prop · H803100 · 2021-04-15 00:00:00 — De offentliga transfereringarna ökar något som andel av BNP även efter 2035. De viktigaste skatteunderlagen styrs i stor utsträckning av utvecklingen på arbets- marknaden. De primära inkomsterna minskar marginellt som andel av BNP efter 2024. Tabell 9.1 Primära offentliga utgifter och inkomster vid oförändrat beteende Procent av BNP. Utfall 2020, prognos 2024, framskrivning 2035–2060 Källor: och egna beräkningar. Efter en inledande kraftig försämring förbättras det primära finansiella sparandet påtagligt till 2024, för att sedan vara mer eller mindre stabilt som andel av BNP till 2035 (se diagram 9.2). Den engångsvisa förbättring av det primära sparandet som sker kring 2035 beror på att riktåldern för åldersgränserna i pensions- och skattesystemet bedöms öka med . Det innebär att fler personer kommer att vara sysselsatta som utgifterna för ålderspensioner minskar. Diagram 9.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande och den konsoliderade bruttoskulden Bruttoskuld (vänster axel) Primärt finansiellt sparande (höger axel) Finansiellt sparande (höger axel) Källor: och egna beräkningar. Eftersom den offentliga sektorns finansiella ställning är positiv, de finansiella fordringarna är större än skulderna, är det finansiella sparandet större än det primära finansiella sparandet, och ligger något över dagens nivå på överskottsmålet de flesta år . Den höga nivån på sparandet bidrar till att den konsoliderade brutto- skulden minskar från strax av BNP 2021 till av BNP 2024, och till av BNP till 2030. ökar skuldkvoten igen och når riktmärket för skuldankaret i slutet av den redovisade tidsperioden. För att sammanfatta hållbarhetsanalysen används två indikatorer, S1 och S2, som visar hur stor permanent förändring av det offentliga sparandet som krävs 2022 för att den offentliga skulden ska utvecklas på ett önskvärt sätt. S1 är ett mått på hur stor för- ändring av finanspolitiken som behövs 2022 för att den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld (Maastrichtskulden) ska motsvara av BNP 2035. Eftersom bruttoskulden väntas motsvara av BNP finns det en säkerhetsmarginal till denna skuldnivå, således är S1 negativ. S2 visar hur mycket det offentliga sparandet permanent måste förändras 2022 för att den offentliga nettoskulden ska stabiliseras som andel av BNP på mycket lång sikt. S1 uppgår till -3,av BNP. Det relativt stora negativa S1-värdet visar att dagens omfattning av det offentliga åtagandet med stor sannolikhet kan upprätthållas utan att bruttoskulden överskrider stabilitets- och tillväxtpaktens gräns- värde. Om i stället den sparandejustering beräknas som krävs 2022 för att skuldkvoten 2035 ska motsvara av BNP, dvs. en skuldkvot i linje med det s.k. skuld- ankaret, är indikatorvärdet -0,7. Värdet av S2 är -0,2. Strikt tolkat betyder det att det finansiella sparandet kan för- svagas permanent av BNP 2022 utan att nettoskulden blir instabil på mycket lång sikt. Finanspolitiken är därmed hållbar även enligt detta bedömningssätt. Värdet på indikatorerna har förändrats sedan föregående bedömning ekonomiska vårproposition (prop. 2019/20:100) beräknades S1 till -3,4 och S2 till -1,2. En anledning till att S1-indikatorn försvagats marginellt är att den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld i utgångsåret är något högre än i den tidigare framskrivningen. Andras bedömningar av finanspolitikens hållbarhet och Europeiska kommissionen har publicerat bedömningar av den svenska finanspolitikens långsiktiga hållbarhet (se Specialstudie 2021:3, , respektive Debt Sustainability Monitor 2020, European Economy, February 2021). bedömer att har starka offentliga finanser som är lång- siktigt hållbara trots spridningen av covid-19. Denna bedömning bygger på att befolkningen blir friskare med tiden och arbetar längre upp i åldrarna. Om så inte blir fallet bedöms de offentliga finanserna inte vara långsiktigt hållbara. Kommissionen bedömer att risken för en ohållbar utveckling är låg både på kort och medellång sikt (fram ). På lång sikt bedömer kommissionen att risken är medelhög för en ohållbar utveckling. Sammanfattande hållbarhetsindikatorer redovisas i tabell 9.2. -3,1 -0,2 Europeiska kommissionen () -3,1 Källor: , Europeiska kommissionen och egna beräkningar. 9.4Finanspolitiken bedöms vara hållbar Sammantaget bedöms finanspolitiken vara långsiktigt hållbar. I långsiktsscenariot är S1 -3,och S2 -0,av BNP. Försvagningen av de offentliga finanserna 2020 och 2021 till följd av den pågående spridningen av covid-19 är temporär och äventyrar inte de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Det är dock för tidigt att uttala sig om dagens kraftiga konjunkturnedgång får långsiktiga effekter på de offentliga finanserna. Eftersom antalet arbetade timmar i ekonomin har en betydande effekt på de offentliga finanserna är eventuella långsiktigt negativa effekter på sysselsättningen avgörande. Det finns för de offentliga finanserna viktiga trender som är helt orelaterade till den pågående spridningen av covid-19. Åren fram karakteriseras av ett växande demografiskt motiverat behov av skattefinansierade välfärdstjänster. De primära utgifterna i staten och kommunsektorn bedöms öka dessa år, men ökningen är inte av en storleksordning som gör finanspolitiken ohållbar. 10Ändrad fördelning av ändamål och verksamheter på utgiftsområden I detta avsnitt lämnar regeringen förslag om vilka ändamål och verksamheter som bör flyttas mellan utgiftsområden . De föreslagna ändringarna genomförs först efter ställningstagande vilket innebär att de inte ingår i de beräkningar för utgiftsområden som görs i denna proposition. Regeringens förslag: De ändamål och verksamheter som avser och som finansieras från anslaget 1:9 inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet flyttas till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Skälen för regeringens förslag: har i uppgift att genom råd- givande verksamhet främja en etiskt försvarbar och säker användning av gentekniken så att människors och djurs hälsa och miljö skyddas. Till uppgifterna hör även att sprida kunskap om och informera allmänheten om den gentekniska utvecklingen samt beakta vikten av att ett gott forskningspolitiskt klimat upprätthålls. För att ska kunna vara en ledande kunskapsnation där forskning leder till samhällets utveckling är de etiska frågorna om genteknikutvecklingen centrala och bör beaktas. Verksamheten vid bedöms därmed svara bättre mot mål för forskningspolitiken än mot målen för kriminalpolitiken och rättsväsendet. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser och som finansieras från anslaget 1:9 inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet flyttas till utgiftsområde 16 Utbildning och universitets- forskning. beräknas förslaget öka utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning med och minska utgiftsramen för utgifts- område 4 Rättsväsendet med motsvarande belopp. Regeringens förslag: De ändamål och verksamheter som avser elsäkerhet och som finansieras från anslaget 4:1 inom utgiftsområde 6 Försvar och sam- hällets krisberedskap flyttas till utgiftsområde 21 Energi. Skälen för regeringens förslag: Elsäkerhetsfrågor och arbete med elektromagnetisk kompatibilitet är en integrerad del av energipolitiken. Det är därför av vikt att frågor om elsäkerhet och elektromagnetisk kompatibilitet inkluderas i energipolitiska sammanhang. Till följd av klimat- och energipolitiska mål förväntas mängden elektrisk utrustning, såsom i fordon och solcellsanläggningar, öka framöver. Detta innebär i sin tur att kopplingen mellan elsäkerhetsområdet och energipolitiken stärks ytterligare. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser elsäkerhet och som finansieras från anslaget 4:1 inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap flyttas till utgiftsområde 21 Energi. beräknas förslaget öka utgiftsramen för utgiftsområde 21 Energi med och minska utgiftsramen för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap med motsvarande belopp. 2020/21:100 Bilaga 1 Tabellsamling makroekonomisk utveckling och offentliga finanser Den offentliga sektorns finanser................................................................................... 2020/21:100 Bilaga 1 I denna bilaga specificeras prognoserna för den makroekonomiska utvecklingen och den offentliga sektorns finanser. Dessa prognoser beskrivs i avsnitt 3, 6 och 8. Prognosen är baserad på de regelverk för skatter och transfereringar och de anslagsnivåer som har beslutats av och som har föreslagits eller aviserats av regeringen. 1 Den makroekonomiska utvecklingen Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 -6,7 -3,5 BNP i världen, PPP-vägd1 -3,5 BNP i världen, KIX-vägd2 -4,4 -9,8 Anm.: Baserad på publicerad statistik . 1BNP sammanviktad med köpkraftsjusterade BNP-vikter enligt . 2BNP sammanviktad med KIX-vikter, ett mått på respektive lands betydelse för svensk utrikeshandel. De senast beräknade vikterna används och därefter skrivs de fram med trenden från de föregående fem åren. 3Den sammanviktade importen i de länder som exporterar till. Respektive lands vikt utgörs av dess andel i svensk varuexport. 4Harmoniserat konsumentprisindex (HIKP). 5Konsumentprisindex (KPI). 6Årsgenomsnitt, procent. Avser refiräntan för euroområdet, dvs. den ränta som banker i euroområdet får betala för lån i från , och Federal funds ränta för . 7Brent, USD per fat. Källor: Macrobond och egna beräkningar. Tabell 1.2 Finansiella variabler Procent, årsgenomsnitt, om inte annat anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 -0,3 -0,5 -0,5 -0,5 -0,3 -0,3 -0,5 -0,5 -0,2 -0,1 -0,4 -0,3 -0,2 -0,1 Växelkurs, kronindex KIX1 Växelkurs SEK per EUR Växelkurs SEK per USD Anm.: Baserad på publicerad statistik . Källor: , Macrobond och egna beräkningar. 2020/21:100 Bilaga 1 Tabell 1.3 Försörjningsbalans, fasta priser Procentuell förändring i fasta priser om inte annat anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 -2,8 -4,7 -0,5 -0,3 -0,9 -2,0 -0,6 -1,5 -1,6 -0,7 -1,0 -0,6 -3,1 -4,1 -0,4 -6,4 -7,9 -2,0 -1,2 -1,1 -1,2 -3,0 -5,5 -0,3 -5,8 -2,1 -0,2 -0,1 -0,8 -5,2 -5,8 -0,7 -0,1 -3,7 Anm.: Baserad på publicerad statistik . Med begreppet kommunsektor avses det som i nationalräkenskaperna (NR) benämns kommunala myndigheter. Kommunsektorn innefattar både kommuner och regioner. 1Löpande priser, miljarder kronor. är referensår för prognosen för försörjningsbalansen i fasta priser. 2Konsumtionsvolymen i kommunsektorn mäts till största delen med s.k. volymindex vilka främst påverkas av demografiska faktorer och inte nödvändigtvis är detsamma som hur mycket resurser kommunsektorn lägger på verksamheten. 3Bidrag till BNP-tillväxten, förändring i procent av BNP föregående år. 4I summering av BNP utgör importen en avdragspost. 5Export minus import, uttryckt som bidrag till BNP-tillväxt (procentenheter). 6BNP per person i totala befolkningen. Källor: och egna beräkningar. 2020/21:100 Bilaga 1 Tabell 1.4 Försörjningsbalans, fasta priser, kalenderkorrigerad Procentuell förändring i fasta priser om inte annat anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 -3,1 -4,8 -0,9 -0,3 -0,5 -1,7 -0,6 -1,5 -1,4 -0,7 -1,4 -0,2 -3,0 -4,0 -0,8 -6,4 -7,9 -2,0 -1,2 -1,2 -1,2 -3,0 -5,5 -0,3 -5,7 -2,1 -0,1 -0,1 -0,8 -5,6 -6,2 -0,5 Anm.: Baserad på publicerad statistik . Med begreppet kommunsektor avses det som i nationalräkenskaperna (NR) benämns kommunala myndigheter. Kommunsektorn innefattar både kommuner och regioner. 1Löpande priser, miljarder kronor. Beloppen är inte kalenderkorrigerade. är referensår för prognosen för försörjningsbalansen i fasta priser. 2Konsumtionsvolymen i kommunsektorn mäts till största delen med s.k. volymindex vilka främst påverkas av demografiska faktorer och inte nödvändigtvis är detsamma som hur mycket resurser kommunsektorn lägger på verksamheten. 3Bidrag till BNP-tillväxten, förändring i procent av BNP föregående år. 4I summering av BNP utgör importen en avdragspost. 5Export minus import, uttryckt som bidrag till BNP-tillväxt (procentenheter). Källor: och egna beräkningar. 2020/21:100 Bilaga 1 Tabell 1.5 Försörjningsbalans, löpande priser Procentuell förändring i löpande priser om inte annat anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 -1,5 -3,6 -0,9 -2,0 -4,4 -7,1 -2,1 -4,0 -5,7 -8,5 -9,7 -1,3 Bytesbalans, procent av BNP3 Anm.: Baserad på publicerad statistik . Med begreppet kommunsektor avses det som i nationalräkenskaperna (NR) benämns kommunala myndigheter. Kommunsektorn innefattar både kommuner och regioner. 2I summering av BNP utgör importen en avdragspost. 3Baserat på statistik från nationalräkenskaperna (NR). Källor: och egna beräkningar. 2020/21:100 Bilaga 1 Tabell 1.6 Hushållens ekonomi Procentuell förändring för hushållens inkomster. Andel av disponibel inkomst för hushållens sparande. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 -0,8 -2,6 -1,1 Räntor och utdelningar, -0,7 -2,9 -0,2 -2,5 -1,1 -0,1 -1,2 -1,8 -1,6 -1,2 -0,6 -4,8 -13,6 -21,9 varav familjer och barn -2,3 -1,3 -1,9 -2,4 -1,0 -0,1 -0,7 -0,7 Anm.: Beräkningarna baserade på publicerad statistik , utfall i enlighet med publicerad statistik 2021- 03-31. Skillnaden mellan begreppen nettosparande och finansiellt sparande är framför allt att kapitalförslitning på hushållens kapitalstock utgör en avdragspost vid beräkningen av nettosparandet, medan investeringsutgifter är en avdragspost vid beräkning av det finansiella sparandet. Om nettoinvesteringar överstiger kapitalförslitningen blir det finansiella sparandet lägre än nettosparandet. 1Löpande priser, miljarder kronor. 2Hushållens reala disponibla inkomst beräknas genom att den nominella inkomsten korrigeras för prisförändringar enligt implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 3Implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 4Totala lönesumman för arbetsgivare i och i utlandet till svenska hushåll. 5Består bl.a. av egenföretagares inkomster. 6Vid räntor och utdelningar anges nettobidraget i procentuell volymförändring. 7Består främst av utbetalda privatfonderade avtalspensioner. 8Procentuell andel av disponibel inkomst. 10Total sparkvot = nettosparande inklusive sparande i avtalspensioner (inklusive premiepensionssparande) / (disponibel inkomst + nettosparande i avtalspensioner [inklusive premiepensionssparande]). Källor: och egna beräkningar. 2020/21:100 Bilaga 1 Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 -0,6 -0,3 -1,7 -0,8 -0,7 -1,1 -0,9 -0,9 -0,3 -3,8 -0,2 -4,9 -0,6 -1,2 -1,8 -0,4 -0,4 -0,9 -2,5 -0,5 -0,1 Sysselsatta, 15–74 år -1,3 -1,8 -0,3 -1,7 -0,4 -1,2 -1,6 -2,7 -0,7 -1,8 -1,1 -0,3 -1,3 Arbetslösa, 15–74 år -6,1 -5,1 -2,2 -3,9 -8,2 -10,7 Arbetslöshet, 15–74 år7 Arbetskraft, 15–74 år 15–74 år8 Befolkning, 15–74 år9 Anm.: Baserad på publicerad statistik . 1Från och med anpassas arbetskraftsundersökningarna () till och rådets förordning (EU) 2019/1700. Det innebär ett tidsseriebrott i . Tidsseriebrottet har inte beaktats i den här prognosen då osäkerheten kring dess storlek bedöms vara för stor. Här redovisas enbart uppgifter i procentuell förändring eller förändring i procentenheter och inga nivåer för AKU-variabler då nivåerna kommer att revideras. För mer information se avsnitt 3.2. 2Produktivitet mätt som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme, kalenderkorrigerat. 3Enligt nationalräkenskaperna (NR). Nivå avser miljoner timmar, kalenderkorrigerat. 4Avser antal arbetade timmar enligt NR (kalenderkorrigerat) dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta enligt . 5Sysselsättning enligt NR. Näringslivet och offentlig sektor summerar inte till totalt antal sysselsatta enligt . Med begreppet kommunsektor avses det som i NR benämns kommunala myndigheter. Kommunsektorn innefattar både kommuner och regioner. 6Förändring i sysselsättningsgrad i procentenheter (sysselsatta som andel av befolkningen i den aktuella åldersgruppen). 7Arbetslösa som andel av arbetskraften i den aktuella åldersgruppen. 8Förändring i arbetskraftsdeltagande i procentenheter (arbetskraften som andel av befolkningen i den aktuella åldersgruppen). 9Nivå avser tusental personer. Utfall är ett beräknat årsmedelvärde. Källor: och egna beräkningar. 2020/21:100 Bilaga 1 Potentiella variabler och resursutnyttjande Procentuell förändring i fasta priser om inte annat anges Potentiell BNP i löpande pris7 -3,9 -2,6 -0,5 -0,3 -1,4 -0,6 -4,5 -2,3 -0,6 -1,0 -0,7 -1,8 -2,3 -1,1 -0,1 Anm.: Fasta priser, referensår 2019, kalenderkorrigerade värden, om inte annat anges. Med potentiell avses den nivå på respektive variabel som skulle uppnås vid ett balanserat konjunkturläge. Potentiella variabler går inte att observera utan bedöms utifrån statistiska modeller och indikatorer. 1Potentiell BNP till marknadspris. 2Nivå, avser miljarder kronor. 3Nivå, avser förädlingsvärde till marknadspris . 4Nivå, avser miljoner timmar. 5Från och med anpassas arbetskraftsundersökningarna () till och rådets förordning (EU) 2019/1700. Det innebär ett tidsseriebrott i . Tidsseriebrottet har inte beaktats i den här prognosen då osäkerheten kring dess storlek bedöms vara för stor. Här redovisas enbart uppgifter i procentuell förändring och ingen nivå då nivån kommer att revideras. För mer information se avsnitt 3.2. 6Som andel av potentiell arbetskraft. 7Beräknad som potentiell BNP till marknadspris (fasta priser, referensår 2019) multiplicerad med BNP-deflatorn, som är ett prisindex för producerade varor och tjänster. 8Nivå, avser miljarder kronor. 9Skillnaden mellan faktisk och potentiell variabel i procent av potentiell variabel. Källor: och egna beräkningar. 2020/21:100 Bilaga 1 Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 -0,3 Anm.: Baserad på publicerad statistik . 1Totala lönesumman för arbetsgivare i och i utlandet till svenska hushåll. 2Nivå, avser miljarder kronor. 3Nominell löneutveckling, kalenderkorrigerad. Timlönen enligt nationalräkenskaperna (NR) mäts som lönesumman dividerat med anställdas arbetade timmar. Konjunkturlönestatistiken (KL) avser prognos. 5Reallön beräknas som timlön enligt konjunkturlönestatistiken korrigerad för prisförändringar enligt konsumentprisindex. 7KPI med fast ränta. 8KPI med konstanta skatter. 9Harmoniserat index för konsumentpriser. Källor: , och egna beräkningar. 2020/21:100 Bilaga 1 Tabell 2.10 Utgiftstak och budgeteringsmarginal Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 Anm.: Bedömning av utgiftstakets nivå 2024 i denna proposition. Källa: Egna beräkningar. 2020/21:100 Bilaga 1 Tabell 2.11 Utgifter per utgiftsområde –2024 Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . Utfall 2015–2020, prognos 2021, beräknat 2022–2024 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och Kultur, medier, trossamfund och fritid och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner -4,9 Avgiften till Europeiska unionen -1,7 -2,6 Ålderspensionssystemet vid sidan av Anm.: Bedömning av utgiftstakets nivå 2024 i denna proposition. Källor: och egna beräkningar. 2020/21:100 Bilaga 1 Tabell 2.12 Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter –2024 Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . Utfall 2015–2020, prognos 2021, beräknat 2022–2024 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familj och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Justerad för teknisk förändring Justerad för teknisk förändring Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Justerad för teknisk förändring Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Justerad för teknisk förändring Avgiften till Europeiska unionen Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Anm.: Bedömning av utgiftstakets nivå 2024 i denna proposition. Källor: och egna beräkningar. 2020/21:100 Bilaga 1 3 Den offentliga sektorns finanser Tabell 3.13 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 -3,1 -4,5 -1,0 procent av potentiell BNP -0,4 -1,3 -2,7 -0,3 Anm.: Beräkningarna baserade på publicerad statistik , utfall i enlighet med publicerad statistik . 1Utgörs av bl.a. tillräknade inkomster som bruttoförs i NR, t.ex. kapitalförslitningen av investeringar. 2Inklusive övriga ofördelade utgifter. 3Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. 2020/21:100 Bilaga 1 Tabell 3.14 Statens finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 -3,2 -4,7 -0,4 -0,8 -4,5 -2,7 Statsskuld (okonsoliderad) Statsskuld (konsoliderad) Anm.: Beräkningarna baserade på publicerad statistik , utfall i enlighet med publicerad statistik 2021- 03-31. 1Utgörs av bl.a. tillräknade inkomster som bruttoförs i NR, t.ex. kapitalförslitningen av investeringar. 2Inklusive övriga ofördelade utgifter. 3Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. 2020/21:100 Bilaga 1 Tabell 3.15 Ålderspensionssystemets finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 Räntor, utdelningar m.m. -0,2 Anm.: Beräkningarna baserade på publicerad statistik , utfall i enlighet med publicerad statistik 2021- 03-31. 1Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. 2020/21:100 Bilaga 1 Tabell 3.16 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 Skatter och statsbidrag, -0,4 -0,6 -0,2 -0,7 -0,9 -0,7 -0,7 -0,6 Anm.: Beräkningarna baserade på publicerad statistik , utfall i enlighet med publicerad statistik . Skatter och statsbidrag som andel av BNP inkluderar inkomster från den kommunala fastighetsavgiften. 1Investeringarna inkluderar även köp och försäljningar av fastigheter, netto. 2Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. 3Från och med 2019 har måttet resultat efter finansiella poster ersatt måttet resultat före extraordinära poster i redovisning. I tabellen redovisas resultatet före extraordinära poster men resultatet efter finansiella poster därefter. Källor: och egna beräkningar. 2020/21:100 Bilaga 1 Tabell 3.17 Strukturellt sparande Procent av potentiell BNP om annat inte anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 -3,1 -4,5 -1,0 -0,2 -0,2 -0,5 -0,6 -0,4 -0,4 -0,5 -0,2 -0,4 -0,4 -0,1 -0,4 -1,3 -2,7 -0,3 -3,9 -2,6 -0,5 Anm.: Beräkningarna baserade på publicerad statistik , utfall i enlighet med publicerad statistik 2021- 03-31. 1Engångseffekter 2015–2016 beror på periodiseringar av avgift till Europeiska unionen. rör de även återbetalning av försäkringspremier från Försäkring samt en skatteinbetalning från en internationell koncern. 2Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. 2020/21:100 Bilaga 1 Tabell 3.18 Den offentliga sektorns okonsoliderade tillgångar och skulder samt nettoförmögenhet 2019 Miljarder kronor och procent av BNP Statens nettoförmögenhet inkl. löneskatt på Anm.: Utfall i enlighet med publicerad statistik . 1Maastrichtskulden är redovisad konsoliderad i denna tabell. Posten Övrigt inkluderar konsolideringsfaktorn mellan staten, ålderspensionssystemet och kommunsektorn samt skillnader mellan marknadsvärdet och den nominellt värderade Maastrichtskulden. 2Statens nettoförmögenhet redovisad med löneskatt på kommunsektorns pensionsskuld är i enlighet med redovisningen i årsredovisningen för staten. Källor: och egna beräkningar. 2020/21:100 Bilaga 2 Den ekonomiska standarden varierar mellan olika grupper ...........................