prop · H803105 · 2021-03-23 00:00:00 — Skolundersökningen om brott 2019 för elever i årskurs 9 i , visar att drygt hälften av eleverna i årskurs 9 () uppger att de utsatts för stöld, misshandel, hot, rån eller sexualbrott vid minst ett tillfälle . Det är en något mindre andel jämfört med då uppgav att de utsatts för brott. Totalt sett är utsatt- heten lika hög bland flickor och pojkar men flickor och pojkar utsätts för olika typer av brott. Bland pojkar var det vanligast att utsättas för stöldbrott följt av misshandel, medan det bland flickor var vanligast att utsättas för stöldbrott följt av sexualbrott. Det är vanligt med utsatthet för brott i skolmiljön. Det är den vanligaste brottsplatsen för både lindrig och grövre misshandel, men även en stor andel av dem som utsatts för sexuella kränkningar och hot uppger att det inträffade i skolmiljön. En stor del av eleverna, såväl pojkar som flickor, uppger också att de utsatts för brott via internet och sociala medier. Det finns även data om utsatthet för brott och upplevd otrygghet i Nationella trygghetsundersökningen (NTU). För gruppen 16–låg utsattheten för hot och sexualbrott på en högre nivå 2019 än 2006, medan utsattheten för misshandel hade minskat. Detta gäller för såväl kvinnor som för män. Om man jämför andelen otrygga mellan olika åldersgrupper visar den senaste mätningen (2020) att det är i den näst yngsta åldersgruppen (20–) som störst andel upplever otrygghet (). Andelen otrygga är särskilt stor bland kvinnor i de två yngsta åldersgrupperna, 16–respektive 20–(). Yngre män är upplever sig mindre otrygga, för 16–samt för 20–. Otryggheten har ökat bland såväl unga kvinnor som män sedan första mätpunkten 2007. 6.2.1 Våld i nära relationer bland unga I en analys från Brå (kortanalys 6/2018 Brott i nära relationer bland unga), uppgav nästan var femte person () i åldern 16–att de någon gång utsatts för systematiska kränkningar eller förödmjukelser, försök till inskränkning av deras frihet, hot, trakasserier, misshandel eller sexualbrott i en parrelation. I åldersgruppen 16 – var det av kvinnorna och av männen som uppgav att de utsatts för något av de Utsattheten var något högre i åldersgruppen 20–24 än i åldersgruppen 16–för både kvinnor och män. utsatthet var vanligare hos kvinnor än män, både när det gäller psykiskt Skr. 2020/21:105 () och fysiskt våld (). det upprepade relationsvåldet var vanligare hos kvinnor ligger i linje med tidigare studier på området. Forskning visar att unga, bl.a. på grund av osäkerhet om vad som egentligen är acceptabelt och socialt tryck, ofta har svårt att lämna våldsamma relationer (se exempelvis Korkmaz, S. and Överlien, C. 2019 och Brå kortanalys 2/2017 Upprepad utsatthet för hot- och våldsbrott i befolkningen 2005–2017). För utvecklingen av våldsförebyggande insatser har Jämställdhets- myndigheten pågående regeringsuppdrag om att samordna nationella myndigheter och andra aktörer. fick Brå i uppdrag att studera vilka åtgärder som kan vidtas i samhället för att motverka våld i nära relationer bland unga och att övergripande sammanställa vad forskningen säger om orsaksmekanismerna bakom sådant våld. Uppdraget ska redovisas . Unga hbtq-personers utsatthet för våld Hbtq-personer är generellt mer utsatta för sexuella trakasserier, övergrepp och våld, än övriga befolkningen (, Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i ). saknas det kunskap om den specifika situationen för unga hbtq-personer. Unga hbtq- personer utsatthet för våld rapporteras dock vara högre än bland andra unga. Enligt MUCF:s rapport om unga hbtq-personers levnadsvillkor var det så vanligt att unga hbtq-personer har blivit utsatta för sexuellt våld eller utnyttjande än bland andra unga (MUCF, Olika verkligheter – Unga hbtq-personer om sina levnadsvillkor 2019). Enligt om trans- personers hälsa och levnadsvillkor (2015) har var femte transperson utsatts för våld på grund av sin transerfarenhet. Utsatthet för fysiskt våld var vanligast i åldersgruppen 15–, där angav att de utsatts för fysiskt våld . 6.2.2 Utsatthet för sexualbrott Yngre personer rapporterar i högre grad än äldre att de utsatts för sexual- I den Nationella trygghetsundersökningen som genomförs av Brå var det i åldersgruppen 20–störst andel, , som upp- gav att de utsattes för sexualbrott 2019, följt av den yngsta åldersgruppen 16–, . För både kvinnor och män var andelen störst i åldersgruppen 20–där av männen och av kvinnorna uppgav att de utsattes för sexualbrott 2019. Unga kvinnor i övre tonåren och tjugoårsåldern är överrepresenterade bland dem som uppger att de har trakasserats sexuellt i arbetslivet och utsatts för sexualbrott i allmänhet. Även i skolan utsätts flickor i högre grad än pojkar för sexuella trakasserier och sexuellt påträngande beteende. Enligt MUCF är det också mycket vanligare att flickor får ovälkomna sexuella förslag på internet än att pojkar får det. Det finns även under- sökningar som tyder på att merparten av de kvinnor och män som uppger att de haft sex mot ersättning är unga och att många var tonåringar när de hade det . Som redovisats i avsnitt 2 är ungdomar med psykiska funktions- nedsättningar i högre grad utsatta för brott på nätet än andra unga. flickor med psykiska funktionsnedsättningar har råkat ut för att okända bett dem om bilder där de är nakna eller lättklädda, jämfört med av flickorna utan psykisk funktionsnedsättning (Statens medieråd, 2020, Unga, medier och psykisk hälsa). I Nationella trygghetsundersökningen finns det med två frågor beträffande händelsernas allvarlighetsgrad när det gäller utsatthet för Den första frågan handlar om händelsen/någon av händelserna innebar att någon tvingade eller försökte tvingade sig till en sexuell handling genom att hota, hålla fast eller göra illa på något sätt. gäller sexualbrott genom tvång är det för såväl män som kvinnor vanligast förekommande i åldersgruppen 16–. För män 16–24 år uppger att de har varit utsatta för ett sexuellt övergrepp genom tvång medan motsvarande siffra för kvinnor är . frågan om allvarlighetsgraden gäller om händelsen/någon av händelserna innebar att personen blev sexuellt utnyttjad vid sömn eller om personen var så pass påverkad att denna inte kunde försvara sig. brott genom utnyttjande av försvarslös position är också högre bland yngre Bland män i åldersgruppen 16–24 är det som anger att de har blivit utsatt för sexualbrott genom utnyttjande av försvarslös Motsvarande siffra bland kvinnor i åldersgruppen 16–24 var (Brå 2020:8). I åldersgruppen 16–var det av unga kvinnor och av unga män som uppgav att de utsatts för systematiska kränkningar eller förödmjukelser, försök till inskränkning av deras frihet, hot, trakasserier, misshandel eller sexualbrott i en nära Utsattheten var högre i den äldre åldersgruppen (20–) än i den yngre (16–). Vanligast var att man blivit utsatt för psykiskt våld i form av kränkningar, försök att inskränka friheten, hot eller trakasserier. Återkommande utsatthet var vanligast för unga kvinnor. brottstyperna misshandel, hot och trakasserier var att gärningspersonen tillhörde åldersgruppen 20–(41–) medan det för sexual- brott var vanligast att gärningspersonen var 16–() (kortanalys 6/2018 Brott i nära relationer bland unga). 6.2.3 Unga som lever under hedersrelaterat våld och förtryck Hedersrelaterat våld och förtryck är ett allvarligt samhällsproblem som kränker och begränsar främst flickors och unga kvinnors grundläggande fri- och rättigheter. Även unga män och unga hbtq-personer kan bli utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck. Våldet och förtrycket bygger på starka patriarkala föreställningar och är kollektivt utövat. individens handlingar anses påverka hela familjens och kollektivets Den kontroll som utövas kan sträcka sig från vardagliga begränsningar i flickors och kvinnors liv, såsom klädval, socialt umgänge och rörelsefrihet till större livsval såsom giftermål, jobb, val av utbildning Både flickor och kvinnor och pojkar och män kan vara förövare för hedersrelaterat våld. är en och samma person både utsatt och förövare, inte minst när det gäller pojkar och unga män. Även barnäktenskap, tvångsäktenskap samt könsstympning av flickor och kvinnor är exempel på hedersrelaterat våld. Vilka unga är utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck? På uppdrag av , och genomförde (2017–2018) en kartläggning över hedersrelaterat våld bland elever i årskurs 9 i i de tre storstäderna. Enligt kartläggningen lever mellan av unga i storstäderna med kollektivt legitimerat hedersrelaterat våld och förtryck. Det sammantagna resultatet av kartläggningen visade att vissa grupper är särskilt utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck. Dessa lever med en allvarlig vålds- utsatthet, och under normer som förtrycker och begränsar dem. Studien beskriver även hur unga som lever under oskuldsnormer begränsas i sitt handlingsutrymme genom att de av kollektivet (familjen eller släkten) förväntas vara oskuld tills de gifter sig och/eller inte får ha en potentiellt villkorslös kärleksrelation. Kartläggningen visar att det finns vissa skillnader mellan de utsatta utifrån kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktions- nedsättning, sexuell läggning och ålder. Det finns även skillnader i socio- ekonomiska förhållanden och geografisk hemvist. Studien visar bl.a. att flickor omges av hårdare krav och begränsningar när det gäller sexualitet och relationer än pojkar, undantaget kravet på homosexualitet som gäller för fler pojkar än flickor. I publikationen UNG 018 – en kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck bland unga i , från organisationen som arbetar med hedersnormer och begränsningar, redovisas kartläggningar och tidigare studier som gjorts på hedersrelaterat våld och förtryck i (TRIS 2019). Den övergripande bild som framträder är att flickor som grupp begränsas och kontrolleras i betydligt högre grad jämfört med pojkar. Flickor utsätts i större utsträckning för kränkande behandling, våld och hot från närstående. En annan observation är att av de mest utsatta grupperna lever de flesta av ungdomarna i familjer med utrikes födda föräldrar. Det råder en djupt rotad föreställning om heterosexualitet som norm bland dem som utövar det hedersrelaterade våldet, och en vilja att kontrollera flickor så att de inte ska ha föräktenskapligt sex eller föräktenskapliga parrelationer. En särskilt utsatt grupp för hedersrelaterat våld är således de med normbrytande sexuell läggning. I publikation Frihet och ansvar framgår det att av flickor med utrikes födda föräldrar menar att de skulle bli hårt bestraffade eller uteslutna ur familjen om de var homosexuella. av flickorna med utrikes födda föräldrar, jämfört av flickorna med svensk bakgrund, tror att deras föräldrar skulle acceptera att de var homo- eller bisexuella. När det gäller pojkarna tror av pojkarna med utrikes födda föräldrar, jämfört av pojkarna med svensk bakgrund, att deras föräldrar utan att bli ledsna eller besvikna skulle acceptera att de var homosexuella. En annan särskilt utsatt grupp för hedersrelaterat våld och förtryck är unga med funktionsnedsättningar. TRIS publikation Trippelt utsatt – Hedersrelaterat våld och förtryck bland ungdomar med intellektuell 2020/21:105 funktionsnedsättning innehåller en studie bland elever och personal från gymnasiesärskolor i , , och (TRIS 2012). Studien visar ett samstämmigt resultat med tidigare nämnda studier, där ungdomar med utrikes födda föräldrar är mer utsatta för hedersrelaterat våld, samt att flickor är mer utsatta än pojkar. Ungdomarna från gymnasiesärskolorna fick besvara frågan om de själva får välja äktenskapspartner, och av flickorna och av pojkarna svarar att de inte får bestämma över detta, utan att det är deras föräldrar som bestämmer vilka de ska gifta sig med. Bland flickor och pojkar med två utrikes födda föräldrar som svarar nej på frågan om de själva får bestämma vilka de ska gifta sig med är siffran betydligt högre, nämligen respektive . Bland ungdomar med två svenskfödda föräldrar gäller detta av flickorna och av pojkarna. Ungefär lika många ungdomar i denna grupp svarar att de inte tillåts ingå i en parrelation utan att vara gift. Bland flickor med utrikes födda föräldrar svarar nästan hälften att de inte tillåts ha en föräktenskaplig relation. När det handlar om förbud mot att ha sex innan ett äktenskap svarar av flickorna och av pojkarna med utrikes födda föräldrar att de inte tillåts ha detta. För flickor och pojkar med svenskfödda föräldrar gäller detta respektive . Uppgifter från och civil- rättsliga ärenden och det Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i visar att det före- kommer att barn och unga med anknytning till förs utomlands och där utsätts för hedersrelaterade brott. Enligt en undersökning från Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i (2020) saknar många kommuner känne- dom om personer som har förts ut ur landet. Av 192 kommuner uppgav 43 kommuner att de 2019 hade kännedom om sammanlagt 172 barn som befann sig eller misstänktes befinna sig i denna situation. När en person med avsikt förts ut eller kvarhålls av sina närstående i utlandet – i en hederspräglad eller patriarkal kontext – hanteras det inom Utrikes- förvaltningen som ett ärende gällande familjerelaterat tvång. inkom totalt 114 sådana ärenden till . Dessa ärenden innefattade totalt 211 individer varav 73 var myndiga och 138 var barn. I 28 ärenden fanns uppgifter om barnäktenskap eller tvångsäktenskap och totalt 20 ärenden rörde sig om s.k. uppfostringsresor. 6.2.4Dödligt våld mot ungdomar Det dödliga våldet mot unga har ökat . Antal döda unga i åldersgruppen 15–som fallit offer för dödligt våld låg länge på en förhållandevis stabil nivå, men en tydlig ökning går att se bland pojkar eller unga män. har en minskning skett bland flickor eller unga kvinnor. I åldersgruppen 21–har utvecklingen bland manliga brottsoffer varit mer varierad, med en tydlig minskning och en ökning . har ökningen varit kraftigare. Bland kvinnliga brottsoffer i åldern 21–har nivån legat förhållandevis stabil . –2017 var av de som råkade ut för dödligt Utvecklingen hänger ihop med att det dödliga våldet i Skr. 2020/21:105 kriminella miljöer har ökat. Studier visar att såväl brottsoffer som gärningspersoner generellt sett är yngre vid dödligt våld i konflikter i den kriminella miljön än vid andra typer av dödligt våld (Brå 2019). Över tid har såväl brottsoffer som gärningspersoner vid dödligt våld i kriminella miljöer också blivit yngre (Brå 2020). 6.2.5Brottslighetens konsekvenser för ungas levnadsvillkor Brottslighet har en stor inverkan på ungdomars levnadsvillkor. Utöver direkta fysiska skador eller skador på egendom kan brottet medföra både kortvariga och mer långsiktiga psykologiska följder. De som blivit utsatta för brott är t.ex. oftare rädda för att utsättas för brott igen men det kan också leda till ett mer utåtagerande beteende, ångest och koncentrations- svårigheter. Otryggheten får också konsekvenser i form av att ungdomar blir begränsade i sin tillvaro. Det kan handla om att de avstår från olika aktiviteter och sociala sammanhang, men även att ungdomar avstår från att besöka vissa områden och att delta i samtal på internet. I den senaste Skolundersökningen om brott framgår att bland de elever som uppger att de utsatts för brott är det en stor andel som undvikit aktiviteter, platser eller personer till följd av oro för att utsättas för brott. Det förekommer även att ungdomar håller sig borta från skolan på grund av oro för att utsättas för brott (Brå 2020:11). 6.3Vilka straff får ungdomar? Det finns särskilda bestämmelser för unga lagöverträdare som t.ex. rör frågan om hur polis, åklagare och domstol ska handlägga ärenden. När det gäller ungdomar ska domstolarna undvika att döma till fängelse. Ungdomar döms normalt till böter eller någon av de särskilda ungdomspåföljderna, t.ex. ungdomstjänst eller ungdomsvård. Ungdomar i åldern 18–döms normalt till samma påföljder som äldre personer, dvs. till fängelse, skyddstillsyn, villkorlig dom eller böter. Den vanligaste påföljden för ungdomar är böter. Ofta meddelas också beslut om åtalsunderlåtelse, vilket innebär att brottet utreds, men att det varken leder till åtal eller rättegång. Åtalsunderlåtelse har samma verkan som en dom och brottet antecknas i belastningsregistret. Denna lagförings- typ stod för av alla lagföringsbeslut i åldersgruppen 15–. De flesta () av de åtalsunderlåtelser som meddelades ungdomar var straffvarning, dvs. åtals- underlåtelser som meddelats enligt 17 § lagen (1964:67) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. meddelades 2 780 beslut om straffvarning mot personer i åldersgruppen 15–. 6.3.1Ungdomar dömda till sluten ungdomsvård Ungdomar som begår allvarliga brott när de är i åldern kan bli dömda till sluten ungdomsvård i stället för till fängelse. Verkställigheten sker då enligt lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård. Det är ett tidsbestämt straff som en ungdom avtjänar på ett särskilt ungdomshem. Den maximala strafftiden är . Kommunernas socialtjänst har det övergripande ansvaret för de ungdomar som har blivit dömda till sluten ungdomsvård. (SiS) bestämmer i samråd med på vilket av SiS ungdomshem den dömde ska bo och hur man ska planera och genomföra tiden hos SiS. Vården ska inriktas på åtgärder som kan främja den dömdes anpassning i samhället och förbereda den dömde för tillvaron utanför det särskilda boendet, 6.4Ungdomar med psykosociala problem, missbruk och kriminalitet Statens institutionsstyrelses (SiS) särskilda ungdomshem tar emot ung- domar med psykosociala problem, t.ex. missbruk och kriminalitet. På ungdomshemmen får ungdomar vård enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård unga (LVU). De flesta platserna är låsbara. Om upptäcker att en ung person har så stora problem att det är nödvändigt med tvångsvård, gör man en utredning. Sedan lämnar en begäran om tvångsvård till förvaltningsrätten som kan besluta om ett omhändertagande. får cirka 30 000 barn och ung- domar vård utanför hemmet, i t.ex. familjehem eller hem för vård eller boende (HVB-hem). Drygt 1 000 av dem kommer till SiS. var medelåldern för ungdomarna på SiS . Andelen ungdomar som placeras på grund av missbruk är dryga två tredjedelar. Enligt skollagen (2010:800) ska skolpliktiga barn som vistas vid särskilda ungdomshem och som inte lämpligen kan fullgöra sin skolplikt på annat sätt, fullgöra den genom att delta i utbildning vid hemmet. Utbildningen ska anordnas genom försorg av huvudmannen för hemmet. Den ska motsvara utbildningen i eller i förekommande fall grundsärskolan eller specialskolan (24 kap. 8 §). Ungdomar med missbruksproblem kan också bli omhändertagna enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). För att det ska ske måste en läkare eller socialsekreterare göra en s.k. LVM-anmälan till . Anhöriga kan göra en oros- anmälan. gör sedan en utredning. Om utredningen visar att personen behöver vård enligt LVM skickar en begäran om tvångsvård till förvaltningsrätten som beslutar om tvångsvård. Drygt hälften av alla elever i årskurs 9 i uppger att de var delaktiga i brott 2019. Ungdomar är överrepresenterade i statistiken över misstänkta och lagförda personer. Av de personer som misstänktes för brott 2019 var omkring hälften () under för brottet. Unga personer (15–) utgjorde av de misstänkta personerna. Lagföringsbesluten mot ungdomar har minskat på lång sikt, men har det skett en viss ökning i ålderskategorin 18–. Cirka hälften av alla elever i årskurs 9 uppger att de har blivit utsatta för stöld, misshandel, hot, rån eller sexualbrott minst en gång . Andelen utsatta för brott är på ungefär samma nivå som vid tidigare under- sökningar 2015 och 2017. Andelen är ungefär lika stor bland flickor som pojkar men typen av brott skiljer sig mellan könen. Yngre kvinnor är mer utsatta för våldsbrott än äldre, och utgör den grupp som är mest utsatt för våld i nära relationer. Vanligast var att de blivit utsatta för psykiskt våld i form av kränkningar, försök att inskränka friheten, hot eller trakasserier. Hedersrelaterat våld och förtryck är ett samhällsproblem och både unga kvinnor och män kan vara utsatta. Den mest utsatta gruppen är unga kvinnor som lever i familjer med två utrikes födda föräldrar. Fritid, idrott och kultur Det ungdomspolitiska målet om att alla ungdomar ska ha goda levnads- villkor innebär bl.a. att ungdomar ska ha tillgång till meningsfulla och utvecklande fritidsaktiviteter, i form av idrott och kultur m.m. Alla barn har enligt rätt till lek, rekreation, vila och fritid och konventionsstater ska uppmuntra tillhandahållandet av bl.a. lämpliga och lika möjligheter till rekreations- och fritidsverksamhet. ungdomsstrategi ska unga kvinnor och män ges möjligheter och väg- ledning till meningsfullt kulturellt deltagande. Fritiden är betydelsefull för alla åldrar, men unga har generellt mer fritid än övriga åldersgrupper och värderar också fritiden något högre (MUCF, Unga med attityd 2013). Fritidsaktiviteter är viktiga för ungas avkoppling och personliga och sociala utveckling. De bidrar till informellt lärande och kan ge färdigheter inom lagarbete, ledarskap och interkulturell kompetens. Fritiden kan också vara en viktig arena för unga kvinnor och män att känna inflytande över sitt eget liv och delaktighet i det demokratiska samhället. Fritidsaktiviteter har även stor betydelse för ungdomars fysiska och psykiska hälsa och kan ha en kompensatorisk effekt för unga som av olika anledningar möter utmaningar inom andra delar av livet (MUCF, Ungas rätt till en meningsfull fritid – tillgång, trygghet och hinder 2019). 19-pandemin har påverkat förenings- och idrottslivet i stor utsträckning. Smittspridningen har inneburit stora begränsningar i utövandet inom bl.a. idrotten och föreningslivet har fått ställa in mycket av sin verksamhet. Ungefär hälften av alla unga i åldern 16–tycker att de har lagom Det är något vanligare att unga män tycker det än unga Det är vanligare att unga kvinnor i stället anser sig ha för lite fritid och svårt att hinna med det de vill göra. Bland unga i åldern 16–uppger att de har för lite fritid. I åldern 20–är andelen däremot högre, . unga, 25–, är det som upplever att de har för lite fritid. motsvarande sätt är det därför också vanligare bland unga i åldern 16–19 år att uppge att de har så mycket fritid att de inte vet vad de ska göra av sin Såväl unga kvinnor som unga män tycker att det viktigaste med fritiden är att ha roligt, men det är även en stor andel unga som tycker att det är viktigt att få möjlighet att lära sig nya saker som intresserar dem. vanligare bland unga kvinnor än bland unga män att under sin fritid vilja uttrycka sin personlighet samt att vilja bidra till bättre villkor för andra. Det är däremot vanligare bland unga män än bland unga kvinnor att tycka att det är viktigt att ha nytta av det de gör . Hur unga ser på sin fritid och vad de gör under sin fritid hör ihop med Det är en större risk att ungdomar som upplever att de har för lite fritid eller för mycket fritid är stressade jämfört med unga som tycker att de har lagom med fritid. Unga män är generellt mindre benägna att vara stressade än unga kvinnor. Men även för unga män finns mot- svarande mönster i förhållande till hur mycket fritid de upplever att de har. De som har lagom mycket fritid har lägst risk att vara stressade. 2020/21:105 resultat finns även för både unga kvinnor och unga män när tillgången till fritid undersöks i relation till andra symptom på psykisk ohälsa. Två av tre unga är nöjda med sin fritid. Det är något vanligare att unga män är nöjda med sin fritid, jämfört med unga kvinnor. Det är också vanligare att unga som inte upplever att de är stressade eller uppger andra symptom på psykisk ohälsa anger att de är nöjda med sin fritid. Bland unga som inte är stressade uttrycker att de är nöjda med sin fritid.