prop · H9031d7 · 2021-09-20 00:00:00 — Det inbegriper Försvarsmaktens förmåga att, med stöd av , genomföra defensiva och offensiva operationer i cyberdomänen. Regeringen anser att arbetet med att förebygga, upptäcka och hantera cyberattacker är fortsatt prioriterat. Försvarsunderrättelseverksamhet och militär säkerhetstjänst ska fortsatt stärkas Omvärldsutvecklingen och det försämrade säkerhetspolitiska läget, inte minst i närområdet, medför behov av att ytterligare förbättra förutsättningar att föra en självständig och aktiv utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik samt för kartläggning av yttre hot mot landet. Återuppbyggnaden av totalförsvaret, utveckling av krigsorganisationen, utökad aktivitet inom Försvarsmakten och totalförsvaret och därmed ökad exponering av skyddsvärd verksamhet innebär behov av utvecklad förmåga att möta säkerhetshot. Regeringen avser stärka och utveckla försvarsunderrättelseförmågan och den militära säkerhetstjänsten i enlighet med propositionen Totalförsvaret 2021– 2025 (prop. 2020/21:30). Arbetet med att utöka Försvarsmaktens grundorganisation kommer fortsätta i enlighet med beslutad inriktning (prop. 2020/21:30, bet.2020/21:FöU4, rskr. 2020/21:136). Regeringen fattade beslut om en ändring av förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. Beslutet innebär att (K 4) i , (Amf 4) i , flygflottilj (F 16) i , Dalregementet (I 13) i och (I 21) i med utbildningsdetachement (fältjägarkår) i återinrättas som egna organisationsenheter. Instruktionsändringen trädde i kraft . Försvarsmakten planerar att inviga organisationsenheterna och . Bergslagens artilleriregemente (A 9) i kommer att återinrättas senare –2025. Mot bakgrund av Försvarsmaktens huvudsakliga uppgift att försvara mot ett väpnat angrepp och mot bakgrund av regeringens arbete med klimat och miljöfrågor bör Försvarsmakten fortsatt, i dialog med relevanta myndigheter och kommuner, arbeta för att hitta lösningar så att både militär och civil verksamhet kan verka inom samma geografiska område, exempelvis inom vindkraftsutvecklingen. Regeringen har i regleringsbrevet gett Försvarsmakten i uppdrag att redovisa hur myndigheten bidrar till samexistens mellan olika samhällsintressen inom samma geografiska områden och samverkar med relevanta myndigheter och organisationer i samhällsplaneringen, mot bakgrund av myndighetens kommande tillväxt. Uppdraget ska redovisas . Regeringen kommer utifrån Försvarsmaktens redovisning att analysera behov och åtgärder inom området. Utredningen om materielförsörjningsstrategi för det militära försvaret (dir. 2020:119) ska redovisas . Utredaren ska redovisa en strategi som på ett uthålligt och kostnadseffektivt sätt bidrar till att det militära försvarets behov av materiel och relaterad forskning, teknikutveckling och tjänster tillgodoses i fred, kris och krig. I uppdraget ingår att klara ut förutsättningarna för materielförsörjningen, analysera försvarsmarknaden och utveckla statens relation till försvarsföretagen. Utredningen kommer att utgöra utgångspunkten för regeringens fortsatta överväganden. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Försvarsmateriel och exportstödjande verksamhet kommer exportstödjande verksamhet fortsatt att användas som ett medel för att främja en kostnadseffektiv materielförsörjning som bidrar till Försvarsmaktens operativa förmåga. Exportstödjande verksamhet bedrivas bland annat gentemot . väntas inkomma med en formell offertförfrågan avseende upphandling av nya ubåtar. En grundläggande förutsättning för den exportrelaterade verksamheten är att exporten, i det fall den faller under regleringen i lagen (1992:1300) om krigsmateriel, godkänns av , som är ansvarig exportkontrollmyndighet. I propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) slår regeringen fast att internationella försvarssamarbeten och de nationella försvarsansträngningarna utgör de två ben på vilka den svenska försvarspolitiken står. säkerhetspolitiska linje ligger fast. är inte med i någon militär allians. bygger säkerhet tillsammans med andra. De internationella försvarssamarbetena bidrar till att höja det nationella försvarets förmåga och förmågan att agera tillsammans med andra samt tjänar ett viktigt säkerhetspolitiskt syfte. Regeringen kommer fortsätta arbetet med att fördjupa bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten i enlighet med den inriktning som framgår i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30), inklusive att så långt som möjligt utveckla gemensam operationsplanläggning med samt samordna operationsplanering med , , , och Nato. Försvarssamarbetet med intar fortsatt en särställning och kommer att fördjupas ytterligare . Särskilt fokus kommer ligga på att skapa förutsättningar för gemensamt operativt militärt agerande i olika scenarier, inklusive frågor som rör värdlandsstöd, operationsplanering och hävdandet av respektive lands integritet, samt ett utvecklat övningssamarbete inom samtliga stridskrafter. Fortsatt arbete kommer att ske för att implementera och utveckla det nordiska försvarssamarbetet inom ramen för Nordefco, det trilaterala operativa försvarssamarbetet mellan , och samt de bilaterala samarbetena med och . Samarbetet med och bör utvidgas till att även omfatta situationer bortom fred. De bilaterala samarbetena på det försvars- och säkerhetspolitiska området med , , , , och , inklusive det franskledda initiativet European Intervention Initiative, ska utvecklas . Regeringen avser fortsätta fördjupa försvarssamarbetet med på bilateral basis och i olika multilaterala forum. En dialog förs om hur den bilaterala säkerhetspolitiska relationen kan utvecklas efter utträde ur EU. Regeringen avser att fortsätta engagemanget i Joint Expeditionary Force. Regeringen kommer fortsätta att utveckla och fördjupa samarbetet med . Samarbetet ska stärkas inom fem prioriterade områden: interoperabilitet, övningar och utbildning, materielsamarbete, forskning och utveckling, samt multinationella operationer. Implementeringen av det fördjupade trilaterala försvarssamarbetet mellan , och ska fortsätta. EU utgör viktigaste utrikespolitiska plattform. Regeringen ska fortsatt verka för att stärka den samlade europeiska försvarsförmågan och att EU:s förmåga att agera stärks, som vi värnar svenska intressen. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 förberedelser ske inför det svenska EU-ordförandeskapet 2023. Regeringen anser att försvarsfonden EDF ska vara en integrerad del i den svenska materielförsörjningen. Regeringen avser att fortsätta utveckla partnerskapet med Nato inom ramen för statusen med fokus på politisk och militär dialog, övnings- och utbildningsverksamhet, samt informationsutbyte. fortsätter deltagande i internationella militära insatser. Deltagande i internationella militära insatser stärker bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten. Därtill bidrar deltagandet till att stärka nationella säkerhet genom den verksamhet som bedrivs i insatsområdet. Regeringen anser att ska bidra till Minusma (United Nations Multidimensional Integrated Stabilizatoin Mission in ), den globala koalitionens ansträngningar att besegra Daesh i , Natos insatser i (Nato Mission ) och i Kosovo (Kosovo Force), EU:s träningsinsatser, EU:s insatser, i den av ledda utbildningsinsatsen Operation Unifier i och i den av ledda insatsen operation Task Force Takuba i . påbörjas den av regeringen aviserade förstärkningen av forskningsverksamheten. Genom den föreslagna ökningen av anslaget 1:4 Forskning och teknikutveckling kan viktiga steg tas för att trygga tillgången till integritetskritisk kunskap i enlighet med regeringens inriktning i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30), vilket är en förutsättning för att kunna upprätthålla den operativa förmågan . Regeringen kommer fortsätta att följa Försvarsmaktens och arbete med att utveckla det sätt på vilket de tillgodogör sig den forskning och utveckling som bedrivs. Fokus kommer särskilt läggas på att bidra till vidareutvecklingen av den samverkan som byggs upp mellan civila och militära aktörer inom forskningsområdet. I propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) redogjorde regeringen för utvecklingen av anslagen till det militära försvaret . Denna inriktning ligger fast. 3.6.11:1 Förbandsverksamhet och beredskap Tabell 3.6 Anslagsutveckling 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 46 659 907 tkr prisnivå. 3Motsvarar 48 313 340 tkr prisnivå. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Anslaget får användas för att finansiera utbildnings- och övningsverksamhet för utvecklingen av , planering, insatser samt försvarsunderrättelseverksamhet. Anslaget får vidare användas till att finansiera åtgärder med avsikt att bibehålla materielens eller anläggningens tekniska förmåga eller prestanda samt åtgärder för att upprätthålla minsta bestånd av beredskapsvaror i lager. Anslaget får även användas för stöd till frivilliga försvarsorganisationer samt för stöd till veteran- och anhörigorganisationer. Även fasta kostnader för multinationella samarbeten får finansieras från detta anslag. Anslaget får vidare användas för det säkerhetsfrämjande samarbetet med andra länder samt till exportfrämjande åtgärder inom försvarssektorn. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.7 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Folk och försvar Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. 4125 213 tkr avser beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbelopp som uppgick till 13 600 tkr. I syfte att stärka det militära försvaret och öka den operativa förmågan omfördelas medel mellan anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar och 1:11 i enlighet med myndigheternas förslag. Anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap minskas därför med 2022. beräknas anslaget öka med respektive . Anslaget ökas med med anledning av justering gällande den statliga ålderspensionsavgiften (STÅP). har ett för lågt belopp betalats in, vilket gör att det preliminära beloppet behöver justeras upp med . Anslaget minskas med för att möjliggöra en ökning av verksamhetsbidraget till och Försvar med samt för att täcka ökade kostnader för de nämnder som finansieras från anslaget Regeringen föreslår att 44 anvisas under anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap . beräknas anslaget till 47 respektive 49 . 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap besluta om beställningar av materiel och anläggningar som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 32 2023–2028. Skälen för regeringens förslag: I förslaget till bemyndigande ingår beställda objekt som kommer att belasta anslaget (utestående åtaganden) och objekt som planeras beställas (nya åtaganden). Anskaffningar inom anslaget hänför sig till vidmakthållande av tidigare investeringar i materiel och anläggningar. Bemyndigandet omfattar bl.a. underhåll av Försvarsmaktens materiel och anläggningar som inte är av löpande eller driftskaraktär. Ett ökat beställningsbemyndigande möjliggör ett ökat vidmakthållande av materiel. Vidmakthållandet bidrar således till att uppfylla målen för det militära försvaret, och säkerställa krigsförbandens krigsduglighet och genomförandet av försvarsbeslutet. Verksamheten bidrar därmed till att uppfylla målen för det militära försvaret och bibehålla krigsförbandens krigsduglighet. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap besluta om beställningar av materiel och anläggningar som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 32 2023–2028. Tabell 3.8 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap -4 944 183 -8 119 829 -9 603 000 -10 226 000 -8 915 000 -12 459 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringens förslag: godkänner investeringsplanen för vidmakthållande av försvarsmateriel –2033 som en riktlinje för Försvarsmaktens investeringar (tabell 3.9). Skälen för regeringens förslag: Investeringsplanen är regeringens förslag till riktlinje för vidmakthållande av befintliga investeringar för åren 2022–2033. Investeringsplanen bygger på regeringens förslag till anslag 2022, beräknade anslag för åren samt totalt för åren 2028–2033. Beloppen per område är regeringens bedömning av investeringarnas omfattning och inriktning för den aktuella perioden. Regeringen utvecklar redovisningen inom materielområdet genom att redovisa objektsramar för stridsflyg- och undervattensområdet innevarande år och (se kursiverade rader i tabell 3.9). Beloppen som redovisas för undervattensområdet inkluderar utgifter för ubåtar, inklusive vapen och övrig utrustning. Dessutom inkluderas de utgifter för system som bedöms vara nödvändiga för att ubåtarna ska kunna verka. Beloppen som redovisas för stridsflygområdet inkluderar utgifter för JAS 39 C/D/E, inklusive vapen, sensorer och övrig utrustning. Dessutom inkluderas utgifter för system som bedöms vara nödvändiga för att JAS 39 C/D/E ska kunna verka. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Regeringen svarar för att delges sådan information som är nödvändig för att ska kunna utöva sin finansmakt. Osäkerheterna i verksamheten, vad avser bl.a. prissättning, inköp, produktion och leverans, innebär att förändringar av investeringsplanen, inom ramen för beslutat anslag och beställningsbemyndigande, kan förekomma. Tabell 3.9 Investeringsplan för vidmakthållande av försvarsmateriel Anm. Till följd av anslagsstrukturförändringen som genomfördes har raden Varav projektrelaterade förvaltningsutgifter (anslag 1:11) utgått. Utfallet 2020 finansieras även med övriga intäkter om . 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Redovisning av vidmakthållande och avveckling Förslaget till investeringsplan utgörs av samtliga pågående och planerade investeringar i investeringsplaneringsperioden. För att visa på det närmare innehållet i planen redovisas i tabellen nedan ett urval av de större vidmakthållandeåtgärder som Försvarsmakten har beställt eller tidigare, alternativt avser att beställa under den kommande tolvåriga investeringsplansperioden, enligt nuvarande planering. Tabell 3.10 Redovisning av vidmakthållande och avveckling Vidmakthållande fast nät, infrastruktur Vidmakthållande signalskydd och IT-säkerhet 3.6.21:2 Försvarsmaktens insatser internationellt Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 476 513 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 476 513 tkr prisnivå. Anslaget får användas för särutgifter för den verksamhet med förband utomlands som Försvarsmakten genomför efter beslut av riksdag och regering. Vidare får anslaget användas för del av de gemensamma kostnader som kan komma att uppstå i samband med EU-ledda insatser internationellt, som finansieras via den s.k. ATHENA- mekanismen. Anslaget får också användas för del av de gemensamma 2021/22:1 Utgiftsområde 6 kostnaderna för EU:s utombudgetära fond Europeiska fredsfaciliteten (EPF). Vidare får anslaget användas för särutgifter för Försvarsmaktens bidrag till insatser internationellt som inte innebär sändande av väpnad styrka till andra länder, förutom militärobservatörer, samt sekondering av personal till internationella stabsbefattningar kopplade till pågående insatser. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.12 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . 3.6.31:3 Anskaffning av materiel och anläggningar Tabell 3.13 Anslagsutveckling 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 21 955 411 tkr prisnivå. 3Motsvarar 26 629 811 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera utveckling, anskaffning, återanskaffning och avveckling av anslagsfinansierad materiel och anläggningar. Anslaget finansierar även åtgärder, avseende anslagsfinansierad materiel och anläggningar, där avsikten är att förändra teknisk förmåga eller prestanda inklusive förlängning av livstiden. Vidare får anslaget användas för finansiering av förstagångsanskaffning av beredskapsvaror samt anskaffning med syfte att öka minsta bestånd av beredskapsvaror i lager. Anslaget finansierar omställnings- och avvecklingskostnader som kan komma att uppstå inom ramen för pågående omstrukturering av logistik- och materielförsörjningen samt forskning och utveckling. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Skälen för regeringens förslag Tabell 3.14 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Totalförsvar it- och teletjänster Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. I syfte att stärka det militära försvaret och öka den operativa förmågan omfördelas medel mellan anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar och 1:11 i enlighet med myndigheternas förslag. Anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar ökas därför med 2022. beräknas anslaget minska med respektive . I syfte att stärka och tillgodose statens behov av it- och teletjänster med höga säkerhetskrav framför allt inom ramen för totalförsvarsplaneringen ökas anslaget med 2022 och beräknas öka med 2023 samt 2024. Anslaget 2:4 Krisberedskap minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att 19 anvisas under anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar . beräknas anslaget till 22 respektive 27 . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar besluta om beställningar och avveckling av materiel och anläggningar som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 92 2023–2031. Skälen för regeringens förslag: I förslaget till bemyndigande ingår beställda objekt som kommer att belasta anslaget (utestående åtaganden) och objekt som planeras beställas (nya åtaganden). Försvarsmakten och behöver besluta om anskaffning av materiel och anslagsfinansierade anläggningar som sträcker sig . Ett ökat beställningsbemyndigande möjliggör ökade anskaffningar av materiel och anläggningar. Anskaffningarna bidrar till att uppfylla målen för det militära försvaret och säkerställa krigsförbandens krigsduglighet och genomförandet av försvarsbeslutet. Verksamheten omfattar även avveckling av tidigare investeringar i materiel samt utfasning av förbrukad eller utsliten materiel. Den främsta orsaken till att det beslutade beställnings- 2021/22:1 Utgiftsområde 6 bemyndigandet inte upparbetades är att industrikontrakten inte kunde läggas i enlighet med den ursprungliga planeringen. Motivet till den ökade ramen i förhållande till föregående år beror bl.a. på behov av åtagande hänförliga till en harmonisering av svenska stridsflygssystemet med det finländska, under förutsättning att beslutar om anskaffning av JAS 39 . Det ökade beställningsbemyndigandet kräver ökade anslag 2026–2032. De utgifter som följer av det ökade beställningsbemyndigandet ryms inom den föreslagna och beräknade anslagsnivån med undantag för ökningen hänförlig till harmoniseringen med det finländska stridsflygssystemet. I den delen återkommer regeringen till med förslag om erforderliga anslagsökningar. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar besluta om beställningar och avveckling av materiel och anläggningar som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 92 2023–2031. Tabell 3.15 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar -11 616 777 -14 073 797 -15 219 384 -19 046 637 -21 423 248 -51 165 217 Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringens förslag: godkänner investeringsplanen för anskaffning av försvarsmateriel –2033 som en riktlinje för Försvarsmaktens investeringar (tabell 3.16). Skälen för regeringens förslag: Investeringsplanen är regeringens förslag till riktlinje för anskaffning av materielinvesteringar 2022–2033. Investeringsplanen bygger på regeringens förslag till anslag 2022, beräknade anslag för åren samt totalt för åren 2028–2033. Beloppen per område är regeringens bedömning av investeringarnas omfattning och inriktning för den aktuella perioden. Delar av det föreslagna beställningsbemyndigandet kommer att utnyttjas enbart under förutsättning att beslutar om anskaffning av JAS 39 . Hänsyn till en harmonisering med är inte inkluderad i förslaget till investeringsplan. Investeringsplanen behöver således revideras för det fall beslutar om anskaffning av JAS Gripen. Regeringen kommer att återkomma till med de ytterligare åtgärder som krävs vid en harmonisering av det svenska stridsflygssystemet med det finländska i kommande ekonomiska propositioner. Regeringen utvecklar redovisningen inom materielområdet genom att redovisa objektsramar för stridsflyg- och undervattensområdet innevarande år och (se kursiverade rader i tabell 3.16). Beloppen som redovisas för undervattensområdet inkluderar utgifter för ubåtar, inklusive vapen och övrig utrustning. Dessutom inkluderas de utgifter för system som bedöms vara nödvändiga för att ubåtarna ska kunna verka. Beloppen som redovisas för stridsflygområdet inkluderar utgifter för JAS 39 C/D/E, inklusive vapen, sensorer och övrig utrustning. Dessutom inkluderas utgifter för system som bedöms vara nödvändiga för att JAS 39 C/D/E ska kunna verka. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Regeringen svarar för att delges sådan information som är nödvändig för att ska kunna utöva sin finansmakt. Osäkerheterna i verksamheten, vad avser bl.a. prissättning, inköp, produktion och leverans, innebär att förändringar av investeringsplanen, inom ramen för beslutat anslag och beställningsbemyndigande, kan förekomma. Tabell 3.16 Investeringsplan för anskaffning av försvarsmateriel Anslag 1:3 Anskaffning av Anm. Anläggningstillgångar utgår från leveranser från till Försvarsmakten och visar bedömt årligt belopp som aktiveras i Försvarsmaktens balansräkning. Utfallen 2019 och 2020 finansieras även med övriga intäkter om 30 respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Förslaget till investeringsplan utgörs av samtliga pågående och planerade investeringar i investeringsplaneringsperioden.