prop · H9031d5 · 2021-09-20 00:00:00 — Enligt den myndighetsgemensamma lägesbilden om organiserad brottslighet 2019 bedömer myndigheterna att bl.a. den ökade globaliseringen och digitaliseringen påverkar organiserad brottslighet. De kriminella nätverken arbetar alltmer gränsöverskridande. Brottsligheten mot välfärds- och förmånssystemen är fortsatt omfattande. Det kan handla om felaktiga arbetstillstånd, osanna intyg och felaktig folkbokföring som bidrar till att orsaka felaktiga utbetalningar. För att få en bättre bild av den organiserade brottslighetens utveckling har tagit fram en nationell modell för att kartlägga kriminella nätverk. Enligt statistik från har antalet skjutningar med dödlig utgång ökat kraftigt, från ca 10 fall , till omkring 45 fall . De inblandade var yngre –2017 än i början visar en studie från Brå (2020:4). Enligt uppgifter från har även antalet personer som vårdats i sluten eller specialiserad öppenvård till följd av skottskada ökat , från knappt 90 personer 2011 till 135 2020, och av dessa är en majoritet män. Enligt uppgick det totala antalet skjutningar till 366, vilket är något fler än 2019 och 2018, då 334 respektive 306 skjutningar bekräftades. Antalet sprängningar minskade något 2020 jämfört med . Enligt statistik från Brå anmäldes 215 fall av allmänfarlig ödeläggelse genom sprängning 2020, motsvarande siffra var 257 fall. Narkotikabrottsligheten är en central del av den brottslighet som har koppling till kriminella nätverk. Den är också nära kopplad till våldsbrottsligheten. Uppgifter från () visar att narkotikabruket ökat något , i synnerhet användning av cannabis och narkotikaklassade läkemedel. Antalet narkotikarelaterade dödsfall har blivit fler . har ungefär en fjärdedel av dödsfallen rört kvinnor (CAN 2019 rapport 180). Skjutvapenvåldet har ofta sin grund i konflikter med koppling till narkotikamarknaden eller i personliga relationer (Brå 2019:3 och . Användning av skjutvapen kan även vara ett sätt att bygga upp, stärka och upprätthålla en position i den kriminella miljön, som våldet kan öka behovet av att skydda sig från andra individer som agerar på samma sätt. konstaterades 124 fall av dödligt våld. Det är 13 fler fall än året innan och den högsta siffran sedan mätningens start . till befolkningsmängden var dock nivån något högre 2007. Över tid har vissa typer av dödligt våld minskat, medan andra ökar. Antalet fall av dödligt våld med skjutvapen har ökat betydligt, medan dödligt våld mot barn och alkoholrelaterat dödligt våld mellan vuxna män har minskat. Sett ur ett längre tidsperspektiv är det dödliga våldet totalt sett lägre än vad det var sett till befolkningsmängden. Det dödliga våldet mot kvinnor har också minskat under . Särskilt tydligt är detta i förhållande till befolkningsutvecklingen. uppgick antalet fall av dödligt våld 2021/22:1 Utgiftsområde 4 mot kvinnor till 25 fall, vilket är samma antal som 2019. Drygt hälften av dessa fall avsåg situationer där offer och förövare var eller hade varit närstående genom en parrelation (13 fall, vilket är 3 färre fall än 2019). Den långsiktiga trenden är att dödligt våld mot kvinnor inom ramen för nära relation har minskat något. Brå har studerat diagnosticerad psykisk ohälsa hos gärningspersoner vid dödligt våld (2020:7). Studien visar att det är cirka sju gånger vanligare för gärningspersonerna, både kvinnor och män, att ha haft kontakt med psykiatrin året före brottet, än vad det är under ett kalenderår i befolkningen. Fortsatt högt och något ökande förtroende för rättsväsendet Förtroendet för rättsväsendet fortsatte att öka 2020, då uppgav att de hade ganska eller mycket stort förtroende för rättsväsendet som helhet. Motsvarande andel 2019 var . Kvinnor har något högre förtroende för rättsväsendet än vad män har (se diagram 2.4). Det är också något vanligare att personer i medelåldern har högt förtroende för rättsväsendet än yngre och äldre. Personer med minst en svenskfödd förälder har ett högre förtroende för rättsväsendet som helhet än utrikesfödda personer, som i sin tur har ett högre förtroende än personer som är svenskfödda och har två utrikesfödda föräldrar. Diagram 2.4 Förtroende för rättsväsendet Andel med mycket eller ganska stort förtroende Källa: Nationella trygghetsundersökningen. Nivån på förtroendet skiljer sig åt mellan olika myndigheter i rättsväsendet, vilket delvis kan bero på deras olika uppgifter och roller. ökade förtroendet för alla myndigheter i rättsväsendet jämfört med (se diagram 2.5). För samtliga myndigheter är förtroendet högre än vid den första undersökningen 2007 även om nivåerna har varierat något . För är förtroendet också det högsta uppmätta sedan mätningarna startade. De skillnader i förtroende för rättsväsendet som helhet mellan kön, härkomst och ålder som beskrivits ovan gäller på det stora hela även för de enskilda myndigheterna. 2021/22:1 Utgiftsområde 4 Förtroende för myndigheter i rättsväsendet Andel med mycket eller ganska stort förtroende Källa: Nationella trygghetsundersökningen. En viktig del i bedömningen av rättsväsendets resultat är att följa upp hur de brott som anmäls hanteras i rättskedjans olika delar. I detta avsnitt redovisas statistik över anmälda brott, utredning och lagföring samt verkställighet av utdömda påföljder. Domstolarnas verksamhet redovisas separat eftersom domstolarna inte enbart hanterar brottmål. Verksamhet som inte rör ärendeflödet i brottmålsprocessen, exempelvis brottsförebyggande arbete och stöd och information till brottsoffer ingår inte i denna beskrivning utan redogörs för separat. Fler brott har utretts och klarats upp under pandemin Brå har gjort en genomgång av , och domstolarnas arbete med polisanmälda brott under pandemin som visar att antalet ärenden som redovisat till åklagare för åtal ökade med drygt 10 000 jämfört med , en ökning (Brå 2021:4). Antalet brottsmisstankar som lagförde ökade med ungefär samma antal (motsvarande ). I båda fallen inleddes ökningen först , när pandemin började. Även antalet avgöranden i domstol ökade, men där syns ökningen främst . Antalet avgjorda brottmål ökade med närmare 7 000 mål , en ökning jämfört med . En förklaring till den ökade produktionen, som syns inom alla tre myndighetsslag, är enligt Brå att i stort sett all fortbildning ställts in på grund av risken för smitta. För del har pandemin också lett till att vissa arbetsuppgifter i princip har försvunnit, såsom kommenderingar på större idrottsevenemang, demonstrationer, statsbesök m.m. Många domstolar ställde in planerade rättegångar på grund av smittorisken. Men allt eftersom har domstolarna hittat nya vägar att genomföra målen. Det handlar både om att i större utsträckning genomföra målen med hjälp av video och att utnyttja möjligheten att avgöra målet på handlingarna i de fall där lagen tillåter det. Den ökning av antalet avgjorda mål man kan se avser dock främst enklare mål. Större, mer komplexa mål har i större utsträckning skjutits fram , till följd av svårigheter att genomföra dem under pandemin. 2021/22:1 Utgiftsområde 4 Något ökat inflöde i rättskedjan Enligt den officiella kriminalstatistiken anmäldes ca 1,57 miljoner brott i , vilket är något fler än 2019 (ordningsböter som utfärdas av polis ingår inte i denna statistik). Ett ärende som inkommer till en brottsbekämpande myndighet innehåller ett eller flera anmälda brott. ökade antalet inkomna ärenden till och . 1,28 miljoner brottsärenden, exklusive ärenden från kamerabevakning med trafiksäkerhetskameror. Det är en ökning i förhållande innan och . Antalet inkomna ärenden till uppgick till 181 400, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Även vid ökade antalet registrerade inkomna ärenden. Ökningen motsvarade jämfört med året innan och uppgick till 9 518 ärenden. En anmälan som inkom till , som innefattade ett stort antal ärenden, registrerades först vilket förklarar huvuddelen av den stora ökningen mellan åren. har antalet ärenden som inkommer till lite mer än fördubblats. Rättsväsendets förutsättningar att hantera och klara upp de anmälda brotten är i stor utsträckning beroende av vilken typ av brott som anmäls. För att tolka utredningsresultatet krävs därför kunskap om de anmälda brottens karaktär och sammansättning. Den anmälda brottsligheten kan grovt delas in i tre kategorier med olika förutsättningar för utredningsarbetet: ingripandebrott samt offerbrott med eller utan interaktion mellan gärningspersonen och den brottsdrabbade. Ingripandebrott såsom trafik- och narkotikabrott är generellt sett relativt enkla att klara upp medan offerbrott med interaktion, såsom hot och misshandel, i allmänhet bedöms vara medelsvåra att klara upp. Offerbrott utan interaktion, exempelvis skadegörelse samt vissa stölder och bedrägerier, är överlag svåra att klara upp. Majoriteten av de brott som anmäldes 2020 var offerbrott utan interaktion (ca ), följt av offerbrott med interaktion () och ingripandebrott (). Fördelningen är i princip densamma som 2019. Andelen ingripandebrott har minskat något , medan andelen offerbrott utan interaktion varit på en stabil nivå. Andelen brott med interaktion mellan brottsoffer och gärningsperson har däremot ökat något. Brå (kortanalys 1/2018) har tidigare konstaterat att förändringar i sammansättningen av anmälda brott har påverkat andelen uppklarade brott . Sådana förändringar kan nästan helt förklara den ökade andelen uppklarade brott –2010, medan den minskade andelen uppklarade brott –2016 till en fjärdedel kan förklaras av sådana förändringar i sammansättningen av den anmälda brottsligheten. Det finns också tecken på att viss brottslighet blivit mer tidskrävande att utreda. Brå (2017:4) har bedömt att antalet omfattande ärenden i rättsväsendet ökade till mitten av . Det rörde främst ärenden om ekonomisk brottslighet, våldsbrott och narkotikabrott, ofta med ett omfattande analys- och bevismaterial, internationella inslag eller ett stort antal misstänkta, brottsoffer och vittnen. En ökning av sådana omfattande ärenden kan innebära att resurser behöver omfördelas inom en myndighet, t.ex. från verksamheter med större ärendeproduktion, vilket kan påverka det samlade resultatet negativt. Omfattande ärenden kan kräva stora resurser, även om de är få till antalet. Av årsredovisning framgår att särskilt krävande ärenden endast utgör ett par procent av det totala ärendeinflödet vid myndigheten men att hanteringen av dessa ärenden står för ca av myndighetens samlade kostnader för utredning och lagföring. Det är dock generellt svårt att i siffror bedöma i hur stor utsträckning sådana omfattande ärenden påverkar myndigheternas sammantagna resultatutveckling i proportion till förbrukade resurser. 2021/22:1 Utgiftsområde 4 I diagram 2.6 nedan illustreras den procentuella utvecklingen av antalet skäligen misstänkta personer, antalet ärenden som redovisat till åklagare, antalet lagförda personer vid och samt antalet personuppklarade brott . Ärenden som redovisar till åklagare är färdigutredda ärenden som redovisas till åklagare för beslut i åtalsfrågan. Lagförda personer avser personer som åklagare har fattat beslut om att åtala eller på annat sätt lagföra. Med personuppklarade brott avses brott för vilka åklagare har beslutat om åtal, meddelat åtalsunderlåtelse eller utfärdat strafföreläggande, dvs. brott till vilka det har knutits en eller flera gärningspersoner. Huvuddelen av de misstänka och lagförda personerna är män, andelen kvinnor var 23 respektive 2020. Det är något högre än åren . Det generella mönstret kännetecknas av tydliga ökningar åren efter 2007 följt av markanta minskningar . Med undantag för antalet misstänkta personer är nivåerna lägre än . Särskilt tydligt har antalet ärenden redovisade från till åklagare minskat. ökar dock antalet ärenden redovisade till åklagare och antalet personuppklarade brott. Det går även att se en ökning av det totala antalet personer med lagföringsbeslut hos åklagare , men nivåerna är fortfarande lägre än . personuppklarades 224 000 brott, vilket är en ökning med i förhållande till 2019. Antalet personuppklarade brott ökade för brottskategorierna brott mot person, skadegörelse och narkotikabrott, och minskade för stöld- och tillgreppsbrott, bedrägeribrott och trafikbrott. Antalet ärenden redovisade till åklagare ökade i alla brottskategorier utom butikstillgrepp. Diagram 2.6 Procentuell utveckling av antalet skäligen misstänkta personer, ärenden redovisade till åklagare, personuppklarade brott och lagförda personer hos och Skäligen misstänkta personer Ärenden redovisade till åklagare brott Lagförda personer Anm: Definitionen av personuppklarade brott förändrades något i och med en revidering av statistiken 2014. Detta medförde en generell nivåhöjning av antalet personuppklarade brott. Jämförelser mellan perioden –2013 och perioden –2020 ska därför göras med försiktighet. Observera också att den procentuella ökningen 2014–2020 i diagram 2.6 är i relation till nivån 2007, som är beräknad enligt den tidigare definitionen av personuppklarade brott. Källa: Officiell kriminalstatistik samt uppgifter från , och årsredovisningar. Som framgår av diagram 2.7 nedan har andelen personuppklarade brott totalt länge minskat. var andelen personuppklarade brott den lägsta . Att andelen ärenden som redovisar till åklagare av avslutade ärenden har minskat på ett liknande sätt indikerar att minskningarna kan härledas 2021/22:1 Utgiftsområde 4 redan till detta led. har dock såväl andelen ärenden redovisade till åklagare som andelen personuppklarade brott ökat marginellt. Andelen ärenden som redovisas till åklagare av bearbetade ärenden, dvs. av ärenden där inlett förundersökning eller annan utredning, uppvisar också en successiv minskning. har andelen dock ökat, även om ökningen var marginell 2020. Detta bedöms bero på att antalet bearbetade ärenden ökade. Andelen ärenden som redovisas till åklagare av bearbetade ärenden ökade i flertalet brottskategorier . Den minskade endast för narkotikabrott, tillgrepp i butik och övriga brottsbalksbrott. Andelen är högst i de brottskategorier som helt eller till stor del består av s.k. ingripandebrott – narkotikabrott, trafikbrott och tillgrepp i butik. Diagram 2.7 Andelen ärenden redovisade till åklagare av avslutade ärenden, andelen ärenden redovisade till åklagare av bearbetade ärenden samt andelen personuppklarade brott Andel ärenden redovisade till åklagare av avslutade ärenden Andel ärenden redovisade till åklagare av bearbetade ärenden Anm: redovisas en justerad personuppklaringsprocent. Måttet är i princip konstruerat på samma sätt som tidigare, men med den skillnaden att det beräknas på de handlagda brotten i stället för på de anmälda brotten. Justeringen har en marginell påverkan på resultatet. Det är därför möjligt att jämföra den totala personuppklaringsprocenten för att studera utvecklingen . På motsvarande sätt redovisas andelen ärenden redovisade till åklagare av avslutade ärenden, i stället för som tidigare andelen ärenden redovisade till åklagare av inkomna ärenden. Källa: Officiell kriminalstatistik samt uppgifter från årsredovisningar. Ordningsbot är en typ av böter som får utfärdas direkt på plats av bl.a. polis. hämtas statistiken för ordningsbot från en ny statistikkälla där även digitala ordningsböter ingår. Uppgifter från den tidigare källan finns och från den nya (se diagram 2.8). har till följd av pandemin kunnat lägga mer tid på hastighetskontroller , vilket förklarar en del av ökningen av antalet utfärdade ordningsböter. Den stora ökningen kan dock framför allt tillskrivas införandet av digital ordningsbot, vilket har effektiviserat utfärdandet av ordningsböter. 2021/22:1 Utgiftsområde 4 Diagram 2.8 Utfärdade ordningsböter Anm: hämtas statistiken för ordningsbot från en ny statistikkälla där även digitala ordningsböter ingår. Antal ordningsböter avviker därför här något från, och kan ej jämföras med, tidigare redovisade uppgifter. Den nya statistikkällan omfattar data och redovisas därför . Skillnaden mot den gamla källan är dock relativt liten: ger den nya källan färre ordningsböter än den gamla. är skillnaden större och i motsatt riktning beroende på att den gamla källan inte fångade digital ordningsbot, som började införas . Möjligheterna till ekonomisk är en av de främsta drivkrafterna för en stor del av brottsligheten i samhället. Genom att kombinera arbetet med utredning och lagföring med insatser för att ta brottsvinster från kriminella genom förverkande kan rättsväsendet minska incitamenten att begå brott. framställdes t.ex. nästan 1 450 förverkandeyrkanden genom åklagare till ett belopp om totalt . Det var en kraftig ökning, med , jämfört med föregående år som kan förklaras av några få yrkanden med höga belopp. Det är framför allt ett yrkande om förverkande på ca i ett av pensionsärenden som bidragit. Beloppen kan variera betydligt mellan åren beroende på enskilda ärenden som omfattar stora belopp. Vidare lagfördes 1 656 personer för penningtvättbrott, vilket är en ökning med 599 personer jämfört med året innan. Med lagföring avses här beslut om åtal, strafföreläggande, åtalsunderlåtelse och företagsbot. Antalet lagföringsbeslut och domslut I linje med utvecklingen av antalet ärenden redovisade till åklagare och antalet personuppklarade brott ökade antalet lagföringsbeslut fram varefter utvecklingen vände. Med lagföringsbeslut avses här fällande dom i tingsrätt, godkänt strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse. –2017 minskade antalet lagföringsbeslut . –ökade antalet lagföringsbeslut igen och ökningen fortsatte . fattades drygt 109 000 lagföringsbeslut, vilket är ca 5 000 fler beslut än 2019. Av samtliga lagföringsbeslut avsåg kvinnor och män, en fördelning som varit likartad . Antalet sakprövade brottmål i tingsrätt och antalet fällande domslut i sådana mål följer en liknande utveckling. Efter att ha ökat tydligt minskade dessa . ökar dock antalet domslut i tingsrätt igen. ökade antalet domslut jämfört med , till ca 69 000 domslut. Som framgår av diagram 2.9 nedan utgjordes ökningen i antalet domslut huvudsakligen av enklare mål där påföljden bestämdes till böter. Ökningen 2020 utgörs också främst av domslut med påföljden böter men även domslut med påföljden fängelse och övriga domslut ökade något . 2021/22:1 Utgiftsområde 4 Brå har utvärderat tillämpningen av den nya sexualbrottslagstiftningen som trädde i kraft (Brå 2020:6). Utvärderingen visar att lagen redan fått effekt, bl.a. i form av att nya typer av fall har gått till domstol. Antalet åtal och fällande domar har ökat efter lagändringarna; antalet fällande domar ökade 2019 jämfört med . Diagram 2.9 Domslut i tingsrätt fördelat på påföljderna fängelse, böter och övriga domslut Källa: Officiell kriminalstatistik. En del av de enklare brottmålen avgörs på handlingarna och är därmed generellt sett mindre resurskrävande än mål som avgörs efter huvudförhandling. Över tid har allt fler brottmål kommit att avgöras utan huvudförhandling (se diagram 2.10 nedan). Det beror i stor utsträckning på en regelförändring 2008 som innebar utvidgade möjligheter att avgöra brottmål på handlingarna. Andelen brottmål som avgörs med huvudförhandling har fortsatt att minska något även . Diagram 2.10 Andel sakprövade mål i tingsrätt och hovrätt som avgjorts efter huvudförhandling Sakprövade brottmål som avgjorts vid huvudförhandling – tingsrätt Sakprövade brottmål som avgjorts vid huvudförhandling – hovrätt Domstolarnas belastning avseende brottmål har dock ökat genom att tiderna för huvudförhandling har blivit längre. upptog en genomsnittlig huvudförhandling i tingsrätt , jämfört 2007. I hovrätt har den genomsnittliga tiden för huvudförhandling ökat från 3,8 under 2021/22:1 Utgiftsområde 4 En viktig bidragande orsak till detta är den ovan nämnda reformen 2008; med fler mål som avgörs på handlingarna ökar den genomsnittliga förhandlingstiden för de brottmål som fortfarande går till huvudförhandling (Brå 2017:4). Emellertid har också mer komplicerade brottmål, som kräver särskilt långa förhandlingstider, blivit fler och tar allt mer resurser i anspråk. Enligt uppgifter från utgjorde huvudförhandlingar som pågick ca av den totala förhandlingstiden i tingsrätt och hovrätt 2017. hade denna andel ökat till . Antal avgjorda större mål, de med huvudförhandling över 18 respektive , ökade i både antal och huvudförhandlingstid jämfört med . Detta kan vara ett tecken på att rättsväsendet i allt större utsträckning hanterar komplex brottslighet som är tidskrävande att utreda och lagföra. Antal utdömda fängelseår och beläggning i Kriminalvården Sett ur ett längre tidsperspektiv har antalet domslut med påföljden fängelse minskat. Antalet domslut med påföljden fängelse ökade 2018 , en ökning som fortsatte . utdömdes ca 11 200 påföljder med fängelse som huvudpåföljd, vilket är ca 270 fler än året innan men färre än . De flesta intagna i anstalt är män, andelen kvinnor som är nyintagna i fängelse uppgick , en andel som är relativt stabil . Straffmassan, dvs. den totala utdömda fängelsetiden under ett kalenderår, har också minskat men ökade tydligt 2018–2020. Medelbeläggningen i häkte, anstalt och medelantalet klienter i frivård, ökar också av tydliga minskningar. har medelbeläggningen i anstalt och häkte ökat med sammanlagt närmare 1 300 intagna, vilket är en ökning . Diagram 2.11 Utdömd straffmassa i antal fängelseår samt medelbeläggning i anstalt Straffmassa (antal fängelseår) samt medelbeläggning (antal personer) Källa: Officiell kriminalstatistik samt Kriminalvård och statistik. På regeringens uppdrag analyserade Kriminalvården orsakerna till den ökade beläggningen i häkte och anstalt (Ju2019/03999). Kriminalvården konstaterade då att den ökade beläggningen i häkte mellan och början av 2019 främst berodde på längre häktningstider och inte fler häktade. Enligt har ökningen av medelbeläggningen i häkte varit kraftigare än prognosticerat. Myndigheten konstaterar att har häktningstiderna fortsatt att öka som antalet påbörjade häktningar har ökat. 2021/22:1 Utgiftsområde 4 Den ökade beläggningen i anstalt beror enligt analysen på både ett ökat inflöde av klienter och längre strafftider. Som delförklaring pekar Kriminalvården på de senaste årens straffskärpningar, som kan ha bidragit till längre strafftider och ändrade prioriteringar inom myndigheterna. Man ser även ett ökat inflöde av klienter som begått brott som träffas av det myndighetsgemensamma uppdraget för att bekämpa den organiserade brottsligheten, vilket troligen också bidragit till ökningarna. Beläggningen i anstalt har fortsatt att öka , även om inflödet av klienter har avstannat och är något lägre än 2019. Däremot har strafftiderna ökat, vilket har drivit på beläggningsutvecklingen och det växande platsbehovet. I genomsnitt har strafftiderna blivit längre jämfört med året innan. Den ökande beläggningen har inneburit utmaningar för framför allt Kriminalvården. Med hjälp av personalförstärkningar, tillskapande av tillfälliga platser och överbeläggningar, t.ex. genom att placera två intagna i samma rum, har myndigheten kunnat ta emot fler intagna än verksamheten normalt är dimensionerad för. Ett intensivt expansionsarbete pågår inom myndigheten. Trots den ansträngda beläggningssituationen har antalet allvarliga incidenter mellan intagna fortsatt att minska. Däremot har en ökning skett av rapporteringen av allvarliga våldsincidenter mot personal, något som myndigheten bedömer delvis hänger samman med den höga beläggningen, men även bl.a. med besluten om att begränsa besöks- och permissionsmöjligheter till följd av pandemin. Antalet rymningar och avvikelser var på samma nivå som föregående år totalt sett, men en tydlig ökning har skett av direktavvikelser från anstalter i den lägsta säkerhetsklassen. Andelen intagna i häkte som har fått del av isoleringsbrytande åtgärder minst minskade något . Kriminalvården bedömer att det delvis beror på den kraftiga begränsningen av möjligheten att ta emot besök från anhöriga och civilsamhällets organisationer till följd av pandemin.