prop · H90322 · 2021-10-15 00:00:00 — Diskussioner pågår om hur EU:s engagemang bör utformas på med anledning av den politiska utvecklingen. Inom ramen för det samarbete, benämnt G5 , som länderna , , , och etablerade 2014, fattades 2017 beslut om att inrätta en gemensam säkerhetsstyrka (G5 ) i syfte att bekämpa terrorism, transnationell organiserad brottslighet och trafficking i regionen. Styrkan lider fortfarande av betydande brister och utmaningar. Det finns uppgifter om att militär personal från som utgjort del av styrkan ska ha begått kränkningar av de mänskliga rättigheterna. EU bidrar finansiellt till G5 Sahelstyrkan. 2021/22:22 har välkomnat G5 Sahelstyrkan och uppmanat FN, AU, EU och stater som deltar i styrkan att agera till stöd för dess fulla operationalisering. FN lanserade 2013 en integrerad strategi för (UNISS, United Nations Integrated Strategy for the ) som ett ramverk för FN:s och det internationella samfundets verksamhet i regionen. I syfte att ytterligare stärka insatserna i regionen utarbetade FN en särskild stödplan för . Mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget i och andra delar av antog Ecowas en regional handlingsplan för perioden –2024 för att bekämpa terrorism. Efter militärkupperna och har Ecowas spelat en aktiv roll som medlare i att främja återgång till civilt styre i . Efter militärkuppen uteslöts tillfälligt från Ecowas, som även införde sanktioner mot landet vilka sedermera hävdes. uteslöts också tillfälligt från deltagande i AU i samband med militärkuppen. uteslöts även tills vidare från AU och Ecowas efter militärkuppen . I syfte att stärka samarbetet och samverkan mellan länderna i och internationella aktörer etablerades Sahelkoalitionen 2020, i samverkan mellan . Sahelkoalitionen har utvecklats till ett brett internationellt ramverk med deltagande av ett stort antal länder – däribland – och organisationer. Sahelkoalitionens verksamhet fokuserar på anti-terrorism, militär kapacitetsutveckling, statens återetablering, samt utvecklingssamarbete. 3.4Det internationella samfundets åtgärder mot brott mot internationell rätt antog 2017 resolution (2017) som inrättade en sanktionsregim för . Denna omfattar reserestriktioner och frysningsåtgärder mot personer och enheter som exempelvis hotar fred, säkerhet och stabilitet i landet. Sanktionsregimen ska verka till stöd för fredsavtalet , som föreskriver att säkerhetsrådet kan besluta om sanktioner mot dem som undergräver avtalets genomförande. har åtta personer listats av sanktionskommittén. Internationella brottmålsdomstolens (ICC) åklagare inledde, efter hänskjutande av , en förundersökning om krigsförbrytelser som misstänks ha begåtts på territorium . En person har dömts till fängelse för krigsförbrytelse och ytterligare en person står åtalad för krigsförbrytelse och brott mot mänskligheten. finns en oberoende expert, utsedd av för mänskliga rättigheter, med uppdrag att bland annat stödja i dess ansträngningar att främja och skydda mänskliga rättigheter i landet. I enlighet med fredsavtalet etablerade FN en internationell för . FN:s generalsekreterare utnämnde medlemmarna i kommissionen och ambassadör till dess ordförande. Kommissionens mandat var att utreda allvarliga brott mot internationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter i begångna mellan och , datumet då kommissionen upprättades. Kommissionen överlämnade sin slutrapport i Det pågår diskussioner om uppföljningen av Prop. 2021/22:22 rekommendationerna i rapporten. 3.5Sveriges mångsidiga engagemang i engagemang i syftar till att främja säkerhet, hållbar utveckling och respekt för de mänskliga rättigheterna. Insatser i bidrar till internationella ansträngningar att motverka terrorism och organiserad brottslighet. Det är centralt att och internationella samfundets insatser i bidrar till ett ökat maliskt ägarskap och ansvarstagande för utvecklingen i landet. Från ett mer långsiktigt perspektiv är det angeläget att grundorsakerna till utmaningarna i hanteras, det gäller områden som korruption och god samhällsstyrning, jämställdhet, klimatförändringar och inkluderande ekonomisk tillväxt. har noga följt den oroande utvecklingen med militära maktövertaganden och överväganden har löpande gjorts om engagemang. Genom breda engagemang i ingår i det omfattande internationella arbete som följt efter militärkupperna. har, liksom EU, givit fullt stöd för de krav Ecowas ställt på och för Ecowas medlingsansträngningar. Det svenska bidraget till Minusma bör ses som en del i det mångsidiga svenska engagemanget i (se även avsnitt 4.1 och 4.2). Nuvarande strategi för utvecklingssamarbete med omfattar perioden –2025. Strategin omfattar sammantaget och genomförs av Sida () och (). Strategin ska sammanfattningsvis bidra till att främja demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, konfliktförebyggande, jämställdhet och breda insatser på miljöområdet. Med anledning av militärkuppen beslutade i att frysa utbetalningar och beredningar av nya projekt som har staten eller statliga institutioner som motpart, inom ramen för det befintliga utvecklingssamarbetet. Det rörde insatser inom områdena miljö, klimat, biologisk mångfald och statistik. återupptogs utvecklingssamarbetet med maliska myndigheter, bland annat efter att flera av Ecowas krav uppfyllts. agerade på liknande sätt efter militärkuppen . Det kan noteras att det i strategin för utvecklingssamarbete med anges att direkt samarbete med statliga aktörer bör ske endast efter noggrann riskbedömning. beslutade Sida att ge ett treårigt bidrag om till Minusmas förvaltningsfond för fred och säkerhet i , , i syfte att bidra till stärkta freds- och försoningsmekanismer på nationell och lokal nivå samt stärkt inflytande och deltagande för kvinnor i fredsprocesser och i freds- och statsbyggande. Det svenska arbetet med agendan för kvinnor, fred och säkerhet utgör en integrerad del av det breda svenska engagemanget i . Kvinnors lika deltagande i initiativ och processer för fred, konfliktförebyggande, demokratisering och försoning är i fokus för det svenska samarbetet och utgör en central del i den svenska utvecklingsstrategin för . 2021/22:22 beslutade regeringen att tillföra till den regionala strategin för utvecklingssamarbete med söder om med fokus på initiativ som rör klimat och säkerhet i för åren 2018– 2021. har genom Sida bidragit med i humanitärt bistånd till , en ökning från . Sida gör löpande humanitära analyser av läget i landet, och beloppet kan komma att ytterligare öka . Stödet går till insatser med fokus på att bidra till skydd och assistans till de mest utsatta i svårtillgängliga områden. Det svenska stödet kanaliseras bland annat genom flera FN-organ samt genom () och organisationer såsom NRC (), IRC () och AAH (Action Against Hunger). Därutöver ställs expertpersonal till förfogande genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. bidrog därutöver med humanitärt stöd genom flerårigt ickeöronmärkt kärnstöd till andra FN-organ aktiva i såsom WFP (Programme). FN-organen tillför även omfattande medel via de insatser som är kopplade till UNISS och för . 4Förenta nationernas stabiliseringsinsats i , Minusma Med fastställande av att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet antog resolution (2013) med stöd av kapitel VII. Därmed upprättades en integrerad multidimensionell stabiliseringsinsats i , Minusma, för en period om inledningsvis . övertog Minusma ansvaret från AU-insatsen AFISMA. Den militära personal och de poliser i AFISMA som då var utgrupperade i integrerades i FN-insatsen. Minusmas mandat har förlängts , då säkerhetsrådsresolution (2021) förlängde mandatet till och med . Insatsens styrka får uppgå till högst 13 289 militärer och 1 920 poliser. Dessutom får ytterligare civil personal ingå i insatsen i den utsträckning som FN bedömer nödvändig för att lösa uppgifterna i mandatet. Minusmas mandat förlängdes alltså genom säkerhetsrådets resolution (2021). Det förnyade mandatet innebär att Minusma åläggs att stödja i den pågående politiska övergångsperioden, inklusive valprocessen och återgången till en konstitutionell ordning och civilt styre. Därutöver har insatsen fortfarande följande huvudsakliga uppgifter: stödja genomförandet av fredsavtalet, den politiska dialogen liksom nationell försoning, skydda civila och stödja stabilisering av landet, inklusive i att motverka asymmetriska hot, skydda FN-personal, främja och skydda mänskliga rättigheter, samt stödja humanitär Insatsen har dessutom rätt att ge stöd inom följande Prop. 2021/22:22 områden: stabiliseringsprojekt, hantering och desarmering av vapen och ammunition, bevarande av kulturarv, samt till sanktionskommitté 1267/1989/2253 Isil (Daesh) och Al-Qaida. Poliskomponenten i Minusma ansvarar bland annat för polisiär grundutbildning och genomförande av reformer. bidrar till Minusmas polisiära komponent med personal från . beslutade G5 att verkställa det tidigare fattade beslutet om en gemensam regional styrka. Upprättandet av styrkan välkomnades i 2359 (2017) , och antogs resolution (2017) om stöd från Minusma till G5 Sahelstyrkan. Av resolutionen framgår att Minusma kan stödja den gemensamma styrkan inom vissa områden, såsom med bränsle, vatten och medicinsk evakuering, så länge stödet inte påverkar Minusmas egen förmåga och kapacitet negativt. I Minusmas förnyade mandat från uppdrog säkerhetsrådet åt generalsekreteraren att föreslå hur Minusma framgent kan stödja G5 . leds Minusma av FN:s generalsekreterares särskilda representant från . uppgick den militära personalen i insatsen till 12 942, medan antalet poliser var 1 751 och antalet övriga civila anställda 3384 (internationella och lokalanställda) samt 186 FN-volontärer. Insatsen är huvudsakligen utgrupperad i och i norra . Högkvarteret för insatsen, med både civil och militär ledning, ligger i och sektorshögkvarter finns i Timbuktu, och . Ett regionalt kontor finns i . 5 Folkrättsligt mandat för insatsen Genom resolution (2013) fastställde att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet och beslutade, med stöd av kapitel VII i , att upprätta Minusma. Insatsen har förlängts genom resolutionerna (2014), 2227 (2015), 2295 (2016), 2364 (2017), 2423 (2018), 2480 (2019), 2531 (2020) samt senast genom resolution (2021), då den förlängdes till och med den Inbjudan till FN av utgör ytterligare en folkrättslig grund för insatsen. Inbjudan förlorar inte giltighet i ljuset av den senaste utvecklingen. En förutsättning för att det ska finnas kontinuitet i det folkrättsliga mandatet under kapitel VII också efter är att förlänger mandatet för Minusma efter detta datum. I resolution (2021) bemyndigas Minusma att vidta alla nödvändiga åtgärder för att utföra insatsens uppgifter. Rätten för Minusma att använda våld grundas ytterst på säkerhetsrådets mandat i enlighet med kapitel VII och måste stå i överenstämmelse med de mänskliga rättigheterna samt i tillämpliga fall den internationella humanitära rätten. Rätten till våldsanvändning har preciserats i insatsregler som innebär att styrkan under vissa omständigheter kan tillgripa våldsmedel som går 2021/22:22 utöver traditionellt självförsvar. Målsättningar med ett fortsatt svenskt deltagande i Minusma I betänkandet Utvärderingen av samlade engagemang i (SOU 2017:16) pekade utredningen bland annat på vikten av nationella mål i internationella insatser för att möjliggöra löpande uppföljning. Regeringen har i skrivelsen samlade politik för internationell civil och militär krishantering (skr. 2016/17:196 s. 29) behandlat målformuleringar och konstaterat att nationella mål för internationella fredsbevarande insatser måste vara förenliga med det mandat som insatserna har och att det är av stor vikt att eventuella nationella målsättningar inte konkurrerar med insatsens samlade målsättningar. Det svenska deltagandet i Minusma innefattar politiska, strategiska, operativa och taktiska målsättningar. Det övergripande målet med deltagande i insatsen är att, inom ramen för tillgängliga resurser och förmågor, bidra till att uppfylla Minusmas mandat enligt säkerhetsrådsresolution (2021) och därigenom bidra till förbättrad säkerhet i , samt att understödja långsiktigt hållbara politiska lösningar på krisen i landet. Det är också troligt att en förbättrad situation i skulle få positiva effekter för situationen beträffande säkerhet, utveckling och mänskliga rättigheter i hela Sahelregionen. Militärkupper genomfördes i och . genomgår landet en återgång till folkvalt styre. Regeringen bedömer fortsatt att Minusma har en viktig roll att spela i landet, inte minst genom de delar av mandatet som handlar om stabilisering och skydd av civila. Minusma bidrar genom sitt breddade mandat med att stödja åtgärder , inklusive genom uppdraget att stödja genomförandet av kommande val som planeras till . Problem i som relaterar till bland annat irreguljär migration, terrorism och organiserad brottslighet har konsekvenser inte bara för länderna i regionen, utan även för . Genom att delta i FN:s stabiliseringsinsats i utgör en solidarisk samarbetspartner i arbetet för att öka säkerheten, förebygga konflikter samt skapa förutsättningar för hållbar fattigdomsbekämpning, stabilitet och utveckling, i såväl som i . Detta engagemang går hand i hand med övriga stöd till samt organisationens fonder och program som är aktiva i . Det svenska bidraget baseras på ett folkrättsligt förankrat mandat och bidrar till försvaret av mänskliga rättigheter. 5.1Nationella målsättningar för det svenska militära bidraget till Minusma •Sveriges styrkebidrag till Minusma har det övergripande målet att inom ramen för tillgängliga resurser och förmågor bidra till att uppfylla Minusmas mandat enligt säkerhetsrådets resolution och därigenom bidra till förbättrad säkerhet i och långsiktig fred. • Det svenska militära bidraget till Minusma är en komponent i det Prop. 2021/22:22 bredare svenska stödet till och engagemanget i och Sahelregionen som syftar till långsiktig stabilitet och utveckling. Detta sker bilateralt samt genom EU, FN och andra internationella organisationer. •På insatsnivå ska det svenska förbandet bidra till stabilitet i operationsområdet genom patrullering och närvaro och på så sätt bidra till att uppfylla 2584 (2021). •Genom svenskt militärt deltagande i Minusma ska Försvarsmakten därutöver fördjupa sin kunskap om och erfarenhet av FN:s fredsfrämjande verksamhet, för att när tillfälle ges kunna lämna ytterligare styrkebidrag till FN, om behov finns och om efterfrågad förmåga finns tillgänglig. •Det militära deltagandet i Minusma ska även bidra till att utveckla förmågan hos nationella krigsförband och staber att samverka i en internationell kontext. Genom deltagandet i multinationella insatser främjas svensk militär personals interoperabilitet och förståelse för kunskaper om metoder, procedurer och arbetssätt. Detta är tillsammans med erfarenheten av att delta i skarp operativ verksamhet svårt att uppnå endast genom övnings- och träningsverksamhet i en nationell kontext och utgör en viktig och värdefull erfarenhet för Försvarsmakten. •Sverige ska när så är möjligt och med tillgängliga resurser stödja förband från andra truppbidragarländer att stärka sin kompetens och på så sätt ha större möjligheter att bidra till Minusmas mandatuppfyllnad och skydd av civila samt sig själva. •Det svenska militära deltagandet i Minusma ska bidra till genomförandet av den feministiska utrikespolitiken. Kvinnors deltagande i freds- och statsbyggande är en förutsättning för hållbar fred och säkerhet. ska som deltagare i insatsen stödja och påskynda ansträngningarna att genomföra FN:s säkerhetsråds resolution (2000) om kvinnor fred och säkerhet, inklusive efterföljande resolutioner. Åtaganden i resolution ska genomsyra det svenska förbandets verksamhet. 5.2 Minusma utvärderas löpande FN följer kontinuerligt upp insatsen genom generalsekreterarens kvartalsvisa rapporter samt strategiska översyner. Försvarsmakten analyserar löpande det svenska bidraget och dess Rapportering och analys från ambassaden i av de politiska, militära och humanitära förhållandena i landet vägs också in i regeringens sammanvägda överväganden kring det svenska bidraget. informeras om dessa överväganden kvartalsvis. I en politiskt, ekonomiskt och säkerhetsmässigt turbulent period i kan det vara svårt att mer detaljerat mäta effekten på utvecklingen i landet av Minusmas närvaro och det svenska bidragets insatser. förbandsbidraget utgör endast en liten del av FN-insatsen, vilket bidrar till metodologiska svårigheter att utvärdera bidragets resultat. mäta det svenska bidragets specifika effekt på genomförandegraden av 2021/22:22 Minusmas mandat, inklusive säkerhetsutvecklingen och genomförandet av fredsavtalet i är begränsad, vilket bör tas i beaktande vid framtida utvärderingar. 6Det svenska militära bidraget till Minusma Avsikten är att det svenska militära bidraget till Minusma ska utgöras av ett lätt skyttekompani. I det svenska förbandet kommer även en nationell stödenhet bland annat innehållande sjukvårdsförmågor samt personal för drift och underhåll av nationell infrastruktur och materiel ingå. Avsikten är dessutom att även fortsättningsvis placera stabsofficerare vid relevanta staber. Huvuduppgiften för det svenska förbandet är att inom ramen för tillgängliga resurser och förmågor bidra till genomförandet av insatsens mandat i enlighet med säkerhetsrådets resolution (2021). Det svenska skyttekompaniet kommer vara stationerat i , huvudort i Minusmas östra sektor. Det svenska styrkebidraget kan emellertid komma att användas i hela Minusmas insatsområde. Det svenska bidraget förutses under normala omständigheter uppgå till ungefär 220 personer på plats. Styrkan ska med kort varsel kunna förstärkas tillfälligt för räddnings-, evakuerings-, förstärknings- och fritagningsinsatser vid försämrat säkerhetsläge eller förbandsrotationer. Sammantaget ska det svenska bidraget kunna uppgå till högst 470 personer. Hotbilden för personalen kommer att variera. Försvarsmakten kommer att göra löpande hot- och riskbedömningar och vidta eventuella åtgärder utifrån denna bedömning. Det innebär bland annat att insatsen anpassar verksamheten till tillgången på helikoptrar, då det alltjämt finns brister i förmågan och tillgången till helikoptrar med ombordbaserad sjukvårdspersonal. har arbetat aktivt med frågan i dialog med FN vid återkommande tillfällen och situationen har förbättrats. Med anledning av att brister kvarstår anpassas verksamheten så att nationella krav på tillgång till medicinsk behandling kan garanteras. Bristen på helikoptrar påverkar inte sjukvårdsförmågan utan endast operationsradien för det svenska förbandet. 7 Regeringens överväganden och förslag Regeringens förslag: medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för att delta i FN:s stabiliseringsinsats i (Minusma) till och med , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Regeringens bedömning: Det svenska styrkebidraget kommer under normala omständigheter att uppgå till ungefär 220 personer på plats. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Ett fredsavtal slöts i av konflikter i . Genomförandet av fredsavtalet har gått långsamt. Vissa framsteg har gjorts, men centrala delar, såsom politiska och institutionella reformer, inklusive decentraliseringsåtgärder, återstår. fortsätter säkerhetsläget i , inte minst i landets centrala delar, att förvärras. Utmaningarna relaterar bland annat till terrorism, transnationell organiserad brottslighet och trafficking, men även exempelvis klimatförändringar. Det finns tendenser till ett försämrat säkerhetsläge även i de södra delarna av landet. råder en svår humanitär situation i , som allvarligt försämrats på grund av säkerhetsläget. Därtill har säkerhetsläget i landet haft negativt inflytande på individers möjligheter att åtnjuta de mänskliga rättigheterna och på säkerheten och utvecklingen i regionen som helhet. Nuvarande styre i är inte folkvalt. nye president för övergångsperioden är efter militärkuppen överste . Goïta var också den som ledde militärkuppen och som därefter utsågs till vicepresident. Efter militärkuppen ställde Ecowas krav på om att bland annat respektera övergångsperioden, genomföra allmänna val inom utsatt tidsram, att en civil premiärminister skulle nomineras och att en regering med ansvar för genomförandet av övergångsprocessen skulle formas. Ecowas framhöll vikten av fortsatt stöd från internationella samfundet för genomförandet av övergångsprocessen. har, liksom EU, givit fullt stöd för de krav Ecowas ställt på . finns en ny civil premiärminister och en regering på plats för övergångsperioden. har antagit en handlingsplan för genomförandet av övergångsperioden. Det är angeläget att denna handlingsplan genomförs, liksom att allmänna val hålls inom utsatt tidsram. har noga följt den mycket oroande utvecklingen med militära maktövertaganden i och överväganden har löpande gjorts om engagemang. Bland annat fattades beslut om att frysa utbetalningar och beredningar av nya projekt inom ramen för det befintliga utvecklingssamarbetet, som har staten eller statliga institutioner som motpart. har ett långsiktigt behov av omfattande stöd för att skapa en säkerhetsnivå som möjliggör den utveckling som befolkningen är i stort behov av. Det finns ett svenskt och europeiskt intresse att bidra till de internationella ansträngningarna för att motverka terrorism, förbättra säkerhetsläget och bidra till att skapa fred och hållbar utveckling för befolkning. Det kan också noteras att problem i som relaterar till bland annat irreguljär migration samt till organiserad brottslighet har konsekvenser inte bara för länderna i regionen utan även för . och EU liksom FN är engagerat i med ett omfattande humanitärt stöd och utvecklingssamarbete. Ett fortsatt svenskt styrkebidrag till Minusma ligger i linje med engagemang för fred, hållbar utveckling och respekt för de mänskliga rättigheterna i och är en del av en samlad svensk ansats i . Minusma har en central roll att spela efter de militärkupper som genomfördes och för att stödja processen för en återgång till folkvalt styre som löper . bedömer att det svenska bidraget fortsatt kan bidra till säkerhet och landets utveckling under de nya omständigheterna i enlighet med gällande mandat. har ett långsiktigt både civilt och militärt åtagande i och har bidragit till Minusma med ett kvalificerat och efterfrågat Däremot kan regeringen komma att förändra inriktningen på bidraget beroende på utvecklingen. bidrag till Minusma bedöms av Försvarsmakten ta 18 månader att avveckla på ett ordnat sätt. Bedömningen är att en avveckling av insatsen förutses ske senast , i samråd med FN och andra parter. avveckling av insatsen påbörjas . I linje med försvarsbeslutspropositionen bör aktiva engagemang och deltagande i internationella militära insatser, inom ramen för internationella organisationer och i andra koalitioner, fortsätta. bör prioritera deltagande utifrån en samlad ansats. Regeringen välkomnar Minusmas tydliga mandat att stödja parterna att genomföra fredsavtalet och bidra till nationell dialog och försoning i samt bistå landet i genomförandet av den politiska övergångsprocessen och genomförandet av demokratiska val. resolution (2021), och inbjudan av regering till FN, ger tillsammans en tydlig folkrättslig grund för insatsen. För att Minusma ska kunna genomföra sitt mandat krävs att FN:s medlemsstater ställer resurser i form av välutbildade styrkebidrag till Detta är särskilt angeläget eftersom insatsen verkar i en komplex miljö och behöver hantera en militär problematik bland annat med en ökad grad av asymmetriska hot. Det svenska bidraget är ett kvalificerat bidrag med adekvat utbildning och utrustning som kommer att bidra till att öka den militära styrkechefens samlade militära förmåga. kommer att fortsatt aktivt verka för att folkrätten, inklusive