prop · H9031d29 · 2021-09-20 00:00:00 — Avgiften till Europeiska unionen 2021/22:1 Utgiftsområde 27 Utgiftsområde 27 – Avgiften till Europeiska unionen 1 Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................................. 2 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen.................................................... 2.2.1 Risker för en annan utgiftsutveckling................................................... Mål för utgiftsområdet.......................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... 2.8.1 1:1 Avgiften till Europeiska unionen.................................................. 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att för ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för (avsnitt 2.8.1). 2.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen enligt tabell 1.1. 1:1 Avgiften till Europeiska unionen Summa anslag inom utgiftsområdet 2Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utgifterna under utgiftsområdet utgörs av betalningar till Europeiska kommissionen för EU-budgeten. Europeiska unionens allmänna budget upprättas inom en flerårig budgetram. Den nu gällande ramen omfattar perioden –2027. EU-budgetens utgifter och inkomster ska vara i balans, dvs. vara lika stora, på årlig basis. Eftersom EU-budgetens inkomster huvudsakligen utgörs av avgifter från medlemsstaterna styr dess utgiftsnivå i stor utsträckning utgiftsnivån för utgiftsområdet. Avgifterna från medlemsstaterna benämns Europeiska unionens egna medel och regleras i enlighet med det s.k. egna medelsbeslutet. Det system som styrs av denna rättsakt fördelar huvuddelen av finansieringen av EU-budgeten mellan medlemsstaterna. Det finns i nu gällande system fyra typer av egna medel: traditionella egna medel, en mervärdesskattebaserad avgift, en avgiftskomponent baserad på icke materialåtervunnen plast och en avgift baserad på medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI). Medel för att betala avgiften tillhandahålls på ett konto hos av de myndigheter som ansvarar för respektive sakområde: , , och Kammarkollegiet. Rådets beslut /2053/EU, Euratom av om systemet för egna medel och om upphävande av beslut /335/EU, Euratom är ratificerat av alla EU:s medlemsstater, i enlighet med deras respektive konstitutionella bestämmelser. I nuvarande system för egna medel finns ett antal bestämmelser och begränsningsregler som, i jämförelse med de flesta andra medlemsstaterna, i stor utsträckning påverkar avgift till EU. Som ett exempel kan nämnas den reduktion har på sin BNI-baserade avgiftskomponent. nettoreduktion beräknas –2027 uppgå till priser. Även , , och har reduktioner på sina BNI-baserade avgiftskomponenter. I tabell 2.1 redovisas utgiftsutvecklingen för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen. EU-avgiften har varierat kraftigt , trots att den underliggande avgiften ökat . Detta beror huvudsakligen på ett antal stora engångseffekter. Dessa beskrivs närmare i skrivelsen Årsredovisning för staten 2020 (skr. 2020/21:101). Av samma skrivelse framgår att utfallet uppgick till Utfallet blev därmed (12,) högre än de medel som hade anvisat i statens budget. Jämfört med ökade avgiften till EU med (25,). 2021/22:1 Utgiftsområde 27 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen 1:1 Avgiften till Europeiska unionen Totalt för utgiftsområde 27 Avgiften 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Skillnaden i utfall berodde främst på att den BNI-baserade avgiftskomponenten blev högre än föregående år. Den relativa ökningen beror på att EU antog flera ändringsbudgetar i syfte att möta den ekonomiska kris som uppstått till följd av spridningen av sjukdomen covid-19. gjordes också en återbetalning till om , vilket gjorde att skillnaden i absoluta tal ökade. Avgiftskomponenten baserad på tulluppbörd minskade 2020 med jämfört med . Minskningen berodde på att tulluppbörden hade minskat till följd av minskad import med anledning av spridningen av covid-19. Den avgiftskomponent som baseras på mervärdesskatteintäkter ökade med 3 203 miljoner 2020 jämfört med . I tabell 2.2 redovisas de faktorer som styr EU-avgiften under posten Övrigt. Prognosen avseende avgift baseras på Europeiska kommissionens förslag till EU:s årsbudget . Tabell 2.2 Förändringar av utgiftsramen –2024 för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra utgiftsområden 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2021/22:1 Utgiftsområde 27 Tabell 2.3 Utgiftsram 2022 realekonomiskt fördelad för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2.2.1Risker för en annan utgiftsutveckling Det finns betydande risker för en annan utgiftsutveckling än den som förutses i prognosen. avgift till EU beror på EU:s faktiska utgifter och hur stor andel av dessa som ska finansiera. EU:s årsbudget beslutas först eller december året före budgetåret. Dessutom tillkommer ändringsbudgetar som beslutas . Storleken på EU:s årsbudget och ändringsbudgetar påverkar och alla andra medlemsstaters avgift. Även tidpunkterna för antagandet och genomförandet av ändringsbudgetar kan påverka avgift ett annat år än beslutsåret. andel av finansieringen av EU-budgeten påverkas bl.a. av hur BNI utvecklar sig i förhållande till övriga medlemsstaters, eftersom denna utveckling påverkar den BNI-baserade avgiften. Vidare påverkas avgiften av hur medlemsstaternas mervärdesskattebaser utvecklas. Initialt baseras och andra medlemsstaters andelar på prognoser för den ekonomiska utvecklingen. Detta medför att den faktiska avgiften kan komma att variera, beroende på den faktiska ekonomiska utvecklingen i och övriga medlemsstater. Dessutom påverkas avgiften av de faktiska inkomsterna från tulluppbörden och mängden icke materialåtervunnen plast. I tabell 2.1 redovisas utgiftsutvecklingen för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen. Enligt utträdesavtal ska landet betala in utestående åtaganden som ingicks före utträdet. Dessa åtaganden löper huvudsakligen fram . Den svenska EU-avgiften kan påverkas av genomförandet av utträdesavtal. Målet för den svenska budgetpolitiken i EU är att prioritera gemensamma utmaningar som mer effektivt hanteras på EU-nivå än av de enskilda länderna vart för sig, exempelvis miljö och klimat, forskning, migration, säkerhet och att utveckla den inre marknaden. Målet innebär att ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, där utgifter med ett tydligt europeiskt mervärde prioriteras. Målet innebär även att ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95: FiU5, rskr. 1994/95:67). 2.4Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Regeringen uppnår målet för utgiftsområdet främst genom att förhandla om den fleråriga budgetramen, årsbudgeten och ändringsbudgetarna i Europeiska unionens råd samt genom rådets förhandlingar med . 2021/22:1 Utgiftsområde 27 rådet bedrivs främst i budgetkommittén. Regeringen granskar alltid förslag kritiskt, samt verkar för goda marginaler till taken för åtaganden och betalningar, och för omprioriteringar inom existerande ramar. Om förslagen inte bedöms vara förenliga med god budgetdisciplin eller får betydande avgiftseffekter utan att de uppnår något europeiskt mervärde, ställer sig regeringen kritisk till förslagen och agerar tillsammans med likasinnade länder för att försöka blockera dem. Målet för utgiftsområdet styr även regeringens bedömning av om Europeiska kommissionen bör beviljas ansvarsfrihet. Regeringen samråder kontinuerligt med i frågor som rör årsbudgeten och den fleråriga budgetramen. Resultatuppföljningen för EU-budgeten sköts främst av Europeiska revisionsrätten och Europeiska kommissionen. röstar i ansvarsfrihetsprövningen med resultatuppföljningen som grund. Utgifterna på EU-budgeten delas in i betalningsbemyndiganden (betalningar) och åtagandebemyndiganden (åtaganden). Ett åtagande som görs i EU-budgeten kan leda till betalningar såväl det aktuella budgetåret som kommande år. Betalningar motsvarar faktiska utgifter under ett budgetår. Summan av de åtaganden som ingicks uppgick till , inklusive åtaganden i ändringsbudgetar. EU:s årsbudget beslutas eller december året innan budgetåret, och ändringsbudgetar beslutas under budgetåret. Betalningsanslagen i den ursprungliga budgeten och ändringsbudgetarna uppgick till sammanlagt . I den ursprungligen beslutade budgeten uppgick de beräknade åtagandena till och betalningsanslagen till . Till följd av den globala spridningen av covid-19 fanns stor vilja inom EU att stötta den europeiska ekonomin med hjälp av EU-budgeten. Det ledde till att nio ändringsbudgetar antogs . Ett förslag till en ändringsbudget, som syftade till att öka den innevarande budgetramens tak, antogs inte. De antagna ändringsbudgetarna omfattade åtaganden om totalt och betalningsanslag om . Av dessa budgetar ledde åtta till justerade betalningar . Den nionde och sista ändringsbudgeten leder till betalningar under I den tredje och den sjunde ändringsbudgeten justerades inkomsterna i budgeten. Genom den tredje ändringsbudgeten fördes ett överskott från årsbudgeten 2019 på till inkomster, i enlighet med artikel 18.3 i och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002, och minskade således EU- avgift med ca jämfört med . Den sjunde ändringsbudgeten innebar en teknisk justering av inkomsterna efter de senaste prognoserna av bruttonationalinkomsterna, tulluppbörd och mervärdesskatteuppbörd, och innebar en ökad avgift för på . De andra ändringsbudgetarna innebar ökade utgifterna på EU-budgeten, vilket också ledde till en ökad EU-avgift för . Den första ändringsbudgeten innehöll åtgärder för att hantera ökade utmaningar när det gäller migration till och utgifter relaterade till spridningen av covid-19. Även den andra och den sjätte ändringsbudgeten aktiverade instrument som syftade till att möta utmaningar som uppstått till följd av spridningen av covid-19. 2021/22:1 Utgiftsområde 27 ändringsbudgeten aktiverade solidaritetsmekanismen för naturkatastrofer i medlemsstaterna . finns till för att snabbt kunna ge stöd vid större naturkatastrofer och hjälpa katastrofdrabbade områden i . Den femte ändringsbudgeten syftade till att finansiera insatser för att hantera flyktingströmmar till , och , som uppstått till följd av konflikten i . Den åttonde ändringsbudgeten syftade till att finansiera åtgärder för att hantera konsekvenserna av jordbävningen i . Den nionde ändringsbudgeten bestod främst av tekniska justeringar. I tabell 2.4 beskrivs ändringsbudgetarnas effekt på avgift till EU i . Tabell 2.4 Ändringsbudgetarnas avgiftseffekter 2020 och 2021 Effekt på avgift till EU År ändringsbudgeten får effekt på utgiftsområdet Källa: Egna beräkningar. avgift till EU 2020 Utfallet för den svenska EU-avgiften 2020 blev (se tabell 2.5), vilket var högre än de medel som anvisades i statens budget. En mer utförlig redogörelse för utfallet finns i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2020 2020/21:101 s 158. Tabell 2.5 Anslagna medel och utfall 1:1 Avgiften till Europeiska unionen Källa: Årsredovisningen för staten 2020. EU:s årsbudget antogs av och är den första i budgetramen för perioden –2027. Förhandlingarna om en ny flerårig budgetram avslutades och ledde till en total utgiftsnivå om 1 i åtaganden priser (inklusive specialinstrument utanför budgetramens tak). Överenskommelsen om den fleråriga budgetramen omfattar ett återhämtningsinstrument om priser. Instrumentet ligger utanför den fleråriga budgetramens tak, dvs. utanför den totala utgiftsnivån på 1 . genomsnittliga EU-avgift –2027 bedöms i stort sett ligga kvar på motsvarande nivå som andel av bruttonationalinkomsten (BNI) som genomsnittsavgiften för programperioden –uppgick till. Efter förhandlingarna om budgetramen för perioden –2027 bedömdes avgiften uppgå till av BNI, baserat på 2021/22:1 Utgiftsområde 27 den prognos för den ekonomiska utvecklingen som låg till grund för förhandlingen. Nivån för genomsnittliga EU-avgift var ett riksdagsförankrat mål under förhandlingen. Nivån bedöms enligt nuvarande prognoser bli något högre. Bedömningen är osäker och kan komma att ändras om tillväxttakten i de stora ekonomierna i södra ökar. Den beslutade budgeten (exklusive ändringsbudgetar) uppgår till sammanlagt i åtaganden och i betalningsanslag. Detta motsvarar en minskning avseende åtaganden på jämfört med budget (inklusive ändringsbudgetar) och en ökning avseende betalningsanslag på jämfört med budget (inklusive ändringsbudgetar). Att betalningarna ökar jämfört med , och att betalningarna överstiger åtagandena, kan förklaras med eftersläpande betalningar från den tidigare programperioden –2020. Åtagandenas minskning kan främst förklaras av att lämnat unionen, vilket har lett till viss anpassning av utgifterna. 2.6Regeringens bedömning av måluppfyllelsen I arbetet med EU:s årsbudget är det fortsatt av stor vikt att respektera de finansiella ramarna i den fleråriga budgetramen och verka för realistiska prognoser så att överbudgetering undviks. Regeringen bedriver tillsammans med andra budgetrestriktiva länder löpande påverkansarbete för att säkerställa god budgetering. För den nya programperioden som helhet uppnådde regeringen de riksdagsförankrade målen i följande avseenden: 1.Budgetrestriktivitet och europeiskt mervärde uppnåddes genom att traditionella utgifter minskade som andel av budgeten (utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken minskade med och utgifterna för sammanhållningspolitiken med jämfört med –2020). ökade omfattningen av program som syftar till att möta aktuella utmaningar där europeiskt mervärde kan nås jämfört med –2020. 2.Budgetrestriktivitet och återhållsamhet uppnåddes genom att EU-avgift som andel av BNI beräknades förbli när förhandlingarna avslutades. Till följd av systemets funktion, och den i relativa termer starka svenska återhämtningen i förhållande till andra EU-länder, pekar dock den aktuella prognosen på att BNI-andelen kan bli något högre . 3.Europeiskt mervärde uppnåddes genom att av budgeten ska vara klimatinriktad. 4.Budgetrestriktivitet och återhållsamhet uppnåddes genom att budgetens storlek anpassades med anledning av . Regeringen bedömer mot denna bakgrund att utformningen av den fleråriga budgetramen uppnår målen för utgiftsområdet. budget minskade åtagandena jämfört med budget (inklusive ändringsbudgetar), vilket regeringen ser positivt på. Minskningen föranleddes främst av att antalet medlemsstater minskade från 28 till 27. Regeringen ser positivt på att utgiftsnivån har anpassats till unionens storlek och ekonomiska bas. Betalningsanslagen ökade, vilket kan härledas från tidigare fattade politiska beslut och att vissa åtaganden leder till betalningar . Detta gör att betalningsfördelningen tenderar att vara koncentrerad till sent i programperioden och de tre efterföljande åren räknat från det senaste åtagandeåret. Regeringen har aktivt verkat för omprioriteringar inom den beslutade budgeten och drivit en utgiftsrestriktiv hållning. röstade tillsammans med likasinnade länder 2021/22:1 Utgiftsområde 27 nej till årsbudgeten , då åtagandenivån bedömdes överskrida den nivå som förankrats med inför förlikningen. Eftersom årsbudgeten antas med kvalificerad majoritet antogs budgeten trots detta. Till följd av pandemin röstade regeringen ja till flera utgiftsdrivande ändringsbudgetar. Ändringsbudgetarna bedöms vara förenliga med målen för utgiftsområdet, eftersom ett gemensamt agerande på EU-nivå på vissa områden för att hantera krisen har bedömts vara mer effektivt än om varje land skulle agera ensamt. Regeringen verkade för att åtgärderna skulle rymmas inom den beslutade fleråriga budgetramen (2014–2020), i enlighet med målen för utgiftsområdet, genom att arbeta för att Europeiska kommissionens förslag om att höja det beslutade åtagandetaket för perioden (förslag till ändringsbudget 6) skulle dras tillbaka. Kommissionens förslag antogs inte, då det inte fick stöd i Europeiska unionens råd. har verkat för mer resultatuppföljning av EU-budgeten inom ramen för utgiftsområdets mål om effektivt användande av offentliga medel. Regeringen bedömer att målet har uppfyllts genom att Europeiska revisionsrätten och kommissionen intensifierat sitt resultatuppföljningsarbete, vilket inte minst visat sig genom fler publicerade resultatrapporter. valde att lägga ner sin röst i Europeiska unionens råd i enlighet med målen för utgiftsområdet. För en mer utförlig redogörelse för hur regeringen resonerat inför omröstningar se skrivelsen Verksamheten i Europeiska unionen (skr. 2020/21:115). Sammanfattningsvis bedöms resultaten inom området i huvudsak vara förenliga med målet för budgetpolitik i EU. verkar för att det europeiska samarbetet ska möta aktuella utmaningar som unionen står inför. grundläggande mål för EU-budgeten är, som tidigare redovisats, att återhållsamhet ska gälla för de gemensamma utgifterna, samt att EU- gemensamma utmaningar och ändamålsenliga program ska prioriteras, vilket ska möjliggöra för unionen att leva upp till ingångna åtaganden. Regeringen avser att verka för restriktivitet vid beredningen av kommande årsbudgetar. Effektivitet och kostnadskontroll kommer att prägla inställning vid beredningar av EU:s årsbudget och löpande EU-budgetrelaterade frågor, för att program som ger ett europeiskt mervärde och rustar både EU och för framtiden ska kunna prioriteras. Vägledande för är vidare principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet, resultatinriktning, kostnadseffektivitet och en sund ekonomisk förvaltning. Avgiften till Europeiska unionen väntas uppgå till i genomsnitt ca 2022–2024. beräknas avgiften efter avdragen reduktion uppgå till ca . beräknas få en genomsnittlig reduktion av avgiften på ca 8 500––2027. presenterade Europeiska kommissionen sitt förslag till årsbudget , som blir den andra i den fleråriga budgetramen för perioden –2027. Kommissionen har föreslagit en åtagandevolym på , vilket skulle innebära en marginal om i förhållande till åtagandetaket i enlighet med överenskommelsen om budgetramen –2027. Betalningsvolymen föreslås uppgå till , skulle inklusive en marginal på exklusive specialinstrument. Dessutom föreslås i åtaganden och i betalningar inom ramen för EU:s återhämtningsinstrument (Next Generation EU). Kommissionens förslag omfattar totalt i åtaganden och i betalningar. ska tillgängliggöras via lån till utgifter inom Next Generation 2021/22:1 Utgiftsområde 27 Eftersom medel inom Next Generation EU definieras som öronmärkta intäkter kommer de inte vara en del av den ordinarie EU-budgeten och årsbudgetförhandlingen. Förslaget om Next Generation EU presenterades med anledning av att Europeiska unionens råd och efterfrågat en transparent redovisning av utgifterna. I den föreslagna årsbudgeten överstiger betalningstaken () åtagandetaken (), eftersom betydande åtagandevolymer från budgetramen för perioden –2020 ännu inte har lett till betalningar. Förhandlingarna om årsbudgeten återupptas . En överenskommelse mellan Europeiska unionens råd och om budgeten kommer sannolikt att nås eller . I enlighet med vad som ovan anförts är restriktivitet en grundläggande hållning för regeringen i den fortsatta behandlingen av budgetförslaget . Detta innebär bl.a. att betalningsanslagen bör läggas på rimliga nivåer, att ändamålsenliga och effektiva program som ger ett tydligt europeiskt mervärde ska prioriteras och att tillräckliga marginaler upprätthålls mellan årsbudgeten och utgiftstaken. 2.8.11:1 Avgiften till Europeiska unionen Tabell 2.6 Anslagsutveckling 1:1 Avgiften till Europeiska unionen -2 519 456 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för betalning av avgift till Europeiska unionens allmänna budget. Anslaget får även användas för eventuella krav från Europeiska kommissionen på dröjsmålsränta på grund av försenade inbetalningar av egna medel. 2021/22:1 Utgiftsområde 27 Skälen för regeringens förslag Tabell 2.7 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:1 Avgiften till Europeiska unionen Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag -2 430 984 -2 100 302 Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. avgift till EU-budgeten beräknas uppgå till 47 . EU-avgiften består av delposter (avgiftskomponenter), vars prognostiserade förändring mellan år redovisas under posten övrigt i tabell 2.7. Inkomster från den gemensamma tulltaxan utgör ett eget medel för Europeiska unionen och betalas in efter faktisk uppbörd. Medlemsstaterna får behålla av tulluppbörden. Beloppen i tabell 2.6 avser inbetalningarna till Europeiska kommissionen efter avdrag för administrativa kostnader. Tulluppbörden redovisas under inkomsttitel Regeringen beräknar att tullavgiften kommer att uppgå till Den mervärdesskattebaserade avgiftskomponenten beräknas som andel av medlemsstaternas mervärdesskattebas. mervärdesskattebaserade avgift beräknas 2022 uppgå till . Avgiftskomponenten baserad på icke materialåtervunnen plast beräknas uppgå till . Den BNI-baserade avgiftskomponenten beräknas som en restpost. Uttaget från alla medlemsstaternas BNI-baserade avgifter beräknas så att det ska täcka EU- budgetens återstående finansieringsbehov efter att samtliga länders andra avgifter dragits från den budgeterade utgiftsnivån. Det återstående finansieringsbehovet på EU-budgeten (dvs. alla medlemsstaternas BNI-avgifter) fördelas ut på medlemsstaterna i förhållande till deras prognostiserade BNI i relation till andra medlemsstaters prognostiserade BNI. Medlemsstater med hög BNI i relation till andra medlemsstater får alltså en relativt högre BNI-avgift. har en reduktion på sin BNI-baserade avgift. Inklusive reduktionen beräknas BNI-baserade avgift uppgå till . Regeringen föreslår att 47 anvisas under anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen . 42 respektive 42 . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Skälen för regeringens förslag: Medlemsstaternas avgifter används för att finansiera EU-budgetens betalningar under innevarande år. De åtaganden som staten ingår på området avser EU-budgetens åtagandebemyndiganden , vilka kan resultera i betalningar både innevarande och kommande år. I Europeiska kommissionens budgetförslag föreslås det att åtagandebemyndiganden om ska ställas till förfogande . totala andel av bemyndigandena 2021/22:1 Utgiftsområde 27 beräknas uppgå till , vilket motsvarar ca . Regeringen bör därför bemyndigas att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av åtagandebemyndiganden i EU-budgeten för .