prop · H9031d10 · 2021-09-20 00:00:00 — Regeringen har bl.a. gett i uppdrag att fördela i statsbidrag till kommuner –2020 för att stärka insatser för barn och unga med psykisk ohälsa (S2018/00368) (se utg.omr. 9 avsnitt 7). fördelas ca genom en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Regioner inom området psykisk hälsa och suicidprevention. överlämnades ett delbetänkande från Utredningen om en sammanhållen god och nära vård för barn och unga, bl.a. med ett förslag om att det ska implementeras ett nationellt hälsovårdsprogram för barn och unga i hälso- och sjukvården (SOU 2021:34). Betänkandet bereds inom . beslutade regeringen om att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda vissa frågor gällande den psykiatriska tvångsvården och den rättspsykiatriska vården (dir. 2021:36) (se utg.omr. 9 avsnitt 4 och 5). Rättigheter för barn inom den sociala barn- och ungdomsvården och barn i vårdnadstvister Regeringen anser att tryggheten och säkerheten för placerade barn behöver stärkas. har flera åtgärder vidtagits i detta syfte. presenterades departementspromemorian Barnets bästa när vård enligt LVU upphör (Ds 2021:7). I promemorian presenteras nya lagförslag i både socialtjänstlagen och LVU som syftar till att stärka principen om barnets bästa när vården upphör. Promemorian har remitterats och bereds nu inom . trädde nya bestämmelser i socialtjänstlagen och LVU om vårdnadsöverflyttning i kraft, och det infördes särskilda lämplighetskrav för offentliga biträden i mål och ärenden enligt LVU. Även tillsynen av den sociala barn- och ungdomsvården har förstärkts (se utg.omr. 9 avsnitt 7). överlämnades betänkandet Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag (SOU 2020:47). Betänkandet innehåller flera förslag som syftar till ett förtydligat barnrättsperspektiv inom . Betänkandet har remitterats och bereds nu inom . har genomfört en första brukarundersökning med barn som är placerade i familjehem. Många barn uppger att de har det bra i familjehemmet, men endast knappt hälften uppger att de fått information om sina rättigheter (se utg.omr. 9 avsnitt 7). Tidiga insatser är ofta avgörande för barn och unga som riskerar att fara illa (se utg. omr. 16 avsnitt 4). Öppna insatser utan samtycke kan vara ett redskap för att överbrygga det gap som kan uppstå mellan insatser som vårdnadshavare och unga samtycker till och omhändertaganden enligt LVU. Möjligheterna att ge öppna insatser utan samtycke till barn och unga är dock begränsade. Regeringen har därför gett 2021/22:1 Utgiftsområde 9 i uppdrag att lämna förslag på hur möjligheterna att ge öppna insatser utan samtycke till barn och unga kan öka. Uppdraget redovisades (se utg.omr. 9 avsnitt 7). beslutade om de lagändringar som regeringen föreslagit i propositionen Ett stärkt barnrättsperspektiv i vårdnadstvister (prop. 2020/21:150) och som bl.a. syftar till att stärka barnrättsperspektivet i vårdnadsprocessen, skapa bättre förutsättningar för föräldrar att nå samförståndslösningar och stärka skyddet för barn som riskerar att fara illa. Det behövs även mer kunskap om hur våld och övergrepp beaktas i domar om vårdnad, boende och umgänge, och har i uppdrag att kartlägga hur uppgifter om våld eller andra övergrepp beaktas i mål om vårdnad, boende eller umgänge. Uppdraget ska redovisas (se utg.omr. 13 avsnitt 5). Skydd för barn mot våld och andra brott Arbetet för att motverka våld mot barn berör flera politikområden och redovisas inom respektive utgiftsområde (se framför allt utg.omr. 4, utg.omr. 9 avsnitt 7 och utg.omr. 13 avsnitt 5). Skolundersökningen om brott 2019 (Brå) visar att av alla elever i årskurs nio blivit utsatta för misshandel. Det är vanligare bland pojkarna () än flickorna (). Fler flickor har i stället utsatts för sexualbrott (av flickorna, av pojkarna). Av dem som varit utsatta för brott är det vanligt att oro för brott medfört någon form av begränsning i vardagen (av flickorna och av pojkarna). Av de pojkar som blivit utsatta för hot är det som har uppgett att de hållit sig borta en hel dag från skolan. Motsvarande andel bland de pojkar som inte utsatts är . har Stiftelsen i samarbete med genomfört en nationell kartläggning av våld mot barn med medel från regeringen. Resultaten från den senaste kartläggningen presenterades 2016. Arbetet med en ny kartläggning pågår och kommer att presenteras 2023. har fått i uppdrag att sammanställa erfarenheter av att minska våld mot barn i en landrapport. Uppdraget ska redovisas . Ombudsmannen har även haft i uppdrag att utveckla stöd och informationsmaterial om hur man kan förebygga och motverka alla former av våld mot barn riktat till professioner i statliga myndigheter, kommuner och regioner och även direkt till barn. Det finns brister i stödet till barn som är medföljande till en våldsutsatt vårdnadshavare i skyddat boende. Bland annat säkerställs deras rätt till utbildning och skolgång i för låg utsträckning. I undersökning Öppna jämförelser uppger av kommunerna 2020 att de har en rutin för att säkra rätten till skolgång för barn i skyddat boende. beslutade regeringen propositionen Barn som bevittnar brott (prop. 2020/21:170). I propositionen föreslogs bl.a. att det införs ett nytt brott, barnfridsbrott, som innebär att det blir straffbart att utsätta ett barn för att bevittna vissa brottsliga gärningar, såsom vålds- och sexualbrott, i nära relation. Lagändringarna trädde i kraft (se utg.omr. För att markera ytterligare i straffsystemet att hedersrelaterat våld och förtryck är oacceptabelt föreslår i sitt betänkande Ett särskilt hedersbrott (SOU 2020:57) att det införs ett särskilt hedersbrott som tar sikte på upprepade hedersrelaterade gärningar som riktar sig mot samma brottsoffer. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Betänkandet, som har remitterats, bereds nu vidare inom (se utg.omr. 13 avsnitt 5). Regeringen tillsatte en utredning som ska lämna ett förslag till en samlad nationell strategi för att förebygga och bekämpa våld mot barn, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. Strategin ska anlägga ett helhetsperspektiv och möjliggöra en sammanhållen inriktning för arbetet med att förebygga och bekämpa våld mot barn . Utredaren ska ta fram förslag till mål för det långsiktiga arbetet att förebygga och bekämpa våld mot barn. Utredaren ska även identifiera brister och lämna förslag på åtgärder. Uppdraget ska redovisas . Utvecklingen av teknik och användningen av internet gör att sexualbrott kan begås på distans och alltså ske var som helst i världen. sexualbrottsutredning har bl.a. mot den bakgrunden haft i uppdrag att se över vilka principer som bör gälla för straffansvaret för sexualbrott på distans och utnyttjande av barn för sexuell posering. Utredningen har också gjort en översyn av straffskalorna för sexualbrotten. överlämnade utredningen betänkandet Ett förstärkt skydd mot sexuella kränkningar (SOU 2021:43). Stiftelsen beviljades även medel av regeringen för att genomföra en nationell och återkommande studie om ungdomars sexualitet, utsatthet för sexuella övergrepp, sexuell exploatering och sexuell exponering via digitala medier (Unga, sex och internet efter #metoo). Studiens resultat, som redovisades , och kartläggning av hur barns och ungas hälsa påverkas av pornografi, som redovisades , visar en komplex bild. Underlagen kan användas för vidare forskning och för att genomföra analyser av eventuella åtgärder som kan bidra till att stärka barnets rättigheter och möjligheter att utvecklas som individer (se utg.omr. 13 avsnitt 5). För att stärka barnets rättigheter på nätet har , och gemensamt tagit fram en vägledning för aktörer som skapar, tillhandahåller och ansvarar för digitala miljöer där det är vanligt att barn och unga befinner sig, i syfte att göra internet till en tryggare och säkrare plats för barn och unga. Statens medieråds arbete för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem från skadlig mediepåverkan redovisas inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, avsnitt 14. 8.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att de insatser som vidtagits för att stärka barns rättigheter bidrar till att uppfylla målet om att barn ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande, vilket bl.a. grundar sig på åtaganden i . bedömer regeringen att det behövs ett fortsatt systematiskt och strategiskt arbete för att stärka barnets rättigheter i . Trots en tydlig målsättning om att inget barn ska utsättas för våld drabbas en stor andel barn och unga av våld i under sin uppväxt, och rätten att skyddas från våld är enligt regeringens bedömning fortfarande inte fullt tillgodosedd för alla barn trots genomförda insatser. Att barn utsätts för våld är oacceptabelt och regeringens beslut att tillsätta en utredning för att ta fram en strategi för att motverka våld mot barn är ett viktigt steg för ett sammanhållet, långsiktigt och strategiskt arbete som syftar till att säkerställa barnets rättigheter och att åtgärda det som inte fungerar i praktiken. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Att är svensk lag bedöms bidra till att synliggöra barnets rättigheter och skapa förutsättningar för ett barnrättsbaserat synsätt i all offentlig verksamhet. Det innebär också att barnets roll som rättssubjekt med egna specifika rättigheter tydliggörs och kan därmed förväntas medverka till att barnet i högre grad hamnar i fokus i de situationer som gäller barnet. Barn är experter på sin egen situation och har rätt till delaktighet och inflytande. Att ta del av barns egna erfarenheter och åsikter medför också att beslut kan bli bättre underbyggda och av högre kvalitet. Regeringen bedömer att insatser för att öka kunskaper om barnets rättigheter bland barn själva och inom statliga myndigheter, regioner och kommuner spelar en central roll för barnets möjligheter att åtnjuta rättigheterna. Alla barn ska få sina rättigheter tillgodosedda och åtnjuta det skydd och det stöd som lagstiftningen garanterar oavsett bl.a. ålder, kön, ursprung och funktionsnedsättning. Pandemin har inneburit stora samhällsutmaningar och medfört allvarliga konsekvenser för barns möjlighet att åtnjuta sina rättigheter och särskilt drabbat de barn som redan befinner sig i utsatthet. har pandemin synliggjort att det finns ett tydligt behov av fortsatt systematiskt och strategiskt arbete för att barnets rättigheter ska få genomslag i praktiken. Det är också angeläget att fortsatt uppmärksamma de barn som löper förhöjd risk att utsättas för rättighetskränkningar och säkerställa att de får kontinuerligt stöd. Fortsatt behov av ett strategiskt och systematiskt arbete för att tillförsäkra barn deras rättigheter Ett tydligt barnrättsperspektiv ska genomsyra all verksamhet som rör barn och återspegla att barn är individer med egna rättigheter. Därför krävs ett fortsatt systematiskt och strategiskt arbete med utgångspunkt i och den av godkända Strategin för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232, bet. 2010/11:SoU3, rskr. 2010/11:35). För att barnets rättigheter ska få genomslag i praktiken krävs vid sidan av implementeringen av som lag en fortsatt och systematisk transformering av bestämmelser i nationell rätt. , vars slutsatser berör ett stort antal politikområden, bedömer att transformeringsarbetet behöver fortsätta som det behövs ett fortsatt långsiktigt stöd i den praktiska tillämpningen av (SOU 2020:63). Regeringen kommer därför fortsättningsvis att vidta åtgärder för att säkerställa att som lag får genomslag inom olika politikområden för att barn ska få sina rättigheter tillgodosedda. Arbetet inom för barnets rättigheter kommer att fortsätta och fördjupas inriktat på verksamhetsanpassade uppdrag kopplade till särskilt angelägna rättigheter inom olika områden. Fokus ska ligga på åtgärder för att förverkliga barns rätt att uttrycka sina åsikter i frågor som rör barnet, bedömningar av barnets bästa och handfast kunskap om tolkning och tillämpning av som lag, där stöd från spelar en central roll. Det finns fortsatt skillnader i hur regioner bedömer barnets bästa och hur barn får möjlighet att vara delaktiga. Länsstyrelsernas uppdrag att, i samverkan med , samordna och utveckla tillämpning av barnets rättigheter samt stödja arbetet med att säkerställa tillämpningen av barnets rättigheter i kommuner och regioner kräver ett långsiktigt arbete och kommer att fortsätta. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 För att barn ska ha möjligheter till delaktighet och inflytande behöver de också ha kännedom om sina rättigheter. fortsätter att sprida och utveckla portalen . För att barn ska kunna få sina rättigheter tillgodosedda är det också viktigt att de har förutsättningar att utkräva dem. Ett sådant utkrävande kan ske på olika sätt. såväl som flera stater inom ramen för UPR- granskningen har rekommenderat att ratificera det tredje tilläggsprotokollet om ett individuellt klagomålsförfarande. Regeringen har svarat att en ratifikation av tilläggsprotokollet ska övervägas och kommer att se över frågan. I arbetet med att barnets rättigheter ska få genomslag är det civila samhällets organisationer helt centrala. Pandemin har också synliggjort behovet av deras stöd till utsatta barn. Regeringen för en systematisk dialog med organisationer inom ramen för Barnrättsdelegationen och är medveten om vikten av ett kontinuerligt stöd för att de ska kunna bedriva en verksamhet med kvalitet där barn inte hamnar utanför. Regeringen avser därför att tillföra (till anslaget 5:2 Barnets rättigheter) för att möjliggöra ett långsiktigt statsbidrag med fokus på barnrättsorganisationer och stöd till barn i utsatta situationer. Regeringen avser att fortsatt delta i arbetet med att stärka skyddet av barnets rättigheter på internationell nivå, bland annat utifrån arbetet för Agenda 2030. fortsätter även att delta i Globala Partnerskapet för att eliminera alla former av övergrepp och våld mot barn. Fortsatt stort behov av insatser för barn i utsatta situationer Regeringens arbete med att säkerställa att särskilt utsatta grupper av barn och unga får sina rättigheter tillgodosedda fortsätter. För att förbättra barns uppväxtvillkor i områden med socioekonomiska utmaningar, såsom att stärka barnets rätt till en god ekonomisk levnadsstandard, spelar exempelvis den ekonomiska familjepolitiken en viktig roll och även arbetet med att minska och motverka segregation kommer att vara fortsatt centralt. Den fysiska stadsplaneringen ska utgå från ett barnrättsperspektiv och därigenom bidra till barns jämlika levnadsvillkor (se utg.omr. 12, utg.omr. 13 avsnitt 6 och utg.omr. 18 avsnitt 3). Regeringen anser att det är oroväckande att den psykiska ohälsan är fortsatt hög bland barn och unga. Det är mer vanligt med psykisk ohälsa bland flickor och unga transpersoner, men pojkar är överrepresenterade bland dem som avlider i suicid. Regeringen avser därför, som aviserats tidigare, att fortsätta satsningen på en förstärkt psykiatri och ökad psykisk hälsa (se utg.omr. 9 avsnitt 4 och 5). Den starka föräldrarätten kan innebära stora problem för utsatta barn. Det krävs ett perspektivskifte där barnets rättigheter kommer i främsta rummet. Tryggheten och säkerheten för placerade barn behöver stärkas. har flera åtgärder vidtagits i detta syfte. I departementspromemorian Barnets bästa när vård enligt LVU upphör presenterar utredaren lagförslag inom fyra områden som rör placerade barn. Bland annat föreslås att socialnämnden ska följa upp barns situation efter det att vård som har beslutats enligt LVU har upphört. En skyldighet att följa upp barns situation efter det att vård som har beslutats enligt LVU har upphört bidrar till ökad trygghet och säkerhet för barn som har vårdats i samhällsvård. Regeringen avser därför att återkomma med förslag om barnets bästa när vård enligt LVU upphört (se utg.omr. 9 avsnitt 7). Det finns brister både vad gäller förebyggande arbete, samverkan mellan berörda aktörer samt stöd, skydd och behandling av barn som upplevt våld, och en särskild utredare har i uppdrag att ta fram en nationell strategi mot våld mot barn, inklusive 2021/22:1 Utgiftsområde 9 hedersrelaterat våld och förtryck. Arbetet för att förebygga, upptäcka och motverka alla former av våld, människohandel liksom exploatering och sexuella övergrepp mot barn måste fortsätta. Att barn blir utsatta för eller bevittnar våld kan medföra stora konsekvenser för barn på både kort och lång sikt och för samhället i stort. Regeringen anser att ska vara ett föregångsland i arbetet med att förebygga och bekämpa våld mot barn. Både och Agenda 2030 ställer långtgående krav på att skydda barn mot alla former av våld och övergrepp. Både professionella som arbetar med barn och barn själva behöver mer kunskap om våld och sexuella övergrepp, särskilt på internet. Det krävs också ökad kunskap om hur stöd till utsatta barn bäst ges. Regeringen avser även fortsätta att arbeta med att motverka andra former av utsatthet på nätet bland barn och unga (se utg.omr. 9 avsnitt 7, 13 avsnitt 5 och 17 avsnitt 14). Ökat skydd för barn och unga mot våld är även centralt i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor 2017–2026 (utg.omr. 4 och utg.omr. 13 avsnitt 5). 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 26 939 tkr prisnivå. 3Motsvarar 26 939 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Skälen för regeringens förslag Tabell 8.2 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 5:1 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 5:1 . beräknas anslaget till respektive Tabell 8.3 Anslagsutveckling 5:2 Barnets rättigheter 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får används för utgifter för att förverkliga barnets rättigheter i med utgångspunkt i . Skälen för regeringens förslag Tabell 8.4 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 5:2 Barnets rättigheter Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Långsiktiga statsbidrag specifikt riktade till Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med 2022 för att möjliggöra långsiktiga statsbidrag med fokus på barnrättsorganisationer och stöd till barn i utsatta situationer. Regeringen beräknar vidare att tillförs anslaget . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2022. beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 9 I den forsknings- och innovationspolitiska propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60) presenterades mål samt delmål för forskningspolitiken. Målet för forskningspolitiken är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. 9.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Den samlade forskningspolitiken redovisas i utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, under avsnitt 7 Forskning. I detta avsnitt redovisas resultat relaterade till anslagen 6:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning och 6:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning. Indikatorer och bedömningsgrunder i detta avsnitt rör kvalitetsförstärkning av forskningen, samverkan, samhällspåverkan och jämställdhet, t.ex. beviljandegraden av forskningsmedel uppdelat på kön. Underlagen för bedömning av hur verksamheten vid för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) bidrar till att nå forskningspolitikens mål är myndighetens resultatredovisning i årsredovisningen samt övriga rapporter som myndigheten lämnat och . Högre beviljade belopp till forskning hanterade Forte 1 405 ansökningar med en beviljandegrad på , vilket är i paritet med den genomsnittliga beviljandegraden . Antalet ansökningar har sjunkit, vilket delvis beror på att tidigare beslutade insatser för att minska översökning har börjat få genomslag. Forte har också haft färre utlysningar, varav vissa varit riktade mot specifika områden inom exempelvis arbetslivs- och äldreområdet. betalade Forte ut forskningsmedel om totalt . Det är en ökning med jämfört med och jämfört med . Medlen är jämnt fördelade över Fortes ansvarsområden hälsa, arbetsliv och välfärd. Genomsnittligt belopp för beviljade projekt- och juniorforskarbidrag var , vilket är Fortes högsta genomsnittliga belopp . Det ökade bidragsbeloppet beror på att Forte har prioriterat att öka finansieringsgraden i syfte att öka genomförbarheten av beviljade forskningsprojekt. Stora delar av den forskning som Forte finansierar har påverkats av covid-19- pandemin och dess konsekvenser. I den årliga öppna utlysningen , som sker i två steg, möjliggjordes för sökande att anpassa ansökningarna utifrån pågående pandemi i det andra steget. Forte deltog också i Formas Akututlysning där forskare inom 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Fortes områden kunde ansöka om medel för akut datainsamling med koppling till covid-19-pandemin och där 13 projekt beviljades medel av Forte. Inom ramen för Fortes satsning Välfärdens kvalitet, organisation och processer fick forskare med pågående finansiering möjlighet till ytterligare finansiering för att koppla sin forskning till pandemin. Nio projekt ansökte om och beviljades medel. Inom ramen för det tioåriga nationella forskningsprogrammet om arbetsliv gjordes utlysningen Synteser av arbetslivsforskning. Ansökningar med relevans för covid-19- pandemin uppmuntrades. Fyra av de beviljade ansökningarna hade en tydlig koppling till pandemin och berörde bl.a. ledarskap på distans, arbetsvillkor inom äldreomsorgen och könssegregerade arbetsplatser. Inom ramen för det nationella forskningsprogrammet om tillämpad välfärdsforskning gjordes en utlysning med titeln om äldreomsorgen där medel till 13 ettåriga projekt och systematiska översikter beviljades (se även avsnitt 7 Politik för sociala tjänster). Fortes kommunikationsinsatser för att sprida forskningsresultat har ställts om till följd av covid-19-pandemin vilket gjort att man nått ut till betydligt fler, via t.ex. webbaserade möten, seminarier och konferenser. Även besöken på Fortes webbplats och antalet följare i sociala medier har ökat. Antalet läsningar av populärvetenskapliga artiklar på webbplatsen ökade med jämfört med . tog Forte fram en ny serie korta skrifter, Forte Fokus, med anledning av pandemin för att lyfta fram forskning som kan bidra till att möta krisens utmaningar. Forte bedriver ett kontinuerligt utvecklingsarbete för att säkerställa att berednings- processen är jämställd och rättssäker. Kvinnor hade en något högre beviljandegrad än män, jämfört , vilket de haft . Över tid har mäns högre beviljandegrad sjunkit i förhållande till kvinnors. Av beviljade forskningsansökningar hade en kvinna och en man som huvudsökande. Denna andel motsvarar ungefär könsfördelningen i ansökningarna. Det genomsnittliga bidragsbeloppet är jämnt fördelat mellan kvinnor och män, vilket är en förändring mot 2019 då män beviljades ett högre belopp. 9.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen har Forte ställt om delar av sin verksamhet, bl.a. forskningsstödet, kommunikationen av forskningsresultat och samverkan. Detta har skett både av nödvändighet och för att mer träffsäkert kunna möta angelägna forskningsbehov som covid-19-pandemin fört med sig.