prop · H9032 · 2021-09-20 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för drift av statliga järnvägar. Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget ökades anslaget med (prop. 2020/21:99, bet. 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:385). Spridningen av covid-19 har drabbat operatörer av såväl persontrafik som godstrafik på järnväg. I syfte att mildra de ekonomiska konsekvenserna för operatörerna lämnar regeringen i denna proposition förslag om en ändring i järnvägslagen (2004:519) som möjliggör en tillfällig nedsättning av banavgifterna som omfattar den del av järnvägsinfrastrukturen som förvaltar (se avsnitt 4). bör kompenseras för denna sänkning av operatörernas banavgifter. Anslaget bör därför ökas med 1 . Stödet förutsätter godkännande av kommissionen. 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för lån till leverantörer av flygtrafiktjänst vid icke statliga flygplatser för intäktsbortfall till följd av spridningen av covid-19 för de delar av flygtrafiktjänst vid regionala flygplatser som normalt finanserias via den svenska undervägsavgiften. Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset ökades anslaget med för dels ökning av den statliga ersättningen för beredskapsflygplatser, dels flygtrafiktjänst vid icke statliga regionala flygplatser (prop. 2020/21:77, bet. 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:181). Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget ökades anslaget med för utgifter för temporära beredskapsflygplatser t.o.m. (prop. 2020/21:99, 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:385). Dessutom ökades anslaget efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur, idrott och civilsamhälle samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset med för utgifter för temporära beredskapsflygplatser juni– 2020/21:208, bet. 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:422). Under pandemin har behovet av beredskapsflygplatser ökat, framför allt för flygtransporter för hälso- och sjukvård. För att säkerställa en fortsatt god tillgänglighet till beredskapsflygplatser för samhällsviktiga flygtransporter även behöver medel tillföras för att möjliggöra förlängd statlig ersättning till temporära beredskapsflygplatser. Regeringen avser att ge i uppdrag att förhandla och ingå överenskommelser om att vissa flygplatser fortsatt ska vara temporära beredskapsflygplatser oktober–. Anslaget bör därför ökas med . Flygtrafiktjänst vid icke statliga regionala flygplatser finansieras till av de undervägsavgifter som luftrumsanvändare betalar för trafik över svenskt luftrum. Den minskade flygtrafiken till följd av spridningen av covid-19 innebär lägre intäkter från undervägsavgifter för leverantörer av flygtrafiktjänst. De underskott som till följd av detta uppstår ska kunna täckas med avgifter som tas ut de efterföljande åren. För att säkerställa att tjänsterna levereras, trots senarelagda betalningar av undervägsavgifterna, bedömdes det nödvändigt att införa ett likviditetsstöd i form av anslagsfinansierade statliga lån till leverantörer av flygtrafiktjänst. Nya beräkningar visar att intäktsunderskottet bedöms blir större än beräknat. Likviditetsstödet behöver till följd av detta höjas. Anslaget bör därför ökas med . Stödet förutsätter godkännande av kommissionen. Sammantaget bör därmed anslaget ökas med . 1:11 Trängselskatt i (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 2 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att under innevarande år ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 42 2022–2057. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 49 2022–2057. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. till utgifter för investeringar i vägnätet i som finansieras med överskott från trängselskatten och statlig medfinansiering till projektering av tunnelbaneutbyggnaden i . har ekonomiska åtaganden finansierade med lån och framtida beräknade ränteutgifter för dessa lån inte ingått i bemyndiganderedovisningen, eftersom lånen betraktats som inomstatliga åtaganden. Efter synpunkter från bl.a. har lämnat förslag på förändringar i anslagets bemyndigande. För att tydliggöra vilka utgifter som kommer att belasta framtida anslag bör även ekonomiska åtaganden finansierade med lån och framtida beräknade ränteutgifter för dessa ingå i bemyndigandet. Bemyndigandet bör därför ökas med 3 . Ökningen har dock ingen påverkan på hur stora lån som behöver tas upp eller framdriften i projekten. Regeringen gav en förhandlare i uppdrag att omförhandla s.k. Stockholmsförhandling och den s.k. Sverigeförhandlingens Stockholmsdel (I2020/02982). Stockholmsförhandlingen, liksom Sverigeförhandlingens storstadsdel där Stockholmsdelen ingår, är överenskommelser med kommuner och landsting (numera regioner) i flera län om satsningar på bl.a. kollektivtrafik med statlig medfinansiering och åtaganden om bostadsbyggande. Bakgrunden till förhandlarens uppdrag var att de bedömda kostnaderna för utbyggnaderna hade ökat med 9 och att kostnadsökningen inte var tydligt reglerad i avtalet. Den av regeringen utsedda förhandlaren inkom med ett förslag till nytt avtal som bl.a. innebär att staten bekostar 4 av den totala fördyringen. För att regeringen ska kunna godkänna avtalet behöver bemyndigandet ökas med samma belopp. Sammantaget bör därmed bemyndigandet ökas med 7 . 1:14 Trängselskatt i (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 1 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att under innevarande år ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 6 2022–2037. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 12 2022–2037. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. till utgifter för finansiering av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i . Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget ökades bemyndigandet med , eftersom en ökad produktionstakt medförde att behövde kunna teckna ytterligare entreprenadkontrakt 2020/21:99, bet. 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:385). har ekonomiska åtaganden finansierade med lån och framtida beräknade ränteutgifter för dessa lån inte ingått i bemyndiganderedovisningen, eftersom lånen betraktats som inomstatliga åtaganden. Efter synpunkter från bl.a. har lämnat förslag på förändringar i anslagets bemyndigande. För att tydliggöra vilka utgifter som kommer att belasta framtida anslag bör även ekonomiska åtaganden finansierade med lån och framtida beräknade ränteutgifter för dessa ingå i bemyndigandet. Bemyndigandet bör därför ökas med 6 . Ökningen har dock ingen påverkan på hur stora lån som behöver tas upp eller framdriften i projekten. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: berörs av åtgärden Bredbandsutbyggnad i den svenska återhämtningsplanen (se avsnitt 5.7). Regeringen avser att ge i uppdrag att vidta åtgärder för att den aktuella delen av återhämtningsplanen ska kunna genomföras. Arbetet ska bestå i att säkerställa processer för utbetalning av stöd och att tillhörande villkor motsvarar de krav som ställs i EU:s förordning om faciliteten för återhämtning och resiliens. behöver tillföras ytterligare medel för detta arbete. Anslaget bör därför ökas med . 5.19Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 393 349 000 konor. Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för bekämpande av och beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar. Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget ökades anslaget med till följd av bl.a. ett stort utbrott av fågelinfluensa och spridning av viruset Sars-CoV-2 hos minkar (prop. 2020/21:99, bet. 2020/21:FiU21, 2020/21:385). Utgifterna för bekämpande av fågelinfluensan bedöms bli större än vad som tidigare beräknats. Anslaget bör därför ökas med . 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för stöd i form av produktions-, konsumtions- och marknadsföringsbidrag. Producentorganisationer inom sektorn för frukt och grönsaker kan få stöd från anslaget. Stödbeloppet till sådana organisationer förväntas höjas för utbetalningar och antalet ansökningar som godkänns dessutom bli högre. Det innebär att utgifterna för stödet antas öka mer än vad som tidigare beräknats. Anslaget bör därför ökas med . 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att under innevarande år ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022 och 2023. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022 och 2023. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för åtgärder för att stärka konkurrenskraften i livsmedelssektorn. Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget ökades bemyndigandet med (prop. 2020/21:99, bet. 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:385). har nya bedömningar gjorts av hur många fleråriga åtgärder som kan genomföras och antalet reviderats upp. För att möjliggöra dessa, och genom det skapa förutsättningar för ett effektivt genomförande av livsmedelsstrategin, behöver ytterligare ekonomiska åtaganden kunna ingås. Bemyndigandet bör därför ökas med . 1:1 Verket för innovationssystem I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Verket för innovationssystem ökas med . Skälen för regeringens förslag: Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget ökades anslaget med (prop. 2020/21:99, bet. 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:385). Verket för innovationssystem () berörs av åtgärden Forskning inom digitalisering i den svenska återhämtningsplanen (se avsnitt 5.7). Regeringen avser att ge i uppdrag att vidta åtgärder för att den aktuella delen av återhämtningsplanen ska kunna genomföras. Arbetet ska bestå i att säkerställa processer för utbetalning av stöd och att tillhörande villkor motsvarar de krav som ställs i EU:s förordning om faciliteten för återhämtning och resiliens. behöver tillföras ytterligare medel för detta arbete. Anslaget bör därför ökas med I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:11 ökas med . Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för likvidatorer och för associationsrättsliga ärenden samt förvaltning och utveckling av teknisk infrastruktur för förenklat uppgiftslämnande. Utbetalningarna av ersättning till likvidatorer och utgifter för att hantera associationsrättsliga ärenden har ökat mer än vad som tidigare beräknats. Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med motsvarande belopp. Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. 5.21Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 4 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för kostnadsutjämning mellan kommuner för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). De slutliga beräkningarna av LSS-kostnaderna som redovisats av visar att bidragen till kommunerna kommer att överstiga anvisade medel . Anslaget bör därför ökas med . Den utjämningsavgift som vissa kommuner betalar till staten kommer att ökas med motsvarande belopp och redovisas mot inkomsttitel. 5.22Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen 1:1 Avgiften till Europeiska unionen I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 45 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen ökas med 8 . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för betalning av avgift till Europeiska unionens allmänna budget. avgift beräknas öka jämfört med tidigare beräkningar och uppgå till 51 . Ökningen beror på att EU beslutat om ändringsbudgetar budget som belastar avgiften 2021. Därtill har EU beslutat om ändringsbudgetar . utnyttjades dessutom anslagskrediten, vilket minskar de tillgängliga medlen . Anslaget bör därför ökas med 8 . 2021/22:2 Bilaga Tillfällig nedsättning av banavgifter med anledning av covid-19 Bilaga till avsnitt 4 Förordning (EU) 2020/1429........................................................................................... Förordning (EU) 2021/1061........................................................................................... Sammanfattning av promemorian Tillfällig nedsättning av banavgifter med anledning av covid-19 ....................................................................................................... Förteckning över remissinstanserna ............................................................................. 2021/22:2 Bilaga Europeiska unionens officiella tidning L 333/1 OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2020/1429 om fastställande av åtgärder för en hållbar järnvägsmarknad mot bakgrund av covid-19-utbrottet (Text av betydelse för EES) OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 91, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1), efter att ha hört , i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och av följande skäl: (1)Covid-19-utbrottet har lett till en kraftig minskning av efterfrågan på järnvägstransporttjänster. Detta har haft en allvarlig inverkan på järnvägsföretag. Denna inverkan gjorde sig kännbar och kommer sannolikt att fortsätta åtminstone till och med . De omständigheter som covid-19-utbrottet ger upphov till ligger utanför järnvägsföretagens kontroll och de står inför betydande likviditetsproblem, stora förluster och, i en del fall, risk för insolvens. (2)Järnvägsföretag kan behöva ekonomiskt stöd för att motverka de negativa ekonomiska effekterna av covid-19- utbrottet. Det kanske inte är möjligt för järnvägsföretag att betala avgifter för tillträde till järnvägsinfrastruktur på grund av covid-19-utbrottet, och av denna anledning bör infrastrukturförvaltare ges tillstånd att sänka, avstå från eller senarelägga sådana avgifter. Denna möjlighet bör beviljas för en period då covid-19-utbrottets effekter på järnvägsmarknaden redan har visat sig och förväntas visa sig, nämligen till och med (referensperioden). (3)Enligt artikel 31.3 i och rådets direktiv /34/EU (3) får de avgifter för tillträde till järnvägsspår som ska betalas till infrastrukturförvaltaren inte understiga den kostnad som uppstår som en direkt följd av den tågtrafik som bedrivs. Om infrastrukturförvaltare avstår från eller senarelägger avgifterna, helt eller delvis, på ett öppet, objektivt och icke-diskriminerande sätt gentemot samtliga järnvägsföretag som är verksamma inom sektorerna för gods- och/eller persontrafik på järnväg skulle det lindra covid-19-utbrottets effekter . Medlemsstaterna bör därför ges möjlighet att tillåta infrastrukturförvaltare att vidta åtgärder i detta avseende. Yttrande av (ännu inte offentliggjort i EUT). (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av . och rådets direktiv /34/EU av om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (EUT L 343, 14.12.2012, s. 32). 2021/22:2 Bilaga L 333/2 Europeiska unionens officiella tidning (4)I artikel 32.1 i direktiv /34/EU ges medlemsstaterna möjlighet att lägga på uppräkningar om marknaden kan tåla detta. Marknadssegmentens förmåga att tåla uppräkningar kan ha minskat till följd av covid-19-utbrottets effekter. Medlemsstaterna bör därför ges möjlighet att tillåta att infrastrukturförvaltare gör en ny bedömning av marknadssegmentens förmåga att tåla uppräkningar, för att eventuellt minska de belopp som ska betalas . (5)I artikel 36 i direktiv /34/EU föreskrivs ett system med bokningsavgifter, avsett som incitament för ett effektivt utnyttjande av kapaciteten. Enligt den artikeln är uttag av dessa avgifter obligatoriskt i fråga om en sökande, inklusive järnvägsföretag, regelbundet underlåter att utnyttja hela tåglägen eller delar av dessa. Infrastrukturförvaltarna ska i sina beskrivningar av järnvägsnätet offentliggöra de kriterier som används för att fastställa om ett sådant underutnyttjande föreligger. Covid-19-utbrottet har orsakat allvarliga störningar i järnvägstrafiken som har lett till en utbredd annullering av tåglägen. De bakomliggande händelserna var och är utanför järnvägsföretagens kontroll. De har dessutom lett till ett tillfälligt lägre utnyttjande av kapacitet. Det kan därför antas att den incitamentseffekt som bokningsavgifterna enligt artikel 36 i direktiv /34/EU avsåg att ge inte är relevant när det gäller referensperioden. Medlemsstaterna bör därför ha möjlighet att tillåta att infrastrukturförvaltare inte tar ut bokningsavgifter för tilldelad kapacitet som inte utnyttjas , inbegripet i de fall där uteblivet utnyttjande skulle anses vara en regelbunden underlåtelse att utnyttja hela tåglägen eller delar av dessa enligt de kriterier som är tillämpliga. (6)När det gäller avgifter för tillträde till järnvägsspår, pålägg av uppräkningar och bokningsavgifter skulle en sänkning av avgifter som tillåts av medlemsstaterna i enlighet med denna förordning medföra förlorade inkomster för infrastrukturförvaltaren. Dessa förlorade inkomster skulle i princip kompenseras i enlighet med artikel 8.4 i direktiv /34/EU. Med tanke på den extraordinära karaktären hos dessa förlorade inkomster bör infrastrukturförvaltarna återbetalas inom än den som föreskrivs i den artikeln, nämligen det år som följer närmast då förlusten uppstod. (7)Villkoren för att utnyttja järnvägsinfrastruktur bör tillfälligt justeras och beskrivningar av järnvägsnäten bör hållas uppdaterade och ändras när så är nödvändigt. (8)På grund av covid-19-utbrottets oförutsebara och plötsliga utveckling var det omöjligt att anta relevanta åtgärder. Av det skälet bör denna förordning även omfatta en period som ligger i tiden före denna förordnings ikraftträdande. Mot bakgrund av karaktären på de åtgärder som föreskrivs i denna förordning innebär ett sådant tillvägagångssätt inte att berörda personers berättigade förväntningar åsidosätts. (9)Den fortsatta utvecklingen av covid-19-utbrottet och dess fortsatta följder för järnvägstransportsektorn är svåra att förutsäga. Kommissionen bör kontinuerligt analysera de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-utbrottet för den sektorn, och om de ogynnsamma förhållandena kvarstår bör unionen utan onödigt dröjsmål kunna förlänga den period under vilken de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska tillämpas. (10)I syfte att, om det är nödvändigt och motiverat, förlänga giltigheten av de åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att förlänga den referensperiod under vilken de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska tillämpas. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av om bättre lagstiftning (4). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller och rådet alla handlingar som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. (11)Eftersom målet för denna förordning, nämligen att fastställa tillfälliga regler för uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur för att hantera den brådskande situation som uppstått genom covid-19-utbrottet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (). I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel anses inte denna förordning gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. (4) EUT L 123, , s. 1. 2021/22:2 Bilaga Europeiska unionens officiella tidning L 333/3 (12)För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning ska kunna genomföras , bör den av brådskande skäl träda i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. I denna förordning fastställs tillfälliga regler för uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur enligt kapitel IV i direktiv /34/EU. Den är tillämplig på utnyttjande av järnvägsinfrastruktur för inrikes och internationell järnvägstrafik som omfattas av det direktivet till och med (referensperioden). Sänkning av, avstående från eller senareläggande av avgifter för minimipaket av tillträdestjänster och 1.Utan hinder av artiklarna 27 och 31.3 i direktiv /34/EU, och under förutsättning att regler för statligt stöd efterlevs, får medlemsstaterna tillåta att infrastrukturförvaltare sänker, avstår från eller senarelägger betalningar av avgifter för minimipaketet av tillträdestjänster och för tillträde till infrastruktur som förbinder anläggningar för tjänster, där så är lämpligt enligt de marknadssegment som identifierats i deras beskrivningar av järnvägsnätet, på ett öppet, objektivt och icke-diskriminerande sätt när sådana betalningar ska göras . 2.Utan hinder av artikel 27 i direktiv /34/EU, och under förutsättning att regler för statligt stöd efterlevs, får medlemsstaterna tillåta att infrastrukturförvaltare gör en ny bedömning av marknadssegmentens förmåga att tåla uppräkningar, i den mening som avses i artikel 32.1 i direktiv /34/EU, för att eventuellt minska de belopp som ska betalas . 3.Utan hinder av artikel 27 och artikel 36 tredje meningen i direktiv /34/EU, och under förutsättning att regler för statligt stöd efterlevs, får medlemsstaterna tillåta att infrastrukturförvaltare inte tar ut bokningsavgifter från en sökande, inklusive järnvägsföretag, för tilldelad kapacitet som inte utnyttjas . Medlemsstaterna och infrastruk turförvaltarna ska därvid agera på ett öppet, objektivt och icke-diskriminerande sätt. 4.Utan hinder av artikel 8.4 i direktiv /34/EU, och under förutsättning att regler för statligt stöd efterlevs, ska medlemsstaterna kompensera infrastrukturförvaltare för den specifika ekonomiska förlust som lidits till följd av tillämpningen av punkterna 1, 2 och 3 i den här artikeln, och detta ska ske det år som följer närmast då förlusten uppstod.