prop · H9031d24 · 2021-09-20 00:00:00 — är över 70 statliga myndigheter identifierade som behöriga myndigheter, liksom alla kommuner, regioner samt vissa privata organisationer. slutredovisade PTS sitt uppdrag om att främja och följa införandet av standarden IPv6 och en kartläggning av tillhandahållandet av IPv6 i fasta allmänna kommunikationsnät i (I2020/00278). har i internationell jämförelse en mycket väl utbyggd bredbandsinfrastruktur. I 2020 är rankad på andra plats på området uppkoppling, jämfört med fjärde plats föregående år. Tillgång till fast och mobilt bredband Uppkoppling (ranking ) Andel (%) hushåll och företag som har tillgång till: - bredband om minst /s - bredband om minst /s - bredband om minst 1 Gbit/s i den absoluta -bredband via fiber (hushållen) Tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet där människor normalt befinner sig 1Med absolut närhet avses hushåll och företag som finns i byggnader som inte är anslutna med t.ex. fiber, men där en fiberkabel finns i närheten av byggnaden. 2PTS har ändrat metod för mätningen, varför tidigare siffror inte redovisas. Källor: och . Metoden för har ändrats 2020 jämfört med . 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Andelen hushåll och företag i med tillgång till bredband eller tillgång i sin absoluta närhet fortsätter att öka. Även tillgången till stabila mobila tjänster av god kvalitet i områden där människor normalt befinner sig ökade 2020 jämfört med . Tillgången till bredband via fiber uppgick totalt till av hushållen 2020, en ökning med jämfört med . Ökningen från föregående år syns främst i områden utanför tätort och småort, där tillgången ökat med närmare Tillgången i tätort eller småort var 2020 ca , vilket är en ökning med jämfört med . Skillnaden mellan glesbebyggda områden och tätbebyggda områden är därmed ca (2019). För att åstadkomma bredbandsutbyggnad i områden där marknadenskrafterna inte räcker till, har regeringen möjliggjort stöd för bredbandsutbyggnad. PTS administrerar det nationella stödet för utbyggnad av bredband. PTS har tilldelat stödsökande nät- byggare totalt , som har finansierat drygt 2 900 antal anslutningar/byggnader. Bredbandsstödet har bidragit till vidareutbyggnad av fasta nät genom att finansiera kommersiellt icke gångbar utbyggnad i glesbygden. God sprid- ning till alla landsdelar har säkerställts genom att tillgängliga medel fördelats genom utlysning i , , och . Stöd för utbyggnad av bredband har även ingått i landsbygdsprogrammet och i de tre nordliga regionalfondsprogrammen. Totalt omfattade satsningen på bredbandsstöd i landsbygdsprogrammet 2014–2020 ca . Genom en övertäckning i landsbygdsprogrammets bredbandsstöd har projekt för drygt beviljats stöd, mer än vad som har budgeterats i programmet. Utöver detta har regeringen inom regionalfonden möjliggjort satsningar på för utbyggnad av större ortssammanbindande bredbandsnät i de tre nordliga regionalfondsprogrammen. För mer information se utgiftsområde 19 Regional tillväxt och utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Regeringen har fattat beslut om en fortsättning för dels Bredbandsforum (I2020/02967), dels uppdraget till PTS (I2020/02961) att vara ett stöd till Bred- bandsforum och regeringen i arbetet med att främja tillgången till bredband. lanserade tillsammans med Region ett pilotprojekt för ökat samarbete i syfte att ytterligare främja utbyggnad av mobilnät. Regeringen har också beslutat att erbjuda regionerna och att upprätthålla en funktion som regional bredbandskoordinator även –2025 i syfte att bidra till att frågorna även placeras i ett strategiskt regionalt utvecklingsperspektiv (I2020/02966). Regeringen har dessutom uppdragit åt PTS att lämna stöd till de regionala bredbandskoordinatorerna och följa upp deras verksamhet. I PTS uppföljning anges att viktiga uppgifter varit bl.a. samverkansinsatser mellan aktörer inom länet, kartläggning av bredbandstillgången och att stödja och främja kommunernas arbete med bredbandsfrågor (I2020/00965). handläggningstid för ledningsärenden för det statliga vägområdet har minskat från 2019 2020 (årsredovisning 2020). Regeringen uppdrog i regleringsbrevet åt att korta handläggningstiderna och redovisa effekter av ändrade regler för ledningsärenden. har genomfört flera åtgärder för att korta handläggningstiderna, bl.a. utveckling av systemstöd och effektivare arbetssätt. Av lokaliseringsprincipen, som definieras i 2 kap. 1 § kommunallagen (2017:725), följer att en åtgärd måste vara knuten till kommunens eget område eller dess medlemmar. I syfte att främja utbyggnaden av bredband har gett en s.k. bokstavsutredare i uppdrag att ta fram förslag till undantag från 2021/22:1 Utgiftsområde 22 lokaliseringsprincipen som bl.a. styr var kommunala satsningar på bredbandsutbygg- nad kan genomföras. Utredaren ska slutföra sitt uppdrag . Regeringen har uppdragit åt PTS att lämna förslag på insatser som kan förbättra möj- ligheterna till god mobil uppkoppling för resenärer på fjärrtåg (I2020/02958). PTS redovisade uppdraget och regeringen remitterade PTS rapport (I2021/00580). Beredning av rapporten pågår inom . Tillgången till funktionellt internet och telefoni tog PTS emot 67 ansökningar om stöd för åtgärder som ger tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet, s.k. samhällsomfattande tjänster. I PTS senaste undersökning uppskattar myndigheten att det är ca 110 hushåll och företag som saknar möjlighet till uppkoppling för grundläggande internet, dvs. till en fast nätanslutningspunkt som är utformad så att data kan tas emot med en hastighet om lägst /s, via de befintliga näten, kopparnätet borträknat. De ca 110 hushåll och företag som saknar uppkoppling för grundläggande internet, enligt undersökningen, motsvarar ca 80 byggnader som inte har sådan tillgång. Enligt PTS bedömning saknar färre än 10 av dessa även tillgång till telefoni. PTS kartläggning visar att yttäckningen, dvs. den geografiska täckningen för mobiltelefoni, är fortsatt mycket god i . Goda förutsättningarna för väl fungerande marknader för elektroniska kommunikationer Mediankostnaden för bredbandsabonnemang och för mobilt bredband uppvisade sammantaget små ändringar . De lägsta priserna för abonnemang på mobiltelefoni var enligt PTS statistik oförändrade mellan och . Även för fasta bredbandsabonnemang med /s i båda riktningarna var de lägsta priserna i stort sett oförändrade . Enligt PTS rapport telekommarknad fortsatte mängden datatrafik i mobilnäten att öka under det halvåret. Ökningen på var ännu större än ökningen föregående period om . En del av ökningen beror på att bredband via mobilnätet ersätter fast bredband där kopparnätet avvecklas. Privata abonnemang på mobilt bredband genererade i genomsnitt ungefär data- trafik , en ökning från eller med ungefär Den ökade efterfrågan på datatrafik år skapar också högre efter- frågan på frekvensutrymmen i radiospektrum. och rådets direktiv (EU) 2018/1972 av om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (kodexen för elektroniska kommunikationer) beräknas vara genomförd i svensk lagstiftning . Samordningen av unionens radiospektrumförvaltning stärks, vilket kan underlätta 5G-utbyggnaden och förenkla gränsöverskridande elektroniska kommunikationstjänster. Skyddet för slutanvändare uppdateras också med de nya reglerna, för att stämma bättre överens med de förutsättningar som råder på marknaden för elektroniska kommunikationer. PTS ges nya verktyg att se till att konkurrensen på bredbandsmarknaden kommer alla slutkunder till del. Ökat fokus på säkerhet Utbyggnaden av 5G har fortsatt att vara en högprioriterad fråga för regeringen för att ska behålla sin plats som en ledande nation inom it och digitalisering. genomförde PTS auktionen av frekvenser i 3,5 GHz- och 2,3 GHz-banden som är nödvändiga för en storskalig 5G-utbyggnad. De ändringar av lagen (2003:389) 2021/22:1 Utgiftsområde 22 om elektronisk kommunikation som beslutades av (prop. 2019/20:15, bet. 2019/20:TU4, rskr. 2019/20:74) och som trädde i kraft , har tillämpats av PTS vid tilldelningen och villkor med säkerhetskrav har knutits till radiotillstånden. har genom PTS och MSB fortsatt att vara drivande i arbetet inom Europeiska unionen med genomförandet av den s.k. verktygslådan med rekommenderade åtgärder för 5G-säkerhet, t.ex. genom deltagande i arbetsgrupper inom unionen som rör stan- dardisering. inkom PTS med uppdragsredovisningen Kartläggning av de främsta hoten mot och risker för elektroniska kommunikationsnät i enlighet med det uppdrag regeringen gav myndigheten . Av rapporten framgår det att det finns hot och risker kopplade till elektroniska kommunikationer, främst till de framtida 5G-näten, som gör att regeringen och PTS fortsatt bör prioritera säkerhets- arbetet och att vidta lämpliga åtgärder för att reducera riskerna (I2021/01082). Tillhandahållare av allmänna kommunikationsnät och allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster är skyldiga att rapportera driftsstörningar och integritets- incidenter till PTS. kom det in 36 incidentrapporter om driftsstörningar och avbrott av betydande omfattning. De vanligaste orsakerna till driftsäkerhets- incidenterna var, , konfigurations- och andra handhavandefel, hårdvarufel, kabelavgrävningar och strömavbrott. tog PTS emot 305 rapporter om integritetsincidenter, vilket är en ökning med jämfört med året innan. PTS uppfattning är att den kraftiga ökningen till stor del beror på operatörernas förbättrade arbete med att upptäcka och rapportera incidenter. arbetade PTS utifrån den framtagna inriktningen för myndighetens totalförsvarsplanering inom elektronisk kommunikation för perioden –2025. I syfte att stärka förmågan inom området elektronisk kommunikation har PTS bl.a. arbetat med åtgärder som omfattar förstärkt reservkraft, transportabla mobil- basstationer, utredning om reservmateriel, förstudie för att skapa regional autonomi, förstärkt skydd av viktiga noder samt vidtagit åtgärder som rör skyddade anläggningar. PTS genomförde tillsammans med övningen Telö 2020 Stadsnät och har deltagit i Totalförsvarsövning (TFÖ 2020). Ett ökat fokus har legat på postområdet där PTS bl.a. har påbörjat ett arbete med att ta fram ett inriktnings- dokument för postsektorns totalförsvarsarbete. Vidare har PTS publicerat en förstudie med syfte att kartlägga behoven av brev- och pakettjänster inför och under höjd beredskap. Regeringen beslutade propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) och beslutade att godkänna de i propositionen föreslagna målen för totalförsvaret, inklusive det civila försvaret (bet. 2020/21:FöU4, rskr. 2020/21:136). Med anledning av detta tillfördes ytterligare medel till PTS arbete med civilt försvar inom områdena för elektroniska kommunikationer och post för perioden –2025. På informations- och cybersäkerhetsområdet har samarbetet mellan PTS och övriga myndigheter inom för informationssäkerhet (SAMFI) fortsatt stärkts. lämnade myndigheterna i en uppdaterad redovisning av den gemensamma handlingsplanen för myndigheternas arbete utifrån målen i den nationella strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet (Ju2021/00986), se även utgiftsområde 6 Samhällets krisberedskap. PTS är också delaktig i arbetet med inrättandet av det nationella cybersäkerhetscentret i enlighet med regeringens uppdrag åt , Försvarsmakten, MSB och Säkerhets- polisen att fördjupa samverkan inom cybersäkerhetsområdet. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 4.3.2En postmarknad i kontinuerlig förändring fanns det 28 postoperatörer på den svenska postmarknaden med tillstånd att bedriva postverksamhet. har Postnord AB:s marknads- andelar på brevmarknaden minskat, men 2019 skedde ett trendbrott och bolaget ökade sin marknadsandel. Även ökade Postnord AB:s marknadsandel om än marginellt och ligger nu på 70–av antalet utdelade brev. ökade även marknadsandelen för den största konkurrenten () något och ligger på 15–. Nedgången i brevvolym var . har brevvolymen minskat , se tabell 4.3. 2000 (indexår) Källa: PTS. ska enligt postförordningen (2010:1049) av inrikes enstaka brev inom den samhällsomfattande posttjänsten delas ut . Oberoende mätningar visar att , i rollen som utsedd till- handahållare av den samhällsomfattande posttjänsten, med god marginal uppfyller befordringskraven genom att av breven delades ut , se tabell 4.4. Tabell 4.4 Andelen brev som inlämnats till Postnord för övernattbefordran, fr.om. 2018 tvådagarsbefordran, och som delades ut inom tidsramen Årsmedel (%) 2018 (tvådagarsbefordran introducerades) Källa: PTS. Enligt PTS levererades nästan 192 miljoner paket på upp till i . Av dessa var ca 22 miljoner returförsändelser, dvs. paket med vilka köparen returnerar varor till säljaren. Därutöver delades 48 miljoner paketbrev ut (en varu- försändelse som i postlagen [2010:1045] definieras som brev) genom den vanliga brevbäringen. Undantag från daglig utdelning medges för ett mindre antal mottagare. Vid utgången av 2020 var det 1 303 hushåll som hade utdelning färre än , vilket är en ökning med 10 hushåll jämfört med motsvarande tidpunkt 2019. var antalet klagomål till PTS om postfrågor 1 264 (könsuppdelad statistik saknas) vilket är en minskning jämfört med (1 614 klagomål). Av de inkomna klagomål som kan kopplas till en specifik operatör rör (jämfört 2019) och avser (jämfört 2019). Klagomålen på postutdelningen handlar främst om försändelser 2021/22:1 Utgiftsområde 22 som av något skäl inte har kommit fram, delats ut för sent eller att mottagaren av misstag har fått någon annans brev. PTS samlade för in uppgifter om paketleveranstjänster med stöd av postlagen (2010:1045) och och rådets förordning (EU) 2018/644 av om gränsöverskridande paketleveranstjänster. Statistiken visar att det 2019 postades 249,8 miljoner paket i varav 44,4 miljoner hade sin mottagare i utlandet (jämfört med 239,0 miljoner 2018 varav 40,5 miljoner hade sin mottagare i utlandet). Det delades ut 205,4 miljoner paket 2019 varav 34,7 miljoner kom från avsändare i utlandet (jämfört med 198,6 miljoner 2018 varav 34,9 miljoner kom från avsändare i utlandet). Sammantaget utgjorde inrikes- marknaden för paketleveranser av marknaden , utrikes inkommande och utgående paket . Inräknat alla paket 0–31,, såväl inrikes som utrikes export och import var den största paketoperatören i . Näst störst är , , om man räknar i termer av omsättning och DHL Express () AB och DHL Freight () AB om man räknar i antalet distribuerade paket. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att klargöra hur den samhällsomfattande posttjänsten ska finansieras när den kan vara fullt ut självfinansierad (dir. 2020:101). Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . överlämnade Utredningen om postlagens tystnadsplikt sitt betänkande Ökade möjligheter att förhindra illegal handel via post (SOU 2021:29). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . 4.3.3Tillgången till grundläggande betaltjänster är överlag tillfredsställande En majoritet av länsstyrelserna, 18 av 21, bedömer att tillgången till grundläggande betaltjänster är tillfredsställande för privatpersoner i allmänhet eftersom många kan och vill använda digitala betaltjänster, enligt rapporten av grund- läggande betaltjänster 2020 från i (I2019/03214). Siffran är något högre än då det var 17 av 21 länsstyrelser som bedömde att tillgången var tillfredsställande. Enligt länsstyrelserapporten varierar tillgången till betaltjänster med användaren. Svårigheter att utföra grundläggande betaltjänster finns i högre utsträckning bland äldre, personer med funktionsnedsättning, asylsökande och nyanlända. Majoriteten av länsstyrelserna bedömer att situationen för äldre, asylsökande och nyanlända har för- sämrats . Detta uppges framför allt bero på pandemin och att möjligheten att betala med kontanter har försämrats. Länsstyrelserna bedömer att det finns en jämställdhetsaspekt gällande tillgänglighet till betaltjänster för äldre, så till vida att, de allt längre avstånden till banker och betaltjänstombud i glesbygd beräknas få större negativa konsekvenser för kvinnor i glesbygd än för män. Antalet betaltjänstombud som är finansierade med medel beslutade av länsstyrelserna var 50 stycken , vilket är fyra fler än året innan. fortsatte möjligheten att betala räkningar med personlig service att minska. Det fanns sammanlagt 1 223 ställen för betalningsförmedling runt om i landet. har det skett en minskning med drygt 90 ställen. Jämfört med 2011 har antalet ställen där det är möjligt att betala räkningar mer än halverats. Minskningen är procentuellt sett relativt jämnt spridd mellan länen. Enligt statistik från har 112 tätorter i längre än till närmaste betalningsförmedling. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 ska de större kreditinstituten i tillhandahålla kontanttjänster i så pass stor utsträckning att i princip ingen i ska ha längre än till närmaste plats för kontantuttag, se propositionen Skyldighet för kredit- institut att tillhandahålla kontanttjänster (prop. 2019/20:23). För mer information om utvecklingen för betaltjänstområdet och kontanthanteringen i stort se utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, avsnitt 3 Finansmarknad och internationella finansiella institutioner. 4.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Goda förutsättningar för att bli bäst i världen på digitalisering Regeringen bedömer att de åtgärder som vidtagits har bidragit till en ökad målupp- fyllelse. Covid-19-pandemin har visat på behovet av en väl utbyggd digital infra- struktur samt att alla måste ha möjlighet att delta i det digitala samhället. Trenden att halkar efter andra jämförbara länder vad gäller utveckling inom digitalisering av den offentliga förvaltningen fortsätter. fallande placering i internationella index beror till viss del på att andra länders digitaliseringstakt ökar snabbare än takten i . Utmaningar finns även kopplade till den svenska decentraliserade förvalt- ningsmodellen. Denna leder till bl.a. svårigheter att etablera och nyttja förvaltnings- gemensamma möjligheter, osäkerhet gällande tolkningen avregelverk samt begräns- ningar vad gäller möjligheter att behandla personuppgifter, vilket försvårar eller hindrar tillgång till och delning av data. Regeringen bedömer dock att den förvalt- ningsgemensamma digitala infrastrukturen för informationsutbyte och arbetet med att etablera ett nationellt ramverk för grunddata har skapat bättre förutsättningar. Arbetet med denna infrastruktur är ett viktigt verktyg för att uppnå ökad samordning och styrning av digitaliseringen av den offentliga förvaltningen och i förlängningen för att uppnå regeringens mål om en öppnare förvaltning med hög kvalitet och effektivitet. Regeringens samlade bedömning är att takten i bredbandsutbyggnaden har varit för låg för att uppnå regeringens mål . För att åstadkomma utbyggnad i områden där marknadskrafterna inte räcker till har regeringen möjliggjort stöd för bredbands- utbyggnad vilket har medfört viss utbyggnad i dessa områden. Regeringen konstaterar att skillnaderna i tillgång till bredband mellan tätort/småort och landsbygd visserligen minskar, men att det är en ojämn fördelning av tillgången i landet. Bedöm- ningen är att det finns goda chanser att nå målet om att alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska kommunikationstjänster, inte minst bredband. Detta beror till stor del på att tillgången till marknadsmässiga lösningar för telefoni och internetanslutningar som medför /s är mycket god. Regeringens arbete med genomförandet av EU:s kodex för elektronisk kommuni- kation, genom den nya lagen om elektronisk kommunikation av vilken ett utkast har remitterats, bidrar till uppfyllelsen av delmålet om elektronisk kommunikation. Till- gång till tjänster på en gränsöverskridande digital marknad samt utbyggnad och utveckling av nya tekniker som 5G och 6G främjas också. Genom PTS auktioner av frekvenser i 3,5 GHz- och 2,3 GHz-banden bedömer regeringen att det finns förut- sättningar för en bred utbyggnad av 5G. Detta är centralt för att uppnå målet om effektiva och säkra elektroniska kommunikationer som motsvarar användarnas behov. Regeringen bedömer även att de robusthetshöjande åtgärder som genomförts med statliga medel, genom PTS försorg, har bidragit till säkrare och robustare elektroniska kommunikationer. Fortsatt stort förändringstryck för postsektorn Regeringens samlade bedömning är att målen för postsektorn uppfylls, men att den svenska postmarknaden alltjämt befinner sig under ett stort förändringstryck, bl.a. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 beroende på ett utökat användande av olika tjänster för digital kommunikation. Post- marknaden har också påverkats av pandemin. Vidare har e-handeln ökat vilket leder till att varuförsändelserna blir allt fler. har brevvolymerna fortsatt att falla och då i ännu högre takt än . Regeringen konstaterar att det inte finns några tecken på att volymminskningen på den svenska brevmarknaden kommer att avstanna. Dessa motsatta utvecklingstrender gör att förändringen av postmarknaden fortsätter och att förutsättningarna på postmarknaden förändras i snabb takt. Detta leder till att även förutsättningarna för att tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst påverkas. Grundläggande betaltjänster påverkas av digital delaktighet Regeringens bedömning är att målen för politiken för de grundläggande betal- tjänsterna huvudsakligen uppfylls. Möjligheten att betala med kontanter bedöms ha försämrats under pandemin vilket framför allt drabbat äldre, asylsökande och nyan- lända som insatser för den digitala delaktigheten fått en skjuts framåt. Tillgången till grundläggande betaltjänster påverkas av insatser som görs inom andra områden, så som digital delaktighet, tillgång till digital infrastruktur, regional- och landsbygdsutveckling, kommersiell service samt finansmarknaden. Digitalisering bidrar till omställning av samhället Regeringen ser positivt på digitaliseringens möjligheter. Målet för digitaliserings- politiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möj- ligheter. Att ligga i framkant av en säker och användarcentrerad digital utveckling förbättrar möjligheter till såväl ekonomisk som social hållbarhet och att kunna uppnå andra politiska mål. Digitaliseringen har avgörande betydelse för ekonomiska återhämtning efter pandemin, näringslivets konkurrenskraft och en grön omställning efter pandemin. Covid-19-pandemins påverkan på människors liv och på samhällsekonomin har visat hur viktigt det är med digitalisering och hur betydelsefulla tidigare investeringar i den digitala infrastrukturen har varit. Det har skett ett digitalt språng och den digitala kompetensen i samhället har ökat. Användning av digitala verktyg och tjänster har mildrat några av de negativa konsekvenserna av pandemin och möjliggjort att många har kunnat hålla kontakten, arbeta hemifrån och studera på distans. Det har varit avgörande för att hålla igång många företag och upprätthålla offentlig service. Behovet av styrning och samordning av den digitala infrastrukturen är fortsatt stort både inom enskilda sektorer och på förvaltningsgemensam nivå. Det pågående arbetet med att etablera en förvaltningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte och grunddata fortskrider. Arbetet är viktigt för att möta behoven av ökad styrning och samordning och för att den offentliga förvaltningen på ett säkert och effektivt sätt ska kunna utbyta och hantera data. Infrastrukturen skapar möjligheter till effektivi- sering, att säkerställa korrekt användning av offentliga medel och ökad samordning inom den offentliga sektorn, vilket har potential att frigöra resurser för välfärden. En samsyn behövs mellan staten och kommunsektorn avseende mål, takt, finansiering och ansvar för utveckling av välfärdens digitala infrastruktur. Regeringen har därför tecknat en avsiktsförklaring med Kommuner och Regioner (SKR) om ökad digitalisering och minskat it-krångel.