prop · H90313 · 2021-09-21 00:00:00 — 157Under perioden –2014 angavs inga mål i regleringsbrevet. 158Se sammanställning i tabell 10 i bilaga 4. 159Se exempelvis Arbetsförmedlingens regleringsbrev . 160I kapitel 2 och 3 beskrivs på olika sätt att en hög ålder minskar sannolikheten att återgå i arbete. I avsnitt 2.2 beskrivs även flera olika faktorer som kan påverka äldres arbetsmarknadssituation. 161Avser både uppdrag givna i regleringsbrev och andra uppdrag som beslutats av regeringen, se sammanställning i tabell 11 i bilaga 4. R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR utbildning, ungdomar och långtidsarbetslösa. Uppdragen handlar exempelvis om att göra fördjupade analyser av programinsatser och aktiviteter för en eller flera grupper av arbetssökande. Arbetsförmedlingen har även återkommande uppdrag att genomföra och redovisa åtgärder för dessa grupper av arbetssökande. Uppdrag om en mer generell redovisning utifrån ålder har funnits i tidigare regleringsbrev. hade Arbetsförmedlingen i uppdrag att redovisa statistik och analyser till regeringen, uppdelat på bland annat ålder, där det var möjligt och relevant. Regeringen följer även upp Arbetsförmedlingens arbete genom årliga myndighetsdialoger. Det finns dock inga indikationer på att arbetsmarknadssituationen för äldre arbetssökande har diskuterats, utifrån det underlag som tagit del av.162 Däremot har arbetsmarknadssituationen för andra grupper av arbetssökande återkommande diskuterats. Enligt är instruktionen grunden för hur Arbetsförmedlingen ska prioritera arbetssökande i verksamheten, och understryker att det är upp till Arbetsförmedlingen att tolka denna uppgift. uppger till att det ibland kan finnas anledning för regeringen att lyfta särskilda grupper av arbetssökande i regleringsbrevet, om regeringen bedömer att det finns en problematik som behöver adresseras tydligare i styrningen.163 delar uppfattningen att regeringen ibland kan behöva styra mot särskilda grupper av arbetssökande. Eftersom har ett särskilt ansvar för personer med funktionsnedsättning och nyanlända enligt sin instruktion, kan det också vara rimligt att det finns mål och uppdrag som rör dessa grupper av arbetssökande. Dessa grupper bedömer också Arbetsförmedlingen har svagare konkurrensförmåga på arbetsmarknaden. bedömer dock att regeringens målgruppstyrning varit så pass omfattande, att den i praktiken minskar utrymmet för Arbetsförmedlingen att göra egna prioriteringar utifrån sin instruktionsenliga uppgift. genomgång av regleringsbreven visar att målen och uppdragen är många och rör flera grupper av arbetssökande. De är dessutom återkommande . Arbetsförmedlingen har också framfört i ett skriftligt svar till att myndigheten lägger sig nära regeringens prioriteringar i sin interna styrning av verksamheten. Eftersom regeringens styrning omfattar de övriga tre grupperna med svagare konkurrensförmåga ingår därför dessa tre grupper i Arbetsförmedlingens interna styrning.164 162Riksrevisionen har gått genom agendor för myndighetsdialogerna för åren 2010–2020 och analysunderlag inför dialogerna 2018–2020. 163Intervju med företrädare för , . 164E-post från Arbetsförmedlingen, . Detta framförs även i intervjuer med företrädare för Arbetsförmedlingen, och . 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Enligt skulle regeringen i ännu större utsträckning kunna utgå från arbetssökandes behov i stället för målgrupp i sin styrning. konstaterar att Arbetsförmedlingen har lyft till regeringen att styrningen mot målgrupper skapar problem för myndigheten och att styrningen i stället borde inriktas mot arbetssökandes individuella behov (behovsstyrning).165 I Arbetsförmedlingens budgetunderlag –2022 skriver Arbetsförmedlingen att behovs- och målgruppsstyrning blandas såväl inom, som mellan, mål i regleringsbrevet, arbetsmarknadspolitiska förordningar och anslag. Enligt bidrar sammanblandningen av behovs- och målgruppsstyrning till att myndigheten inte ges optimala förutsättningar att bedriva en så effektiv verksamhet som möjligt. Styrningen inom Arbetsförmedlingen försvåras eftersom individer som tillhör samma målgrupp inte nödvändigtvis har likartade behov. Omvänt gäller också att individer som tillhör olika målgrupper kan ha samma behov, konstaterar av de intervjuade vid Arbetsförmedlingen uppfattar dock att regeringens styrning mot målgrupper har minskat något under senare år.167 Sökandesammansättningen vid Arbetsförmedlingen har även ändrats det senaste årtiondet så att en allt större andel av de inskrivna vid Arbetsförmedlingen ingår i de grupper som bedöms ha svagare konkurrensförmåga. Därmed ingår fler arbetssökande i de grupper som särskilt omfattas av mål och uppdrag i regeringens regleringsbrev. sammanställning av statistik från Arbetsförmedlingen visar att av de inskrivna tillhör någon eller flera av grupperna utomeuropeiskt födda, personer med funktionsnedsättning eller personer med högst förgymnasial utbildning och därmed omfattas av regeringens målgruppsstyrning.168 När långtidsarbetslösa och ungdomar läggs till, som även de är grupper som särskilt har omfattats av regeringens styrning, innefattas av de inskrivna. Den stora andelen inskrivna som omfattas av regeringens prioriteringar reser frågan om hur prioriteringar bör göras. När så många inskrivna vid Arbetsförmedlingen bedöms ha svagare konkurrensförmåga, blir stora övergripande målgrupper trubbiga att använda som utgångspunkt för prioriteringar, enligt . För att Arbetsförmedlingen ska kunna 165Arbetsförmedlingen, Vissa förutsättningar inför reformeringen av Arbetsförmedlingen, 2019, och Arbetsförmedlingens budgetunderlag 2020–2022, 2019. 166Redan i Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsrapport beskriver Arbetsförmedlingen fördelarna med ett individperspektiv, snarare än grupperspektiv, både i Arbetsförmedlingens verksamhet och i regeringens styrning. Arbetsförmedlingen lyfter att de specifika uppdrag som myndigheten får av regeringen sätter restriktioner för hur arbetsmarknadspolitiska insatser och program ska prioriteras mellan olika grupper av sökande. 167Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen, , och . 168Beräkningen har utgått från vilka grupper som omfattats av mål och/eller uppdrag i regleringsbrevet i förhållande till totalt antal inskrivna vid Arbetsförmedlingen som var öppet arbetslösa eller i program med aktivitetsstöd . R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR prioritera de arbetssökande som är mest i behov av stöd behövs därför en mer djupgående analys ligga till grund för prioriteringarna, där fler faktorer kopplat till den arbetssökande och arbetsmarknaden vägs in. I en sådan analys behöver ålder ingå som en bland flera faktorer, eftersom stigande ålder ökar risken för långtidsarbetslöshet väsentligt. Ett exempel på mer riktade uppdrag som bygger på en analys utifrån flera faktorer är regeringens uppdrag till Arbetsförmedlingen som rör utrikesfödda kvinnor.169 bedömer att en mindre omfattande målgruppsstyrning i regleringsbrevet skulle ge Arbetsförmedlingen bättre förutsättningar att själv göra prioriteringar, och dessutom bättre förutsättningar att styra och planera verksamheten. Liknande argument har framförts av Statskontoret som i en utvärdering lyfter att regeringen bör undvika en för detaljerad styrning av Arbetsförmedlingen med många uppdrag och återrapporteringskrav, och sträva efter att ge Arbetsförmedlingen goda planeringsförutsättningar.170 Även har påpekat att regeringens regleringsbrev har varit för utförliga, och att en sådan detaljerad styrning troligen har försvårat förutsättningarna för Arbetsförmedlingens att bedriva en effektiv verksamhet.171 4.2Regeringens styrning har fokus på vissa diskrimineringsgrunder utgår ifrån att regeringens styrning ska stödja Arbetsförmedlingens uppgift i instruktionen att främja mångfald och motverka diskriminering i arbetslivet. Granskningen visar att regeringen har gett flera uppdrag till Arbetsförmedlingen som rör vissa diskrimineringsgrunder, men inget uppdrag rör ålder. Enligt finns en risk för att Arbetsförmedlingen begränsar sitt arbete till de diskrimineringsgrunder som regeringen lyfter särskilt i sin styrning. genomgång av regleringsbrev visar att regeringen åren 2015–2020 gett flera uppdrag till Arbetsförmedlingen som rör diskriminering. Ingen av uppdragen har dock inriktning mot diskriminineringsgrunden ålder. Uppdragen rör i stället de två diskrimineringsgrunderna kön och etnisk tillhörighet:172 •Sedan 2015 har Arbetsförmedlingen haft i uppdrag att arbeta med jämställdhetsintegrering i verksamheten. 169Arbetsförmedlingen har –2020 haft i uppdrag från regeringen att redovisa resultaten av de åtgärder som myndigheten vidtagit avseende att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten för utrikes födda kvinnor. 170Statskontoret, Arbetsförmedlingens interna styrning. Slutrapport om förändringsarbetets genomslag, 2019. 172Diskrimineringsgrunderna är kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning och ålder, se 1 kap. 1 § diskrimineringslagen (2008:567). 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N •Regeringen har uppdragit till Arbetsförmedlingen att redovisa resultaten av åtgärder för att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten för utrikes födda kvinnor. •Sedan 2012 har Arbetsförmedlingen haft i uppdrag att arbeta för romsk inkludering. Det har bland annat handlat om att se till att enskilda arbetssökande hos Arbetsförmedlingen får den hjälp de behöver. I budgetpropositionen fick Arbetsförmedlingen även medel för att genomföra informationsinsatser som rörde personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Projektet gick under namnet ”Se kompetensen” och handlade om att påverka arbetsgivares attityder till personer med funktionsnedsättning. konstaterar att de uppdrag som regeringen gett till Arbetsförmedlingen har fått genomslag i myndighetens verksamhet. Flera intervjuade medarbetare och chefer tar upp att Arbetsförmedlingen kontinuerligt genomlyser sin verksamhet utifrån könsskillnader, särskilt i syfte att inte diskriminera utrikes födda kvinnor. Flera lyfter även projektet ”Se kompetensen” som ett exempel på hur Arbetsförmedlingen arbetar för att motverka diskriminerande attityder hos arbetsgivare. ser en risk för att regeringens återkommande uppdrag som rör kön, etnisk tillhörighet och funktionsnedsättning kan bidra till att dessa diskrimineringsgrunder prioriteras i Arbetsförmedlingens arbete med uppgiften i instruktionen att främja mångfald och jämställdhet och motverka diskriminering i arbetslivet. I Arbetsförmedlingens årsredovisningar för åren 2015–2019 finns till exempel inte en samlad redovisning av hur Arbetsförmedlingen generellt arbetar med denna uppgift. I stället ligger fokus i redovisningen genomgående på de regeringsuppdrag som rör jämställdhet och utrikes födda kvinnor.173 Samma mönster finns i de analysunderlag som tar fram inför myndighetsdialogerna med Arbetsförmedlingen. genomgång av analysunderlagen visar att fokus även i dessa ligger på de regeringsuppdrag som Arbetsförmedlingen har arbetat med . Enligt är det därför centralt att regeringen i sin styrning säkerställer att Arbetsförmedlingen har utrymme att arbeta med hela sin instruktionsenliga uppgift att främja mångfald och jämställdhet och motverka diskriminering i arbetslivet. Det är också viktigt för att regeringen ska skaffa sig en samlad bild av vilket arbete som Arbetsförmedlingen bedriver inom området. 173I Arbetsförmedlingens årsredovisningar nämns dock kort under rubrikerna Hälsa och sjukfrånvaro respektive Medarbetare att Arbetsförmedlingen internt har påbörjat ett arbete med likabehandling. R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR 5 Slutsatser och rekommendationer har granskat om regeringens och Arbetsförmedlingens styrning möjliggör för Arbetsförmedlingen att arbeta effektivt för att arbetssökande över ska återgå i arbete. I detta kapitel fördjupar vi våra iakttagelser och slutsatser. övergripande bedömning är att regeringens och Arbetsförmedlingens styrning försvårar ett effektivt arbete för att arbetssökande ska återgå i arbete. Äldre arbetssökande har i genomsnitt väsentligt längre arbetslöshetstider än yngre och Arbetsförmedlingen bedömer därför att gruppen har en svagare konkurrensförmåga på arbetsmarknaden. Trots att en hög ålder ökar risken att fastna i arbetslöshet, tar regeringen och Arbetsförmedlingen sällan hänsyn till detta i styrningen och i prioriteringar av Arbetsförmedlingens verksamhet för arbetssökande och arbetsgivare. Granskningen visar också att äldres ökade risk för långtidsarbetslöshet sällan har vägts in i den arbetsmarknadspolitiska bedömningen av enskilda arbetssökandes behov av stöd. Äldre arbetssökande prioriteras heller inte i Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivare. i hög grad fokuserar på frågor om likabehandling och diskriminering, har arbetet för att motverka åldersdiskriminering i arbetslivet liten omfattning. Arbetsförmedlingen saknar också fördjupad kunskap om hur en hög ålder påverkar arbetsmarknadssituationen för olika arbetssökande. bedömer sammantaget att det därmed finns en risk för att äldre arbetssökande inte får det stöd som de behöver, och att tiden i arbetslöshet förlängs. Både regeringens och Arbetsförmedlingens styrning av vilka arbetssökande som ska prioriteras behöver därför utvecklas. Styrningen behöver tydligare utgå från arbetssökandes avstånd till arbetsmarknaden och väga in att en hög ålder ökar risken att kvarstå i arbetslöshet. 5.2Regeringens samlade styrning behöver stödja Arbetsförmedlingens uppgift att prioritera arbetssökande bedömning är att regeringens styrning mot särskilda grupper av arbetssökande via mål och uppdrag i regleringsbrevet varit alltför omfattande. I praktiken har det minskat utrymmet för Arbetsförmedlingen att utifrån sin instruktion bedöma vilka arbetssökande som befinner sig längre från arbetsmarknaden och som därmed ska prioriteras. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Regeringens styrning har återkommande haft mål174 och uppdrag i regleringsbreven som rör utomeuropeiskt födda, ungdomar och långtidsarbetslösa. Därutöver har det varit vanligt med mål och uppdrag som rör personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och arbetssökande med kort utbildning. Äldre arbetssökande har inte varit föremål för särskilda mål eller uppdrag i regeringens styrning. Detta trots att både regeringen och Arbetsförmedlingen återkommande har konstaterat att även äldre utgör en av grupperna som bedöms ha svagare konkurrensförmåga på arbetsmarknaden.175 I granskningen har vi övervägt hur regeringens styrning bör utformas för att möjliggöra ett effektivt arbete för att arbetssökande ska återgå i arbete. Att föreslå en tydligare styrning mot denna åldersgrupp skulle innebära att ännu en målgrupp läggs till i regeringens redan omfattande målgruppsstyrning. Det bedömer inte som effektivt. Dels har Arbetsförmedlingen redan enligt sin instruktion i uppgift att göra prioriteringar utifrån arbetssökandes avstånd till arbetsmarknaden. Dels omfattas en mycket stor andel av de inskrivna vid Arbetsförmedlingen av regeringens mål och uppdrag. Om alltför många grupper omfattas utgör styrningen i praktiken inte en grund för att prioritera. konstaterar även att Arbetsförmedlingen i budgetunderlaget –2022 lyfter att regeringen blandar målgruppsstyrning med styrning utifrån individuella behov, både inom och mellan mål i regleringsbrevet, arbetsmarknadspolitiska förordningar och anslag. Enligt innebär det att den interna styrningen försvåras eftersom individer som tillhör samma målgrupp inte nödvändigtvis har likartade behov, vilket minskar förutsättningarna att bedriva en effektiv verksamhet. bedömer sammantaget att regeringens styrning i högre utsträckning behöver ta utgångspunkt i Arbetsförmedlingens analys av vilka arbetssökande som befinner sig längre från arbetsmarknaden, bland annat utifrån ålder. För att möjliggöra för Arbetsförmedlingen att genomföra uppgiften i instruktionen att prioritera de arbetssökande som befinner sig längre ifrån arbetsmarknaden, och därmed har störst behov av stöd, bör regeringens styrning mot särskilda målgrupper i regleringsbrevet minska i omfattning. har också påpekat att regeringens regleringsbrev har varit för utförliga, och att en sådan detaljerad styrning troligen har försvårat förutsättningarna för Arbetsförmedlingen att bedriva en effektiv verksamhet.176 174Inga mål har angetts . 175De övriga tre grupperna är utomeuropeiskt födda, personer med högst förgymnasial utbildning och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR •Utforma regleringsbrev och övrig styrning av Arbetsförmedlingen så att den bättre stödjer Arbetsförmedlingens uppgift i instruktionen att prioritera de arbetssökande som befinner sig längre från arbetsmarknaden. 5.3Arbetsförmedlingens prioriteringar behöver tydligare utgå från kunskap om avstånd till arbetsmarknaden prioriterar de arbetssökande som befinner sig längre från arbetsmarknaden är viktigt både ur likvärdighets- och effektivitetssynpunkt. Granskningen visar dock att det inte tydligt framgår hur arbetssökandes avstånd till arbetsmarknaden vägs in i Arbetsförmedlingens övergripande prioriteringar i verksamheten. Trots att äldre som grupp har väsentligt längre arbetslöshetstider och att en hög ålder minskar sannolikheten att få ett arbete, är ålder inte en faktor som tydligt beaktas i Arbetsförmedlingens övergripande styrning och prioriteringar. Arbetsförmedlingen understryker i flera intervjuer att grunden för prioriteringar mellan arbetssökande är den individuella arbetsmarknadspolitiska bedömningen av arbetssökandes avstånd till arbetsmarknaden och behov av stöd. visar granskningen att Arbetsförmedlingen på övergripande nivå i praktiken prioriterar vissa grupper av arbetssökande. Dessa prioriteringar framgår genom mål, uppföljningsmått och beskrivningar kopplat till dessa grupper i Arbetsförmedlingens verksamhetsplaner och årsredovisningar. De övergripande prioriteringarna utgår från de grupper av arbetssökande som anges i regeringens regleringsbrev och där omfattas inte äldre arbetssökande. Därmed finns en risk att arbetssökande som befinner sig längre från arbetsmarknaden, men som inte omfattas av regeringens mål och uppdrag, inte får det stöd som de behöver. Arbetsförmedlingen behöver därför tydliggöra hur prioriteringar görs på myndighetsövergripande nivå, i förhållande både till Arbetsförmedlingens instruktion och mål och uppdrag i regleringsbrev. bedömer att det arbetet skulle underlättas om Arbetsförmedlingen tydliggjorde och dokumenterade hur myndigheten tolkar uppgiften i instruktionen att prioritera dem som befinner sig längre från arbetsmarknaden. analyserar Arbetsförmedlingen återkommande olika arbetssökandes arbetsmarknadssituation i årliga rapporter, särskilda återrapporteringar och analyser. Det framgår dock inte tydligt hur denna kunskap används som underlag för prioriteringar. Enligt behöver därför Arbetsförmedlingen regelbundet redovisa en samlad analys utifrån flera faktorer av vilka arbetssökande som befinner sig längre från arbetsmarknaden. När en allt större andel av de inskrivna arbetssökande bedöms tillhöra grupper med svagare konkurrensförmåga finns ett ökat behov av en sådan mer fördjupad och samlad 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Exempelvis kan arbetssökande med kort utbildning ha en svårare arbetsmarknadssituation om de dessutom är äldre. En samlad analys utifrån flera faktorer kan ge mer träffsäkra bedömningar av vilka arbetssökande som befinner sig längst från arbetsmarknaden och därmed utgöra ett gott underlag för mer effektiva prioriteringar i verksamheten. Det kan också utgöra ett viktigt underlag i Arbetsförmedlingens dialog med regeringen om myndighetens uppgift att prioritera dem som befinner sig längre från arbetsmarknaden. Den modell som Arbetsförmedlingen tagit fram som grund till det nya statistiska bedömningsstödet bör kunna användas för att fördjupa och samla kunskapen om arbetssökandes sannolikhet att få jobb utifrån många olika faktorer hos individen och arbetsmarknaden.177 konstaterar också att Arbetsförmedlingens kunskap om äldres arbetsmarknadssituation är relativt översiktlig, särskilt jämfört med kunskapen om andra grupper med svagare konkurrensförmåga. Det visar vår genomgång av årliga rapporter och särskilda analyser . För att Arbetsförmedlingen ska kunna stödja äldre arbetssökande på ett bra sätt behövs därför även mer fördjupad kunskap om deras arbetsmarknadssituation. Det kan exempelvis handla om eventuella behov hos de arbetssökande, om arbetsgivares uppfattningar om äldre arbetssökande eller om branscher och yrken där äldre särskilt missgynnas. Andra viktiga kunskapsområden är hur olika program och insatser bidrar till att äldre arbetssökande återgår i arbete. •Utforma prioriteringar på övergripande myndighetsnivå utifrån en samlad analys av arbetssökandes avstånd till arbetsmarknaden, baserat på ett flertal faktorer, däribland ålder. 5.4Nytt verktyg för arbetsmarknadspolitiska bedömningen behöver förankras Den arbetsmarknadspolitiska bedömningen är helt central för Arbetsförmedlingens verksamhet, både och efter den kommande reformeringen.178 Granskningen visar dock att ålderns påverkan på den arbetssökandes avstånd till arbetsmarknaden inte vägts in i tillräcklig omfattning och på ett adekvat sätt i den arbetsmarknadspolitiska bedömningen. Det nuvarande frivilliga bedömningsstödet, som bland annat väger in ålder, används sällan av arbetsförmedlarna eftersom det inte uppfattas som ett bra stöd i bedömningen. Arbetsförmedlare vi intervjuat menar även 177Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen, . 178Den arbetsmarknadspolitiska bedömningen kommer fortsatt utgöra grunden för bedömning av arbetssökandes stödbehov, samt utgöra underlag för ersättning till externa leverantörer, enligt Arbetsförmedlingen, Vissa förutsättningar inför reformeringen av Arbetsförmedlingen, 2019. R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR att det kan uppfattas som diskriminerande att påtala och väga in den arbetssökandes ålder i bedömningen. Att ålder sällan vägs in vid den arbetsmarknadspolitiska bedömningen innebär att stödet till äldre arbetssökande kanske inte motsvarar det verkliga stödbehovet. Äldre arbetssökande riskerar därmed att inte få det stöd som de behöver när det gäller stödets inriktning, omfattning och tidpunkt. Tiden i arbetslöshet kan därmed förlängas, vilket också de långa arbetslöshetstiderna i gruppen indikerar. Enligt Riksrevsionen är det därför av stor vikt att ålder vägs in i den arbetsmarknadspolitiska bedömningen, och att arbetsförmedlare har ett fullgott stöd för att kunna göra bedömningen på ett kunskapsbaserat och likvärdigt sätt. har i flera granskningar betonat vikten av enhetliga bedömningar av stöd och insatser till arbetssökande.179 har tidigare konstaterat att bedömningsstöd kan vara ett gott verktyg för att arbetssökande ska få en likvärdig service, oavsett vilken arbetsförmedlare eller vilket arbetsförmedlingskontor de vänder sig till.180 Det är därför positivt att Arbetsförmedlingen utvecklar ett nytt statistiskt bedömningsstöd som bland annat tar hänsyn till ålder. har inte granskat implementeringen av det nya bedömningsstödet.