prop · H9031d8 · 2021-09-20 00:00:00 — Genom klimatkonventionens (UNFCCC) sekretariat har Sida t.ex. bidragit till att öka kapaciteten att mäta, rapportera och verifiera utsläpp av växthusgaser i , , och . stöd till har bidragit till att inrätta ett nytt globalt partnerskap med nästan 40 organisationer som arbetar för att 2021/22:1 Utgiftsområde 7 förebygga hot och våld mot individer och grupper som arbetar för miljömässig hållbarhet och landrättigheter. Svenskt kärnstöd till Världsbanksgruppen har bl.a. bidragit till att stärka partnerländernas institutionella och finansiella kapacitet att investera i en miljömässigt hållbar ekonomisk utveckling. Kärnstödet till UNDP har möjliggjort organisationens fortsatta policyutveckling till stöd för programländers kapacitetsutveckling inom miljömässig hållbarhet. Genom stöd till WHO har också bidragit till att stärka kopplingen hälsa, miljö och klimat i WHO:s arbete. Motståndskraft och anpassningsförmåga mot klimatförändringar, miljöpåverkan och naturkatastrofer samt minskade utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar som konsekvenserna av klimatförändringarna drabbar allt fler har bidragit till ökad motståndskraft och anpassningsförmåga samt minskade utsläpp av växthusgaser i partnerländerna. Arbetet sker inte minst i fonder såsom den Gröna klimatfonden (GCF) och den Globala miljöfonden (GEF) som också spelar en viktig roll för att stärka partnerländers förmåga att säkra en grön återhämtning. har framgångsrikt verkat för en förnyad påfyllnad av NDF som har utgjort ett viktigt verktyg i de nordiska ländernas arbete för hållbar återhämtning och omställning (BBBG) efter pandemin. har vidare bidragit till klimatanpassning i via (), Anpassningsfonden (AF), och Fonden för de minst utvecklade länderna (LDCF). I förlängningen leder detta till minskad sårbarhet hos människor som lever i fattigdom. I bidrar GCF specifikt till stärkt motståndskraft mot klimatförändringar på lokal nivå, genom stöd till civilsamhällets restaurering och stärkta förvaltning av kritiska ekosystem. har också EU bidragit till att stärka de minst utvecklade ländernas samt små önationers motståndskraft mot klimatförändringar. har genom GEF bidragit till bl.a. hållbar förvaltning och restaurering av mark, hållbart jord- och skogsbruk, stärkande av globala ramverk och avtal på havsområdet, hållbar avfallshantering samt utfasning av långlivade organiska föroreningar, kvicksilver och andra farliga kemikalier. GEF har exempelvis motverkat drivkrafterna bakom avskogningen av tropiska regnskogar, genom att intressenter i hela värdekedjan samlats på nyetablerade multiaktörsplattformar för råvaror i syfte att diskutera lösningar och gemensamma handlingsprogram. I , som drabbades hårt av cyklonerna Idai och 2019, har tillsammans med () också bidragit till att återställa landets mangrovemiljöer som är av central betydelse för att skydda mot stormar och flodvågor. Hållbart nyttjande och förvaltning av naturresurser, biologisk mångfald och dess ekosystemtjänster har verkat för ett mer hållbart nyttjande, förvaltning och skydd av den biologiska mångfalden och dess ekosystemtjänster, bl.a. genom aktivt påverkansarbete. Exempelvis har bidragit till NDF:s nya strategi för starkare synergier i arbetet med klimat, biologisk mångfald och hav. Svenskt stöd till utlysningsfonden Water and Energy for Food har vidare kunnat mobilisera kapital till innovationer för mer hållbar jordbruksproduktion och för att bevara biologisk mångfald. Genom () har medverkat i att bättre skydda och förvalta landbaserade ekosystem i 81 länder som tillsammans representerar mer än en tredjedel av världens yta. FN:s miljöprogram har med svenskt stöd bidragit för att minska skadliga miljö- och hälsoeffekter av kemikalier och avfall och främja omställningen till en cirkulär ekonomi i partnerländerna. Inför om livsmedelssystem, som syftar till mer hållbara system med bl.a. hänsyn till biologisk mångfald, har 2021/22:1 Utgiftsområde 7 stöd möjliggjort att även de minst utvecklade länderna inkluderats och med fokus på småskaliga lantbrukare, fiskare, urfolk och kvinnor. Mot bakgrund av den accelererande förlusten av biologisk mångfald som bl.a. tydliggjort sambanden mellan biologisk mångfald, hälsa och ekonomisk tillväxt, har regeringen lanserat en satsning på bevarande av biologisk mångfald och ekosystem som bl.a. syftar till att systematiskt integrera dessa frågor i utvecklingssamarbetet (UD2020/14831). Hållbar förvaltning av vattenresurser, hav, kustvatten och resurser har bidragit till mer stabila inkomster för kustbefolkningar i svenska partnerländer och till att stärka lokala företrädares förutsättningar att upprätta och förbättra förvaltningen av skyddade områden. har arbetet resulterat i nya skyddade områden och förbättrade levnadsvillkor för drygt 200 000 personer (könsuppdelad statistik finns inte tillgänglig). Genom stöd till har bidragit till att drygt 78 000 människor har fått tillgång till dricksvatten fritt från arsenik i . som är ett partnerskap mellan organisationer, regeringar, lokalsamhällen och privat sektor bidrar GEF med svenskt stöd till att katalysera marint skydd av hav. har därtill, genom EU- biståndet, bidragit till att mark- och sötvattenbundna områden skyddats. har bl.a. tillhandahållit garantier för att underlätta privat finansiering och investeringar i förnybar energi. Genom Afrikanska initiativ Light up and har bidragit till att 260 000 personer, varav hälften kvinnor, har fått tillgång till elektricitet i flera länder i . Genom stöd till IFC, har Sida bidragit till solcellspaneler på 500 skolors tak i och vilket kommer ge 16 000 hushåll tillgång till förnybar energi. Genom stöd till UNDP i Bosnien och har bidragit till att effektivisera landets energianvändning i offentliga byggnader, industri och bostäder. Sida har genom Asiatiska bidragit till att installera förnybar energi i . har även bidragit till ett nytt och innovativt program för industriomställning inom klimatinvesteringsfonder, (). har investerat i en fond som beviljar lån till solenergiprojekt framför allt i söder om , till vilken även Sida har utfärdat en garanti. Fonden har sedan starten bidragit till att ge omkring 1,3 miljoner människor tillgång till solenergi. Genom normativ dialog i Assistance Program har även framgångsrikt drivit på utfasningen av fossil energi från bankens investeringar. visar en rapport från (2020:November) att de multilaterala utvecklingsbankerna ytterligare behöver samordna och driva på sitt arbete för att stödja länders energiomställningar i riktning mot förnybara energikällor. 2.5.5Fredliga och inkluderande samhällen I detta avsnitt redovisas resultat i relation till ett antal kategorier av regeringens mål avseende fredliga och inkluderande samhällen i regeringens geografiska och tematiska strategier. Kategorierna framgår av respektive underrubrik. I avsnittet redovisas även resultat av multilateralt och EU-bistånd. Diagram 2.8 redovisar Sidas bedömning av relevansen i sammansättningen av de aktiviteter och insatser som genomförs av Sida för att nå målen. 2021/22:1 Utgiftsområde 7 Sidas bedömning av utvecklingen i de sammanhang myndigheten är aktiv i relation till regeringens beslutade strategimål. Diagram 2.8 Fredliga inkluderande samhällen: Portföljens relevans Källa: Sidas strategirapportering. Diagram 2.9 Fredliga inkluderande samhällen: Utveckling i relation till strategimål Källa: Sidas strategirapportering. Sidas bedömningar av relevansen i sammansättningen av de aktiviteter och insatser som genomförts för att nå strategimålen inom området fredliga och inkluderande samhällen visar på en något lägre relevans i jämförelse med föregående år. Portföljens relevans inom detta område är också något lägre än inom andra områden. Detta beror enligt Sida bl.a. på förändringar i kontexten, inklusive covid-19-pandemin, och att portföljer håller på att anpassas. Regeringen konstaterar att insatser och aktiviteter inom detta område ofta äger rum i svåra sammanhang som kan kräva mer kontinuerlig anpassning än inom andra områden. Andelen strategimål för vilka utvecklingen i sammanhanget går bakåt har ökat i jämförelse med 2019, och utvecklingstrenden är inte positiv i relation till något strategimål. Regeringen anser att covid-19-pandemin, utöver att vara en hälsokris med humanitära och socioekonomiska konsekvenser, riskerar att både förvärra och frambringa nya konflikter. Detta är särskilt allvarligt då redan beräknar att fler än tre fjärdedelar av de allra fattigaste lever i s.k. sviktande situationer som präglas av konflikt eller risker för konflikt. Dessa länder är längst ifrån att nå de globala målen för hållbar utveckling. Förebyggande av våldsam konflikt En ökande andel av det internationella utvecklingssamarbetet genomförs i sviktande och konfliktdrabbade stater. Indikationer visar att våldet, inklusive det könsrelaterade våldet, har ökat och att skyddsmekanismer har försvagats under pandemin. Mot denna bakgrund har bidragit till att stärka resurssättningen av det globala arbetet med förebyggande och fredsbyggande, liksom till att konfliktperspektivet integreras i utvecklingssamarbetet. Exempelvis har genom sekunderingar och kapacitetsutveckling av FN:s freds- och utvecklingsrådgivare till , , och bidragit till att stärka konfliktanalys och samverkan för konfliktförebyggande. FBA har genom erfarenhetsutbyte mellan rådgivare, landchefer och representanter från olika delar av FN bidragit till att identifiera lärdomar i genomförandet av rekommendationerna från FN:s och Världsbanksgruppens rapport 2021/22:1 Utgiftsområde 7 Pathways for Peace och FN:s agenda för konfliktförebyggande. kärnstöd till UNDP har möjliggjort ett bättre stöd till länder som är i riskzonen för att övergå i våldsam konflikt genom utvecklingen av ett metodstöd. har vidare bidragit till att uppmärksamma vikten av att systematiskt övervaka riskfaktorer på nationell och regional nivå, säkerställa ett nationellt ägarskap och engagera en bred uppsättning intressenter samt säkra ekonomiska resurser för förebyggande. Inkluderande dialog- och fredsprocesser har fortsatt att bidra till inkluderande dialog- och fredsprocesser i konfliktsituationer, inte minst genom att främja kvinnors deltagande och perspektiv. Det svenskinitierade kvinnliga medlingsnätverket har ökat medvetenheten om betydelsen av kvinnors meningsfulla deltagande för hållbar fred i , , , och . Genom nätverket anordnades t.ex. ett högnivåmöte i som bidrog till kvinnors inkludering i fredsavtalet. har även bidragit till förtroendeskapande, konfliktlösning och framtagandet av fredsavtal, genom partnerskap med medlingsorganisationer såsom , Initiative (CMI) och . Bland annat har CMI bidragit till återupptagandet av en politisk dialog i och spelat en central roll i den vapenvila som slöts 2020. Sida och FBA har medverkat till en mer inkluderande fredsprocess i genom EU:s Peace Support Mechanism. har därtill utgjort ett viktigt stöd och partner till FN:s avdelning för politiska och fredsbyggande frågor. FBA har exempelvis bidragit till kapacitetsutveckling i dialog och medling för denna avdelning. Inom EU har bidragit till att EU:s uppdaterade medlingskoncept betonar vikten av stärkt multilateralism och FN:s roll, jämställdhet samt agendan för kvinnor, fred och säkerhet. I samband med 20-årsjubileet av resolution för kvinnor, fred och säkerhet bidrog som värd för ett stort antal möten till att understryka vikten av genomförandet av agendan. Sida bidrog till att stärka det civila samhällets och kvinnoorganisationers oberoende arbete och inflytande inom fredsbyggande i , och . har även medverkat till en mer flexibel och hållbar finansiering för fredsbyggande och konfliktförebyggande genom att bl.a. ha drivit frågan i samband med översynen av FN:s fredsbyggande verksamhet och lanserat initiativet Good Peacebuilding Financing till stöd för detta. har varit en av de största givarna till fredsbyggandefonden och bidragit med stöd till FN:s politiska och fredsbyggande avdelning. har även fortsatt som aktiv medlem i FN:s fredsbyggandekommission och som ordförande i dess Liberiakonfiguration. Genom stöd till FN:s klimatsäkerhetsmekanism har spelat en fortsatt viktig roll i att stärka FN:s förmåga att analysera och hantera klimatrelaterade säkerhetsrisker. stärktes FN:s kapacitet att hantera denna typ av säkerhetsrisker genom utbildningar riktade till bl.a. FN:s landchefer. Vidare har varit stödjande i arbetet för Världsbanksgruppens antagande av en strategi för arbete i sviktande situationer som innebär stärkta åtaganden, arbetsformer och instrument för att förebygga konflikt och att bidra till fredsbyggande. FN, EU och Världsbanksgruppen har genomfört gemensamma riskanalyser i flera länder. har också arbetat för att flexibla fredsbyggandeinsatser ska utgöra en betydande del av EU:s verktygslåda i konfliktländer. Mot bakgrund av dagens alltmer långvariga och komplexa konflikter har fortsatt verka för ett stärkt samspel mellan insatser för humanitärt bistånd, långsiktigt 2021/22:1 Utgiftsområde 7 utvecklingssamarbete och fredsbyggande, liksom länken mellan fredsdiplomati och utvecklingssamarbete. har uppmärksammat behovet av inkluderande processer och har t.ex. bidragit till att Interpeace utvecklar principer för inkluderande fredsprocesser. Det svenska deltagandet i internationell krishantering och fredsfrämjande insatser redogörs för i resultatredovisning för utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Minskning av vapenspridning och hot från minor har genom en bred ansats inom utvecklingssamarbetet bidragit till nedrustning och icke-spridning, inklusive motverkandet av den illegala spridningen av små och lätta vapen och motverkandet av illegal verksamhet med kärnämne och strålkällor. En viktig partnerorganisation till Sida, och , har dock fått ställa in sin verksamhet inom minröjning under delar av året med anledning av pandemin, reserestriktioner och överbelastad sjukvård. I har Sida verkat för att mota den negativa utvecklingen där lätta vapen används i av alla mord i landet. I detta avsnitt redovisas resultat i relation till ett antal kategorier av regeringens mål avseende inkluderande ekonomisk utveckling i regeringens geografiska och tematiska strategier. Kategorierna framgår av respektive underrubrik. I avsnittet redovisas även resultat av multilateralt och EU-bistånd. Diagram 2.10 redovisar Sidas bedömning av relevansen i sammansättningen av de aktiviteter och insatser som genomförs för att nå målen. Diagram 2.11 redovisar Sidas bedömning av utvecklingen i de sammanhang myndigheten är aktiv i relation till regeringens beslutade strategimål. Diagram 2.10 Ekonomisk utveckling: Portföljens relevans Källa: Sidas strategirapportering. Diagram 2.11 Ekonomisk utveckling: Utveckling i relation till strategimål Källa: Sidas strategirapportering. Sidas bedömningar av de aktiviteter och insatser som genomförts för att nå strategimålen inom området ekonomisk utveckling visar att sammansättningen av aktiviteter och insatser var helt relevant till . Mot bakgrund av de 2021/22:1 Utgiftsområde 7 utmaningar pandemin inneburit bedömer regeringen att det är positivt att relevansen i sammansättningen kunnat hållas stabil. Sidas bedömningar visar vidare att utvecklingen går bakåt för en ökad andel strategimål . Covid-19-pandemin har fått stora negativa konsekvenser för ekonomisk tillväxt och inkomstförsörjning både globalt och i de låg- och medelinkomstländer som är svenska partnerländer i biståndet. har antalet människor som lever i fattigdom ökat, med omkring 120 miljoner människor. Handel och ekonomisk integration Trots en svår global handelssituation har bidragit till att stärka flera länders kapacitet att formulera, förhandla om och genomföra handelspolitik, samt delta i och dra nytta av handel. Svenskt kärnstöd till Världsbanksgruppen har möjliggjort tillgång till handelsfinansiering och rådgivning kring stärkt ekonomisk integration. Genom stöd till Världsbanksgruppens Umbrella Facility for Trade, och har bl.a. bidragit till mer effektiva och förenklade handelsprocedurer. har på olika sätt gett stöd till etablerandet av det nya afrikanska frihandelsområdet African Free Trade Area, som väntas ha stor betydelse för den regionala handeln. Genom kärnstöd till UNDP har bl.a. medverkat till en studie om hur denna handel kan komma till gagn för unga och kvinnor. har därtill främjat handel och ekonomisk integration inom ramen för EU-biståndet, där exempelvis kapacitet att hantera internationella handelsavtal stärkts . Privatsektorutveckling, stärkande av näringsliv och affärsklimat Förutsättningarna för den privata sektorn att utvecklas har generellt försämrats under pandemin. har dock på flera sätt bidragit till stärkt näringsliv och stärkt finansiell inkludering i låg- och medelinkomstländer. har genom Internationella finansieringsbolagets (IFC:s) krisstöd stöttat företag med likviditet för att täcka intäktsbortfall och bibehålla arbetstillfällen. I har en Sidagaranti resulterat i att över 600 000 företag inom jordbrukssektorn har fått lån på totalt ca . stöd till har underlättat för tusentals småjordbrukare i att få tillgång till tjänster som försäkringar och utlåning. Genom Afrikanska krispaket för covid-19-pandemin och dess effekter har också bidragit till ekonomiskt stöd till minst 240 000 små och medelstora företag i . Produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor Pandemin har gett en historiskt negativ effekt på sysselsättningen i låg- och medelinkomstländer. har arbete för bättre fungerande arbetsmarknader, social dialog och arbetsvillkor haft genomslag. I har exempelvis stöd till framgångsrikt främjat kollektiva förhandlingar och social dialog för bättre löne- och arbetsvillkor för kvinnor. Sidas stöd till har bidragit till förbättrad diagnostik, analyser och verktyg för att både påverka den globala policydiskursen om sysselsättningsskapande och stödja policyutveckling i låg- och medelinkomstländer. Svenska institutets ledarskapsprogram för unga kvinnor i och har även underlättat för ett mer jämlikt deltagande på arbetsmarknaden. Genom EU:s utvecklingssamarbete har bl.a. bidragit till att skapa 219 000 arbetstillfällen (könsuppdelad statistik finns inte tillgänglig). 2021/22:1 Utgiftsområde 7 bidrar till ett mer hållbart företagande genom samarbeten med såväl privata sektorn som länder och organisationer. Sidas dialog och stöd till UNDP:s regionala partnerskap för företagande och mänskliga rättigheter har exempelvis bidragit till att som första land i antagit en nationell handlingsplan för företagande och mänskliga rättigheter. har genom stöd till Global Reporting Initiative, FN:s Global Compact och institutioner för företagande och mänskliga rättigheter bidragit till att höja företags kapacitet att visa tillbörlig aktsamhet för mänskliga rättigheter och miljö, liksom för förbättrade arbetsförhållanden och ökad jämställdhet i den privata sektorn. har vidare gett stöd till Näringslivets Internationella Råd i arbetet för stärkt hållbarhetspåverkan på komplexa marknader där svenska företag är verksamma. har bidragit till hållbart företagande i låg- och medelinkomstländer genom fortsatta investeringar, bl.a. i en fond som erbjuder finansiering för små och medelstora företag i , och . Vidare har inom ramen för den s.k. projektacceleratorn bidragit till att utveckla hållbara infrastrukturprojekt i låg- och medelinkomstländer genom finansiering av förstudier och andra projektförberedande insatser. Sociala trygghetssystem och inhemsk resursmobilisering stödjer sociala trygghetssystem i flera länder. I har det svenskstödda programmet Productive Safety Net Programme nått sammanlagt 8 miljoner människor, varav kvinnor, bl.a.. i form av kontantstöd kopplat till offentliga arbetstillfällen. Stödet inom programmet till de mest utsatta familjerna har också utökats och fler personer omfattas av dess sjukvårdsförsäkring. kärnstöd till UNDP har bidragit till att organisationen kunnat utveckla sitt policyarbete, bl.a. med initiativ rörande temporär basinkomst. har vidare bidragit till ökade möjligheter för inhemsk resursmobilisering på global nivå och landnivå, vilket är centralt för hållbar ekonomisk utveckling. har genom stöd till och Tax Inspectors Without Borders bidragit till ökade skatteintäkter på ca . har bidragit till att kapacitetsutveckla och modernisera skattemyndigheter i partnerländer främst i och västra har bidragit till en motståndskraftig jordbruksproduktion och mer tryggad livsmedelsförsörjning. Via jordbruksutvecklingsfonden () har bidragit till att 1,7 miljoner människor, varav kvinnor, har mottagit riktat stöd för förbättrad nutrition och livsmedelstrygghet. I har stöd till FN:s landsbygdsutvecklingsprogram resulterat i förbättrad och tryggad livsmedelsförsörjning för över 4000 familjer, vilket bidragit till att förebygga hälsoproblem och undernäring. Genom Afrikanska har bidragit till att förbättra jordbruket för 16,4 miljoner människor, varav hälften kvinnor, i flertalet . Genom kärnstödet till (WFP) har också bidragit till att bekämpa otrygg livsmedelsförsörjning i humanitära kontexter. kärnstöd har bidragit till att organisationen kunnat nå över 115 miljoner människor med humanitärt livsmedelsstöd. Genom FAO har bidragit till att förhindra att tryggad livsmedelsförörjning för 28,3 miljoner människor riskerades till följd av konsekvenserna av det stora utbrottet av ökengräshoppor i östra (könsuppdelad statistik finns inte tillgänglig). Till detta har fler än 24 miljoner människor utan tryggad livsmedelsförsörjning nåtts av stöd genom EU:s utvecklingssamarbete. 2021/22:1 Utgiftsområde 7 I detta avsnitt redovisas resultat avseende migration och utveckling. Inom utvecklingssamarbetet är migration relevant i flertalet sektorer och något som arbetar integrerat med beroende på kontext. Vissa av regeringens strategier har dock specifika mål där migration uttryckligen anges och därmed ett antal insatser med direkt fokus på migration. Antalet mål är däremot för få för att kunna redovisas i stapeldiagram som i tidigare avsnitt. En stor del av verksamheten med bäring på migration, såsom livsmedeltrygghet och rätten till utbildning, rapporteras också under andra sektorer. Migrationsfokus finns i kontexter där migration har stor inverkan på arbetet med att minska fattigdomen och i situationer där migranter, människor på flykt och internflyktingar är bland de allra fattigaste. Den största volymen av migrations- och flyktingrelaterade insatser genomförs som en del av det humanitära biståndet. Insatser har även ingått i det bilaterala utvecklingssamarbetet med , , samt regionalt, globalt och genom multilaterala och internationella organisationer och fonder. bidrar till genomförandet av det globala ramverket för säker, ordnad och reglerad migration och det globala flyktingramverket genom flera av de insatser som redovisas i detta avsnitt. Åtgärder mot grundorsaker till ofrivillig och irreguljär migration Svenskt utvecklingssamarbete bidrar i sin helhet till att bemöta grundorsaker till ofrivillig och irreguljär migration. har bidragit till att stärka motståndskraften för människor som lever i fattigdom, inklusive i flyktingmottagande samhällen, samt ökat kapaciteten att förebygga kriser, konflikter och katastrofer. har genom det humanitära biståndet också bidragit till att rädda liv, lindra nöd, skydda och ge assistans till flyktingar, internt fördrivna personer och migranter i utsatthet. Som en av de främsta kärnstödsgivarna har möjliggjort att tiotals miljoner flyktingar och internt fördrivna personer nåtts av livräddande insatser, skydd för grundläggande rättigheter samt förbättrade framtidsmöjligheter genom . Detta kan i förlängningen minska risken för ytterligare ofrivillig och irreguljär migration. Covid-19-pandemin, och den mer restriktiva migrationspolitik den medfört, samt nya och utdragna flyktingsituationer, har dock inneburit ett hinder för att uppnå resultat i vissa länder.