prop · H9031d2 · 2021-09-20 00:00:00 — Medel har också beviljats till Kommuner och Regioner för genomförande av insatser inom ramen för den överenskommelse som slutits med regeringen på demokratiområdet (Ku2020/02567 delvis, Ku2021/00663) samt till för demokratistärkande insatser inom föreningsidrotten (Ku2021/00803). För att uppmärksamma demokratins genombrott tillsatte regeringen även kommittén Demokratin – samling för en stark demokrati. Kommitténs uppdrag är att samla aktörer på lokal, regional och nationell nivå i hela landet i aktiviteter och insatser som uppmärksammar demokratin som styrelseskick och som bidrar till att främja, förankra och försvara den för framtiden (dir. 2018:53). Kommittén har genomfört en rad utåtriktade aktiviteter i olika delar av landet och mer än 170 myndigheter, kommuner, regioner, företag och organisationer har ställt sig bakom kommitténs Deklaration för en stark demokrati och därmed ingått åtaganden om att själva genomföra demokratistärkande insatser. Kommittén ska slutredovisa sitt uppdrag . redovisade en förstudie om förutsättningarna och möjligheterna för kvinnor och män i områden med socioekonomiska utmaningar att delta i demokratiska processer lokalt. 2021/22:1 Utgiftsområde 1 visar att det finns betydande kunskapsluckor kring flickors, kvinnors, pojkars och mäns deltagande i den lokala demokratin i områden med socioekonomiska utmaningar och att det kan behövas nya och innovativa metoder för att öka kunskapen på detta område (Ku2021/00737). Medborgardialog i frågor som rör trygghet, integration och social hållbarhet Kommuner och Regioner (SKR) har –2020 beviljats medel för ett projekt som syftar till att stärka kommuner i att föra medborgardialog i frågor som riskerar att skapa motsättningar och polarisering i lokalsamhället (Ku2016/02241, Ku2017/01240, Ku2018/00979, Ku2019/01828). har arbetet haft förstärkt fokus på frågor om trygghet och förebyggande av brottslighet, social hållbarhet samt på att främja integration. Inom projektet har utbildningar i komplexa medborgardialoger genomförts för 700 tjänstemän och 325 förtroendevalda i 186 kommuner och 16 regioner. Ett fördjupat samarbete har genomförts med 13 kommuner och stadsdelar som möter särskilda utmaningar. SKR slutredovisade projektet (Ku2021/00034, Ku2021/00309). Det europeiska medborgarinitiativet för ökat medborgardeltagande För att öka möjligheten till delaktighet på EU-nivå har EU-medborgare möjlighet att genom ett s.k. medborgarinitiativ uppmana Europeiska kommissionen att lägga fram lagförslag. finns en ny förordning (och rådets förordning (EU) 2019/788 av om det europeiska medborgarinitiativet) som syftar till att förbättra förutsättningarna att organisera och stödja medborgarinitiativ. anordnade ett remissmöte om initiativet ”Minority safepack”, som blev det femte initiativet som uppnått det antal stödförklaringar som krävs och lagts fram för kommissionen. antog och rådet tillfälliga åtgärder för att hantera pandemins konsekvenser för det europeiska medborgarinitiativet. Bland annat förlängdes namninsamlingsperioden för de medborgarinitiativ som drabbats. 10.3.3En mer motståndskraftig demokrati Förtroendet för demokratin har följts upp En majoritet, , av befolkningen i åldern 16–är ganska eller mycket nöjda med hur demokratin fungerar i . En något större andel kvinnor än män är nöjda med hur demokratin fungerar, jämfört . Andelen som är nöjda med demokratin är lägre bland personer med låg utbildning jämfört med bland personer med hög utbildning och andelen nöjda är lägre bland personer bosatta på landsbygden och i mindre tätorter jämfört med i andra typer av regioner. Detta framgår av den rapport som vid tagit fram på uppdrag av regeringen och som redovisar uppgifter insamlade (Ku2021/01504). I redovisningen kommenteras skillnader mellan könen i de fall där det finns statistiskt säkerställda skillnader. Andelen av befolkningen som har ett mycket eller ganska stort förtroende för uppgår enligt rapporten till , vilket är en tydlig ökning jämfört med de fem föregående åren (se tabell 10.2). Andelen som har förtroende för är större bland högutbildade än bland lågutbildade personer och bland personer bosatta i storstäder jämfört med personer bosatta på landsbygden. En något större andel kvinnor än män har förtroende för som andelen med 2021/22:1 Utgiftsområde 1 förtroende är något större bland personer uppväxta utanför jämfört med personer uppväxta i landet. Även andelen i befolkningen med förtroende för regeringen uppgår till och andelen kvinnor med förtroende är något högre än andelen män. Även i övrigt liknar skillnaderna mellan olika befolkningsgrupper det som gäller förtroendet för . Andelen i befolkningen som har förtroende för kommunstyrelserna är . En överväldigande majoritet av befolkningen, , anser enligt att det aldrig är rätt att använda våld för att påverka det svenska samhället. av befolkningen menar dock att det under vissa omständigheter kan vara rätt att ta till våld i syfte att påverka. När det gäller synen på hur demokratin fungerar i EU går det av rapporten att utläsa en tydligt positiv utveckling . Andelen som är mycket eller ganska nöjda uppgick år vilket är den största andelen sedan mätningarna inleddes . Andelen som är nöjda med hur demokratin i EU fungerar är högre bland kvinnor än bland män, jämfört . Andelen i befolkningen som har mycket eller ganska stort förtroende för Europeiska kommissionen respektive var i båda fallen , vilket är den näst största andelen sedan mätningarna inleddes. Andelen med förtroende för båda de europeiska institutionerna är något större bland kvinnor än bland män. Tabell 10.2 Förtroende för demokratiska institutioner –2020 Andel i befolkningen (procent), 16–, som svarar att de har mycket eller ganska stort förtroende Källa: , . Elevers demokratiska förmågor och kunskaper om demokratin har främjats –2021 har Forum för levande historia haft i uppdrag att sprida pedagogiskt material som främjar elevers demokratiska förmågor och kunskaper om demokratin (Ku2020/00709). Syftet har varit att stärka de kunskaper och förmågor som krävs för ett aktivt medborgarskap och bidra till att göra demokratin mer motståndskraftig genom att förankra stödet för demokratin som styrelseskick. har myndigheten bedrivit fortbildningsverksamhet för skolans personal för att bl.a. bättre kunna hantera och diskutera ”svåra frågor i klassrummet”. Webbkursens syfte var att stärka lärares kunskaper om, och förmåga att, hantera antidemokratiska uttryck, Förintelseförnekelse, konspirationsteorier och extremistiska yttranden. 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Arbetet inför inrättandet av om Förintelsen har inletts fick Forum för levande historia i uppdrag att, som ett led i inrättandet av om Förintelsen, samla in föremål, berättelser, dokument och arkivmaterial från överlevande och deras liv i (Ku2021/00867). har fått regeringens uppdrag att inrätta det nya museet som en del av myndigheten (Ku2021/00875) och det ska genomföras i dialog med Forum för levande historia. Demokratisk medvetenhet bland EU:s medborgare har främjats För att främja demokratisk delaktighet bland EU:s medborgare finns EU-programmet för medborgarna 2014–2020. Programmet ligger i linje med det svenska demokratipolitiska målet om en levande demokrati som är uthållig. Det ska stimulera till reflektion om EU:s historia och framtid, samt visa den mångfald som finns inom EU. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) är svensk kontaktpunkt för programmet. internationella forum för hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism Inom ramen för den nationella satsningen med anledning av Malmöforumet som äger rum har ett antal myndigheter, bl.a. Forum för levande historia och , genomfört åtgärder som bl.a. syftar till att främja hågkomst av Förintelsen samt motverka antisemitism, antiziganism och andra former av rasism. 10.3.4Värna det demokratiska samtalet mot hot och hat De insatser regeringen gör för att förebygga och hantera hot och hat i det offentliga samtalet utgår från handlingsplanen Till det fria ordets försvar (Ku2017/02388) som beslutades . Åtgärderna avser ökad kunskap, stöd till de som utsätts samt ett stärkt rättsväsende. Hot och hat mot förtroendevalda ökar (Brå) har, på uppdrag av regeringen, genomfört Politikernas trygghetsundersökning (PTU) , den senaste genomfördes . Rapporterna har visat att hot, våld och trakasserier mot förtroendevalda har ökat och att det får konsekvenser. Vanligast är att man undvikit att engagera sig eller uttala sig i en specifik fråga. Av samtliga förtroendevalda har ungefär var fjärde påverkats i sitt uppdrag, antingen till överväganden eller till faktiska handlingar, på grund av utsatthet eller oro för att utsättas. Av de utsatta förtroendevalda är andelen som upplever att de påverkats . Det är vanligare bland kvinnor än bland män att på något vis påverkas av hot, våld eller trakasserier. Benägenheten att polisanmäla är låg. Regeringen har beviljat Kommuner och Regioner (SKR) medel för att stödja och utveckla kommuners och regioners systematiska arbete med att förebygga och hantera hot och hat mot förtroendevalda. Slutredovisningen (Ku2020/02424) visar bl.a. att 20 utbildningar genomförts med ca 750 deltagare . Sammantaget för perioden –2020 har närmare 220 utbildningar genomförts lokalt med drygt 9 000 deltagare. Därutöver genomförs en pilotutbildning med ett digitalt utbildningspaket för 700 förtroendevalda. Deltagandet i utbildningen kommer att följas upp särskilt. SKR bedömer att det behövs ytterligare stöd till kommuner och regioner, med fortsatt särskilt fokus på att skapa systematik i det förebyggande arbetet. 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Fördjupad kunskap om hot mot journalister Nästan var tredje journalist i har mottagit hot enligt den senaste undersökningen från , medier och kommunikation (JMG), (2019). Situationen ser ut ungefär som vid tidigare undersökningar genomförda 2013 och 2016. Vanligast är hot om fysiskt våld. Hot om sexuellt våld drabbar i princip bara kvinnliga journalister. De vanligaste sätten att bli hotad är via e-post och på sociala medier. Av de journalister som utsatts har drygt fyra av tio avstått från att bevaka vissa ämnen, personer eller grupper på grund av risken för hot. En av fem har funderat på att sluta som journalist. Benägenheten att polisanmäla är låg. () har i uppdrag att kartlägga och analysera våldsbejakande extremistisk propaganda som sprids via internet och sociala medier i digitala miljöer (se vidare utg.omr. 4 avsnitt 2). publicerade FOI en rapport om hot och hat mot kvinnor och män i utsatta yrkesgrupper. Rapporten Det digitala hatets karaktär visar att yrkesgruppen kvinnliga journalister är mest utsatt där utsattes för hat. Linnéuniversitetet har via haft i uppdrag att identifiera, utveckla och genomföra insatser riktade till journalister och redaktioner för att förebygga och hantera hot och hat. Enligt den senaste redovisningen (Ku2021/01000) har Fojo fortsatt att bedriva den digitala kunskapsbank som tillhandahåller kunskap och verktyg för journalister och mediechefer. Fojo har också arrangerat tillfällen för erfarenhets- och kunskapsutbyte, bedrivit uppsökande verksamhet och tillhandahållit en tjänst genom vilken utsatta journalister och redaktionsledare kan söka råd och stöd. I uppdragets genomförande har ett jämställdhetsperspektiv beaktats. Stöd till det civila samhället har –2019 haft i uppdrag att ta fram utbildnings- och informationsmaterial för att stödja deltagare i det demokratiska samtalet som utsätts för eller riskerar att utsättas för hot och hat. Myndigheten lanserade webbplatsen . fick myndigheten ett nytt uppdrag att sprida information om webbplatsen för att öka kännedom om och användning av materialet, både bland utsatta och dem som stödjer utsatta. Enligt slutredovisningen (Ku2021/01033) hade myndigheten som mål att dubblera antalet besökare till webbplatsen jämfört med vilket uppnåddes med god marginal. Antalet besök var 77 000 jämfört med 30 000 . Totalt bedöms ca 2,5 miljoner personer ha nåtts av information om webbsidan under de två kampanjomgångar som genomfördes. På webbplatsen erbjuder myndigheten bl.a. information om vad som är brottsligt, hur man gör en polisanmälan och vilket stöd som finns att få. Information finns både för den som utsätts och för den som möter utsatta personer. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har fördelat medel till det civila samhällets organisationer enligt förordningen (2018:32) om statsbidrag för insatser som motverkar hot och hat i det offentliga samtalet . Kammarkollegiet har fördelat medel enligt förordningen (2018:1533) om statsbidrag för säkerhetshöjande åtgärder till organisationer inom det civila samhället (se vidare utg.omr. 17 avsnitt 12). trädde en ny särskild straffskärpningsgrund i 29 kap. 2 § i kraft som innebär att det som en försvårande omständighet vid bedömningen av straffvärdet särskilt ska beaktas om ett brott har begåtts mot någon på grund av att han eller hon eller någon närstående innehaft ett uppdrag som 2021/22:1 Utgiftsområde 1 förtroendevald i stat, kommun, region, eller . har fortsatt utveckla och förbättra arbetet för att bekämpa hatbrott och andra brott som hotar demokratin. Det finns utpekade demokrati- och hatbrottsutredare i samtliga polisregioner. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. ta ställning till om det finns behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd mot brott som riktar sig mot någon som utövar sin yttrandefrihet, särskilt inom ramen för yrkesmässigt bedriven nyhetsförmedling eller annan journalistisk verksamhet (dir. 2020:54). Uppdraget ska redovisas . 10.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Valdeltagandets utveckling är fortsatt positiv. Andelen röstande ökade i de nationella allmänna valen 2018 och i Europaparlamentsvalet jämfört med val. finns fortfarande stora skillnader mellan framförallt olika valdistrikt. Regeringen bedömer att de insatser som har genomförts för ett högt och mer jämlikt valdeltagande har aktualiserat valens och rösträttens betydelse vilket bör ha bidragit till en ökad vilja hos olika grupper av röstberättigade att rösta i 2018 och allmänna val. Även om flera av insatserna i den nationella satsningen på att stärka demokratin har behövt anpassas till nya förutsättningar med anledning av pandemin genomförs den i stort sett enligt planerna. Sammantaget bedömer regeringen att satsningen genom ökad kunskap och stärkt förmåga bidrar till att främja människors förutsättningar att delta och vara delaktiga i demokratiska processer. Inte minst viktiga är de kunskapshöjande uppdrag och projekt som riktar sig till unga i olika livssituationer och på olika arenor. Exempelvis arbetar flera myndigheter med material och resurser som lärare kan använda i undervisningen, verkar för att stärka ungas deltagande i föreningsdemokratin och Kriminalvården genomför folkbildning om demokrati för unga interner. Sammantaget bidrar satsningen till att stärka och stimulera det demokratifrämjande arbetet bland aktörer i olika delar av landet. Forum för levande historia har, trots att pandemin lett till stängda utställningslokaler under stora delar av 2020 och 2021, på ett positivt sätt utvecklat den digitala tillgängligheten genom bl.a. webbinarier, fortbildningsinsatser och annat stöd för att bidra till en mer uthållig demokrati. Regeringen bedömer att de uppdrag och insatser som genomförs inom ramen för handlingsplanen Till det fria ordets försvar bidrar till ökad kunskap om den utsatthet som förtroendevalda, journalister och företrädare för det civila samhället utsätts för. Regeringen bedömer även att insatserna bidrar till ökat stöd för de som utsätts och en ökad medvetenhet om frågan både lokalt och regionalt. Det är fortfarande en alltför stor andel som utsätts för hot och hat och arbetet behöver fortsatt bedrivas både genom kunskapshöjande, stödjande och förebyggande åtgärder inklusive ur ett jämställdhetsperspektiv. 2021/22:1 Utgiftsområde 1 till , region- och kommunfullmäktige kommer äga rum . Regeringen föreslår att , länsstyrelserna och kommunerna tillförs medel för genomförande av de allmänna valen 2022. Regeringen föreslår även att medel tillförs för att genomföra ändringar i vallagen i syfte att stärka väljarnas skydd vid röstmottagningen. 10.5.2Insatser för ett högt och mer jämlikt valdeltagande Regeringen föreslår att medel tillförs Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor för att genomföra skolval i samband med de allmänna valen 2022. Skolval ger elever en konkret upplevelse av röstningsförfarandet och skolorna ett tillfälle att diskutera frågor om det demokratiska systemet och demokratins principer. Regeringen föreslår vidare att medel tillförs riksdagspartierna för särskilda informationsinsatser i samband med de allmänna valen. Med medlen ges partierna ökade möjligheter att nå ut till väljarna och då särskilt till befolkningsgrupper där valdeltagandet traditionellt sett är lägre. Regeringen avser också att ge i uppdrag att genomföra en studie om valdeltagandets utveckling bland olika grupper av den röstberättigade befolkningen i de allmänna valen 2022. Studien utgör ett centralt och grundläggande kunskapsunderlag inför regeringens framtida insatser för ett högt och mer jämlikt valdeltagande. Den representativa demokratin förverkligas genom de allmänna valen. Att rösta i allmänna val är den form av demokratiskt deltagande som omfattar flest människor och är det viktigaste medlet för ansvarsutkrävande. Valdeltagandet är också betydelsefullt för det demokratiska systemets legitimitet och den politiska jämlikheten. Regeringen avser att fortsätta verka för ett högt och mer jämlikt valdeltagande och genomför en rad valdeltagandeinsatser i syfte att främja valdeltagandet i de allmänna valen 2022. Insatserna riktas främst till befolkningsgrupper med lägre valdeltagande än övriga röstberättigade i tidigare val, såsom unga, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning samt boende i områden med socioekonomiska utmaningar. 10.5.3Hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism äger internationella forum för hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism rum. Alla delegationer som deltar på forumet har inbjudits att presentera åtaganden, s.k. pledges, på området. åtaganden består av åtgärder för att främja hågkomst av Förintelsen och bekämpa antisemitism, antiziganism och andra former av rasism bl.a. genom satsningar på utbildning, forskning, säkerhet, rättsväsendet och stärkt lagstiftning (se vidare avsnitt 11, utg. omr. 4 avsnitt 2, utg. omr. 13 avsnitt 4, utg. omr. 16 avsnitt 4 och avsnitt 6, utg. omr. 17 avsnitt 11). De samlade åtagandena kommer att utgöra forumets huvudsakliga slutresultat. kommer att ta över ordförandeskapet i (), en mellanstatlig organisation för hågkomst, forskning och utbildning om Förintelsen. Den svenska ordförandeperioden löper fr.o.m. den En prioritering under ordförandeskapet är att följa upp åtagandena som presenteras på Malmöforumet. 2021/22:1 Utgiftsområde 1 10.5.4Förstärkning av säkerhetsbidrag till trossamfund Regeringen föreslår att statsbidraget för säkerhetshöjande åtgärder till trossamfund och organisationer inom det civila samhället tillförs ytterligare medel (utg. omr. 17 avsnitt 12.4 och 12.5). Åtgärden är en del av åtaganden, s.k. pledges, som ska presenteras på Malmöforumet, se ovan. För att möta de höga kraven på harmonisering i arbetet med och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning) föreslår regeringen att får ökade resurser. Med anledning av utvecklingen inom dataskyddsområdet och dess påverkan på följer regeringen utvecklingen noga och avser vid behov att återkomma. 10.6Mål för mänskliga rättigheter Målet för politiken för mänskliga rättigheter är att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter (prop. 2015/16:1 utg.omr. 1, bet. 2015/16:KU1, rskr. 2015/16:62). Målet är sektorsövergripande och ska genomsyra all politik. Det berör bl.a. funktionshinderspolitiken och barnrättspolitiken (utg.omr. 9 avsnitt 6 och 8) samt politiken mot diskriminering och jämställdhetspolitiken (utg.omr. 13 avsnitt 4 och 5). 10.7Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Bedömningen av utvecklingen och redovisning av resultat av arbetet med att uppnå målet om att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter görs utifrån strukturen i regeringens strategi för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter (skr. 2016/17:29) enligt nedan: –ett starkt rättsligt och institutionellt skydd av de mänskliga rättigheterna, –ett samordnat och systematiskt arbete med mänskliga rättigheter inom offentlig verksamhet, och –ett starkt stöd för arbete med mänskliga rättigheter inom det civila samhället och inom näringslivet. Resultatet redovisas utifrån bedömning av –synpunkter och rekommendationer som får i internationella granskningar, –uppdragsredovisningar och utredningsbetänkanden, och –andra rapporter och initiativ. Dessa utgör viktiga underlag i arbetet med att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Politiken för mänskliga rättigheter är även en viktig del i regeringens arbete med att nå de globala målen för hållbar utveckling. 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Resultaten redovisas med utgångspunkt i beslutade propositioner, kommittédirektiv, uppdrag och andra insatser. Redovisning sker också i förhållande till de som finns på anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati för åtgärder för främjande av de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. 10.8.1Synpunkter och rekommendationer från internationella granskningsorgan Synpunkter och rekommendationer från internationella granskningsorgan är inte juridiskt bindande men ger vägledning i arbetet med att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CPT) genomförde sitt sjätte periodiska besök i den 18–. Kommittén besökte ett stort antal inrättningar där människor sitter frihetsberövade, bl.a. anstalter, häkten och psykiatriska vårdinrättningar, i syfte att bedöma hur de frihetsberövade behandlas. Kommitténs observationer och rekommendationer överlämnades i en rapport till . beslutade att anta ett antal rekommendationer om efterlevnad av den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Bland annat rekommenderas att inrätta språkcentrum för finska, jiddisch, meänkieli och chib (se avsnitt 11). På grund av covid-19 sköts Internationella arbetsorganisationens () internationella arbetskonferens upp till 2021, vilket påverkade rapporteringen och möjligheterna att granska ländernas tillämpning av ratificerade konventioner. Som en extraordinär åtgärd sköts även rapportering upp och medlemsländerna ombads i stället inkomma med uppgifter om relevanta förändringar av rapportering. skickade en rapport till om de åtgärder som vidtagits på arbetsmarknadsområdet med anledning av de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin. 10.8.2Ett starkt rättsligt och institutionellt skydd av de mänskliga rättigheterna Principerna om likabehandling och icke-diskriminering är grundläggande för de mänskliga rättigheterna. Arbetet med att säkerställa en effektiv och heltäckande lagstiftning mot diskriminering har fortsatt. beslutade regeringen om ett tilläggsdirektiv (dir. 2020:102) till utredningen om en effektiv och ändamålsenlig tillsyn över diskrimineringslagen (dir. 2018:99). Utredningen lämnade ett delbetänkande med förslag på hur tillsynen kan bli mer effektiv (utg.omr. 13 avsnitt 4). är lag i , lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter. överlämnades betänkandet från (SOU 2020:63) till regeringen.