prop · H9031d25 · 2021-09-20 00:00:00 — Från handlingsplan del 1 har myndigheten exempelvis följt upp åtgärderna växtskydd för grödor som odlas i mindre omfattning, handlingsplan för vattenbruk och satsningar för växtförädling för de nordiska breddgraderna. Finansieringen av dessa tre åtgärder har lett till många genomförda insatser som har utvecklat kunskapen inom områdena, men då det krävs långsiktighet för att uppnå en effekt kommer åtgärderna fortsätta genom handlingsplan del 2. För att redovisa utvecklingen av det övergripande målet för en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning, redovisas nedan de tre centrala indikatorer som anges i tabell 2.5. Diagram 2.1 Nettomarginalens utveckling i livsmedelskedjan Anm.: Ingen hänsyn har tagits till inflationen. har valt 2011 som basår för uppföljning och utvärdering av livsmedelsstrategin. Data är preliminär. Källa: , Rapport 2021:1 Uppföljning och utvärdering av livsmedelsstrategin årsrapport . 2021/22:1 Utgiftsområde 23 minskade lönsamheten i livsmedelskedjan med en procentenhet. har avkastningen på eget kapital varit i stort sett oförändrad i livsmedelskedjan som helhet, vilket skulle kunna förklaras av att produktionen ökar. Indikatorn nettomarginal i livsmedelssektorn speglar företagens lönsamhetsutveckling. För att bättre kunna följa utvecklingen av indikatorn nettomarginalens utveckling har ändrat indexår till 2016, vilket är året innan regeringens livsmedelsstrategi beslutades. Diagram 2.1 visar att bidraget till måluppfyllelsen från de olika leden i livsmedelskedjan varierar . Utvecklingen visar att nettomarginalen i primärproduktionen ökade , medan den minskade i restaurangledet och livsmedelsindustrin. Inom primärproduktionen har det skett en gradvis återhämtning . Återhämtningen kom dock av sig 2018, sannolikt på grund av den torka som drabbade jordbruket hårt. Av utvecklingen framgår att livsmedelshandeln har en någorlunda jämn lönsamhet , medan den varierar för primärproduktionen och livsmedelsindustrin. Detta beror på sektorernas produktivitetsutveckling men även på opåverkbara faktorer såsom världsmarknadspriser och väderförhållanden. Diagram 2.2 Förädlingsvärde livsmedelskedjans sektorer Anm.: Löpande priser, ingen hänsyn har tagits till inflationen. Data utgör senast tillgängliga data. Källa: , Företagens Ekonomi. Indikatorn förädlingsvärde i livsmedelskedjans sektorer speglar utvecklingen av livsmedelssektorns omsättning. ökade livsmedelskedjans förädlingsvärde , vilket var en procentenhet mer än i det totala näringslivet. Diagram 2.2 visar att förädlingsvärdet ökade i samtliga delar av livsmedelskedjan, där restaurangledet stod för den kraftigaste procentuella ökningen. Denna utveckling bidrar till det övergripande målet för utgiftsområdet. 2021/22:1 Utgiftsområde 23 Tabell 2.9 Sysselsatta i livsmedelskedjans sektorer Primärproduktionen omfattar jordbruk och fiske. *siffror baseras på en ny mätmetod, jämförelser måste göras med försiktighet. Källa: , (RAMS). Den centrala variabeln i Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS) är sysselsättningsstatus, som anger om en person klassificeras som förvärvsarbetande eller inte. Förvärvsarbetande omfattar både anställda och företagare. Från och med referensår 2019 används huvudsakligen information från de månatliga arbetsgivardeklarationerna avseende november för de anställda, det ersätter de årliga kontrolluppgifterna. Antalet anställda i livsmedelskedjan har ökat den senaste tioårsperioden, men utvecklingen i de olika sektorerna skiljer sig åt. Livsmedelskedjan sysselsätter fler män än kvinnor. Handeln med livsmedel sysselsätter dock fler kvinnor än män. Fördelningen av sysselsatta kvinnor respektive män är relativt . Ökad automatisering och strukturrationalisering bidrar till ökad produktivitet och leder även till att antalet anställda i primärproduktionen och livsmedelsindustrin minskar. Inom handel och restaurang har antalet anställda ökat totalt sett. har restaurangbranschen påverkats negativt av den rådande pandemin, som livsmedelshandeln har ökat sin omsättning. Statistik över antalet sysselsatta finns dock ännu inte tillgänglig. Primärproduktionen hade inledningsvis problem med bemanning 2020, men klarade trots detta att upprätthålla sin produktion. Det är för tidigt att bedöma eventuella långsiktiga effekter av pandemin. Målet för livsmedelsstrategins strategiska område Regler och villkor: –Utformningen av regler och villkor ska stödja målet om en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där produktionen ökar. Detta genom ändamålsenliga skatter och avgifter, regelförenklingar, administrativa lättnader och andra åtgärder för att stärka konkurrenskraften och lönsamheten. 2021/22:1 Utgiftsområde 23 De kompletterande indikatorer som används för att redovisa resultat och bedöma hur utvecklingen på området har bidragit till målet för utgiftsområdet och det strategiska området presenteras i respektive avsnitt. Fortsatt arbete för att förenkla för företagen i livsmedelskedjan I livsmedelsstrategins handlingsplan del 3 presenterade regeringen ett förenklingspaket för ökad tillväxt i hela livsmedelskedjan. Förenklingspaketet innehöll två större uppdrag. Ett uppdrag till att öka likvärdigheten i livsmedelskontrollen i hela landet och att förenkla och underlätta för företagen så att kontrollerna effektiviseras samt ett uppdrag till att i samråd med , och länsstyrelserna ta fram tjänster för att effektivisera och förenkla för företag inom livsmedelskedjan att anmäla eller ansöka om tillstånd för miljöpåverkande verksamhet. fick av regeringen i uppdrag att –2025 genomföra analyser av den samlade regelgivningen för livsmedelskedjan. Resultatet av analyserna kommer att delrapporteras årsvis till regeringen och en slutrapportering förväntas presenteras 2026. kom den första delrapporten och där konstaterar myndigheten att det är såväl reglernas utformning som dess tillämpning som kan ge en förenklingseffekt för företagen, det senare t.ex. genom digitala tjänster och samlad information till företagen. För att redovisa resultat och bedöma hur utvecklingen av jordbruket bidrar till målet för utgiftsområdet och det strategiska området Regler och villkor används följande kompletterande indikatorer: –produktion av vissa jordbruksprodukter Tabell 2.10 Produktion av vissa jordbruksprodukter Kvantitet i tusen ton Källa: 2021:1 Utvärdering och uppföljning av livsmedelsstrategin – årsrapport . Produktionsutvecklingen i jordbruket var generellt god. Totalskörden var god. För spannmål var den högre än genomsnittet , och för oljeväxter och potatis var den högre. ökade grisproduktionen och nötköttsproduktionen , medan produktionen av lammkött minskade . Invägningen av mjölk vände uppåt och ökade . Målsättningen med det nationella stödet till jordbruket i norra är att upprätthålla produktionsnivåerna i jordbruket i norra . 2021/22:1 Utgiftsområde 23 betalats ut i nationellt stöd varav har gått till mjölksektorn. Mjölkproduktionen i det området uppgick till vilket är lägre än genomsnittlig produktion –2019. Tabell 2.11 Svensk marknadsandel i vissa sektorer Andel svensk produktion av konsumtion, värde över 1 betyder att produktionen överstiger konsumtion Källa: 2021:1 Utvärdering och uppföljning av livsmedelsstrategin – årsrapport . Konsumtionen av frukt och grönt ökar och efterfrågan på svenskproducerade produkter är god. Marknadsandelarna för svensk frukt och grönt varierar dock beroende på förutsättningar för odling i . Den svenska marknadsandelen för kött, ägg och mejeriprodukter har sjunkit sedan EU-inträdet 1995, men har den svenska marknadsandelen för flera köttslag ökat. Den svenska marknadsandelen för mejeriprodukter har dock fortsatt minskat särskilt för ost, där importen ökar, men det finns variationer mellan produkter och år. är normalt nettoexportör av spannmål. Tabell 2.12 Jordbruksmark i Källa: officiella statistik, statistiska meddelanden JO 10 . Sedan föregående års resultatredovisning har indikatorn jordbruksmark i lagts till. Det är en förutsättning för ökad livsmedelsproduktion att företagen har tillgång till produktiva markresurser och att jordbruksmarkens bördighet behålls och utvecklas. Den övergripande målsättningen med EU:s gemensamma jordbrukspolitik (GJP) är att höja produktiviteten inom jordbruket, tillförsäkra jordbrukarna en skälig levnadsstandard, stabilisera marknaderna, trygga livsmedelsförsörjningen och tillförsäkra konsumenterna tillgång till varor till skäliga priser. Åtgärderna inom GJP bidrar bl.a. till stärkta inkomster men bidrar även till flera miljömål och till utvecklingen på landsbygden. Nuvarande genomförande av GJP (2014–2020) har förlängts (2021– 2022), och det nya regelverket för GJP kommer att gälla först . Regeringen har i reformförhandlingarna om det framtida regelverket för GJP fått visst gehör för den svenska linjen om en fortsatt marknadsorientering av politiken, enklare regler, lika konkurrensvillkor, ökad konkurrenskraft och en högre ambition gällande miljö, klimat och djurvälfärd. Parallellt med förhandlingarna har regeringen inlett framtagandet av 2021/22:1 Utgiftsområde 23 en s.k. strategisk plan för det nationella genomförandet av GJP. Som ett led i detta remitterades en promemoria om behovsanalysen i den strategiska planen. I syfte att inhämta synpunkter på utformningen av åtgärder hölls det flera sakråd. Under innevarande period för GJP har haft utmaningar kopplade till utveckling av it-systemen. har fortsatt arbetet med att färdigställa it-systemen och även arbetat med att uppdatera systemen inför kommande GJP period, 2023–2027. Regeringen fattade beslut om att sätta under prövning som utbetalande organ för utgifter från Europeiska garantifonden för jordbruket och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. Bakgrunden till prövningen är brister kopplade till hantering av återkrav samt överföring av vissa kontrollresultat. Av gårdsstöd, förgröningsstöd, nötkreatursstöd och stöd till unga lantbrukare betalade ut , vilket motsvarade drygt (av totalt ca ). Av de som betalades ut till enskilda företag så betalades till företag där ansökan var registrerad på en kvinna och till företag där ansökan var registrerad på en man. För att redovisa resultat och bedöma hur utvecklingen av landsbygdsprogrammet bidrar till målet för utgiftsområdet och det strategiska området Regler och villkor används följande kompletterande indikatorer: –antal deltagare på utbildningar –procentandel av jordbruksföretag som fått investeringsstöd –procentandel av jordbruksföretag som fått startstöd –procentandel av djurenheter som berörs av djurvälfärdsersättningar –procentandel av jordbruksmark som omfattas av åtagande som stödjer biologisk mångfald –investeringar i förnybar energi Sedan föregående år har indikatorn antal deltagare på utbildningar och procentandel av jordbruksföretag som fått startstöd lagts till. Kompetensutveckling och startstöd till unga lantbrukare är exempel på åtgärder som bidrar till företagens modernisering och att företagsstrukturen utvecklas vilket bidrar till att konkurrensförutsättningarna förbättras. följer upp samtliga av landsbygdsprogrammets resultatindikatorer. För fördjupad redovisning och analys av hur programmet fortskrider hänvisas till programmets årsrapport och till årsredovisning. Det slutliga resultatet av landsbygdsprogrammets åtgärder kan redovisas först när budgetperioden (2014–2020) inklusive förlängning (2021–2022) avslutats. har tre ändringar av landsbygdsprogrammet genomförts. Dessa har säkerställt att stödsökande som har ingått åtaganden har möjlighet att erhålla ersättning i förhållande till sina åtaganden. Det har även inneburit höjda ersättningsnivåer till naturbetesmarker och förstärkning av åtgärderna investeringsstöd, startstöd, olika projektstöd samt ekologisk produktion och åtgärder för att hantera den ökande vildsvinspopulationen. Särskilda insatser har genomförts för digitalisering hos företag på landsbygderna och för att stödja arbetet med framtagande av jordbrukets dataplattform. Därutöver har satsningar gjorts på täckdikning och kalkfilterdiken i jordbruket samt investeringar i exempelvis vandrings-och cykelleder och lokalt ledd utveckling. 2021/22:1 Utgiftsområde 23 Inom landsbygdsprogrammet har det betalats ut . Måluppfyllelsen är överlag god i förhållande till programmets mål för de kompletterande indikatorerna. Tabell 2.13 Kompletterande indikatorer för landsbygdsprogrammet 2020 i % av Antal deltagare på utbildningar Andel av jordbruksföretag som fått Andel av jordbruksföretag som fått startstöd Andel djurenheter som berörs av Andel av jordbruksmark som omfattas av åtagande som stödjer biologisk mångfald eller Investeringar i produktion av förnybar energi Att måluppfyllelsen för indikatorn antal deltagare på utbildningar är låg beror till stor del på att det endast är deltagare i slututbetalda ärenden som redovisats. Ärendena inom denna delåtgärd är ofta omfattande och pågår och därmed blir det en fördröjning av rapporteringen av deltagarantalet för indikatorn. Könsuppdelad statistik för denna delåtgärd finns inte att tillgå. För att stärka jordbrukets konkurrenskraft ingår investeringsstöd i programmet, med en total åtgärdsbudget på . Vid utgången av 2020 har mer än hälften av programmets mål om andel jordbruksföretag uppnåtts. Djurvälfärdsersättningarna har en total åtgärdsbudget på och uppnåddes nästan programmets mål om andel djurenheter. Insatser för ett miljö- och klimatvänligt jordbruk i landsbygdsprogrammet har en åtgärdsbudget på ca . Medlen används bl.a. till åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden och landskapet. omfattades av jordbruksmarken av sådana åtgärder, vilket regeringen bedömer har bidragit till att gynna biologisk mångfald, bevara landskapsvärden, till kolinlagring och förbättrad vattenkvalitet. De investeringar i produktion av förnybar energi som genomförts genom landsbygdsprogrammet har skett i mindre omfattning än målsättningen. bedömer att relativt svaga marknadsutsikter och otillräcklig prisbild på den producerade energin har påverkat efterfrågan på investeringsmedel negativt. För åtgärder inom området landsbygdsutveckling uppgår den totala budgeten efter programändring 6 till . Beviljat stöd uppgår till , det vill säga av budgeten. Bredbandsstödet är beloppsmässigt det största stödet med en totalbudget på efter programändring 6. En del av totalbudgeten kommer tillbaka i form av återflöden då det finns projekt som inte använder hela sin beviljade budget och projekt som inte blir av. 2021/22:1 Utgiftsområde 23 beslutade därför att överteckna budgeten och fördela ut mer pengar till länsstyrelserna för att nå fullt budgetutnyttjande och öka tillgången till bredband. Fram till utgången av 2020 hade därför projekt för beviljats stöd, mer än vad som budgeterats i programmet. Utbetalningstakten låg på av budget (). Målet är att 361 000 personer ska få möjlighet att ansluta sig till ett bredbandsnät. Det förväntade resultatet från beviljade projekt är att nästan 333 000 personer ges anslutningsmöjlighet. Det faktiska resultatet från de beviljade projekten kan redovisas först när alla projekt är avslutade. Till området landsbygdsutveckling räknas även stöd till kommersiell service, som delvis finansieras via landsbygdsprogrammet. Bredband och kommersiell service redovisas närmare inom utgiftsområde 19 Regional utveckling. Möjligheterna att kontrollera djurskyddet har påverkats av den pågående pandemin För att redovisa resultat och bedöma hur utvecklingen av länsstyrelsernas djurskyddskontroll bidrar till målet för utgiftsområdet och det strategiska området Regler och villkor används följande kompletterande indikator: –antalet djurskyddskontroller som länsstyrelserna har genomfört och hur många normalkontroller (i förväg planerade och riskbaserade kontroller) som har genomförts i förhållande till antalet anmälningskontroller. Länsstyrelserna genomförde totalt 17 656 kontroller , vilket var en minskning jämfört med och 2018. utfördes totalt 20 286 kontroller och 2018 utfördes 19 273 kontroller. Minskningen beror främst på pandemin som bl.a. påverkat möjligheterna att utföra fysiska kontroller och även medfört att kontrollpersonal fått andra arbetsuppgifter. Av kontrollerna utfördes knappt hälften på plats hos djurhållare och resten hanterades genom administrativ handläggning från kontoret. Cirka 1 800 kontroller utfördes även i samband med ansökningar om tillstånd att bedriva viss djurhållning och inför godkännande av djurtransporter. Målsättningen är att länsstyrelserna ska genomföra lika många i förväg planerade och riskbaserade kontroller (normalkontroller) som anmälningskontroller. Trots pandemin nådde länsstyrelserna målet 2020, i likhet med 2019. Det finns dock fortfarande stora skillnader i måluppfyllelsen mellan olika länsstyrelser. För att effektivisera djurskyddsarbetet har flera länsstyrelser genomfört förändringar i t.ex. arbetssättet för att bättre kunna styra och följa upp kontrollverksamheten. Länsstyrelserna utförde även förebyggande djurskyddsarbete, t.ex. i form av informations- och samverkansinsatser för att underlätta för djurhållare. Kontrollmyndigheterna kontrollerade 2019 en något större andel livsmedels- och dricksvattenanläggningar i högsta riskklass jämfört med För att redovisa resultat och bedöma hur utvecklingen av myndigheternas livsmedels- och dricksvattenkontroll bidrar till målet för utgiftsområdet och det strategiska området Regler och villkor används följande kompletterande indikator: –andelen livsmedels- och dricksvattenanläggningar i högsta riskklass som har kontrollerats. Andelen kommunala kontrollmyndigheter som kontrollerar av livsmedels- och dricksvattenanläggningarna med högst risk låg 2019 på en något högre nivå än (se tabell 2.14 och tabell 2.15). 2021/22:1 Utgiftsområde 23 Tabell 2.14 Andelen livsmedelsanläggningar i högsta riskklass som har kontrollerats av kontrollmyndigheterna (%) 2014 (%) 2015 (%) 2016 (%) 2017 (%) 20181 (%) 2019 1Livsmedelsverkets uppgifter är uppdaterade jämfört med motsvarande siffror som redovisades i budgetpropositionen 2020. Omräkningar har gjorts för att endast beakta genomförd kontroll som varit planerad. Anm.: Uppgifterna är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Källor: årsredovisningar 2015–2020, kompletterande information från samt egna beräkningar. Tabell 2.15 Andelen dricksvattenanläggningar i högsta riskklass som har kontrollerats av kontrollmyndigheterna (%) 2014 (%) 20151 (%) 20161 (%) 20171 (%) 20181 (%) 2019 1Livsmedelsverkets uppgifter –2018 är uppdaterade jämfört med motsvarande siffror som redovisades i budgetpropositionen 2020. Omräkningar har gjorts för att endast beakta genomförd kontroll som varit planerad. Anm.: Uppgifterna är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Källor: årsredovisningar 2015–2020, kompletterande information från samt egna beräkningar. har pandemin påverkat kontrollmyndigheternas möjlighet att bedriva livsmedelskontroll på plats. I vissa fall har man kunnat kontrollera med digitala hjälpmedel eller administrativt, men i andra fall har kontroll fått ställas in. Många kommuner har omprioriterat personal som vanligen arbetar med livsmedelskontroll till tillsynen av lagen (2020:526) om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen. Insatser för att förstärka kontrollen av foder och livsmedel i primärproduktionen För att förstärka kontrollen av foder och livsmedel i primärproduktionen tillfördes länsstyrelserna i budgetpropositionen och 2021 i syfte att genomföra kontroller utifrån en nationell, riskbaserad kontrollplanering som tagits fram av , och länsstyrelserna gemensamt. Länsstyrelserna kontrollerade 762 av de 981 anläggningar som skulle kontrolleras enligt den nationella planen , dvs. I den nationellt planerade riskbaserade kontrollen genomfördes foderkontroll i samband med livsmedelskontroll i 581 av de 762 genomförda kontrollerna, dvs. i av fallen. Totalt har av de registrerade primärproducenterna kontrollerats , antingen i samband med riskbaserad kontroll eller tvärvillkorskontroll, vilket är en något högre andel än föregående år. Även länsstyrelserna anger i sina årsredovisningar att deras kontroll har påverkats av pandemin. I många fall har länsstyrelserna prioriterat stabsarbete och andra verksamheter, vilket i vissa fall medfört mindre resurser till livsmedelskontrollen. Insatser för en ökad likvärdighet i livsmedelskontrollen har genomfört en rad åtgärder i syfte att höja kompetensen i livsmedelskontrollen samt främja ett enhetligt arbetssätt och skapa förutsättningar för 2021/22:1 Utgiftsområde 23 En ny kontrollrapportmall har tagits fram och en nationell kontrollplanering –2023 har fastställts för att nå en riskbaserad primärproduktionskontroll på nationell nivå. Arbetet med att ta fram en ny riskklassificeringsmodell har påbörjats. Inom projektet kontrollsed, som syftar till att underlätta för företag genom en förbättrad livsmedelskontroll, har det genomförts digitala utbildningar. För att öka delaktigheten vid t.ex. lagstiftningsarbete har inrättat två samrådsgrupper med branscher och andra intressenter. har viss del av planerade vägledande verksamhet fått ställas in eller genomföras digitalt på grund av pandemin. Fler konsumenter ska kunna äta vildsvinskött beslutade regeringen om uppdrag till , länsstyrelserna, och i det s.k. vildsvinspaketet inom ramen för livsmedelsstrategin. Detta syftade till att öka volymerna av svenskt vildsvinskött på marknaden genom att underlätta köttets väg till konsument och skapa incitament för jägare att skjuta fler vildsvin. hade på regeringens uppdrag en utlysning för främjande av vildsvinskött med fokus på säljfrämjande eller kunskapshöjande åtgärder som riktades mot hela den potentiella marknaden. har på regeringens uppdrag föreslagit ett system för hantering av subventioner för analyser och hantering av vissa animaliska biprodukter. Regeringen beslutade att införa subventioner riktade till privatpersoner för kostnader för analyser av trikiner och cesium-137 i vildsvinskött. Staten ersätter de ackrediterade laboratorierna för de analyser de utfört åt jägare. Subventionerna ges i mån av medel och gäller för analyser utförda efter . Modernisering och effektivisering ger minskade kostnader i slakterikontrollen På regeringens uppdrag har –2020 arbetat för att effektivisera och modernisera den offentliga kontrollen på slakterier och vilthanteringsanläggningar. tillämpas en ny modell för styrning av kontrollen som ger bättre förutsättningar för uppföljning av verksamheten. Åtgärder har genomförts för att förenkla och standardisera kontrollarbetet på slakterierna, t.ex. genom att testa nya arbetssätt i slakten, nya kontrollmetoder samt att utveckla digitala stödverktyg. uppgick kostnaden för kontroller vid slakt till . Motsvarande kostnad 2019 var . Kostnaderna för slakt (löpande priset i öre/kg besiktigat kött) har minskat , vilket bl.a. beror på genomförda effektiviseringsåtgärder. En särskild satsning för att underlätta för små slakterier och vilthanteringsanläggningar i glesbygden har gjorts. Vetenskapliga studier som genomförts i samarbete med SLU och publicerades visade att tillförlitligheten vid distansbesiktning efter slakt med hjälp av digitala verktyg, i detta fall mobiltelefon, var lika god som vid besiktning på plats. Nya regler ska stärka skyddet av dricksvatten och rådets direktiv (EU) 2020/2184 om kvaliteten på dricksvatten antogs . Direktivet innefattar ett flertal viktiga förändringar bl.a. skärpta regler för per- och polyfluorerade alkylsubstanser (PFAS- ämnen) i dricksvatten, nya regler för att öka informationen till konsumenterna samt regler om material i kontakt med dricksvatten. Regeringen tillsatte en utredning för att utreda hur direktivet ska genomföras i svensk rätt. 2021/22:1 Utgiftsområde 23 Arbetet med livsmedels- och dricksvattenförsörjning inom det civila försvaret