prop · H9031d15 · 2021-09-20 00:00:00 — Vidare behöver barns och ungas utsatthet för rasism och liknande former av fientlighet fortsatt uppmärksammas i arbetet framöver, bl.a. genom insatser som riktar sig mot skolan. Myndigheter inom bl.a. rättsväsendet behöver fortsätta att utveckla och förbättra arbetet mot rasistiskt och hbtqi-fientligt motiverat hot och hat, inte minst det som sker på nätet. behöver ytterligare kunskap tas fram om hur olika former av rasism tar sig i uttryck i olika digitala miljöer. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Arbetet med att uppmärksamma särskilda utmaningar och behov i arbetet mot afrofobi, antisemitism, antiziganism, islamofobi respektive rasism mot samer behöver också fortsätta. Regeringen avser därför att tillföra (anslag 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering) för att ta fram åtgärder som ska bidra till att öka kunskapen om och motverka dessa specifika former av rasism. Detta är en del av åtaganden som ska presenteras på internationella forum för hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism , se vidare utgiftsområde 1 , Demokratipolitik och mänskliga rättigheter. En ny handlingsplan för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter har antagits. Med handlingsplanen som utgångspunkt fortsätter nu arbetet för att främja lika rättigheter och förbättra hbtqi-personers situation i . Unga hbtqi-personer har sämre psykisk hälsa än den övriga befolkningen och särskilt allvarlig är situationen för unga transpersoner. Kunskapen om personer med intersexvariation är väldigt låg och hbtqipersoners utsatthet för hatbrott, diskriminering och våld är fortsatt stor. Många hbtqipersoner känner att de inte kan vara öppna med sin läggning eller identitet på jobbet och i skolan. Regnbågsfamiljer riskerar att hamna i kläm i samband med föräldraskap på grund av lagstiftning som inte är anpassad utifrån olika familjers behov. Reformarbetet måste därför fortsätta för att hbtqi-personer ska kunna leva ett liv där deras rättigheter och identitet fullt ut respekteras. Regeringen kommer att fortsätta arbeta för att den föräldraskapsrättsliga lagstiftningen – med utgångspunkt i barnets bästa – ska vara jämlik, modern och anpassad till olika familjekonstellationer. Regeringen arbetar vidare för att presentera förslag till en modern könstillhörighetslagstiftning. Det är en prioriterad reform för att uppfylla hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter. Såväl vuxna som barn och unga ska ha goda möjligheter att kunna leva i enlighet med sin könsidentitet. Det behövs även mer kunskap om situationen för personer med intersexvariation. Även äldre hbtqi-personers situation behöver belysas. Det finns vidare behov av att ytterligare säkerställa långsiktigheten för hbtqi-personers lika rättigheter genom att stärka och effektivisera samordningen och uppföljningen av arbetet inom ramen för strategin och handlingsplanen för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter. Tabell 4.2 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 129 681 tkr prisnivå. 3Motsvarar 129 681 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för förvaltningsutgifter för . 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Skälen för regeringens förslag Tabell 4.3 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:1 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 . beräknas anslaget till respektive . 4.6.22:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Tabell 4.4 Anslagsutveckling 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för insatser mot diskriminering, rasism, främlingsfientlighet, homofobi och liknande former av intolerans samt för att främja lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck samt till verksamheter som förebygger och motverkar diskriminering och verksamheter som arbetar för att motverka rasism och liknande former av intolerans. Anslaget får användas för administrativa kostnader som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Skälen för regeringens förslag Tabell 4.5 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Åtgärder mot rasism Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget ökas med för att utifrån den nu gällande nationella planen mot rasism uppmärksamma särskilda utmaningar och behov i arbetet mot afrofobi, antisemitism, antiziganism, islamofobi respektive rasism mot samer och ta fram åtgärder som ska motverka dessa specifika former av rasism. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2022. beräknas anslaget till respektive . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023. Skälen för regeringens förslag: Inom anslaget beviljas bl.a. statsbidrag till verksamheter som förebygger och motverkar diskriminering och till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. För organisationerna är det av stor betydelse att få en ökad förutsägbarhet när det gäller vilka bidrag de kan räkna med nästkommande år. Det gör det möjligt att planera verksamheten mer effektivt. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden, medför behov av framtida anslag på högst 2023. Tabell 4.6 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115). Det finns sex jämställdhetspolitiska delmål: –En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet i samhällets alla sektorer. –Ekonomisk jämställdhet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. –Jämställd utbildning. Kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma möjligheter och villkor när det gäller utbildning, studieval och personlig utveckling. –Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjligheter att ge och få omsorg på lika villkor. –Jämställd hälsa. Kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma förutsättningar för en god hälsa samt erbjudas vård och omsorg på lika villkor. –Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. 5.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Jämställdhetspolitiken är bred och ska integreras i regeringens samlade arbete. Målen är övergripande och långsiktiga. Indikatorerna under respektive delmål tydliggör de centrala aspekterna i målen. Regeringens arbete bidrar även till att Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling genomförs. Agendans mål 5 handlar särskilt om att uppnå jämställdhet, och mål om jämställdhet och alla kvinnors och flickors egenmakt återfinns bland flertalet av målen i Agenda . Därutöver är jämställdhetsintegrering regeringens huvudsakliga strategi, i kombination med särskilda åtgärder, för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Jämställdhetsintegrering syftar till att främja jämställdhet genom att synliggöra och motverka ojämställda villkor mellan kvinnor och män, flickor och pojkar. Indikatorer efter respektive delmål Jämn fördelning av makt och inflytande –sammansättning efter allmänna val –Styrelser och ledning i statligt hel- och delägda företag –Styrelser och insynsråd i statliga myndigheter –Styrelser och ledning i börsföretag –Chefer i offentlig sektor –Chefer i privat sektor. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 –Kvinnors lön som andel (procent) av mäns lön efter sektor före och efter standardvägning –Sysselsatta 20–efter åldersgrupp och anknytningsgrad till arbetsmarknaden –Sysselsatta 20–efter åldersgrupp och vanligen arbetad tid som heltid och deltid. –Genomsnittligt meritvärde i årskurs 9 –Avgångna elever från gymnasieskolan efter program eller anknytning till program –Utbildningsnivå för befolkningen 25–64 år –Studerande och examinerade från högskolan –Andel deltagare i folkhögskolornas respektive studieförbundens verksamhet. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet –Ersatta dagar för vård av barn fr.om. –Genomsnittlig tidsanvändning för personer i åldern 20–64 år –Orsak till deltidsarbete för personer i åldern 20–. –Självupplevd hälsa efter ålder och utbildningsnivå –Besvär av ängslan, oro och ångest –Sjukpenningtalet efter ålder –Personer med LSS efter insatstyp –Dödsorsak efter utbildningsnivå. Mäns våld mot kvinnor ska upphöra –Personer 16–utsatta för misshandel –Personer 16–utsatta för sexualbrott –Anmälda köp av sexuell tjänst och köp av sexuell handling av barn. Redovisningen i detta avsnitt görs i första hand utifrån delmålens indikatorer och anslaget för särskilda jämställdhetsåtgärder. I bilaga 3, Ekonomisk jämställdhet, redovisas utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten mer ingående. –2020 har av medlen på anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder fördelats till delmålet Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Anslaget har följaktligen framför allt finansierat resultaten inom det delmålet. uppgick anslaget till , till och till . 5.3.1Jämställdhetsintegrering – strategin för att uppnå målen Strategin jämställdhetsintegrering genomförs på såväl nationell och regional som lokal nivå för att nå det jämställdhetspolitiska målet. Jämställdhetsintegrering i fortsätter att utvecklas Regeringens beslut om jämställdhetsintegrering i för åren 2016–2020 (S2016/04472) slår fast att jämställdhetsintegrering omfattar allt arbete i Regerings- 2021/22:1 Utgiftsområde 13 kansliet och pekar särskilt ut fyra centrala processer: lagstiftningsprocessen, EU- ärenden, myndighetsstyrning och budgetprocessen. Beslutet förlängdes (A2020/02448, FA2020/01294) och gällde då ett nytt beslut fattades för perioden –2025 (A2021/01442). () kvantitativa uppföljning av arbete med jämställdhetsintegrering visar att resultatet i stora delar är likvärdigt med 2019 samt ligger på en stabil och relativt hög nivå (A2021/00974). Som går att utläsa av diagram 5.1 är utvecklingen fortsatt positiv när det gäller jämställdhetsintegreringen i lagstiftningsprocessen och i EU-arbetet. Diagram 5.1 Jämställdhetsintegrerade produkter Anm.: Diagrammet redovisar jämställdhetsintegrerade produkter inom lagstiftningsprocessen och EU-arbetet. Procenttalen är räknade som en andel av det totala antalet publikationer inom resp. område där skrivningar om jämställdhet är relevant att redovisa. Anm.: På grund av ändrade riktlinjer är resultaten ej direkt jämförbara . Jämställdhetsbudgetering är en tillämpning av jämställdhetsintegrering i budgetprocessen vilket innebär att prioriteringar, vägval och tilldelning av resurser i budgeten i största möjliga mån ska främja jämställdhet. Arbetet för jämställdhet i budgetprocessen ska gälla hela vägen från förslag tillgenomförande. I budgetpropositionen ska den individbaserade statistiken ha kön som övergripande indelningsgrund och vara kommenterad efter kön. SCB:s uppföljning visar att av tabeller och diagram i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) uppfyller detta krav, vilket är samma nivå som (A2021/00974). Jämställdhetsintegrering i myndigheter fortsätter att utvecklas SCB:s uppföljning visar att andelen regleringsbrev med skrivningar om jämställdhet har ökat, från 2020. Andelen av myndigheternas instruktioner med skrivningar om jämställdhet har också ökat, från 2020. Jämställdhetsintegrering i myndigheter bidrar till uppfyllelsen av de jämställdhetspolitiska målen Regeringens utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM) fortsätter och omfattar 53 statliga myndigheter samt perioden 2020–2025. Myndigheterna ska inte bara stärka jämställdhetsintegrering och åtgärda jämställdhetsproblem i den egna verksamheten. Myndigheterna ska också, i samverkan med relevanta samhällsaktörer, bidra till att öka jämställdheten i samhället. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 har haft i uppdrag att stödja myndigheterna i arbetet, ett uppdrag som fortsätter 2020–2025. ska vid behov prioritera de stödinsatser och de verksamheter som bedöms ha störst möjlighet att bidra till att uppnå de jämställdhetspolitiska målen (A2020/02041). visar en positiv utveckling bland JiM- myndigheterna som redovisar något fler resultat jämfört med tidigare. En stor del av arbetet består dock av internt utvecklingsarbete och kopplingen till de jämställdhetspolitiska målen kan stärkas. Rapporten visar också att det sker ett skifte bland JiM- myndigheterna. Nya myndigheter har påbörjat planeringen av arbetet med jämställdhetsintegrering, men före detta JiM-myndigheter redovisar något färre aktiviteter och insatser jämfört med tidigare. bedömning är att uppföljning av myndigheternas arbete bör ske för att säkerställa att jämställdhetsintegreringsarbetet leder till varaktiga förändringar (A2021/00973). Statskontorets utvärdering av JiM-programmet 2019 visar att myndigheterna har genomfört ett omfattande arbete och nått flera resultat med stor potential att bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen (A2019/00496). Statskontoret identifierade även brister, t.ex. att vissa resultat har svag koppling till faktiska jämställdhetsproblem i verksamheten eller i samhället. Som en följd av Statskontorets utvärdering gav regeringen i uppdrag att i nära samarbete med ett antal andra myndigheter ta fram och sprida ett nytt arbetssätt baserat på erfarenhetsutbyte och lärande. Uppdraget syftar till att påskynda arbetet med jämställdhetsintegrering i staten för att nå de jämställdhetspolitiska målen. Ett urval myndigheter, som enligt regeringen har arbetat framgångsrikt med jämställdhetsintegrering, har utifrån sina erfarenheter tagit fram denna nya modell (JiM+) för erfarenhetsutbyte och lärande kring jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering (A2020/00442). Modellen ska även bidra till att sprida resultat, erfarenheter och lärande exempel mellan myndigheter. Ökad jämställdhet till följd av uppdrag om jämställdhetsintegrering vid universitet och högskolor har även haft i uppdrag att stödja universitet och högskolor i arbetet med jämställdhetsintegrering i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen. redovisning av uppdraget visar att lärosätena framför allt har nått resultat när det gäller förändrade arbetssätt för att bredda rekryteringen och främja en jämställd karriärutveckling. gör dock bedömningen att effekterna av covid- 19-pandemin har påverkat lärosätenas arbete på ett betydande sätt och att arbetet därför tappade fart . Könsuppdelad statistik i myndigheternas årsredovisning – ett utvecklingsområde I förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag (FÅB) finns krav på att myndigheter som redovisar individbaserad statistik ska göra detta uppdelat på kön med en analys. Delrapporten från Kommissionen för jämställda livsinkomster (A 2020:01) med en kartläggning av sex JiM-myndigheters årsredovisningar (Komm2021/00077/A 2020:01) visade att dessa myndigheters statistik var bristfällig då den inte var redovisad könsuppdelad och att det ofta saknas analyser av de könsskillnader som har identifierats. Vidare visade kartläggningen att fler variabler skulle behöva inkorporeras för att få mer kvalitativa jämställdhetsanalyser. Kommissionen konstaterade också att diskussioner om hur verksamheterna har bidragit till de jämställdhetspolitiska målen tenderar att ges litet utrymme i årsredovisningarna. Kommissionen lyfte i sin delrapport att 2021/22:1 Utgiftsområde 13 regeringens uppföljning av att myndigheterna följer regelverken kan behöva förstärkas och förtydligas. Jämställdhetsarbete på lokal och regional nivå ingår och finansierar regeringen en överenskommelse med Kommuner och Regioner (SKR) för att stärka jämställdhetsarbetet på lokal och regional nivå 2018–2020 (S2018/00440). Särskilt prioriterat har varit kvinnofridsarbetet i kommuner och regioner utifrån målsättningen i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Överenskommelsen har framför allt resulterat i att kommuner och regioner har fått bättre förutsättningar för sitt jämställdhets- och kvinnofridsarbete. Tillskottet av resurser har möjliggjort en betydande förstärkning av stödet till jämställdhetsintegrering och har bidragit till utveckling av kvinnofridsarbetet. Ett konkret exempel är stödet till regionala stöd- och samverkansstrukturer som fortsatt har öppnat nya möjligheter för lokal och regional samverkan med länsstyrelsernas utvecklingsledare på kvinnofridsområdet. Ett annat exempel är satsningen på modellkommuner och modellregioner i vilka de deltagande organisationerna kan visa resultat i sina system för ledning och styrning (A2021/00803). Länsstyrelserna har utvecklat det regionala stödet till jämställdhetsintegrering Länsstyrelsernas arbete med att förankra länsstrategierna för jämställdhetsintegrering (S2016/07873) har fortsatt att utvecklas , exempelvis genom att fler aktörer har anslutit sig till nätverk och regionala råd jämfört . Länsstyrelserna ger stöd för den regionala utvecklingen av jämställdhetsintegrering genom nätverk, utbildningar och samarbeten. Flera länsstyrelser arbetar aktivt med könsuppdelad statistik och att göra analyser utifrån den, som ett länsstyrelsegemensamt arbete med att utveckla registreringen av könsuppdelad statistik pågår. Flera länsstyrelser vittnar om att jämställdhetsarbetet delvis har försenats eller nedprioriterats till följd av pandemin men många integrerar jämställdhetsperspektiv i krisarbetet. 5.3.2Jämn fördelning av makt och inflytande Resultat för politiskt beslutsfattande uppdateras efter valen 2022 (riksdag, kommun och region) och 2024 (). Utvecklingen bland kvinnor och män i styrelser och ledning utgjorde kvinnor och män i styrelserna för de av staten hel- och delägda företagen. Könsfördelningen ligger inom intervallet för målet 40–. Könsfördelningen bland styrelsernas ordförande var kvinnor och män. Bland verkställande direktörer var kvinnor och män 2020. I 40 av de 41 företag med statligt ägande som ingår i statistiken uppnåddes en jämn könsfördelning i företagens styrelser. Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd följs upp . Enligt den senaste uppföljningen, som avsåg 2019 och som redovisades i budgetpropositionen (prop. 2020/21 utg.omr. 13, bet. 2020/21:AU1, rskr. 137), var målet om en jämn könsfördelning med lika många kvinnor som män uppnått. Könsfördelningen bland chefer var i princip jämn inom staten kvinnor och män 2020 (se diagram 5.2). Inom kommuner, regioner och privat sektor är könsfördelningen ojämn. Kvinnor dominerar bland cheferna inom kommuner och regioner, medan män dominerar bland cheferna inom privat sektor. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Diagram 5.2 Chefer i offentlig och privat sektor, 18–66 år Enligt Andra AP-fondens kvinnoindex var andelen kvinnor i börsföretagens styrelser och andelen män 2021 (se diagram 5.3). Andelen kvinnor som var styrelseordförande var och andelen män . Bland börsföretagens verkställande direktörer var kvinnor och män. Diagram 5.3 Andel styrelseledamöter i börsbolag Källa: Andra AP-fondens kvinnoindex. Hot och hat mot förtroendevalda och journalister skiljer sig åt mellan kvinnor och män Hot och hat mot förtroendevalda drabbar både kvinnor och män men utsattheten skiljer sig åt. I Brottförebyggande rådets (Brå) rapport trygghetsundersökning (PTU) 2019 (Ku2019/01876) uppger en större andel kvinnor än män att de påverkas mer av utsattheten och oron för att utsättas och att den vanligaste konsekvensen av utsattheten är att de undvikit att engagera eller uttala sig i en specifik fråga. Det är något vanligare att kvinnor utsätts för hot och påhopp via sociala medier, och det är även en större andel kvinnor som upplevde angrepp av sexuell karaktär vid den senaste händelsen, jämfört med andelen män. Män utsätts i något större utsträckning för våld, skadegörelse och stöld än kvinnor. Det är också vanligare att kvinnor är oroliga för att de själva eller någon anhörig ska utsättas för brott eller andra liknande 2021/22:1 Utgiftsområde 13 obehagliga händelser på grund av deras politiska förtroendeuppdrag. Detta blir särskilt tydligt bland kvinnor som själva utsattes , där oron ökat successivt som undersökningen har genomförts. Bland förtroendevalda är särskilt unga kvinnor utsatta och de lämnar politiken i förväg i större utsträckning än unga män (SCB statistik). Den senaste undersökningen från , medier och kommunikation vid (2019) visar att hot om sexuellt våld i princip endast drabbar kvinnliga journalister. Inom ramen för regeringens handlingsplan Till det fria ordets försvar (Ku2017/02388) genomförs insatser mot hot och hat mot bl.a. förtroendevalda och journalister. För redovisning av insatser för att värna det demokratiska samtalet från hot och hat se utgiftsområde 1 avsnitt 10. Statligt stöd till jämställdhetsprojekt och kvinnors organisering fördelade enligt förordningen (2006:390) om statsbidrag till jämställdhetsprojekt. Två av de nio beviljade projekten syftar till att främja ekonomisk jämställdhet för kvinnor med funktionsnedsättning, och flera syftar till att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck – bl.a. ett projekt som arbetar med attitydförändringar för att stoppa kvinnlig könsstympning. För att främja kvinnors organisering, kvinnors deltagande i den demokratiska processen och samhällslivet samt för att kvinnor ska bevaka och driva sina rättigheter och krav fördelade enligt förordningen (2005:1089) om statsbidrag för kvinnors organisering. beviljades 75 organisationer bidrag vilket är färre än 2019. har fler organisationer sökt bidrag 2020 jämfört med . Exempelvis har organisationer som arbetar med kvinnors hälsa, unga kvinnor och ledarskap, ekonomisk jämställdhet, minoriteter, demokrati- och fredsfrågor och idrott beviljats bidrag. Kvinnors lön och disponibla inkomst är lägre än mäns Skillnaderna mellan de genomsnittliga lönerna för kvinnor och män har minskat , men det kvarstår alltjämt en löneskillnad. var den genomsnittliga månadslönen för kvinnor (20–) , vilket är av männens lön. Löneskillnaden mellan kvinnor och män var alltså . Det är en minskning jämfört med föregående år. Jämförelser med 2019 bör dock göras med stor försiktighet. Den uppskjutna avtalsrörelsen innebar att lönerevisioner försenades och i många fall inte var färdigställda när statistikinsamlingen gjordes.