prop · H9031d18 · 2021-09-20 00:00:00 — Det totala antalet antagna till högskoleutbildning ökade med 3 pro- cent jämfört med föregående hösttermin vilket har möjliggjorts av den utbyggnad av högskolan som regeringen inledde 2015. Könsfördelningen bland de sökande och antagna har varit i stort sett oförändrad , dvs. fler kvinnor än män söker respektive blir antagna, vilket bl.a. beror på att kvinnor överlag har högre betyg än män. Tabell 6.3 Antal helårsstudenter samt resurser för utbildning och forskning vid universitet och högskolor 2020 produktion (+) eller (-) i mnkr (andelen (+) eller produktion (+) eller sparande (-) i (-) inom parentes) (+7 %) (+9 %) -122 (-) -19,8 (+2 %) -82,4 -163 (-) -19 (-) -43,8 (+7 %) -12,5 (+0 %) -70 (-) -36 (-) -5 (-) +58 (+10 %) -19,0 (+1 %) -5,7 -14 (-) +11 (+10 %) (+3 %) (+9 %) -3,4 +46 (+10 %) +41 (+10 %) -0,9 +40 (+10 %) +38 (+10 %) (+3 %) (+6 %) -2,7 (+4 %) -5,9 (+1 %) 2021/22:1 Utgiftsområde 16 215 (96) +6 (+3 %) 459 (104) +36 (+8 %) 940 (100) -1,9 575 (10) -1,7 +58 (+10 %) 316 455 (60) 24 852(101) Anm.: I tabellen redovisas inte vissa mindre enskilda utbildningsanordnare. Vid dessa lärosäten fanns ca 5 000 helårsstudenter varav var kvinnor. 1Försvarshögskolan och har inga takbelopp varför inte detta redovisas i tabellen. Källor: , regleringsbrev, årsredovisning. Antalet högskolenybörjare fortsätter att öka Antalet högskolenybörjare, dvs. studenter som registreras vid hög- skoleutbildning i , var /20 fler än föregående läsår, se tabell 6.4. Av högskolenybörjarna var kvinnor och var män. Medianåldern är oförändrad. /20 var medianåldern för samtliga högskolenybörjare (inklusive inresande studenter) för både kvinnor och män. Om inresande studenter exkluderas sjunker medianåldern något. Jämfört med /19 har medianåldern varit i princip oförändrad för både kvinnor och män. Om jämförelsen i stället görs mot /11 har medianåldern ökat med för kvinnor och minskat med för män. Antalet studenter i högskolan fortsätter också att öka Den långvariga trenden med en minskad studentvolym inom högskolans utbildning på grundnivå och avancerad nivå bröts . Totalt fanns det ca 321 600 helårsstu- denter vilket var mer jämfört med föregående år. Även antalet registrerade studenter ökade. pekar på både ett ökat intresse för studier och fler platser i högskolan. ökade antalet betalande studenter med drygt 300 till 7 544 helårsstudenter. Fördelningen mellan kvinnor och män har varit i stort sett oförändrad , se tabell 6.4. Högskolenybörjare, helårsstudenter, registrerade studenter 1Uppgifterna avser läsår, 2020 innebär alltså /20. Källor: och . En lägre andel män än kvinnor studerar i högskolan Av alla studenter är kvinnor och är män. Könsfördelningen har varit ungefär densamma . 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Föräldrarnas utbildningsnivå spelar stor roll Högst övergång till högskolestudier hade ungdomar med minst en forskarutbildad för- älder, , och lägst övergång hade de vars föräldrar hade högst en förgym- nasial utbildning, . Det grundläggande mönstret är tydligt: skillnaden i över- gång till högskolan varierar stort beroende på vilken utbildningsnivå föräldrarna har. Kvinnor hade en högre övergång till högskolestudier än män i alla grupper. Det finns stora regionala skillnader Övergångsfrekvensen till högskoleutbildning, dvs. hur stor andel av en viss årskull som påbörjar högskolestudier, varierar i landet. I genomsnitt för hela landet hade påbörjat högskolestudier 2019. Jämfört med året innan är det en minskning med , men jämfört med är andelen oförändrad. Skillnaderna mellan olika regioner och kommuner är stora: var andelen högst i Region () och lägst i Region (). I kommun var andelen högst i landet (), medan den i de tio kommunerna med lägst övergångsfrekvens varierar mellan 13 och I flertalet av dessa kommuner är dock andelen individer så liten att resultatet ska tolkas försiktigt. De regionala skillnaderna har ökat jämfört med , men övergångsfrekvensen totalt för landet är oförändrad. För Region har det skett en ökning med . I Region har däremot övergångsfrekvensen minskat jämfört med . I samtliga län är övergångsfrekvensen högre bland kvinnor än bland män. Skillnaden mellan länen beror på flera bakomliggande faktorer. lyfter fram den sociala sammansättningen av befolkningen i länen, geografisk närhet till en ort med högskoleutbildning och situationen på den lokala/regionala arbetsmarknaden. Övergångsfrekvensen är lägre för personer med utländsk bakgrund har analyserat andelen som har påbörjat en svensk hög- skoleutbildning senast bland personer födda åren 1985–1994 med svensk respektive utländsk bakgrund. Svensk bakgrund definieras som född i med minst en svenskfödd förälder eller född utomlands med två svenska föräldrar. Utländsk bakgrund redovisas i tre kategorier: personer som är födda i med utrikesfödda föräldrar, personer som har invandrat och personer som har invandrat efter skolstart mellan sju och . Av dem som är födda och som invandrade till vid 7–hade börjat i högskolan senast . Det är en mindre andel jämfört med dem med svensk bakgrund för vilka andelen uppgick till . Högst över- gång har gruppen födda i med utrikes födda föräldrar, . En större andel av kvinnorna jämfört med männen fortsätter till högskolan i samtliga grupper. Män som har invandrat i åldern 7–påbörjar högskolestudier i lägst utsträckning. I årskullen 1994 var deras övergångsandel medan den var bland kvinnorna som invandrat i motsvarande ålder. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Diagram 6.3 Andel som har påbörjat svensk högskoleutbildning senast av personer födda –1994 med svensk eller utländsk bakgrund Procent (notera bruten axel) Född i av utrikes födda föräldrar Invandrat vid 7– Utländsk bakgrund (totalt) Anm.: Uppgifterna i diagrammet redovisas ej uppdelade på kön, redovisning per kön finns i text ovan. Antalet examina och antalet examinerade ökar /20 utfärdades ca 84 100 examina på grundnivå och avancerad nivå vid universitet och högskolor, en ökning med ca 6 500 examina jämfört med föregående år. En del av ökningen kan förklaras med att de flesta lärosätena har infört ett nytt studiedokumentationssystem vilket har gjort att studenterna får sina examens- bevis snabbare. Av dessa utfärdades till kvinnor och till män. Antalet personer som examinerades uppgick till ca 71 900, inklusive dem som hade en eller flera examina, vilket innebar en ökning med ca 6 000 personer jämfört med föregående läsår. Kvinnor har varit i majoritet bland de examinerade . /20 utfärdades 11 700 masterexamina, vilket var en ökning med mot året innan. Av dessa utfärdades till kvinnor och till män. av dem som tog ut en masterexamen var personer från andra länder som kommit till för att studera. Tabell 6.5 Antal examina och examinerade personer, kvinnor och män Källor: och . Utvecklingen av vissa program som leder till yrkesexamen /20 tog 36 200 personer ut en yrkesexamen, varav kvinnor och män. Könsskillnaden beror bl.a. på att majoriteten av utbildningarna som leder till yrkesexamina förbereder för yrken som domineras av kvinnor, t.ex. sjuksköterska och förskollärare. Antalet yrkesexamina totalt sett ökade med 2 800 examina jämfört med året innan, bl.a. ökade antalet sjuksköterskeexamina med 100, antalet specialistsjuksköterskeexamina med 380 och antalet högskoleingenjörsexamina med 300. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Regeringen har byggt ut vissa utbildningar, som vissa tillfälliga utbyggnader avslutats. För en beskrivning av utvecklingen av lärarutbildningen, se avsnittet lärar- och förskollärarutbildning i avsnitt 3.8. Tabell 6.6 Programnybörjare och examina inom vissa yrkesexamensprogram Källor: och . bröt covid-19-pandemin ut över hela världen. Det går inte att se någon effekt när det gäller inresande studenter förrän , eftersom registreringar för redan hade skett när pandemin bröt ut. Preliminära uppgifter för visar att antalet nya inresande studenter minskade jämfört med föregående hösttermin. Förutsättningarna för studenter från att komma till för studier samt för svenska studenter att åka till för studier har inte ändrats för /20. Effekter av de förändrade reglerna kommer först att kunna analyseras . Antalet utresande studenter minskar /20 minskade antalet svenskar som studerade utomlands för femte läsåret i rad. Jämfört med läsåret innan minskade antalet utresande med 1 100, från 23 600 /19 till 22 500 /20. Antalet utresande fritt inresande studenter (s.k. freemoverstudenter) minskade , medan antalet utbytesstudenter minskade . Majoriteten av de utresande studerade i och då främst i , och . Även och i synnerhet lockade många svenska studenter. och var de enskilt största mot- tagarländerna /20. Därefter följde , och . 2021/22:1 Utgiftsområde 16 fem länder tog tillsammans emot hälften av alla studenter som reste ut från . Av de studenter i svensk högskoleutbildning som tog examen /20 hade studerat utomlands under de senaste tolv terminerna inklusive examensterminen. Det är fler kvinnor än män såväl bland de inresande studenterna totalt sett som bland de utresande. Tabell 6.7 Antal in- och utresande studenter, kvinnor och män Källor: och . Antalet nya inresande studenter ökar /15 har antalet inresande studenter ökat och uppgick till 39 600 läs- /20. Av dem var 26 500 fritt inresande studenter medan 13 100 studerade inom ramen för ett utbytesprogram. Det var främst antalet fritt inresande studenter som ökade under /20. Könsfördelningen var jämnare bland inresande studenter än utresande, kvinnor och män. Av de inresande studenterna som studerade på universitet eller högskolor i /20 läste 24 400 i landet, dvs. de var nybörjare i svensk högskoleutbildning. Det var fler än läsåret innan. Av de inresande utbytesstudenter som var nybörjare i svensk högskoleutbildning läs- /20 kom från . Därefter följde och . De enskilt största länderna var , och . Minskningen i antalet utresande studenter och ökningen i antalet inresande studenter har gjort att skillnaden mellan inresande och utresande blivit större . Personer som inte är medborgare i en stat som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i (s.k. tredjelandsmedborgare) är som huvudregel skyldiga att betala anmälnings- och studieavgifter vid studier i . Efter införandet av studieavgifter minskade antalet inresande studenter som tar exa- men i från 6 400 /11 till 5 600 /15. /16 skedde dock en ökning sedan studieavgifterna infördes. Därefter minskade antalet något igen /17 för att återigen öka . /20 examinerades fler inresande studenter än under något annat av . Fler läser kompletterande utbildningar utbetalades ca för kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning som motsvarar en svensk högskole- utbildning. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Tabell 6.8 Antal helårsstudenter vid kompletterande utbildningar i regeringens särskilda satsning 2020 1Antal helårsstudenter kan vara avrundat. Källa: Särskild redovisning från lärosätena. Utbildningen syftar till att studenterna ska avlägga en examen som kan ges efter en högskoleutbildning som motsvarar deras utländska utbildning eller kunna få behörig- het alternativt kunskaper för att i utöva ett yrke som den utländska utbildnin- gen är relevant för. Minskat antal bedömningar av utländska utbildningar Universitets- och högskolerådet (UHR) ansvarar för bedömning av utländska utbildningar på gymnasial nivå och eftergymnasial nivå. Antalet ansökningar om bedömning minskade med jämfört med vilket enligt rådet främst beror på ett fortsatt minskat flyktingmottagande. Totalt inkom 21 209 ärenden varav rörde kvinnor och män (de resterande hade inte uppgett kön alternativt uppgett ”annat” i ansökan). 20 916 ärenden och antalet avgjorda ärenden minskade med ca 3 400 ärenden jämfört med . Den genomsnittliga handläggningstiden minskade något jämfört med , . Etableringen på arbetsmarknaden försämras Diagram 6.4 Etablering 1–1,efter examen för kvinnor och män Procent (notera bruten axel) Av dem som examinerades från högskolan /18 hade etablerat sig på arbetsmarknaden 1–1,efter att de tog ut sin examen. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 att individen hade ett förvärvsarbete , en arbetsinkomst som över- steg en viss nivå samt inte hade varit arbetslös under uppföljningsåret. Andelen som hade etablerat sig har varit ungefär lika stor bland kvinnor och män, men /18 föll etableringsgraden för kvinnor något. För en be- skrivning av sysselsättningsgrad, förvärvsgrad och matchad förvärvsgrad för personer med eftergymnasial utbildning, se avsnitt 2. har följt upp etableringen hos personer med utländsk högskoleutbildning som fullföljt en komplet- terande utbildning /15–2016/17. var tre fjärdedelar etablerade. har tillkännagett för regeringen att den bör verka för ett ökat samarbete mellan lärosäten, arbetsliv och relevanta branschorganisationer och en kontinuerlig dialog om utbildningarnas innehåll och dimensionering (bet. 2016/17:UbU12 punkt 18, rskr. 2016/17:208). fick i uppdrag att kartlägga hur universitet och högskolor samverkar kontinuerligt med externa parter i frågor avseende dimensionering av utbildning samt att samla universitet och högsko- lor till diskussion om dimensioneringsfrågor (U2017/03153). Syftet med uppdraget är att öka samverkan mellan lärosäten, arbetsliv och andra relevanta parter. redovisade sitt kartläggningsuppdrag . Kartläggningen visar att alla lärosäten samverkar med arbetslivet och andra relevanta parter. fortsatte därefter dialogen med lärosätena och samverkansorganen i syfte att verka för ett ökat samarbete. Regeringen har därutöver vidtagit ett flertal åtgärder som också syftar till att stärka samarbetet mellan lärosäten, arbetsliv och relevanta branschorganisationer. Bland annat har regeringen beslutat om ett uppdrag till Verket för innovationssystem () om att ta fram korta specialistkurser som ska utvecklas i samverkan med lärosäten, näringsliv och offentlig verksamhet (N2018/01043). Regeringen har också tillskjutit medel för korta kurser för att möta utbildningsbehovet hos yrkesverksamma specialister inom flera fält. Vidare har frågan ingått i Styr- och resursutredningens uppdrag (dir. 2017:46). Mot bakgrund av de underlag som och Styr- och resursutredningen har lämnat föreslog regeringen i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60, bet. 2020/21:UbU16, rskr. 2020/21:254) en lagändring för att förtydliga högskolans ansvar för samverkan, vilken har beslutat . I propositionen redovisar regeringen också att lärosätenas samverkan ska följas upp och utvärderas ytterligare, bland annat genom tematisk utvärdering av och inom ramen för myndighetsstyrningen. Vidare redovisas att lärosätenas samverkan kommer att premieras ekonomiskt genom utlysning av särskilda medel från , inom ramen för forskningsrådens satsningar samt beaktas vid fördelning av anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå. Regeringen har också inrättat samverkansprogrammet Kompetensförsörjning och livs- långt lärande där företrädare för lärosäten och aktörer från arbetsliv och branschorga- nisationer för en dialog och vidtar insatser i syfte att öka möjligheterna till kompetens- utveckling och livslångt lärande. Regeringen har i budgetpropositionen avsatt och beräknat medel till för att åren 2021–2024 finansiera insatser för en sådan utvecklad samverkan för kompetensförsörjning och livslångt lärande. inrättade regeringen vidare Nationella vårdkompetensrådet som är ett rådgivande samverkansforum mellan regioner, kommuner, lärosäten, och . Nationella vårdkompetensrådet, som är placerat på 2021/22:1 Utgiftsområde 16 , ska långsiktigt samordna, kartlägga och verka för att effektivisera kompetensförsörjning av personal inom vården. Mot bakgrund av ovan redovisade åtgärder får tillkännagivandet anses tillgodosett och därmed slutbehandlat. Antalet doktorandnybörjare 2020 minskade med 123 personer jämfört med föregå- ende år. Bland doktorandnybörjarna var ungefär hälften kvinnor och hälften män, vilket är ungefär samma könsfördelning som 2019. var ungefär en tredjedel kvinnor. Könsfördelningen bland doktorandnybörjarna skiljer sig dock mellan olika forskningsämnesområden. Andelen utländska doktorandnybörjare var , varav kvinnor och män. Antalet doktorander uppgick till ca 17 141 vilket är ca 600 doktorander färre än föregående höst. Av doktoranderna var kvinnor och män. Antalet utfärdade doktorsexamina minskade med 174 jämfört med föregående år. har antalet examina varit relativt stabilt (se tabell 6.9) men i ett längre perspektiv har antalet doktorsexamina ökat kraftigt. Av dem som avlade doktorsexamen var kvinnor och män. Det finns dock skillnader i könsfördelningen mellan olika ämnesområden, t.ex. utfär- dades av doktorsexamina inom teknik till kvinnor och till män. Flest doktorsexamina avlades inom medicin och hälsovetenskap. Antalet licentiat- examina minskade . Andelsmässigt togs av alla licentiatexamina 2020 ut av kvinnor och av män. Detta beror bl.a. på att runt hälften av alla licentiatexamina avläggs i teknik där männen är i majoritet. Anm.: Uppgifterna är preliminära då inrapporteringen från lärosätena sker med viss eftersläpning. Källor: och . 6.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Året har i högsta grad påverkats av den pågående pandemin. Universitet och högsko- lor har haft en stor och krävande uppgift i att bedriva sin omfattande kärnverksamhet trots de utmaningar som året inneburit. Lärosätena har visat stort prov på anpass- ningsförmåga. De gjorde en snabb omställning till att främst genomföra utbildning på distans, vilket sedan fortsatte . Omställningen till distansundervisning har överlag fungerat väl. Regeringens bedömning är att universitet och högskolor, trots utmaningarna i den egna verksamheten, har tagit ett stort och viktigt samhällsansvar, inte minst genom att säkerställa examinationen vid samhälls- viktiga utbildningar men också genom att öka utbildningsutbudet för att möta den stora efterfrågan på högskoleutbildning i hela landet. Regeringen bedömer att det övergripande målet att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt i huvudsak har uppnåtts, trots den pågående pandemin. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Pandemin har fått stora konsekvenser för samhällsekonomin, och den del av arbets- marknaden där unga ofta arbetar har drabbats särskilt hårt. Regeringen har som en åtgärd satsat på omfattande utbyggnader av högskolan. Sammantaget har det lett till en rekordhög efterfrågan på högre utbildning och en stor ökning av inflödet av studenter till högskolan. var det fler sökande utan tidigare hög- skoleerfarenhet jämfört med . ökade nya antagna till högskoleutbildning . Särskilt stor var ökningen bland 19-åringarna som gick ut gymnasiet – de ökade jämfört med året innan. har antalet helårsstudenter ökat kraftigt bl.a. till följd av pandemins effekter på arbetsmarknaden. Regeringen har genom (se även avsnitt 3.10.1) gjort en omfattande satsning på utbildning. omfattar 2021 totalt 160 000 utbildningsplatser varav högskolan tillförts resurser som motsvarar ca 46 000. och de pandemirelaterade satsningar regeringen gjort har möjliggjort den stora ökningen av antalet studenter. Beroende på läget på arbetsmarknaden är det troligt att antalet helårsstudenter fortsätter att öka något och ligger på en stabil nivå . Det finns anledning att uppmärksamma de utmaningar som pandemin har inneburit för sektorns studenter och anställda. Skillnaderna i övergången till högsko- lan, både i fråga om geografi, kön, social bakgrund och utländsk bakgrund kvarstår och det är angeläget att följa om och hur pandemin påverkat detta. Även de köns- bundna studievalen verkar vara oförändrade. Regeringen har gett Universitetskanslers- ämbetet i uppdrag att följa upp pandemins konsekvenser för högskolans verksamhet och myndigheten kommer löpande att redovisa sina resultat. Den första delrapporten (pandemiuppdrag Delrapportering 1) visar bl.a. att det finns tydliga skillnader i avhopp mellan grupper med olika social bakgrund där en ökning av avhoppen skett i gruppen med lågutbildade föräldrar. Rapporten visar också på ökad stress och oro bland personal och studenter. Det är önskvärt att högskolan så fort som möjligt kan återgå till att i huvudsak bedriva undervisning på campus igen. är det troligt att efterfrågan på undervisning på distans kommer att öka då den bl.a. ger förbättrade möjligheter att kombinera arbete med studier oavsett bostadsort. Distansundervisning av hög kvalitet ställer stora krav både på pedagogik och tekniska lösningar. För att säkerställa kvaliteten i sådan undervisning är det angeläget att de erfarenheter som gjorts tas tillvara för att utveckla framtida distansundervisning. Regeringen har därför tillfört högskolan särskilda medel för att utveckla distansutbildning och decentraliserad utbildning. Vidare har regeringen ökat medlen till studentinflytande för att stärka förutsättningar- na för ett aktivt studentinflytande när utbildningen i högre grad bedrivs på distans. Regeringen har även riktat medel till universitet och högskolor så att de kan stärka studenthälsans verksamhet. På så sätt har förutsättningarna för en god och trygg studietid stärkts. har genomfört ett stort antal granskningar av lärosätenas kvalitetssäkringsarbete, utbildningsutvärderingar och examenstillstånds- prövningar. Antalet granskningar har ökat jämfört . I de uppföljande granskningar som gjorde av förskollärar- och grundlärar- utbildningar som tidigare fått omdömet ifrågasatt kvalitet, fick samtliga omdömet hög kvalitet. Det är ett tecken på att utvärderingarna har en kvalitetsdrivande effekt. Att den svenska kvalitetssäkringsmyndigheteten åter beviljats medlemskap i den europe- iska sammanslutningen av kvalitetssäkringsorganisationer (ENQA) innebär ett viktigt erkännande för det nationella kvalitetssäkringssystemet. Över tid har den sammantagna prestationsgraden för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ökat. Bakomliggande orsaker till den ökade prestationsgraden bedöms 2021/22:1 Utgiftsområde 16 bl.a. vara den ökade andelen programutbildningar i utbildningsutbudet, utbyggnaden av ett antal programutbildningar samt en följd av en ökad efterfrågan på programutbildningar från studenterna. En ökning av antalet nybörjare på de utbild- ningar som regeringen byggt ut motverkar i förlängningen den kända arbetskrafts- bristen inom exempelvis skola och vård. Även genomströmningen i utbildning på forskarnivå är relativt god. Regeringen har byggt ut vissa utbildningar inom bl.a. vård vilket har gett resultat. Antalet utfärdade sjuksköterskeexamina har ökat jämfört med /15. /20 var antalet som avlade specialistsjuksköterske- examina det högsta , då examen infördes. har högskolan haft svårt att säkerställa en tillräcklig omfattning av verksamhetsförlagd utbildning vilket har försvårat utbyggnaden av vissa samhällsviktiga utbildningar, inklusive vårdutbildningar. Regeringen har vidtagit åtgärder för att underlätta detta, men det avgörande är att huvudmännen för berörda verksamheter aktivt samarbetar med högskolan. Genom flexibilitet och aktiva insatser har högskolan säkerställt att pandemin inte i någon större grad har påverkat genomförandet av praktiska moment och verksamhetsförlagd utbildning. De mer långsiktiga problemen med brist på tillgången till platser för verksamhetsförlagd utbildning (VFU) kvarstår. Regionerna behöver därför möta regeringens satsningar med fler . Myndighetskapitalet har ökat med till . Det har skett en ökning av myndighetskapitalet för forskning och utbildning på forskarnivå vilket i första hand är en effekt av pandemin. Kostnaden för forskning har minskat genom att viss forskning har försenats och genom att forskare i högre grad än planerat har deltagit i undervisning eller i klinisk verksamhet. Pandemin har på olika sätt skapat en högre grad av osäkerhet om förutsättningarna för den framtida verksamheten, inte minst när det gäller den framtida privata finansieringen till forskningen.