prop · H9031d10 · 2021-09-20 00:00:00 — De delar av initiativet som omfattar utbetalning av prestationsbaserade medel om stöd för att minska andelen tim- anställningar inom äldreomsorgen och stöd för att utöka sjuksköterskebemanningen inom äldreomsorgen betalas ut till kommunerna året efter genomförd prestation. Av utskottsbetänkandet framgår att anslagssparande får flyttas för att finansiera kostnader 2022 till följd av betänkandet. Regeringen föreslår i denna proposition att det inrättas ett nationellt kompetens- centrum för äldreomsorg vid . Insatsen finansieras från detta anslag som minskas med . Anslaget 1:1 ökas med motsvarande belopp. Den pågående satsningen för att förbättra arbetsvillkoren för personalen inom äldreomsorgen genom en återhämtningsbonus som beslutades i budgetpropositionen ökar med . Anslaget beräknas minska med 2024 för att finansiera ökade kostnader vid domstolar till följd av reformen om att införa skyddad yrkestitel för undersköterska. Anslaget 1:5 domstolar under utgiftsområde 4 Rättsväsendet beräknas öka med motsvarande belopp 2024. Regeringen föreslår att 8 anvisas under anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet . 10 respektive 9 . 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2023–2025. Skälen för regeringens förslag: Regeringen avser att besluta om bidrag till forskning om äldre som ska utlysas av för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte). Vidare avser regeringen att besluta om investeringsstöd för att stimulera ombyggnation och nybyggnation av särskilt boende samt bostäder på den ordinarie bostadsmarknaden som riktar sig till personer . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2023–2025. Tabell 7.53 Beställningsbemyndigande för anslag 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Tabell 7.54 Anslagsutveckling 4:6 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 431 832 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 431 832 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens institutionsstyrelses förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för Statens institutionsstyrelses (SiS) uppgift att initiera och stödja forsknings- och utvecklingsverksamhet inom myndighetens verksamhetsområde. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Skälen för regeringens förslag Tabell 7.55 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 4:6 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Förstärkt skydd mot sexuella kränkningar – Temporär subvention LVU-placeringar Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21: FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. (SiS) är förvaltningsmyndighet för de hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (särskilda ungdomshem) och lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård samt 22 och 23 §§ lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM-hem). Verksamheten är indelad i ungdomsvård, sluten ungdomsvård och missbruksvård. Ungdomsvården och missbrukarvården finansieras till omkring två tredjedelar med avgifter medan sluten ungdomsvård finansieras helt via myndighetens anslag. För att SiS långsiktigt ska kunna fullfölja arbetet med att höja kompetensen, bygga ut kvaliteten och säkerheten och rättssäkerheten i verksamheten föreslår regeringen att anslaget ökas med och beräknas öka med . SiS beräknas få ökade kostnader för sluten ungdomsvård till följd av de förslag som lämnats sexualbrottsutredning. Därför föreslås att anslaget till SiS ökas med . beräknas anslaget öka med Anslaget föreslås ökas med och framåt för ett långsiktigt uppdrag om avhopparverksamhet. Anslaget föreslås ökas med för att subventionera de kommunala avgifterna för LVU-placeringar vid SiS. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 4:6 . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Budget för avgiftsbelagd verksamhet (intäkt - kostnad) -2 137 981 -2 080 424 -2 146 460 7.8.74:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Tabell 7.57 Anslagsutveckling 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för bidrag för att stimulera utvecklingen av socialt arbete samt för vissa administrativa utgifter kopplade till bidragsgivningen och för utgifter kopplade till avvecklingen av . De administrativa utgifterna och utgifterna för avvecklingen av får utgöra högst av anslaget. Anslaget får även användas för att medfinansiera programmet för fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt. Skälen för regeringens förslag Tabell 7.58 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Stöd för tillämpning av LVU – Vidareutveckla stöd för öppna jämförelser – Barnets bästa när vård enligt LVU upphör – Skyddat boende för våldsutsatta barn och vuxna Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21: FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 är i den tidsbegränsade satsningen på att motverka akut hemlöshet och detta anslag beräknas därför minskas med 2022. I budgetpropositionen beslutades om ett tidsbegränsat riktat statsbidrag till kommunerna för att subventionera familjehemsplaceringar. Statsbidraget uppgår till och minskas till som är i satsningen. Anslaget beräknas därför minska med 2023 och med 2024. I budgetpropositionen beslutades om att öka anslaget 2022 och framåt med för att stärka incitamenten till arbete för personer som får ekonomiskt bistånd. Regeringen avser att ta fram en nationell hemlöshetsstrategi för perioden –2026 och föreslår att anslaget till följd av detta ökas med . Anslaget beräknas öka med 40 000 000 . Anslaget föreslås att ökas med för finansiering av uppdrag om att ta fram stöd för tillämpningen av LVU och med för att vidareutveckla stöd för öppna jämförelser i . Anslaget beräknas minska med motsvarande belopp. Regeringen vill stärka rätten till skyddat boende och rättigheter för barn som följer med en våldsutsatt vårdnadshavare i skyddat boende och avser att presentera lagförslag med detta syfte. I avvaktan på lagstiftning och att den kommunala finansieringsprincipen tillämpas ökas anslaget med 2022. För detta ändamål beräknas anslaget ökas med 2023 och med 2024. Regeringen avser att återkomma med förslag om barnets bästa när vård enligt LVU upphört. Förslagen innebär att finansieringsprincipen tillämpas och anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 föreslås ökas med . Samma anslag beräknas öka med . Finansieringen hämtas från detta anslag som minskas med motsvarande belopp. Regeringen avser att använda beräknade medel för utbetalningar från ESF- rådet som avser de ekonomiska åtaganden som myndigheten har ingått 2019 och som ska infrias 2022. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 9 7.8.84:8 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Tabell 7.59 Anslagsutveckling 4:8 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 38 094 tkr prisnivå. 3Motsvarar 38 094 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för vård- och omsorgsanalys förvaltningsutgifter. Tabell 7.60 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 4:8 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21: FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:8 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Målet för barnrättspolitiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127). Målet grundar sig bl.a. på de åtaganden som gjort genom att ratificera FN:s konvention om barnets rättigheter () och syftar till att främja och skydda barnets rättigheter och intressen i samhället. Målet innebär att alla barn, oavsett bl.a. ålder, kön, ursprung och funktionsnedsättning, ska få sina rättigheter tillgodosedda. 8.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Barnrättspolitiken är sektorsövergripande. Det innebär att barnets rättigheter och intressen ska genomsyra all politik, liksom alla verksamheter som rör barn. Resultat av genomförda insatser kopplade till barnrättspolitikens mål redovisas inom respektive politikområde. Följande resultatindikatorer och bedömningsgrunder används för att redovisa och beskriva barnrättspolitiken: –barns delaktighet och inflytande hemma, uppgifter från samlade statistik om barns och ungas levnadsförhållanden –barns utsatthet för våld och brott, uppgifter från Stiftelsen och Brottsförebyggande rådets (Brå) skolundersökning –slutsatser och rekommendationer som för barnets rättigheter (barnrättskommittén) enligt artiklarna 44 och 45 i regelbundet tar fram om genomförandet av barnets rättigheter i –, andra myndigheters och barnrättsorganisationers redovisningar och rapporter. I detta avsnitt redovisas resultat samt åtgärder som regeringen vidtagit för att säkerställa tillämpningen av barnets rättigheter och för att uppnå målet med barnrättspolitiken, såväl strategiskt och systematiskt arbete nationellt och internationellt som särskilda insatser riktade mot barn i olika situationer av utsatthet. Det samlade nationella arbetet med mänskliga rättigheter redovisas under utgiftsområde 1 , avsnitt 10. Det strategiska och systematiska arbetet för att tillförsäkra barn deras rättigheter fortsätter har i sina senaste rekommendationer uttryckt oro över att skillnader kvarstår i kommuner och regioner som leder till att barns tillgång till stöd och tjänster inte är likvärdig, samt att barns rätt att komma till tals är otillräckligt genomförd i praktiken (Sammanfattade slutsatser och rekommendationer avseende femte periodiska rapport punkt 11, 19 och 20). 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Barns delaktighet och inflytande hemma och i skolan Diagram 8.1 Barn som får vara med och bestämma hemma om saker som rör dem Anmärkningar: För att säkerställa tillförlitligheten redovisas tillsammans. gjordes en förändring i åldersgrupperna, från 10–till 12–, vilket ger ett brott i tidsserien. Källa: SCB, Undersökning av barns levnadsförhållanden (). sammanställer statistik över barns och ungas levnads- förhållanden, däribland statistik över barns och ungas inflytande hemma. Barns inflytande hemma är högt, se diagram 8.1. Flickors inflytande är något högre än pojkars. , från och med 15/16, syns en nedgång i det upplevda inflytandet, för både flickor och pojkar. Den är dock inte statistiskt säkerställd, så det är för tidigt att säga ifall det handlar om ett verkligt trendbrott eller inte. De flesta kommuner bedriver någon form av arbete för att ge unga inflytande lokalt, men det finns stora skillnader i hur arbetet bedrivs och hur stor grupp unga som nås av befintliga insatser. För att stärka ungas förutsättningar att delta aktivt i demokratin och stärka arbetet med att främja ungas deltagande och delaktighet i demokratin, har ett antal statliga myndigheter fått i uppdrag att främja ungas deltagande och delaktighet i demokratin, däribland , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor och (se utg.omr. 17 avsnitt 15). Pandemin synliggör behovet av ett fortsatt strategiskt och systematiskt arbete för att tillämpa i praktiken har uttryckt oro över situationen för barn under pandemin, särskilt barn i utsatta situationer. Många barn påverkas allvarligt, både fysiskt, emotionellt och psykiskt, och kommittén uppmanar staterna att säkerställa barnets rättigheter när åtgärder vidtas för att hantera det hot mot folkhälsan som pandemin utgör (Barnrättskommittén Covid statement). lyfter att beslut som har tagits för att minska smittspridningen har medfört allvarliga konsekvenser för barn (”Alla tar ju inte ansvar”– som lag under en samhällskris). Pandemin har inneburit stora omställningar för barn, t.ex. vid distansundervisning och inställda fritidsaktiviteter, och det har uppstått brister i skyddsnätet för många barn. Rapporten visar på stora regionala skillnader i bedömning av barnets bästa liksom brist på information riktad till barn och brist i möjlighet till delaktighet. har haft i uppdrag att stödja myndigheter i deras arbete med att sprida information och kunskap till barn med anledning av covid-19 2021/22:1 Utgiftsområde 9 samt att göra en analys av vilka konsekvenser pandemin får för barn och unga i . Barn i utsatta situationer och med särskilda behov ska vara i fokus. Rapporterna visar bl.a. på att många barn har påverkats negativt av covid-19 och den nedstängning av samhället som skett, regionala skillnader och brister i tillämpningen av samt behov av fortsatta uppföljningar och analyser av hur barn har påverkats av pandemin. Länsstyrelsernas redovisning av uppdraget om att samordna och utveckla länsstyrelsernas tillämpning av barnets rättigheter visar att barnrättsfrågorna har tagit en betydande plats i länsstyrelsernas krishanteringsarbete. Analysarbete kopplat till pandemins påverkan på barnets rättigheter har på flera länsstyrelser tagit plats i krisledningsorganisationens stabsarbete. som lag medför ett aktivt implementeringsarbete är lag i och genomförandet av lagen fortsätter. har fått i fortsatt uppdrag att sprida och genomföra utbildningsinsatser om Vägledningen för hur olika aktörer metodmässigt kan gå tillväga när en internationell konvention som tolkas och tillämpas. Insatserna som har genomförts har bidragit till att ge rättstillämpare i offentlig verksamhet fördjupad kunskap och verktyg för att tolka och tillämpa utifrån sina respektive verksamheter. Vidare har fått i uppdrag att fortsatt samla rättspraxis som rör från nationella och internationella domstolar i en databas. Uppdragen ska redovisas . För att barnets rättigheter ska få genomslag i praktiken krävs vid sidan av implementeringen av lagen en fortsatt och systematisk transformering av bestämmelser i nationell rätt. (SOU 2020:63) bedömer att det finns ett 30-tal oförenligheter mellan svensk lagstiftning och praxis och , och gör ett antal iakttagelser över bestämmelser i lagstiftningen som kan behöva justeras för att nå en tydligare överensstämmelse med konventionen. Betänkandets slutsatser berör ett stort antal politikområden. Satsning på barnets rättigheter i kommuner, regioner och statliga myndigheter har bidragit till att öka kunskapen En ytterligare viktig åtgärd i arbetet med att implementera är det pågående för barnets rättigheter. Syftet med satsningen är att höja kunskapen och stärka kompetensen om i statliga myndigheter, kommuner och regioner. Målet är att utveckla den praktiska tillämpningen av hos de offentliga aktörerna. Statliga myndigheter har haft i uppdrag att utveckla den praktiska tillämpningen av i sina verksamheter. Flera statliga myndigheter har redovisat sina uppdrag, bl.a. , , , och . Myndigheterna har redovisat vilka åtgärder de har vidtagit eller planerar att vidta för att stärka barnrättsperspektivet i sina verksamheter. har ytterligare åtta statliga myndigheter fått uppdrag, bl.a. , , och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. , , Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd och har fått fördjupade och verksamhetsanpassade uppdrag inom ramen för satsningen. har haft i fortsatt uppdrag att erbjuda stöd till de statliga myndigheter som haft regeringsuppdrag inom . 2021/22:1 Utgiftsområde 9 uppdraget har det digitala processtödet Barnrättsresan, som innehåller olika verktyg för implementering av , vidareutvecklats. Länsstyrelserna har ett fortsatt uppdrag att, i samverkan med , samordna och utveckla länsstyrelsernas tillämpning av barnets rättigheter samt stödja arbetet med att säkerställa tillämpningen av barnets rättigheter i kommuner och regioner. Ett internt kunskapslyft pågår och efterfrågan på kunskapshöjande insatser såsom t.ex. ökad praktisk tillämpning av är stor. Samtliga länsstyrelser har genomfört gemensamma kompetensutvecklingsinsatser med kommuner och regioner. Fortsatta möten med Barnrättsdelegationen Möten med Barnrättsdelegationen, som är ett forum för dialog mellan regeringen och civilsamhällesorganisationer i , ägde rum och . Vidare har sakråd om FN:s barnrättskommittés frågor till ägt rum . Dialogen har bidragit till fördjupad och breddad kunskap om olika grupper av barn, barns livsvillkor och barnets rättigheter, med särskild fokus på barn som utsätts för t.ex. våld eller befinner sig i samhällets vård eller vars livsvillkor påverkats av pandemin. internationella engagemang för att tillförsäkra barnets rättigheter fortsätter har arbetat med att besvara de frågor som ställt till i sin senaste granskning (list of issues). kommer att lämna sin kombinerade sjätte och sjunde periodiska rapport till (se utg.omr. 1 avsnitt 10). har tagit en aktiv roll i det internationella arbetet för ett fullständigt förbud mot barnaga. I 62 av världens länder finns ett förbud mot alla former av barnaga. Det innebär att det för av världens barn fortfarande inte finns något fullt skydd i lag mot barnaga. har också fortsatt engagemanget och arbetet som det första vägvisarlandet i Globala Partnerskapet mot våld mot barn som lanserades . Initiativet är kopplat till de globala målen för hållbar utveckling i Agenda och deltar i partnerskapet för att främst uppnå delmålet 16.2 om att eliminera alla former av våld mot barn. har deltagit vid möten med styrelsen och exekutivkommittén. Regeringen har även haft ett möte med den nationella plattformen mot våld mot barn, . Plattformen syftar till att duplicera det Globala Partnerskapet på nationell nivå, och utgörs av bl.a. myndigheter, civilsamhällesorganisationer, företag, trossamfund och universitetsvärlden. följer och deltar aktivt i arbetet med att främja barnets rättigheter inom FN och EU. Vid för mänskliga rättigheters 45:e möte lade EU tillsammans med den latinamerikanska gruppen (GRULAC) fram en resolution om att uppfylla barnets rättigheter genom en hälsosam miljö vilken antogs av rådet med konsensus. I kunde även de båda svenskstödda resolutionerna om att motverka mobbning respektive om påtvingade och tidiga äktenskap och barnäktenskap antas med konsensus. deltar även aktivt i Europeiska kommissionens expertgrupp om barnets rättigheter samt i för mänskliga rättigheter (COHOM) och i andra EU-forum, både EU-interna och vad gäller EU:s relation till tredjeland. EU:s riktlinjer för främjande och skydd av barnets rättigheter vägleder det externa arbetet. har både EU och tagit fram nya uppdaterade strategier för arbetet med 2021/22:1 Utgiftsområde 9 För att genomföra strategi har en styrkommitté inrättats, CDENF, i vilken bidrar med en representant. arbetar även aktivt för genomförandet av Lanzarotekonventionen (konvention om skydd av barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp). Stärkt stöd till barn i särskilt utsatta situationer fortsätter Enligt målet för barnrättspolitiken ska alla barn få sina rättigheter tillgodosedda. Regeringens arbete ska även bidra till genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling, där barnrättsperspektivet har bäring på flera av agendans mål, däribland berörs mål 10 om att minska ojämlikheten inom och mellan länder samt mål 16.2 om att eliminera övergrepp, utnyttjande, människohandel och alla former av våld eller tortyr mot barn. påpekar i den senaste rekommendationen att bör fokusera mer på att arbeta förebyggande mot diskriminering och vidta åtgärder för att skydda barn i sårbara situationer (Sammanfattande slutsatser och rekommendationer avseende femte periodiska rapport punkt 16). Genom bl.a. och andra aktörers rapporter, barnrättskommitténs granskningar och dialogen med Barnrättsdelegationen får regeringen kunskap om vilka grupper av barn som är särskilt utsatta för rättighetskränkningar och övergrepp. Pandemin har ökat behovet av stöd till barn i utsatta situationer Ett flertal olika rapporter visar att även om barn och unga generellt inte tycks drabbas lika hårt av själva viruset är konsekvenserna för barn av pandemin allvarliga särskilt för barn i utsatta situationer. Barns rätt till hälsa och utveckling kan påverkas av viruset i sig, av hur föräldrar påverkas, av fjärr- och distansundervisning, inställda fritidsaktiviteter, möjlighet att ta del av kultur och det finns en risk att även konflikter i hemmet har ökat eller fått ännu allvarligare konsekvenser. Ett flertal rapporter visar att behovet av stöd har ökat, Alla tar ju inte ansvar (), Så påverkade pandemin barn (), För många har stora delar av livet satts på paus (2021) och Barn och unga mitt i en pandemi (Myndigheten för delaktighet 2021, som fokuserar på hur barn och unga med funktionsnedsättning påverkats av pandemin). 2021 fått extra medel att fördela till civilsamhällesorganisationer som bl.a. arbetar med barn i utsatta situationer så att de kan utöka sina stödverksamheter för att möta ökade och förändrade behov. Regeringen har vidare vidtagit flera andra åtgärder för att stärka och utveckla insatserna till barn och unga inom andra politikområden (se utg.omr. 9 avsnitt 7, utg.omr. 16 avsnitt 4 och utg.omr. 17 avsnitt 15). Tydliga skillnader i uppväxtvillkor Barns förutsättningar och utsatthet ser olika ut bl.a. beroende på var de bor. Det finns oroväckande tecken på en ökad segregation och stora skillnader mellan olika bostadsområden vad gäller t.ex. ekonomi, skolresultat, boende och hälsa. Alla barn ska ges möjlighet till trygghet och utveckling. Den ekonomiska familjepolitiken spelar en fortsatt viktig roll för barnhushållens ekonomi och bidrar till en god levnadsstandard, men stora skillnader mellan olika barnhushåll består (se utg.omr. Av samtliga barn i riket bor i hushåll med låg inkomststandard, vilket innebär att inkomsterna inte räcker till de nödvändigaste levnadsomkostnaderna som boende, hemförsäkring, barnomsorg, lokala resor osv. I rapporten för unga (Delegationen mot segregation, 2019) konstateras att i områden med socioekonomiska utmaningar är andelen hushåll med låg 2021/22:1 Utgiftsområde 9 I områden med socioekonomiskt goda förutsättningar bor i hushåll med låg inkomststandard och i glesbygd bor i hushåll med låg inkomststandard (se utg.omr. 13 avsnitt 6). statistik över vräkningar visar på ett trendbrott då siffror ökade för barn som berörs av vräkning. Trenden höll i sig fram men hade sjunkit till nivåer (se utg.omr. 9 avsnitt 7) . Fortsatta satsningar för att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid Arbetet med psykisk hälsa och suicidprevention är prioriterat för regeringen och barn och unga är en särskilt viktig målgrupp i detta arbete.