prop · H80392 · 2021-02-11 00:00:00 — förmedlas också genom undervisning i samhällskunskap både inom grund- skolan och gymnasieskolan och motsvarande skolformer. annat bidra till att minska antal arbetsolyckor och annan ohälsa i arbetslivet är undervisningen om arbetsmiljö viktig i skolan. medvetenhet och attityder hos ledning och andra befattningshavare i en verksamhet är viktiga för att arbetsmiljön ska få en ökad betydelse. Goda och säkra arbetssätt som redan finns behöver läras ut genom fortbildning på olika arbetsplatser. Kunskap om arbetsmiljö och de rättigheter och skyldigheter som arbetsgivare och arbetstagare har behövs för att skapa en god grund för en god och säker arbetsmiljö. för arbetsmiljökunskap har startat ett pilotprojekt i syfte att undersöka arbetsmiljömedvetenhet och behovet av och möjliga vägar för att utveckla arbetsmiljökunskap i såväl grundsom gymnasieskolan. mån om att arbetet med arbetsmiljökunskap utvecklas. En arbetsmarknad utan fusk och brott En bristfällig arbetsmiljö ska aldrig vara ett konkurrensmedel. ordning och reda på arbetsmarknaden. Det ska aldrig löna sig att begå brott eller skaffa sig fördelar genom att försumma de anställdas rätt till en trygg Arbetslivskriminalitet hör inte hemma på den svenska Regeringen fortsätter därför att prioritera arbetet mot Skr. 2020/21:92 arbetslivskriminalitet, bland annat genom varaktig samverkan inom ramen för det myndighetsgemensamma arbetet mot fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet samt ett utökat genomförande av kontroller och förebyggande arbete. Samverkan mellan myndigheter och arbetsmarknadens parter behöver utvecklas. 6.1En bristfällig arbetsmiljö ska aldrig vara ett konkurrensmedel Arbetsmarknadens parter har en viktig roll i arbetet med att skapa en sund konkurrens på arbetsmarknaden. Regeringen värnar den svenska modellen som bygger på att arbetsmarknadens parter kommer överens om anställningsvillkoren på arbetsmarknaden. De allra flesta arbetsgivare tar sitt ansvar för arbetsmiljön och arbetar i samverkan med arbetstagare och skyddsombud för att skapa en god arbetsmiljö. Men det förekommer att företag bryter mot lagar och regler för att få fördelar gentemot sina konkurrenter. Det kan till exempel handla om att arbetstagare inte har tillgång till skyddsutrustning eller att produkter och maskiner används på osäkra sätt som är skadliga för arbetstagares hälsa. En bristfällig arbetsmiljö får aldrig vara ett konkurrensmedel. Det ska inte löna sig att försumma arbetstagarnas rätt till en god arbetsmiljö. Människohandel eller människoexploatering ska inte förekomma. Företag som medvetet bryter mot arbetsmiljöregelverket för att få konkurrensfördelar skapar osund konkurrens i arbetslivet. som följer reglerna ska inte kunna konkurreras ut av företag som bryter mot lagar och regler. Det finns flera branscher där det är mer vanligt förekommande med osund konkurrens, däribland bygg-, transport-, städ- och restaurangbranschen. ska planera sin tillsyn med utgångspunkt i bland annat analyser av arbetsmiljörisk och risk för att aktörer medvetet bryter mot regelverket. Tillsyn av arbetsmiljö är avgörande för att upprätthålla skyddet för arbetstagare och för att rättvisa konkurrensförhållanden ska kunna råda på arbetsmarknaden. För att motverka osund konkurrens har regeringen tagit flera initiativ. Bland annat har regeringen fört in ett entreprenörsansvar för lönefordringar i bygg- och anläggningsbranschen och ett skärpt beställaransvar vid köp av transporter. Sanktionsavgifter har också höjts för transportföretagen när en förare kört avsevärt längre än tillåtet eller tagit en avsevärt kortare vila än föreskrivet. Vidare har regeringen också varit aktiv i förhandlingarna av EU:s så kallade mobilitetspaket, där nya regler tagits fram för att skapa en transportbransch med sunda arbetsvillkor. Regeringen har också utökat kravet på personalliggare till fler branscher så att det nu också omfattar restaurang-, fordonsservice-, livsmedels- och tobaksgrossist-, skönhetsvårds-, tvätteri- och byggverksamhet. 6.2Arbetet mot arbetslivskriminalitet ska utvecklas genom fler kontroller och förebyggande arbete gör bedömningen att antalet företag som systematiskt bryter mot arbetsmiljöregelverket för att få konkurrensfördelar ökar. Även kopplingarna till annan kriminell verksamhet ökar i omfattning. Regeringen ser med stort allvar på detta. Arbetet behöver därför vara en del av regeringens samlade arbete mot kriminalitet. Om samhället kan göra det svårare för kriminella att infiltrera företag eller driva företag i brottslig verksamhet bidrar detta till att bekämpa organiserad brottslighet. Området arbetslivskriminalitet omfattar till exempel överträdelser av arbetsmiljöregelverket, men också överträdelser av skattelagstiftningen och viss välfärdsbrottslighet. Arbetslivskriminalitet kan också handla om penningtvätt och bedrägerier, arbete utan arbetstillstånd, människoexploatering och människohandel. Arbetstagare riskerar ofta osäkra arbetsvillkor, låga löner, allvarliga kränkningar av sina rättigheter och minskat skydd enligt arbetsrätts- och socialskyddslagstiftningen. Regeringen bedömer att en välfungerande samverkan mellan relevanta myndigheter är av stor vikt för att arbetet mot arbetslivskriminalitet ska vara effektivt och ändamålsenligt. Likaså behöver samverkan mellan myndigheter och arbetsmarknadens parter utvecklas. Fusk och brottslighet i arbetslivet ger konsekvenser som kräver åtgärder på flera politikområden. Den problematik som myndigheterna möter blir allt mer komplex och för att möta den krävs nya arbetssätt. Regeringen har därför tidigare uppdragit åt att tillsammans med Arbetsförmedlingen, , , , , och utveckla ändamålsenliga och effektiva metoder för myndighetsgemensam kontroll för att motverka fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet. Regeringens satsningar för att stärka myndigheternas arbete med metodutveckling för gemensamma kontroller har bidragit till att öka samverkan och myndigheternas gemensamma arbete på området. Även det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet som har funnits är viktigt för att motverka organiserad brottslighets möjligheter att bedriva arbetslivskriminalitet. Totalt 21 myndigheter deltar i den samverkan. Det myndighetsgemensamma arbetet har ökat möjligheten att stoppa aktörer som bryter mot arbetsmiljöregelverket och andra regler. Regeringen är angelägen om att detta viktiga arbete fortsätter och intensifieras. Regeringen har därför gett ovan nämnda myndigheter i uppdrag att utifrån sina respektive uppgifter fortsatt samverka kring utveckling av metoder och genomförandet av myndighetsgemensamma kontroller, med särskilt fokus på att skapa förutsättningar för varaktig samverkan (A2021/00085). Myndigheternas kontrollverksamhet bidrar på ett effektivt sätt till ökad regelefterlevnad och sunda konkurrensvillkor. Därför behöver antalet kontroller öka. Möjligheterna att följa kontrollverksamheten och dess resultat behöver förbättras. Utöver kontrollverksamhet är förebyggande arbete av stor betydelse för att motverka arbetslivskriminalitet. Allmänhetens kunskap och attityder har betydelse för förekomsten av arbetslivskriminalitet, av den anledningen Skr. 2020/21:92 ska förebyggande informationsinsatser genomföras. Regeringen anser att det är viktigt att myndigheterna kan utbyta den information som krävs för en effektiv och ändamålsenlig kontrollverksamhet. En ökad informationsdelning måste alltid vägas mot den personliga integriteten. Regeringen kommer att se över de behov av förändringar av regelverket om offentlighet och sekretess som kan krävas för att möjliggöra en förbättrad myndighetssamverkan. Ett gott samarbete mellan , och är viktigt för att effektivt kunna utreda allvarliga arbetsmiljöbrott. Regeringen har också tillsatt en utredning som ska se över regelverket om preskription av brott och straff, vilket också omfattar arbetsmiljöbrott (dir. 2020:91). I utredarens uppdrag ingår bland annat att se över preskriptionstiderna och de olika straff som styr preskriptionstidernas längd samt att ta ställning till vilka brott som inte bör preskriberas. 7.1Åtgärdsplaner och myndigheternas roll och Myndigheten för arbetsmiljökunskap har en särskild roll som myndigheter inom arbetsmiljöområdet. Av den anledningen har regeringen beslutat att ge dessa myndigheter i uppdrag att ta fram åtgärdsplaner för att genomföra strategin inom sina respektive områden. Arbetsmiljöstrategin anger regeringens långsiktiga politiska inriktning och prioriteringar på området –2025. Åtgärdsplanerna ska utgå från strategins fyra prioriterade områden och tydliggöra vilka åtgärder som ska genomföras för att nå strategins uppsatta mål. Åtgärderna ska vara tidsatta och innehålla en plan för uppföljning. För att upprätthålla och fördjupa trepartsarbetet avser regeringen att fortsätta ha ett löpande forum för dialog med representanter för arbetsmarknadens parter och berörda myndigheter. Forumet ska kallas regeringens arbetsmiljöforum. Syftet med forumet är att tillsammans med arbetsmarknadens parter och myndigheter diskutera pågående och planerade åtgärder inom strategins område, samt de åtgärdsplaner som och Myndigheten för arbetsmiljökunskap ska ta fram. Utvecklingen inom arbetslivsområdet, där arbetsmiljö ingår, presenteras i regeringens resultatredovisning till i den årliga budgetpropositionen. Uppföljning av strategin kommer att ske i budgetpropositionen. I budgetpropositionen presenteras även regeringens politiska inriktning för . Arbetsmiljöstrategin ska ses som regeringens långsiktiga politiska inriktning för området. och Myndigheten för arbetsmiljökunskap kommer att redovisa resultaten av sitt arbete med arbetsmiljöstrategin och de åtgärdsplaner de ska ta fram. En första skriftlig redovisning av uppdraget ska lämnas . Därefter ska och Myndigheten för arbetsmiljökunskap återkomma med en skriftlig lägesbeskrivning av pågående arbete, presentera resultat av vidtagna åtgärder och vid behov uppdatera åtgärdsplanerna . Uppdraget ska slutredovisas . Vid slutredovisningen ska myndigheterna lämna en helhetsbedömning av hur myndigheternas arbete har bidragit till att uppnå de i strategin uppsatta målen och förslag på fortsatt arbete. Åtgärdsplanerna kommer att diskuteras i det arbetsmiljöforum som regeringens ska inrätta. En utvärdering av arbetsmiljöstrategin ska ha påbörjats . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse En god arbetsmiljö för framtiden - regeringens arbetsmiljöstrategi 2021-2025