prop · H803207 · 2021-06-07 00:00:00 — En fördelning av resultatet kan dock göras mellan köpare och säljare, om det finns ett särskilt bokslut som visar hur stor del årets totala resultat som ska hänföras till säljaren respektive köparen. Om resultatet på sådant sätt fördelas mellan köpare och säljare, ska även underlaget för skattereduktionen fördelas på motsvarande sätt. När ett företag bedriver sin verksamhet i eget namn för ett annat företags räkning råder ett kommissionärsförhållande. Kommissionärsföretaget är det företag som bedriver näringsverksamhet i eget namn för ett annat företags räkning. avses det bolag eller den förening för vars räkning näringsverksamheten bedrivs. Bestämmelserna om kommissionärsförhållanden finns i 36 kap. IL. Om de förutsättningar som anges i kapitlet är uppfyllda, får överskottet eller underskottet av kommissionärsverksamheten tas upp respektive dras av hos kommittentföretaget. Resultatet av kommissionärsverksamheten ska hos kommittentföretaget behandlas som om företaget självt hade bedrivit näringsverksamheten. för fram att om ett kommissionärsföretag har ett underlag för skattereduktion, så bör kommittentföretaget ha rätt till skattereduktion eftersom kommissionärsföretaget annars skulle ha rätt till skattereduktion utan att ha någon skatt att kunna reducera. Regeringen, som instämmer i synpunkten, föreslår därför att om ett kommissionärsföretag i en kommissionärsverksamhet innehar eller har innehaft inventarier som ingår i ett underlag för skattereduktion, ska i stället kommittentföretaget ha rätt till skattereduktion. På motsvarande sätt som gäller för andra som har rätt till skattereduktion enligt den föreslagna lagen ska det inte ställas något ytterligare krav på längden på innehavet än som framgår av bestämmelsen om viss innehavstid (se avsnitt 5.2.3). Regeringen följer därför Lagrådets synpunkt om att det ska anges att kommissionärsföretaget innehar eller har innehaft inventarier som ingår i ett underlag för skattereduktion. Förslaget medför att det införs 4 § andra stycket och 5 § lagen om skattereduktion för investeringar i inventarier som anskaffas . 2020/21:207 5.8 Skattereduktioner ska inte behandlas som Regeringens förslag: En bestämmelse införs som klargör att skattereduktioner inte utgör skattemässigt näringsbidrag. Promemorians förslag överensstämmer med regeringen förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har några synpunkter på förslaget att skattereduktioner inte utgör skattemässigt näringsbidrag. anser dock att det bör övervägas att införa en uttrycklig bestämmelse om att skattereduktioner generellt inte är en skattepliktig inkomst. , och Srf konsulterna har synpunkter på skrivningarna om redovisning av stödet. LRF ställer sig bakom förslaget men efterlyser också en lagreglering där det direkt anges att anskaffningsvärdet för inventarier är utgiften för förvärvet utan att hänsyn tas till skattereduktion. Skälen för regeringens förslag: De skatterättsliga reglerna om näringsbidrag finns i 29 kap. IL. Enligt 2 § definieras näringsbidrag som stöd utan återbetalningsskyldighet som lämnas till en näringsidkare för näringsverksamheten av bl.a. staten. Den ekonomiska effekten av den föreslagna skattereduktionen är att det är ett stöd till näringsidkare som investerar i inventarier . Om inte någon särskild regel införs skulle skattereduktionen därför kunna komma att behandlas enligt reglerna för näringsbidrag. I så fall skulle anskaffningsvärdet på den förvärvade tillgången sättas ned enligt 6 §. Om skattereduktionen skulle minska anskaffningsvärdet skulle det uppstå en situation där skattereduktionens storlek bestäms av vilket anskaffningsvärde inventarierna har men anskaffningsvärdet skulle i sin tur vara beroende av skattereduktionen. För att undvika en sådan situation anser regeringen att det uttryckligen bör regleras att skattereduktioner inte ska utgöra näringsbidrag. Genom en sådan regel undanröjs eventuella oklarheter. Regeln bör dessutom ges generell räckvidd så att den omfattar alla skattereduktioner i inkomstslaget näringsverksamhet, dvs. även skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el (67 kap. 27–33 §§ IL). En regel om att skattereduktioner inte är näringsbidrag innebär också att det inte uppkommer några problem vid tillämpningen av den räkenskapsenliga avskrivningsmetoden för inventarier i 18 kap. IL. För att en skattskyldig ska få använda denna metod ska de skattemässiga och bokföringsmässiga värdena på inventarierna vara desamma. I promemorian angavs att en skattereduktion som den föreslagna ska redovisas enligt reglerna för offentligt bidrag. Denna bedömning har ifrågasatts av och Srf konsulterna. De menar att skattereduktioner inte behöver klassificeras som offentliga bidrag utan kan ses som en minskad skattekostnad. Frågan om redovisning av skattereduktioner ligger utanför detta lagstiftningsärende. Enligt regeringens mening bör redovisning ske genom en sedvanlig tolkning av god redovisningssed. Förutom reglerna om näringsbidrag i 29 kap. IL skulle de allmänna reglerna om skattepliktiga intäkter i 15 kap. kunna aktualiseras. stycket i 15 kap. 1 § lyder: ”Ersättningar för varor, tjänster och inventarier, avkastning av Prop. 2020/21:207 tillgångar, kapitalvinster samt alla andra inkomster i näringsverk- samheten ska tas upp som intäkt.” Enligt regeringens bedömning är dock en reduktion av den skatt som bestäms utifrån reglerna i IL inte att betrakta som en sådan skattepliktig inkomst som avses i paragrafen, även om den ekonomiska innebörden av transaktionen är att det är fråga om ett bidrag. Det finns därför inte något behov av en särskild bestämmelse om detta. Av samma skäl behövs det inte någon uttrycklig regel om att anskaffningsvärdet ska fastställas utan hänsyn till skattereduktioner. Förslaget medför en ändring av 29 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229). Regeringens förslag: I den nya lagen ska det tas in en upplysnings- bestämmelse om att skatteförfarandelagen gäller och att bestämmelser om att hänsyn ska tas till skattereduktioner vid beslut om slutlig skatt finns i den lagen. En begäran om skattereduktion ska göras i inkomstdeklarationen för det beskattningsår som avslutas eller, om beskattningsåret inte avslutas , det första beskattningsår som avslutas efter detta datum. skattereduktionen helt eller delvis inte kan utnyttjas det beskattnings- året, får skattereduktion för det återstående underlaget begäras det Den som begär skattereduktion för inventarier enligt lagen om skattereduktion för investeringar i inventarier som anskaffas ska lämna uppgift om underlaget för skattereduktionen i inkomst- Promemorians förslag och bedömning överensstämmer i allt väsentligt med regeringens förslag. I promemorian gjordes bedömningen att begäran om skattereduktion ska göras i inkomstdeklarationen. Remissinstanserna: Av remissinstanserna är det enbart FAR som yttrat sig över förslaget i denna del. FAR anser att en preliminär skattereduktion bör medges redan i deklarationen . I annat fall kommer skatte- reduktionen att komma företagen till del först , vilket är Skälen för regeringens förslag Hanteringen av skattereduktionen inordnas i systemet för Skattereduktionen bör, i likhet med de skattereduktioner som regleras i inkomstskattelagen och enligt andra lagar, inordnas i systemet för skatte- som regleras i skatteförfarandelagen. 2020/21:207 därför att en upplysning om att skatteförfarandelagen är tillämplig ska införas i lagen om skattereduktion för investeringar i inventarier som anskaffas . På så sätt inkluderas skattereduktionen bl.a. i preliminärskattesystemet. Det är dock inte möjligt att, på det sätt FAR efterfrågar, ta hänsyn till skattereduktionen . Detta då den tillfälliga lagen om skattereduktion för investeringar i inventarier som anskaffas föreslås träda i kraft . Skattereduktionen kan dock komma företagen till del , då dessa kan ta hänsyn till skattereduktionen i sin preliminärskattedeklaration. Genom att i sin helhet inordna skattereduktionen i ett befintligt och välkänt system minskar administrationen för såväl dem som begär skattereduktionen som . Inkomstdeklarationen ska lämnas till ledning för skattereduktionen I 14 § anges när skattereduktionen ska tillgodoräknas. Av detta följer att skattereduktionen i första hand ska begäras för det beskattningsår som avslutas eller, om beskattningsåret inte avslutas , det första beskattningsåret efter detta datum. Om underlaget för skattereduktionen helt eller delvis inte kan utnyttjas det beskattningsåret, ska skattereduktion för det underlag som inte kunnat utnyttjas i stället kunna begäras det följande beskattningsåret. Det finns även möjlighet att endast begära skattereduktionen det följande beskattningsåret. Så är fallet om den skattskyldige inte kommer att kunna utnyttja den , vilket utvecklas i avsnitt 5.4. Av 29 kap. SFL framgår syftet med inkomstdeklarationen. I 29 kap. 1 § SFL anges vad en inkomstdeklaration ska lämnas till ledning för. Av bestämmelsens tredje punkt framgår att en inkomstdeklaration ska lämnas till ledning för bestämmande av skattereduktion. För att underlätta hanteringen av skattereduktionen för den skattskyldige och för bör reduktionen begäras i inkomstdeklarationen. Skatteförfarandelagens bestämmelser bedöms ovan vara tillämpliga på förfarandet. Lagrådet anser att förslaget till 17 §, vilket framgår av Lagrådets synpunkter beträffande regleringen i 14 §, bör tillföras en bestämmelse som reglerar när en begäran om skattereduktion ska göras. Tidpunkten kan anges genom en hänvisning till tidpunkterna i 14 §. Regeringen instämmer i Lagrådets synpunkt och anser att paragrafen bör justeras och utformas i enlighet med Lagrådets förslag. Vad gäller delägare i svenska handelsbolag kan följande framhållas. Om svenska handelsbolag anskaffar inventarier som ska ingå i underlaget har delägarna rätt till skattereduktionen (se avsnitt 5.7). Eftersom det är delägarna som beskattas för handelsbolagets resultat, med avseende på statlig och inkomstskatt, ska de i sina inkomstdeklarationer lämna uppgift om underlaget för skattereduktionen. Skattereduktionen ska fördelas mellan handelsbolagsdelägarna. Någon särskild reglering bedöms inte nödvändig i detta avseende ur ett förfarandeperspektiv, då handelsbolag bl.a. ska lämna uppgift om varje delägares andel av bolagets inkomst av varje inkomstslag och näringsverksamhet samt varje delägares andel eller lott i bolaget (33 kap. 6 § första stycket SFL). Samma överväganden som gäller för delägare i svenska handelsbolag . 2020/21:207 gäller även för i utlandet delägarbeskattade juridiska personer som inte har rätt till skattereduktion enligt 4 och 5 §§ i förslaget till lag (se avsnitt 5.7). Fastställda formulär ska användas för att lämna deklarationer och det är som fastställer dessa formulär. Då det i vissa fall går att begära skattereduktionen under två på varandra följande år skulle det vara till fördel för den skattskyldige om , inom ramen för befintlig skatteförfarandereglering, i beskedet om slutlig skatt och i den specifikation som följer med inkomstdeklarationen upplyser om eventuellt kvarvarande underlag för det efterföljande beskattningsåret. Den skattskyldiges uppgiftsskyldighet gör sig dock gällande även det följande beskattningsåret för det fall upplyser om kvarvarande underlag, se nedan. I 31 kap. SFL regleras vad en inkomstdeklaration ska innehålla. finns bestämmelser om vilka uppgifter som ska lämnas i inkomstdeklarationen avseende skattereduktioner som den skattskyldige begär, t.ex. med avseende på underlaget för hushållsarbete, gåva eller mikroproduktion av förnybar el (se 31 kap. 31–33 c §§ SFL). För att möjliggöra för att fastställa underlag för att kunna bedöma rätten till den nu föreslagna skattereduktionen bör en inkomstdeklaration därför också innehålla de uppgifter som behövs för att beräkna reduktionen. En uppgiftsskyldighet i inkomstdeklarationen är av särskild betydelse då någon annan uppgift inte ska lämnas avseende underlaget för skattereduktionen. Därför bör en bestämmelse om uppgiftsskyldighet införas. Med anledning av den föreslagna skattereduktionens tillfälliga karaktär anser regeringen dock att bestämmelsen bör införas i lagen om skattereduktion för investeringar i inventarier som anskaffas . Förslaget medför att det införs 16 § första stycket och 17 § lagen om skattereduktion för investeringar i inventarier som anskaffas . Regeringens förslag: Lagen om skattereduktion för investeringar i inventarier som anskaffas ska träda i kraft och upphöra att gälla vid utgången av 2024. Den upphävda lagen ska dock fortfarande gälla för de beskattningsår som lagen gäller för. Ändringen i inkomstskattelagen ska träda i kraft . Ändringen i lagen om tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster ska träda i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig över förslaget. 2020/21:207 Skälen för regeringens förslag: I denna proposition föreslås det att lagen om skattereduktion för investeringar i inventarier som anskaffas ska vara tillfällig (se avsnitt 5.1). Skälet för detta är att en sådan temporär lagstiftning skapar incitament att öka eller tidigarelägga investeringarna på så sätt att investeringar genom skattereduktionen leder till en lägre skattekostnad. I propositionen föreslås vidare att skattereduktion enligt lagen ska tillgodoräknas det beskattningsår som avslutas eller, om beskattningsåret inte avslutas , det första beskattningsåret som avslutas efter detta datum (se avsnitt 5.4). Detta föreslås framgå av 14 § första stycket i lagen. Skälet till detta är att den föreslagna lagstiftningen innehåller ett krav på viss innehavstid för att förvärvade inventarier ska få läggas till ett underlag för skattereduktion. För den som har kalenderår som beskattningsår innebär förslaget om att skattereduktionen ska kunna tillgodoräknas det beskattningsår som avslutas , att lagen börjar gälla för det beskattningsår som börjar . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att lagen om skattereduktion för investeringar i inventarier som anskaffas ska träda i kraft . I propositionen föreslås vidare att till den del underlaget för skattereduktion inte kan användas det första beskattningsåret, ska skattereduktion kunna tillgodoräknas för det återstående underlaget det följande beskattningsåret (se avsnitt 5.4). Detta föreslås framgå av 14 § andra stycket i lagen. Lagen om skattereduktion för investeringar i inventarier som anskaffas kommer alltså att kunna gälla för två beskattningsår. Med hänsyn bl.a. till att beskattningsår i vissa fall kan överstiga , anser regeringen att det är lämpligt att lagen upphör att gälla vid utgången av , dvs. att den ska upphöra att gälla efter ikraftträdandet. Regeringen föreslår dock att den upphävda lagen fortfarande ska gälla för det beskattningsår som avslutas eller, om beskattningsåret inte avslutas , det första beskattningsåret som avslutas efter detta datum samt, om det efter det beskattningsåret finns ett återstående underlag för skattereduktion, det efterföljande beskattningsåret. Regeringen föreslår vidare att ändringen i 29 kap. 2 § inkomstskattelagen som klargör att skattereduktioner inte utgör skattemässigt näringsbidrag, ska träda i kraft som förslagen i övrigt, dvs. Eftersom förslaget innebär ett klargörande föreslås det inte att ikraftträdandet ska avgränsas till vissa beskattningsår. Regeringen föreslår vidare att följdändringen i lagen (2021:000) om tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster ska träda i kraft , dvs. som övriga lagförslag. Det innebär att ändringen träder i kraft för beskattningsår när de båda aktuella skattereduktionerna, dvs. skattereduktionen för arbetsinkomster och skattereduktionen för investeringar, kommer att gälla. I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. finner att konsekvensutredningen uppfyller kraven i förordningen i samtliga delar. () påpekar att det inte framgår av de offentligfinansiella effekterna till vilken del förslaget genererar ytterligare investeringar. ESV bedömer att en betydande del av underlaget är investeringar som ändå hade gjorts och att skattereduktionen därmed innebär stora dödviktsförluster. ESV att förslaget inte är särskilt effektivt utformat för att stödja ökad digitalisering och grön omställning av ekonomin. det är oklart hur uppskattningen av antalet företag har gjorts. Företagarna att det finns så stora osäkerheter i ekonomin att det finns en risk att många företag inte investerar, och att det därför även behövs andra åtgärder som ökar företagens likviditet. När det gäller synpunkterna från ESV kan följande tilläggas. Skattereduktionen medför att investeringar i något högre grad finansieras Därmed utgör den ett incitament att göra vissa investeringar som annars inte hade varit lönsamma. Genom att den är temporär utgör den också ett incitament att tidigarelägga investeringar. är dock inte praktiskt möjligt att begränsa skattereduktionen till investeringar som annars inte hade gjorts. Dödviktskostnader är därför inte möjliga att helt undvika. När det gäller omställning mot digitalisering och grön ekonomi så medför tidigarelagda investeringar per automatik en viss Ny teknik är i regel mer resurseffektiv och miljövänlig än Det betyder att om gammal teknik byts ut mot nyare så medför det att produktionen blir mer resurseffektiv och miljövänlig. Företagarnas synpunkt om uppskattningen av antalet företag föranleder Uppskattningen av investeringarnas omfattning har gjorts utifrån den information som är tillgänglig. När det gäller de ekonomiska följderna av pandemin och effekterna på företagens benägenhet att investera så är informationstillgången mycket knapp. osäkerhet som följer av denna informationsbrist har hanterats genom att underlaget för beräkningen av skattereduktionen har hållits i underkant. När det gäller åtgärder för att stötta företagen så utgör skattereduktionen en av flera åtgärder som regeringen infört, och avser att införa, för att underlätta för företagen att överbrygga de ekonomiska konsekvenserna av pandemin och för att stimulera den ekonomiska aktiviteten när pandemin Syfte och alternativa lösningar För att stimulera till nya investeringar samt att tidigarelägga planerade investeringar föreslås det en tillfällig skattereduktion om av anskaffningsvärdet på inventarier som har anskaffats den 2020/21:207 skatteavräkning mot och statlig inkomstskatt, fastighetsavgift och statlig fastighetsskatt för alla fysiska och juridiska personer som redovisar inkomst av näringsverksamhet. Detta omfattar bl.a. aktiebolag, enskild näringsverksamhet och ekonomiska föreningar. Även svenska handelsbolag ska omfattas av förslaget på så sätt att rätten till skattereduktion i stället tillfaller delägarna. Skattereduktionen kommer att gälla vid sidan av det ordinarie systemet för värdeminskningsavdrag. I avsnitt 5.1 redogörs närmare för olika alternativa åtgärder. Tänkbara alternativa lösningar hade varit en förhöjd avskrivningstakt eller en ökad möjlighet till omedelbara avdrag för inventarier. Sådana lösningar hade gett företag incitament att tidigarelägga sina investeringar samt att – i en viss omfattning – öka sina investeringar. Emellertid hade en förkortning av avskrivningstiden främst medfört en tidsförskjutning av beskattningen av företagens vinster och inte någon permanent sänkning av företagens beskattning. Den mest ändamålsenliga åtgärden för att tillfälligt stimulera investeringar skulle i stället vara att tillåta ett förhöjt avskrivningsunderlag för anskaffade maskiner och andra inventarier, exempelvis av anskaffningsutgiften i stället för . En sådan åtgärd går emellertid inte att förena med systemet med räkenskapsenlig avskrivning eftersom detta system kräver fullständig överensstämmelse mellan tillgångens bokförda och skattemässiga värde. En sådan lösning är därför inte möjlig att genomföra. Skulle ingen reglering komma till stånd uteblir de förväntade positiva effekterna för ekonomin som skattereduktionen för investeringar medför. Reglerna träder i kraft och avser investeringar som görs . Skattereduktionen tillgodoförs i den inkomstdeklaration som avser , eller det efterföljande beskattningsåret om någon del återstår av underlaget. Det betyder att det likviditetstillskott som skattereduktionen medför inte kommer i omedelbar anslutning till investeringen. Det finns dock en möjlighet för företagen att ansöka hos om att hänsyn tas till skattereduktionen vid debiteringen av den preliminära skatten. Förskjutningen i tiden mellan investeringen och skattereduktionen medför att det kan finnas ett behov av särskilda informationsinsatser om de möjligheter företagen har att i närmare anslutning till investeringen tillgodogöra sig det likviditetstillskott som skattereduktionen innebär. Skattereduktionen för investeringar minskar beskattningen i samband med investeringar i inventarier som görs . Den är generell och gynnar inte vissa grupper av skattskyldiga. Eftersom åtgärden kan utformas så att den harmoniserar med redan gällande bestämmelser om bl.a. årliga värdeminskningsavdrag, dvs. utgå från belopp som företagen ändå behöver beräkna enligt gällande regler, bedöms åtgärden i sin tur minska den administrativa bördan och bedöms därför också vara mer lämplig att genomföra som ett stöd på budgetens inkomstsida snarare än på utgiftssidan. Preliminärt bedöms åtgärden innebära en tillfällig skatteutgift som uppgår till de i promemorian redovisade beloppen för perioden –2023, varefter skatteutgiften upphör. Den offentligfinansiella effekten baseras på uppgifter från SCB:s investeringsenkät. innehåller information avseende företagens investeringar i maskiner och inventarier med en livslängd . uppgick dessa till 188 miljarder kronor.1 Tar man hänsyn till en viss förändring när det gäller investeringar på grund av pandemin2 så kan det antas att investeringar på omfattas av skattereduktionen. Tabell 7.1 visar den offentligfinansiella effekten av förslaget. Effekten hänförs till det år investeringen görs och uppstår därmed främst . För de företag som gör investeringen men där räkenskapsåret är brutet och avslutas uppstår effekten detta år. Så blir fallet eftersom dessa skatteinkomster redovisas i statsbudgeten. Det uppstår även en liten förskjutning för företag som inte har någon skatt att reducera . Tabell 7.1 Förslag om skattereduktion för investeringar -5,50 -0,10 Skattereduktionen avser investeringar i inventarier i företagssektorn som görs . För att kunna använda skattereduktionen krävs det att företagen har skatt att reducera under eller (beroende på möjligheten att dra av det återstående underlaget det efterföljande beskattningsåret) 2023 och att de investerar i inventarier som inte ska skrivas av direkt eller inte skrivas av alls. De tillgångar som omfattas är maskiner och andra inventarier som används för stadigvarande bruk och som ska skrivas av . Det innebär, eftersom inventarier av mindre värde får skrivas av , att inventarier omfattas om de har ett värde på ett halvt prisbasbelopp eller mer, dvs. ett anskaffningsvärde om (=0,5*). Skattereduktionen ger företag incitament att tidigarelägga eller öka investeringar . Företag påverkas genom att de kan ta del av skattereduktionen för deras egna investeringar. De påverkas även som leverantörer och tillverkare när andra företag efterfrågar deras produkter i större omfattning. Skattereduktionen kan även ge vissa incitament till digitalisering eller den gröna omställningen genom att incitament även ges till anskaffandet av nödvändig utrustning för denna utveckling. 1SCB (2020), , fjärde kvartalet 2019 2En sådan förändring nämns i SCB (2020) , . 2020/21:207 Skattereduktionen utformas så att den harmoniserar med redan gällande bestämmelser om bl.a. årliga värdeminskningsavdrag, dvs. utgår från belopp som företagen ändå behöver beräkna enligt gällande regler.