prop · H90336 · 2021-10-19 00:00:00 — Efter , när ämnesbetygssystemet i stället ska få fullt genomslag, behövs inte längre någon bestämmelse som hindrar att ett ämnesbetyg omfattar lägre nivåer. I stället behövs en övergångsbestämmelse som innebär att ett ämnesbetyg i vissa fall ska ersätta tidigare kursbetyg. Detta innebär att när ämnesbetygssystemet ska tillämpas fullt ut ersätts betyget i t.ex. kursen kemi 1 av det nya ämnesbetyget för nivån kemi 2 som även omfattar den underliggande nivån kemi 1. Regeringen anser att det är viktigt att elever med kursbetyg får informa- tion om övergången till ämnesbetyg och att de kan välja att komplettera sina tidigare kursbetyg utan att dessa ersätts av ämnesbetyg. Eleverna får på så sätt tid på sig att göra detta utan att tidigare satta betyg påverkas. Det behöver därför vara en viktig del i informationen från och huvudmän i implementeringen av ämnesbetygs- reformen. Regeringen föreslår därför att om en elev har fått ett godkänt betyg på en kurs i ett ämne inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, komvux på gymnasial nivå eller komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå enligt de äldre bestämmelserna, ska ett godkänt betyg som eleven får på en nivå i samma ämne före bara omfatta lägre nivåer i ämnet som inte motsvaras av den kurs som eleven har fått godkänt betyg på. Detta innebär att om en elev t.ex. har fått ett godkänt betyg i kursen kemi 1 på gymnasiet och sedan läser ämnet kemi nivå 2 på komvux, kommer ett godkänt betyg i ämnet kemi nivå 2 inte att omfatta nivå 1 i ämnet kemi eftersom eleven redan har ett godkänt betyg i kursen kemi 1. Om eleven sedan, före , läser ämnet kemi nivå 3 kommer ett godkänt betyg för nivå 3 att omfatta nivå 2, men inte nivå 1, och ersätta betyget för nivå 2. Om exemplet varieras så att eleven har ett godkänt betyg för kurs 1 och sedan får ett godkänt betyg i ämnet nivå 3 utan att ha läst ämnet nivå 2, kommer det godkända betyget för nivå 3 att omfatta nivå 2, men inte nivå 1. Regeringen föreslår vidare att om en elev har fått ett betyg på en kurs i ett ämne inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, komvux på gymnasial nivå eller komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå enligt de äldre bestämmelserna, ska ett godkänt betyg som eleven får på en nivå i samma ämne efter ersätta betyg som satts på kursen, oavsett om det betyget är godkänt eller icke godkänt. Detta ska dock endast gälla om den kurs som eleven har fått betyg på motsvarar någon eller några av de nivåer som omfattas av ämnesbetyget. En examen från gymnasieskolan ska få innehålla både kurs- och ämnesbetyg De föreslagna övergångsbestämmelserna innebär att vissa elever under sin studietid kommer att få både kurs- och ämnesbetyg. Detta kommer bl.a. att bli fallet för elever som påbörjar ett introduktionsprogram inom det kursutformade systemet och som går vidare till ett nationellt program efter det att bestämmelserna om ämnesbetyg har börjat tillämpas, om eleverna har fått betyg i gymnasiekurser inom introduktionsprogrammet. Det kom- mer även att bli fallet för elever som har påbörjat sin utbildning på ett nationellt program inom det kursutformade systemet men som byter pro- gram och som p.g.a. detta t.ex. måste läsa om i gymnasie- skolan efter att bestämmelserna om ämnesbetyg har börjat tillämpas. Vidare kan det bli aktuellt med betyg från båda systemen för elever som går vidareutbildningen i form av ett fjärde tekniskt år och som t.ex. gör ett avbrott för att senare påbörja sina studier igen. För att dessa elevers möjlig- heter att slutföra eller komplettera sin utbildning inte ska minska har utredningen föreslagit övergångsbestämmelser som innebär att en gym- nasieexamen och en gymnasieingenjörsexamen, utöver betyg i ämnen, även ska kunna innehålla kursbetyg. UHR avstyrker förslaget framför allt när betyget avser samma ämne. Både principen för betygssättningen och ämnenas uppbyggnad skiljer sig åt mellan betygssystemen, vilket enligt UHR gör blandbetyg proble- matiska. UHR bedömer även att meritvärderingen kompliceras ytterligare om de olika betygssystemen blandas i en och samma gymnasieexamen. I samband med övergången från siffer- till bokstavsbetyg tilläts blandbetyg och enligt UHR hade gymnasieskolorna då bristande kunskaper om hur betygen skulle utformas, varpå sökande hamnade i mycket svåra situationer med ofullständiga och ogiltiga betyg. Detta skapade stora problem i antagningsprocessen. UHR gör bedömningen att blandbetyg skulle vålla lika stora problem i nuvarande antagningssystem. Regeringen vill dock poängtera att till skillnad mot när det gjordes en övergång mellan sifferbetyg och bokstavsbetyg är det nu inte fråga om några ändringar i betygsskalan. Nivåerna i ett ämne ska i likhet med dagens kurser motsvara gymnasiepoäng och gymnasiesärskolepoäng. Det gör att betygspoäng bör kunna räknas på samma sätt som i dagens kurs- utformade system. Dessutom ges gott om tid innan de nya reglerna ska tillämpas vilket innebär att berörda aktörer har möjlighet att inhämta den kunskap de behöver om hur betygen och betygsdatabaserna ska utformas samt hur meritvärderingen ska fungera. Det bör enligt regeringens bedöm- ning göra att problemen i antagningsprocessen inte går att jämföra med de svårigheter som införandet av en ny betygsskala förde med sig, även om arbetet med att förbereda för övergången till ämnesbetyg och anpassa systemen för den skull inte ska underskattas. UHR förordar att kursbetyg som satts enligt äldre bestämmelser ska omvandlas till ämnesbetyg för att de ska kunna ingå i en gymnasieexamen med ämnesbetyg. En omvandling av betyg skulle innebära att elevers befintliga kursbetyg skulle behöva översättas till ämnesbetyg, t.ex. att kurserna svenska 1–3 skulle omvandlas till ämnet svenska, nivå 3. En sådan lösning används för att kurser från äldre system före gymnasie- reformen 2011 (Gy11) ska kunna ingå i en gymnasieexamen med nu- I det gamla systemet före Gy 11 var dock betygsskalan en annan. Betyg sattes i gymnasieskolan med en skala som hade fyra betygssteg (IG, G, VG och MVG), dvs. färre betygssteg än den nuvarande betygsskalan A–F som har sex betygssteg. Dessutom infördes i Gy 11 krav för gymnasieexamen och ett examensbevis. I det föreslagna systemet med ämnesbetyg kommer såväl poängssystem som betygsskala att fungera på motsvarande sätt som . Regeringen delar UHR:s bedömning att en övergång till ämnesbetyg får konsekvenser för elever som läst i båda systemen, t.ex. för hur ett examensbevis kan se ut. Den elev som t.ex. bara behöver komplettera sina betyg med en eller två nivåer i ett ämne kan dock, om det finns en möjlighet att ha blandbetyg i ett examensbevis, behålla sina övriga kursbetyg och tidigare satta betyg behöver inte översättas. Detta är av stor vikt för personer som har läst merparten av sin utbildning i ett tidigare system. De fördelar som blandbetygen har då de förenklar för elever att slutföra sin utbildning uppväger enligt regeringens bedömning de svårigheter som eventuellt skulle kunna uppkomma på grund av dessa. Regeringen föreslår därför att det ska införas en övergångsbestämmelse som innebär att en gymnasieexamen inom gymnasieskolan, utöver betyg i ämnen, även ska få innehålla kursbetyg samt att detsamma ska gälla för en gymnasieingenjörsexamen inom vidareutbildningen i form av ett fjärde tekniskt år. UHR framför att det finns ett behov av samarbete mellan UHR och vid införandet av det nya systemet så att detta underlättas. Det behövs bl.a. föreskrifter som anger vilka kurser som motsvarar vilka ämnen eller nivåer i ämnen. Mot denna bakgrund föreslogs i lagråds- remissen ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om vilka kurser som får ingå i en gymnasieexamen eller gymnasieingenjörsexamen från gym- nasieskolan som utfärdas efter . Lagrådet framför att denna typ av föreskrifter kan meddelas av regeringen med stöd av den s.k. restkompetensen (8 kap. 7 § första stycket 2 regeringsformen). Regeringen delar denna bedömning och anser att något bemyndigande i lag inte är nödvändigt för att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska kunna meddela de aktuella föreskrifterna. Det i lagråds- remissen föreslagna bemyndigandet bör därför utgå. I samband med sina synpunkter om det aktuella bemyndigandet framför Lagrådet generella synpunkter om de bestämmelser i lagrådsremissen som innehåller bemyndiganden och upplysningar om föreskrifter i annan författning än lag. Lagrådet anför att det vore en fördel om författnings- kommentarer till dessa bestämmelser innehöll en kort beskrivning av vilken sorts bemyndigande det är fråga om. Då klargörs det var gränserna för lagområdet går, på vilka områden som har lagstiftat och därigenom tagit över regeringens kompetens att komma med föreskrifter samt var gränserna går för bemyndigandet till regeringen. Enligt Lagrådet hade det i och för sig varit bra med sådana förtydliganden redan när de aktuella bestämmelserna kom till första gången men det hindrar inte att det hela klargörs i senare sammanhang. Särskilt viktigt kan det enligt Lagrådet vara att det anges om bestämmelsen innebär att föreskriftsrätten på ett visst område har delegerats och var gränserna för bemyndigandet i så fall går. I denna proposition görs följdändringar i bemyndiganden och upplys- ningsbestämmelser med anledning av att termerna kunskapskrav och krav- nivåer föreslås ersättas med betygskriterier och kriterier för bedömning av kunskaper samt att ämnen inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, komvux på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning på gym- nasial nivå inte längre ska bestå av kurser utan av nivåer. I samband med detta görs i vissa fall språkliga justeringar i bemyndigandena och upp- lysningsbestämmelserna så att dessa anpassas till hur sådana bestämmelser normalt utformas. Några ändringar i sak av innehållet i bemyndiganden eller upplysningsbestämmelserna är dock inte avsedda. Mot denna bak- grund och då det inte har framkommit att det finns några praktiska svårig- heter att tillämpa de aktuella bestämmelserna anser regeringen att det inte finns behov av att i författningskommentarerna i denna proposition när- mare klargöra innehållet i de aktuella bestämmelserna. Även en gymnasieexamen från komvux bör få innehålla både kurs- och ämnesbetyg Även elever som kommer att studera inom komvux i det ämnesutformade systemet men som har fått kursbetyg inom gymnasieskolan eller komvux kommer enligt de föreslagna övergångsbestämmelserna att kunna få både kurs- och ämnesbetyg under sin studietid. För att inte heller dessa elevers möjligheter att slutföra eller komplettera sin utbildning ska minska bör även en gymnasieexamen från komvux kunna innehålla både kurs- och ämnesbetyg. Bestämmelserna om gymnasieexamen från komvux finns inte i lag, vilket innebär att det inte är nödvändigt att införa några över- gångsbestämmelser i skollagen för att möjliggöra en sådan blandexamen. Regeringen har dock för avsikt att på förordningsnivå ta fram en reglering som innebär att en gymnasieexamen från komvux ska kunna innehålla både kurs- och ämnesbetyg. Det ska vara möjligt att genomföra prövningar inom komvux enligt äldre bestämmelser Personer som har påbörjat sin utbildning i det kursutformade systemet kan ha behov av att genomföra prövning inom detta system även efter det att de nya bestämmelserna om ämnesbetyg har trätt i kraft. Det kan t.ex. handla om personer som vill pröva för att få ett högre betyg i en redan avslutad kurs. Regeringen föreslår därför att det ska införas en övergångsbestämmelse som innebär att den som har påbörjat utbildning före får genomgå prövning inom komvux enligt bestämmelserna i 20 kap. 40 § skollagen i dess äldre lydelse. En sådan prövning ska få göras hos en huvudman som erbjuder utbildning på en nivå som motsvarar den kurs som prövningen gäller. Ändringarna i lagen om yrkesförarkompetens ska träda i kraft och tillämpas som övriga ändringar som rör ämnesbetyg I avsnitt 6.6 föreslår regeringen att en följdändring ska göras i lagen om yrkesförarkompetens med anledning av de nya bestämmelserna om ämnesbetyg. Ändringen rör utbildning på nationella program i gymnasie- skolan och vissa utbildningar inom komvux på gymnasial nivå. punkten för ikraftträdande och tillämpning av ändringen i lagen om yrkes- Prop. 2021/22:36 förarkompetens bör därför vara desamma som för ändringarna om ämnes- betyg på gymnasieskolans nationella program och inom komvux. Regeringen förslår därför att ändringarna i lagen om yrkesförarkompe- tens ska träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas efter . Regeringen föreslår också att äldre bestämmelser ska fortsätta att gälla för utbildning inom gymnasieskolan och kurser inom komvux som har påbörjats före . 8.1Vilka är berörda av förslagen? Förslagen i denna proposition innehåller ändringar som syftar till att förbättra betygssystemet och att göra de betyg som sätts mer rättvisa. Förslagen i avsnitt 5 rör alla skolformer och avser dels att betygskriterier och kriterier för bedömning av kunskaper ska ersätta kunskapskrav och kravnivåer, dels att det ska införas en ny princip för betygssättning. Denna princip innebär att läraren ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i förhållande till betygskriterierna och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. För alla godkända betyg ska dock samtliga kriterier för betyget E vara uppfyllda. I avsnitt 6 förslås att ämnesbetyg ska ersätta kursbetyg i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning (komvux) på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå. Berörda av förslagen är elever, lärare, studie- och yrkesvägledare, rektorer och annan personal som arbetar i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och kom- vux. Förslagen får konsekvenser för såväl offentliga som enskilda huvud- män och vissa andra utbildningsanordnare. Förslagen får också kon- sekvenser för statliga myndigheter på utbildningsområdet. Utöver ovan nämnda förslag föreslås att bestämmelserna om undantag vid betygssättning på gymnasial nivå ska vara enhetliga (se avsnitt 5.3). Det förslaget får inte några konsekvenser och berörs inte nedan. Förslagen om ändringar i betygssystemet i avsnitt 5 och 6 får konsekvenser för , Universitets- och högskolerådet och Centrala studie- stödsnämnden. Det i avsnitt 5 föreslagna nya regelverket om betygskriterier, kriterier för bedömning av kunskaper och sammantagen bedömning föreslås, vilket framgår av avsnitt 7, tillämpas från . fortlöpande arbete att vidta åtgärder för att genomföra regelförändringar. nu aktuellt fall handlar det bl.a. om att revidera föreskrifter och ta fram Regeringen bedömer i likhet med utredningen att implemen- tering bör kunna göras bl.a. genom digitala lösningar, t.ex. i form av webb- Det i avsnitt 6 föreslagna nya regelverket om ämnesbetyg i gymnasie- skolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning (komvux) på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå föreslås, vilket framgår av avsnitt 7, tillämpas från , dvs. år senare än utredningens förslag. Detta förslag medför ett arbete för Skol- verket som sträcker sig . Myndigheten behöver bl.a. ta fram föreskrifter och revidera stödmaterial. I samband med införandet av ämnesbetyg kommer också att behöva genomföra implemen- teringsinsatser som delvis kan behöva se olika ut för de olika berörda skol- Delar av arbetet kommer att behöva göras i nära samarbete mellan och Universitets- och högskolerådet. har bl.a. likalydande föreskrifter om vilka yrkeskunskaper som krävs för att undervisa i ett yrkesämne. Som nämnts i avsnitt 3 har fått tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss. Som påpekar kan en övergång till ämnesbetyg få konsekvenser för lärares ämnesbehörigheter och de behörigheter som anges i lärares legitimationer kan behöva ändras eller I vilken utsträckning förändringar behöver göras beror dock på resultatet av arbete med nödvändiga ändringar i ämnenas Regeringen anser att sådana ändringar bör göras med restrik- tivitet, dvs. bara där det är absolut nödvändigt. I annat fall kan konse- kvenserna bli onödigt stora. Att meddela legitimationer till lärare och efter ansökan komplettera dessa är en del i uppdrag. bör eftersträva en så smidig och automatiserad hantering som möjligt när det gäller ändringar av lärares behörighet i legitimationerna med anledning av förslagen då ändringarna kommer att bero på att staten gör förändringar som den enskilde läraren inte kan påverka. Sådana kompletteringar eller ändringar bör därför också vara avgiftsfria för läraren. Ansökan om legitimation eller komplettering av legitimation är normalt förenad med en avgift för den sökande, för ansökan om legitimation och för Det innebär att det kan finnas behov av att se över regel- verket om avgifter i detta avseende. Utredningen har gjort en beräkning av vilka kostnader som skulle uppstå om lärares legitimationer skulle behöva ändras och uppskattar kostnaden till fördelade . Regeringen bedömer detta som rimligt. I budgetpropositionen avsattes för åren 2020–2023 för arbetet med införandet av ämnesbetyg. dömer emellertid att ytterligare medel behöver tillföras. räknas tillkomma med respektive 2023 samt för föreskriftsarbete, implementerings- insatser, information och stödmaterial, digitala system, processen för ändringar i lärares legitimation m.m. Dessa medel innefattar såväl fram- tagande som införande av ämnesutformning och ämnesbetyg i skol- Därutöver beräknas tillföras för fördelning av statsbidrag till skolhuvudmännen (se avsnitt 8.3 och 8.4). berörs av förslagen i avsnitt 5 och 6 så till vida att myndigheten behöver anpassa sitt arbete med bl.a. tillsyn och kvalitets- granskning efter nytt regelverk. Eventuella kostnader bör dock enligt regeringens bedömning finansieras inom ramen för myndighetens för- valtningsanslag. Förslaget om ämnesbetyg i avsnitt 6 får konsekvenser för Universitets- och högskolerådet (UHR). De som utredningen föreslår bedöms inte täcka myndighetens kostnader för de ändringar som myn- digheten behöver göra i sina digitala system, betygsdatabasen och antagningssystemet NyA samt arbetet med föreskrifter och implement- ering, t.ex. informationsinsatser. De digitala systemen kommer bl.a. att behöva anpassas för att kunna hantera behörighetprövning och merit- värdering vid ett införande av ämnesbetyg. Ett stort antal föreskrifter behöver revideras, och i vissa fall göras om, bl.a. i samarbete med andra myndigheter. Det behöver också tas fram riktlinjer för hur sökande med betyg från andra betygssystem ska hanteras när de kompletterar i det nya systemet, exempelvis för behörighet och för att höja meritvärdet. UHR behöver bl.a. också ge stöd till universitet och högskolor som föreskriver om de krav som ska gälla för särskild behörighet till viss utbildning. Regeringen bedömer därför att medel behöver avsättas för UHR för att förbereda införandet av ämnesbetyg. Kostnader beräknas uppgå till perioden –2025. Utöver detta finns även kostna- der efter 2025, bl.a. för avskrivningar i och med systemanpassningar. Totalt sett beräknas kostnaderna för UHR uppgå till för perioden –2029. () kommer att behöva anpassa sitt hand- läggningssystem med anledning av förslaget om ämnesbetyg. Regeringen bedömer att medel behöver avsättas. Kostnader för att göra nödvändiga anpassningar av systemet beräknas uppgå till . Såväl () som Kriminalvården berörs av förslagen i avsnitt 5 och 6. SIS bedriver undervisning på särskilda ung- domshem. Verksamheten bedrivs som en särskild utbildningsform i enlighet med 24 kap. 8–9 §§ i skollagen. Av bestämmelserna framgår att utbildningen för skolpliktiga ska motsvara utbildning i grundskola eller i förekommande fall grundsärskola, specialskola medan den för icke skol- pliktiga ska motsvara sådan utbildning som erbjuds i gymnasieskolan respektive gymnasiesärskolan. Kriminalvården ansvarar för vuxenutbild- ning som motsvarar komvux för intagna i kriminalvårdsanstalt i enlighet med 24 kap. 10 § skollagen. I sina remissvar påtalar myndigheterna att de behöver inkluderas i eventuella implementerings- och kompetens- utvecklingsinsatser i samband med att förändringar utifrån utredningens förslag genomförs. Regeringen delar myndigheternas bedömning att det är 2021/22:36 viktigt att dessa inkluderas i implementeringsinsatser men bedömer i övrigt att kostnaden för kompetensutveckling ryms inom ram för myndigheternas befintliga anslag. Staten är huvudman för specialskolan genom Specialpedagogiska skol- myndigheten och för sameskolan genom Sameskolstyrelsen samt för förskoleklass och fritidshem vid en skolenhet med specialskola respektive sameskola. Dessa skolformer berörs av förslagen i avsnitt 5. Specialskolan är en skolform för barn som på grund av sin funktions- nedsättning eller andra särskilda skäl inte kan gå i eller grund- särskolan. Målgrupperna för specialskolan är bl.a. elever som är döva eller har hörselnedsättning, elever med dövblindhet, elever med synnedsättning och ytterligare funktionsnedsättning och elever med grav språkstörning. Sameskolan ska ge en utbildning med samisk inriktning som i övrigt motsvarar årskurs 1–6 (2 kap. 4 §, 7 kap. 6 §, 12 kap. 26 § och 13 kap. 24 § skollagen). Regeringen bedömer att de implementeringsinsatser som kommer att ansvara för med anledning av förslaget om sammantagen be- dömning även ska och kommer att komma specialskolan och sameskolan till del. Regeringens förslag i denna proposition påverkar inte den grundläggande ansvarsfördelningen mellan staten och skolhuvudmännen. av förslagen har utredningen noga vägt risken för ökade krav på dokumentation och andra arbetsuppgifter för huvudmannens personal mot den nytta förslagen har för eleverna. Som nämnts i avsnitt 5 och 6 bedömer regeringen att förslagen kommer att leda till positiva förändringar för elevernas kunskapsutveckling och för lärares arbetssituation. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Den kommunala självstyrelsen regleras bl.a. i 14 kap. regeringsformen (RF). Enligt 14 kap. 3 § RF bör en inskränkning i den kommunala själv- styrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett inskränkningen. Innebörden av bestämmelsen är att en eventuell inskränkning i den kommunala självstyrelsen ska prövas mot en Förslagen i denna proposition innebär inte några utökade skyldigheter för de kommunala huvudmännen och alltså inte någon inskränkning i den Ekonomiska konsekvenser för kommunerna Enligt den kommunala finansieringsprincipen ska beslut som innebär nya obligatoriska uppgifter för en kommun åtföljas av en statlig finansiering via det generella statsbidraget. Principen gäller när , regeringen eller en myndighet fattar bindande beslut om ändrade regler för en verk- samhet (se prop. 2006/07:100). Förslagen i denna proposition innebär inte några nya åtaganden för kommunerna. Bedömning och betygssättning ingår i lärarnas huvudupp- drag och det föreslås inget nytt innehåll i utbildningarna utan endast viss omdisponering av innehållet. Regeringen anser därför att det endast blir liten påverkan på huvudmännen och deras verksamhet. Regeringen bedö- mer att förslagen till förändringar i betygssystemet ger positiva effekter för huvudmännen och bl.a. kan bidra till en förbättrad genom- strömning i utbildning på gymnasial nivå genom att elever ges mer tid för kunskapsutveckling och att betygssättningen utgår från en helhetssyn på elevens kunskaper i ämnet i stället för på delar som i dagens kursutformade system. Som nämns i avsnitt 3 har bl.a. Kommuner och Regioner (SKR) beretts tillfälle att lämna synpunkter på ett utkast till lagrådsremiss vars lagförslag i huvudsak överensstämmer med förslagen i denna proposition.