatta inte får den information de har rätt till och att information inte lämnas på ett effektivt sätt Delar av förundersökningskungörelsen (1947:948) Till rapporten finns bilagor att ladda ned från . Bilagorna kan begäras ut från ärendets akt genom registraturen. Sammanställning av data från utredningssystemet Durtvå Klassificering av motiveringar till att frågan om brottsofferstödjande verksamhet inte har ställts EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN har granskat effektiviteten i arbete med information till brottsutsatta. Fokus är om den interna styrningen och stödet för hur brottsutsatta ska informeras är effektiva och om de bygger på ändamålsenliga analyser. övergripande slutsats är att det finns flera brister som gör att arbetet inte är så effektivt som det skulle kunna vara. Bristerna kan leda till att brottsutsatta inte får den information som de har rätt till, och därigenom påverka deras vilja och möjlighet att medverka i rättsprocessen. ska informera omkring en miljon brottsutsatta privatpersoner om deras rättigheter, vilka stöd de kan få och hur deras pågående ärenden fortskrider. Det innebär att många medarbetare inom behöver informera brottsutsatta i många olika typer av situationer. Om har en effektiv intern styrning och bra stöd för de medarbetare som ska informera, kan det ha stor betydelse för den information som brottsutsatta får. menar att styrningen bör göra det tydligt vem som ska informera om vad, samt när, hur och på vilka sätt. Vidare bör det finnas rutiner som är anpassade efter de situationer som medarbetarna ställs inför. Det ska också finnas olika typer av stöd till medarbetarna, till exempel utbildning, stödmaterial och utredningssystem. Det bör också utformas gemensamma lösningar för att lämna information till brottsutsatta när det finns behov som kan hanteras effektivare eller mer enhetligt samlat. Effektivitetsbristerna handlar till stor del om att har gett olika kategorier av medarbetare viktiga informationsuppgifter som inte är anpassade till de som ska utföra dem och som inte matchas av bra stöd. Myndigheten lägger stor vikt vid att medarbetare ska lämna muntlig information vid anmälningstillfället. Dokumentationen av vilken information som har lämnats och intervjusvar tyder däremot på att medarbetarna inte informerar i den utsträckning som myndigheten har gett dem i uppgift att göra. Detta indikerar att både styrningen och stödet behöver utvecklas. Alla som tar upp anmälan har i uppgift att ge anpassad och ibland omfattande information till den som har utsatts för ett brott, vilket ställer höga krav på medarbetarnas kompetens. får inte medarbetarna rätt stöd för att kunna informera på ett effektivt sätt. Det vanligaste sättet att anmäla ett brott är muntligt via Polisens kontaktcenter. bedömning är dock att operatörernas utbildning inom området är kort i förhållande till komplexiteten i uppgiften att informera brottsutsatta. Detsamma gäller för civilanställda receptionister på polisstationer, vilka i vissa fall inte har någon utbildning alls för den aktuella uppgiften. De stöd som medarbetarna har för att EFFEKTIVITETEN I POLISMYNDIGHETEN ARBETE MED INFORMATION TILL BROTTSUTSATTA informera i samband med anmälan är inte utförliga, tillgängliga eller situationsanpassade. Det kan därför vara svårt för medarbetarna att veta vad som är viktigt att informera om och inte. Merparten av de som anmäler brott får ett standardiserat informationsbrev skickat till sig i nära anslutning till anmälan. Brevet är effektivt på så vis att det är enkelt att skicka ut och går till en stor del av de som utsatts för brott. Däremot skickas samma information oavsett vilket brott som har anmälts eller vilket stödbehov som finns. Brevet kan delvis komplettera muntlig information, men inte ersätta sådan. Därtill saknas det tydliga rutiner för att lämna informationen på annat sätt när det är olämpligt att skicka brevet – till exempel vid brott i nära relation eller när det finns hedersrelaterad problematik. Efter anmälan minskar styrningen av hur brottsutsatta ska informeras, och stödet till medarbetarna som ska informera under utredningens gång blir mindre. Det är inte lika tydligt vilken information som ska lämnas av vem samt när, var och hur. Det innebär till exempel att det kan uppstå oklarheter i vilken information som har lämnats och vem som ska se till att den brottsutsatta får löpande information. I värsta fall kan den brottsutsattas behov av information under ärendets gång falla mellan stolarna. saknar också effektiva sätt för att möta några vanliga behov av information hos de brottsutsatta. Det handlar framför allt om brottsutsattas behov av att veta vad som händer i de egna ärendena – inte minst när ärenden har långa handläggningstider. Det handlar också om att den standardiserade formella informationen som rör beslut i utredningen kan vara svår att förstå, vilket skapar behov av ytterligare information hos de som fått informationen. menar att styrning och stöd för hur brottsutsatta ska informeras bör bygga på analyser som utgår från a) de brottsutsattas behov, och b) medarbetarnas förutsättningar. Styrningen och stödet utgår från flera slags analyser, även om de i delar är inaktuella. Det finns bland annat en tydlig ambition om att möta brottsutsattas behov och förutsättningar. har gett olika kategorier av medarbetare tydliga uppgifter. Däremot saknas analys av de förutsättningar som olika kategorier av medarbetare har för att kunna utföra sina uppgifter på rätt sätt. Det kan exempelvis handla om hur olika situationer påverkar möjligheten att lämna information och om medarbetare har fått relevant utbildning och stöd. Sammantaget kan detta leda till att den interna styrningen blir sämre anpassad och att medarbetarna inte får det stöd som de behöver för att kunna utföra sina uppgifter. Granskningen visar att inte har utvärderat viktiga aspekter av hur myndigheten informerar brottsutsatta. Det saknas bland annat kunskap om ifall uppgifterna är anpassade till de medarbetare som ska utföra dem och om uppgifterna matchas av bra stöd. Det saknas också kunskap om ifall det finns fler informationsmoment som kunde omhänderta mer effektivt med gemensamma lösningar. har heller inte följt upp i vilken utsträckning och hur den egna verksamheten faktiskt lämnar information. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Därmed saknar myndigheten viktiga underlag för att kunna utveckla sitt arbete med information till brottsutsatta. För att arbete med information till brottsutsatta ska bli effektivare bedömer att den interna styrningen och stödet behöver utvecklas på flera sätt. Myndigheten bör också överväga att utveckla fler gemensamma lösningar för att lämna information. lämnar följande rekommendationer till : •Följ regelbundet upp och utvärdera i vilken utsträckning och hur medarbetare informerar brottsutsatta. •Utvärdera om medarbetarna har rätt stöd. Anpassa och utveckla stödet till olika kategorier av medarbetares olika förutsättningar. •Se över utbildningarna för operatörer på Polisens kontaktcenter och för civilanställda receptionister så att de ger medarbetarna goda förutsättningar för att kunna utföra sina informationsuppgifter vid anmälan. •Inför rutiner med tydlig ansvarsfördelning som säkerställer att brottsutsatta får den information som de behöver under hela ärendets gång. EFFEKTIVITETEN I POLISMYNDIGHETEN ARBETE MED INFORMATION TILL BROTTSUTSATTA EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN har granskat effektiviteten i arbete med information till brottsutsatta. Granskningens fokus är om interna styrning och stöd för hur myndigheten ska informera brottsutsatta är effektiva och om de bygger på ändamålsenliga analyser. Granskningen omfattar det arbete som bedrivs på nationell nivå inom myndigheten för hur hela ska informera brottsutsatta. Ett effektivt arbete är viktigt för att ska kunna bidra till att brottsutsatta får sina rättigheter tillgodosedda. 1.1 Motiv till granskning Att verka för att brottsutsatta får stöd och hjälp är ett offentligt åtagande där flera olika aktörer har uppgifter och ansvar. Centrala syften är att minska olika slags skadeverkningar av brott och att öka tryggheten för de som har utsatts. har en viktig del i att åstadkomma detta med hjälp av relevant information. mål för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet.1 Regeringen menar att måluppfyllelsen är beroende av människors förtroende för rättsväsendet, och att ett sådant förtroende är en viktig förutsättning för att människor ska anmäla brott, delta i brottsutredningar och ställa upp som vittnen.2 anmäls brott där över en miljon privatpersoner är målsägande.3 De har rätt att få information om sina ärenden och vilka rättigheter de har. Relevant och begriplig information kan bidra till den brottsutsattas förmåga att hantera och bearbeta sin situation. De anmälda brotten skiljer sig mycket åt och har varierande konsekvenser för de som utsätts för dem. Olika personer har därtill olika förutsättningar för att ta till sig information. I vissa fall kan information också ha stor betydelse för om den brottsutsatta medverkar i en utredning. har lyft fram information som central för att brottsutsatta medverkar i rättsprocessen och att fler brott därmed leder till åtal.4 har i uppgift att informera brottsutsatta om specifika insatser och rättigheter, till exempel brottsofferstödjande verksamhet, eventuell ersättning, stödperson och målsägandebiträde.5 I egen brottsofferundersökning framhålls information som ett förbättringsområde, såväl 1997/98:1, bet. 1997/98:JuU1, rskr. 1997/98:87. 2019/20:1 utg.omr. 4, s. 13.