prop · H9031d10 · 2021-09-20 00:00:00 — En förutsättning för att kunna erbjuda äldre en god 2021/22:1 Utgiftsområde 9 vård och omsorg är att medarbetarna har lämplig utbildning och kompetens. Regeringen bedömer att fortsatta satsningar för att stärka bemanningen och kompetensen inom äldreomsorgen, såsom det pågående Äldreomsorgslyftet och den nationella samordnarens arbete, är angelägna och bidrar till måluppfyllelse. Även införandet av en skyddad yrkestitel för yrket undersköterska är ett viktigt steg mot att säkerställa kompetensen hos yrkesgruppen. Dessa satsningar kan också bidra till att öka förutsättningarna för att organisera arbetet effektivt samt öka attraktiviteten för att arbeta inom äldreomsorgen. En angelägen faktor i sammanhanget är även att äldreomsorgens medarbetare har en god arbetsmiljö och att sjukfrånvaron minskar. Återhämtningsbonusen är ett sätt att främja ett hållbart arbetsliv, inte minst för kvinnor då majoriteten av dem som arbetar inom äldreomsorgen är kvinnor. Många äldre är fortsatt nöjda – men utmaningar kvarstår när det gäller samverkan och att nå en jämställd och jämlik vård och omsorg årliga undersökning visar att de allra flesta äldre fortsatt är nöjda med äldreomsorgen. finns det utmaningar när det gäller att äldre ska erbjudas en jämställd och jämlik vård och omsorg. Det kan finnas skillnader mellan äldre kvinnor och äldre män, då kvinnor t.ex. uppger att de inte är lika trygga med som män. I de flesta fall handlar det om skillnader på någon procentenhet och det kan därför vara svårt att dra långtgående slutsatser i och med att de enskilda mätningarna kan vara behäftade med viss osäkerhet. är det dock ett faktum att de små icke-signifikanta skillnader som trots allt finns ofta är till kvinnors nackdel. Det finns även fortsatt stora skillnader mellan olika kommuner när det gäller den vård och omsorg som ges. Regeringens bedömning är att de insatser som har gjorts för att stödja kommuner och regioner med anledning av lagen (2017:612) om samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård har bidragit till att antalet vårddagar på sjukhus för utskrivningsklara patienter har minskat och att variationen mellan och inom länen har minskat, vilket innebär en mer jämlik vård. Samverkan mellan kommuner och regioner behöver dock fortsatt utvecklas och förbättras. Fortsatta utmaningar inom den sociala barn- och ungdomsvården Trots att det genomförts flera åtgärder för att stärka skyddet för utsatta barn inom den sociala barn- och ungdomsvården bedömer regeringen att det återstår utmaningar för att säkerställa att barn och unga inom får den trygghet och säkerhet som de har rätt till, inte minst under placeringar utanför det egna hemmet. Av olika rapporter som regeringen tagit emot från bl.a. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys och Inspektionen för vård och omsorg () framgår det att det fortfarande finns brister både inom handläggning och på HVB-hem, familjehem och särskilda ungdomshem. Utvecklingsarbetet på SiS var intensivt, men det finns ett fortsatt stort utvecklingsbehov inom några områden. Det finns ett stort behov av att bättre anpassa och utveckla både behandlingsmetoder och arbetssätt efter SiS målgrupper, som har förändrats . Flickor och kvinnor känner sig mer otrygga än pojkar och män på SiS och tycker i mindre grad att vården svarar mot de behov de har. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Regeringen bedömer även att samverkan med andra aktörer måste utvecklas och att samverkan med före, under och efter en placering vid de särskilda ungdomshemmen behöver stärkas. Samverkan mellan olika berörda myndigheter både på nationell och lokal nivå bedöms ha utvecklats positivt genom flera regeringsuppdrag och utvecklingsprojekt. Exempelvis har , och flera gemensamma forum och har uppmärksammat att det är fortsatt angeläget att vidta ytterligare åtgärder för att förebygga brott. Trots att antalet biståndsmottagare minskar så tenderar biståndstiden att bli längre och biståndsbeloppet att öka. Att bryta långvarigt ekonomiskt bistånd är angeläget eftersom risken för ohälsa och utanförskap kan öka som möjligheterna till fast förankring på arbets- och bostadsmarknaden kan minska. Av framgår bl.a. att män och kvinnor som har haft ekonomiskt bistånd är överrepresenterade både vad gäller dödsfall samt vårdbehov på grund av yttre våld. Barn som finns i familjer med långvarigt bistånd har även en överrisk att drabbas av ohälsa samt social utsatthet och den ökade risken kvarstår även i vuxen åder (IFAU, Rapport 2015:13). Arbetslöshet är den vanligaste orsaken till biståndsmottagande, och det är centralt att fler individer når arbetsmarknaden och kan försörja sig och sin familj. Tillgången och utvecklingen av insatser mot missbruk och beroende är relativt . Samordning och samverkan mellan kommunens socialtjänst och region är fortsatt en utmaning, särskilt när det gäller målgruppen med både psykisk ohälsa och missbruk- eller beroendeproblematik. Personer med samsjuklighet riskerar att få sämre vård när samordningen mellan olika vårdgivare brister. Regeringen bedömer att det är angeläget att samtidiga och samordnade insatser ges till mål- gruppen. (S 2020: 08), som bl.a. ser över ansvarsfördel- ningen mellan huvudmännen, ska lämna sitt betänkande . Personer som lever i hemlöshet söker sig till för att få hjälp att lösa sin bostadssituation när de inte själva klarar det. ansvarar för att tillhandahålla olika typer av stödjande insatser som motverkar hemlöshet och avhysning. Regeringen gav i uppdrag att analysera och lämna förslag på åtgärder för att långsiktigt förebygga och motverka hemlöshet. Individ- och familjeomsorgens insatser för kvinnor och barn som är utsatta för våld av närstående har genomgått en påtaglig utveckling. Det myndighetsgemensamma uppdraget (m.fl.) om utvecklingsmedel och kompetensstöd för och hälso- och sjukvårdens arbete på området har bidragit till detta, exempelvis genom spridningen av standardiserade bedömningsmetoder. behöver många kommuner arbeta mer systematiskt för att upptäcka våldet och för att följa upp insatser i verksamhetsutvecklande syfte. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 metoder och arbetssätt behöver öka liksom stödet till individ- och familjeomsorgen i genomförandet av nya arbetssätt och metoder. Det finns brister i stödet till barn och unga som är medföljande till en våldsutsatt vårdnadshavare i skyddat boende, bl.a. tillgodoses deras rätt till utbildning i mycket låg utsträckning. Den utredning som ska lämna förslag till en samlad nationell strategi för att förebygga och bekämpa våld mot barn rör i hög grad individ- och familjeomsorgen (se vidare utg.omr. 9 avsnitt 8 Barnrättspolitik). Allvarliga konflikter mellan föräldrar som separerar medför ofta negativa konsek- venser, inte minst för de barn som är involverade. Samverkan mellan olika aktörer kan emellertid bidra till att insatser tidigt kan sättas in för att förebygga sådana konflikter. Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF) fick mot denna bakgrund i uppdrag att analysera kommunernas behov av stöd och förutsättningar för samverkan i familjerättsliga ärenden samt att identifiera framgångsfaktorer. MFoF:s kartläggning visade bl.a. att mångfacetterade utmaningar och utvecklingsområden för samverkan föreligger samt att barns delaktighet måste stärkas ytterligare (Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd, Uppdrag om stärkt samverkan i familjerättsliga ärenden, Rapport 2021). Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att förbättra och tillgängliggöra stöd för internationellt adopterade och för att öka kunskapen och stärka kompetensen inom socialnämnderna. Det finns dock fortsatta utvecklingsbehov. Statskontorets översyn av hur adoptionsverksamhet är organiserad visade att internationella adoptioner har blivit mer säkra och trygga men att barnrättsperspektivet och rättssäkerheten kan förbättras ytterligare. Det krävs ett fortsatt arbete från berörda myndigheter i att vägleda och förmedla kunskap till kommuner och andra föräldraskapsstödjande aktörer om program och metoder för föräldraskapsstöd. Vidare behöver effekterna av manualbaserade program utvärderas. Inom flera områden och strategier anges föräldraskapsstöd som insats för att uppnå nationella målsättningar. Det gäller exempelvis barnets rättigheter, jämställdhet, folkhälsa, ANDTS och brottsförebyggande arbete. Insatser för personer med funktionsnedsättning Målet för funktionshinderspolitiken är att med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund. Målet ska bidra till ökad jämställdhet och till att barnrättsperspektivet beaktas. Regeringens bedömning är att de insatser som görs inom funktionshinderspolitiken bidrar till måluppfyllelsen men att det finns fortsatta utmaningar. Majoriteten av personer i LSS-boende upplever självbestämmande och det är positivt att det skett en viss ökning av antalet kommuner som har en rutin för att pröva möjligheten till arbete för dem som har insatsen daglig verksamhet. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Många som bor i LSS-boende är nöjda, men personalens kompetens är en viktig och angelägen fråga Den kartläggning och analys av kompetensen hos personal i LSS-boenden som genomfört i samarbete med Inspektionen för vård och omsorg () pekar på utmaningar vad gäller personalens kompetens i LSS-boenden. Enligt undersökningar trivs majoriteten av dem som bor i grupp- och servicebostäder. IVO:s tillsyn visar att det förekommer tvångs- och begränsningsåtgärder vilket måste tas på allvar. framhåller sambandet mellan personalens kompetens och säkra och trygga boenden för personer med funktionsnedsättning. Antalet personer som får statlig assistansersättning har minskat men planade minskningen ut. Även ökningen av antalet timmar har stannat av. Regeringen har tagit flera initiativ för att stärka rätten till personlig assistans, såsom att andning infördes som ett grundläggande behov och att samtliga hjälpmoment som avser andning och måltider i form av sondmatning ger rätt till personlig assistans . Genom dessa ändringar beviljas nu personer i högre grad assistansersättning för dessa behov. Regeringen kommer att fortsätta följa effekterna av dessa lagändringar. Till följd av omprioriteringar under covid-19-pandemin har följt upp handläggningen i sin verksamhet i lägre utsträckning än . Regeringen ser dock positivt på att myndigheten fortsätter att utveckla kvalitet och rättssäkerhet i handläggningen av assistansersättningen. Att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott inom välfärdssystemen är nödvändigt för att upprätthålla förtroendet för välfärden, och för att enskilda ska kunna anlita seriösa utförare som ger insatser av god kvalitet. Regeringen är därför positiv till arbete med att utveckla kontrollarbetet och samarbetet med andra relevanta myndigheter i syfte att förebygga och motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott. Regeringen har tagit emot betänkandet Stärkt rätt till personlig assistans - Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser (SOU 2021:37). Betänkandet är remitterat. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att analysera myndighetens möjligheter att stärka arbetet med lämplighetsprövning av assistansanordnare, i syfte att öka kvaliteten för enskilda användare och förhindra oseriösa aktörer. lämnade en rapport med analyser och förslag kopplat till detta. Förslagen bereds inom . Bilstödet är en betydelsefull förmån för att främja delaktigheten i samhället för personer med funktionsnedsättning och har bl.a. till syfte att underlätta för personer som behöver ett motorfordon för att kunna ta sig till arbetet eller studier. Regeringen följer löpande utvecklingen av bilstödet, och har beslutat om förordningsändringar med syftet att effektivisera handläggningen av bilstödet (SFS 2021:359) samt ge bilstödsanvändare möjlighet att visa upp intyg om undantag från miljözonsregler (SFS 2021:360). Därutöver har regeringen gett och i uppdrag att identifiera och föreslå effektiviseringar av handläggningen. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Regeringen bedömer att de insatser som gjorts har bidragit till måluppfyllelse inom områdena omsorg om äldre, individ- och familjeomsorg och personer med funktionsnedsättning. Sammantaget är bedömningen att politikområdet starkt bidrar till det nationella genomförandet av FN:s globala mål för hållbar utveckling, Agenda 2030. Statens styrning med kunskap Att personalen har rätt kunskap och rätt kompetens är centralt för att kunna bidra till måluppfyllelse av de riksdagsbundna målen inom områdena äldre, individ- och familjeomsorg samt personer med funktionsnedsättning. omfattar många verksamheter och det är centralt att de kunskapsstöd som tas fram svarar upp mot de många olika behov som finns i verksamheterna och att kunskapsstöden är samstämda. Det är i sammanhanget angeläget med ändamålsenliga former för samarbete mellan aktörer inom staten, regioner och kommuner som är en viktig del av statens styrning med kunskap. Ett exempel på ett sådant samarbetet är Rådet för styrning med kunskap och Huvudmannagruppen. Enligt förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst är det övergripande syftet med den statliga styrningen med kunskap att ge stöd till huvudmän och olika professioner i arbetet med att ge patienter och brukare en god vård och insatser av god kvalitet. För att kunna uppfylla målen med den statliga styrningen med kunskap är det viktigt att pågående samarbeten fortsätter att utvecklas. Det kvarstår många utmaningar inom , då det saknas kunskap om exempelvis evidensbaserade metoder. Det är därför angeläget med fortsatt kunskapsutveckling inom området samt att stödja en kunskapsbaserad socialtjänst. Regeringen anser att användning av välfärdsteknik kan skapa mervärde för äldre kvinnor och män. Välfärdsteknik som används på rätt sätt bidrar till att äldre kvinnor och män kan leva ett aktivt liv, ha inflytande och åldras i trygghet. Den kan även bidra till att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer samt att uppnå jämlikhet och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning. Regeringen anser också att ökad användning av e-hälsa kan bidra till en bättre arbetsmiljö för personalen. Med stöd av digitala lösningar kan personalens tid och kunskaper läggas på de insatser där de behövs som bäst, dvs. på de insatser som inte kan ersättas av tekniska lösningar. Bedömningen är att de satsningar som gjorts inom e-hälsa och välfärdsteknik bidrar till att uppfylla målen inom politikområdet. Fortsatt stöd inom anhörigområdet Regeringen bedömer att insatser från anhöriga är värdefulla och bidrar till att bl.a. äldre kan leva ett aktivt liv och åldras i trygghet. Anhörigas omsorg om sina nära och kära bidrar till äldres välbefinnande och livskvalitet. Det är emellertid viktigt att anhörigas situation uppmärksammas och att adekvat stöd ges för att underlätta för de personer som vårdar en närstående som är långvarigt sjuk eller äldre eller som stöder en närstående om har funktionsnedsättning. Regeringen stöder Nationellt anhöriga och har tagit initiativ till att ta fram en nationell anhörigstrategi. Arbetet med att ta fram strategin pågår inom . 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Kunskapshöjande åtgärder inom demensområdet Regeringen avser att fortsatt stödja Svenskt Demenscentrum och de två kvalitetsregister som finns inom demensområdet för att öka förutsättningarna för kommunerna att öka kunskapen om demens bland personal och beslutsfattare inom äldreomsorgen. Regeringen anser att det är fortsatt viktigt att stödja kommunerna i kompetenshöjande insatser och föreslår att ytterligare medel tillförs Äldreomsorgslyftet. Det är avgörande för kvaliteten och säkerheten att personalen har rätt kompetens att utföra arbets- uppgifterna. bedömde i sitt delbetänkande Äldreomsorgen under pandemin (SOU 2020:80) det som nödvändigt att höja ambitionsnivån och höja statusen på och attraktionskraften i omsorgsyrkena. Genom att satsa på kompetens- stärkande insatser för personalen höjs kvaliteten inom äldreomsorgen så att de äldre och deras anhöriga känner ökad trygghet och ges en god omsorg. presenterade regeringen satsningen Äldreomsorgslyftet, som innebär att ny och befintlig personal ges möjlighet att genomgå utbildning till vårdbiträde eller undersköterska inom vuxenutbildning eller motsvarande utbildning på folkhögskola på betald arbetstid. får personalen också möjlighet att fortbilda sig genom andra kompetenshöjande utbildningar inom vård och omsorg om äldre som t.ex. specialistundersköterska. Dessutom är målgruppen vidgad till att även omfatta första linjens chefer inom vård och omsorg om äldre. Regeringen avser att förstärka Äldreomsorgslyftet, vilket innebär att regeringen föreslår att ytterligare avsätts 2022 för satsningen. Regeringen beräknar att ytterligare avsätts till satsningen 2023. Därmed beräknas Äldreomsorgslyftet omfatta . framhöll i sitt delbetänkande Äldreomsorgen under pandemin (SOU 2020:80) att äldreomsorgen har strukturella och välkända problem som måste åtgärdas. Vidare bedömde att myndigheterna inte hade tillräcklig överblick över kommunernas situation. Regeringen stärker det nationella arbetet med äldreomsorgen i syfte att förtydliga vikten av en god och säker äldreomsorg. Detta kommer att göras genom att det inrättas ett nationellt för äldreomsorg vid , vilket även ligger i linje med den nationella samordnarens rekommendation (SOU 2021:52). Regeringen föreslår att avsätts 2022, och därefter beräknas samma belopp avsättas till ändamålet . Fast omsorgskontakt införs i Alla ska kunna se fram emot en trygg ålderdom med vård och omsorg av god kvalitet. Många äldre med hemtjänst har ett behov av kontinuitet, individanpassad omsorg och samordning mellan olika aktörer inom äldreomsorgen. Regeringen föreslår därför att medel avsätts för att införa en fast omsorgskontakt i landets samtliga kommuner . Ett syfte med att införa en fast omsorgskontakt är att enskilda som har hemtjänst ska bli mer delaktiga i de insatser som ges. Den fasta omsorgskontakten ska känna väl till de omsorgstagare som hon eller han ansvarar för och deras individuella behov. Omsorgskontakten kan därmed bidra till att öka 2021/22:1 Utgiftsområde 9 tryggheten för både omsorgstagarna och deras anhöriga. Genom att införa krav på en fast omsorgskontakt i blir utförare skyldiga att arbeta på ett mer enhetligt sätt med kontaktmannaskap. Regeringen föreslår att avsätts för införandet av fast omsorgskontakt och därefter beräknar regeringen att avsätta . Undersköterska blir skyddad yrkestitel blir undersköterska en skyddad yrkestitel. Regeringens reform innebär att endast den som har fått bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska ska få använda titeln i yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område och i verksamhet enligt SoL och LSS. räknat från ikraftträdandet ska den som vid ikraftträdandet har en tillsvidareanställning med yrkestiteln under- sköterska få fortsätta att använda titeln även om han eller hon inte har fått bevis att använda den. ska bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska även ges till den som har en utbildning med inriktning mot vård och omsorg enligt bestämmelser som gäller eller har gällt före . Syftet med att införa en skyddad yrkestitel för undersköterska är att kompetensen för yrkesgruppen ska säkerställas och att kvaliteten och säkerheten i vården och omsorgen därigenom ska upprätthållas. För införandet av reformen avsätts medel till bl.a. . Höjt anslag till Nationellt anhöriga Nationellt anhöriga (Nka) är ett expertstöd till bl.a. kommuner, regioner och enskilda utförare och ska bidra till högre kvalitet och produktivitet i stödet till anhöriga. Regeringen föreslår att statsbidraget till Nka ökas med så att det uppgår till . Därefter beräknas samma belopp avsättas till ändamålet . Det ger centrumet utökade möjligheter att bidra till att utveckla framtidens anhörigstöd. betänkande (2020/21: FiU46) har i enlighet med finansutskottets betänkande (2020/21: FiU46) beslutat att 4 ska avsättas för initiativ för ökad kvalitet inom vård och omsorg om äldre. Regeringen har fattat följande beslut kopplade till utgiftsområdet med anledning av beslut: Ändring av regleringsbrev för anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet (dnr S2021/03319). Förändrade villkor för investeringsstöd till äldrebostäder. Regeringsbeslut I:17 från (dnr S2021/04601) om stöd för att minska andelen timanställningar inom äldreomsorgen. Regeringsbeslut I:18 från (dnr S2021/04603) om stöd för att utöka sjuksköterskebemanningen inom äldreomsorgen. Regeringsbeslut I:16 från (dnr S2021/04600) om stöd för att utöka läkarkompetensen inom äldreomsorgen. Regeringsbeslut I:19 från (dnr S2021/04604) om stöd till ökade lönekostnader till följd av utbildning till specialistundersköterskor. Regeringen föreslår att de medel som krävs för att genomföra de insatser som framgår av utskottsbetänkandet avsätts . Regeringen beräknar att de medel som krävs för att genomföra insatserna avsätts 2023 och 2024. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Ökad trygghet och säkerhet för placerade barn Tryggheten och säkerheten för placerade barn behöver stärkas. I departements- promemorian Barnets bästa när vård enligt LVU upphör, presenterar utredaren lagförslag inom fyra områden som rör placerade barn. Bland annat föreslås att socialnämnden ska följa upp barns situation efter det att vård, som har beslutats enligt LVU har upphört. En skyldighet att följa upp barns situation efter det att vård som har beslutats enligt LVU har upphört, bidrar till ökad trygghet och säkerhet för barn som har vårdats i samhällsvård. Regeringen avser därför att återkomma med förslag om barnets bästa när vård enligt LVU upphört. Ökad kunskap om tillämpningen av LVU Om det inte är möjligt eller tillräckligt med frivilliga insatser till barn och unga, ligger det inom socialnämndens ansvar att överväga om barnet eller den unge har behov av vård enligt LVU. LVU är en skyddslagstiftning som syftar till att skydda barn och unga från att fara illa. Svåra och komplexa problemsituationer, t.ex. i fråga om hedersproblematik och kriminalitet, gör att det finns behov av ökad kunskap om tillämpningen av lagstiftningen. Det handlar bland annat om i vilka situationer LVU ska tillämpas, vilka bedömningar som ska göras och vilka hänsyn som måste tas. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att ta fram stöd för tillämpningen av LVU, med särskild fokus på hedersproblematik och kriminalitet. Förstärkta insatser för brottsutsatta Våldsutsatta ska ha tillgång till skyddat boende av god kvalitet över hela landet och rättigheterna ska stärkas för medföljande barn. Regeringen avser därför att införa skyddat boende som en ny placeringsform i socialtjänstlagen (2001:453), med tillståndsplikt och höjda kvalitetskrav. Regeringen kommer då även att lägga fram förslag för att stärka barnrättsperspektivet i verksamheten. Förslagen föranleder att finansieringsprincipen tillämpas. Stärkt rätt till skyddat boende är en del av åtgärdsprogrammet för det fortsatta genomförandet av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Åtgärdsprogrammet kompletterar det åtgärdspaket för att intensifiera det långsiktiga arbetet mot mäns våld mot kvinnor som regeringen presenterade . Bland annat ska, enligt punkt 14 och 15 i åtgärdspaketet, arbete mot mäns våld mot kvinnor förstärkas och vården för våldsutsatta kvinnor förbättras. Se vidare utgiftsområde 13 avsnitt 5 Jämställdhet. Insatser för barns rättigheter, stärkt kvalitet, säkerhet och tillsyn Det är viktigt med en trygg, rättssäker och ändamålsenlig vård- och behandlingsmiljö för ungdomar och klienter, samt en säker arbetsmiljö för personal vid .