prop · H9031d18 · 2021-09-20 00:00:00 — personal som har pedagogiska arbetsuppgifter men som inte bedriver egen undervisning såsom exempelvis lärarassistenter och studiehandledare på modersmål, har fortsatt att öka. Denna utveckling tyder på att huvudmännen fortsätter att hantera lärarbristen genom att anställa annan personal som kan avlasta lärarna. Resultatredovisningen visar också att det finns skillnader mellan kommuner och skolor i tillgången på utbildade lärare och förskollärare. Regeringen anser att detta är oroande och har därför genomfört satsningar riktade mot skolor med svåra förut- sättningar. Vidare finns det skillnader i andelen behöriga lärare mellan olika ämnen och olika verksamhetsformer. Regeringen anser att det är angeläget att motverka bristen på behöriga lärare, särskilt i de verksamhetsformer och i de ämnen som haft brist på lärare med relevant examen. senaste lärarprognos visar att bristen på lärare och förskollärare riskerar att uppgå till 45 2033. Regeringens satsningar på fler lärare och en ökad attraktionskraft för läraryrket är därför fortsatt mycket viktiga. Även om antalet examinerade förskollärare och lärare ännu inte är uppe i de nivåer som skulle behövas för att det inte ska uppstå en brist framöver är det ändå glädjande att antalet examinerade fortsatt att öka. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Målet med regeringens politik när det gäller utgiftsområdet är att värna och utveckla position som en ledande kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet. Huvudprioriteringarna för politiken är att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten i skolan. Inom kommunernas vuxenutbildning, och högskolan ska hög kvalitet i utbildningarna prioriteras och fler ska ha möjlighet att studera. Det ska finnas goda möjligheter att utbilda sig oavsett var i landet man bor och kompetensförsörjningen ska förbättras. Den fria forskningen ska värnas som forskningspolitiken ska svara mot globala och nationella samhällsutmaningar. Utbildning och bildning ger kunskaper och perspektiv som möjliggör personlig utveckling och skapar förutsättningar för ett aktivt deltagande i ett demokratiskt samhälle. Alla barn, unga och vuxna ska oavsett bakgrund, uppväxtmiljö eller andra förhållanden ges förutsättningar att pröva och utveckla sin förmåga och sina kunskaper till sin fulla potential. Ett modernt utbildningssystem möjliggör ett livslångt lärande som ger varje människa möjlighet att kunna växa och fylla på med kunskap under hela livet oavsett var i landet den bor. Studiestödet spelar en betydande roll för möjligheterna till utbildning och genom förslag om ett nytt omställningsstudiestöd ges ännu bättre möjligheter till vidareutbildning (utg.omr. 15 avsnitt 2.10). Jämställdhetspolitikens delmål om jämställd utbildning präglar regeringens utbildningspolitik och arbetet inom utgiftsområdet. Utbildningspolitiken bidrar även till genomförandet av Agenda 2030 och de globala hållbarhetsmålen, särskilt mål 4 God utbildning för alla. Regeringens utbildningspolitik ska skapa förutsättningar för att ta till vara allas kompetens, möjliggöra för alla att skaffa sig ny kompetens och möta arbetsmark- nadens behov. som det finns många som kan arbeta har välfärden och näringslivet svårt att hitta den kompetens de behöver. Bristen på kompetens är ett tillväxthinder för svenska företag och minskar möjligheten att bibehålla och öka kvaliteten i välfärden. Regeringen har därför tillfört medel för att möjliggöra ett omfattande kunskapslyft, som 2021 motsvarade totalt 160 000 utbildningsplatser. De nya platserna och utbildningspolitiken i sin helhet är centrala för ekonomins utveckling när covid-19-pandemin klingar av. Utbrottet av covid-19-pandemin har försämrat förutsättningarna på arbetsmarknaden och ökat behovet av utbildning, t.ex. är antalet som söker till universitet och hög- skolor rekordhögt. Unga och nyanlända får svårare att få sitt första jobb, långtids- arbetslösa och personer som var arbetslösa innan krisen har det extra tufft. För dem som har svårt att hävda sig i konkurrensen på arbetsmarknaden ger utbildning av hög kvalitet en möjlighet att stärka chanserna till arbete. Många behöver också omställningsåtgärder i arbetslivet. För företag och anställda som deltar i korttidsarbete kan kompetensinsatser under korttidsarbetet vara av stort värde. För att underlätta för fler att studera har regeringen gjort en rad sats- ningar. Många av dessa bygger vidare på tidigare insatser inom ramen för kunskaps- lyftet men nya har också tillkommit. Många av satsningarna föreslås även fortsätta . Mer information om förslagen lämnas i respektive avsnitt samt i utgiftsområdena 15 Studiestöd och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Fortsatta investeringar i utbildning säkerställer kompetensförsörjningen i privat och offentlig sektor, ger människor möjlighet till utveckling och livslångt lärande och gör det möjligt för att stärka välfärden och fortsätta konkurrera med kunskap och kompetens. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 3.10.2Samling för fler lärare Tillgången till fler lärare är en av viktigaste framtidsfrågor. Alla barn och elever ska få möta kunniga och kompetenta lärare, oavsett skolform eller var i landet man bor. Regeringen prioriterar arbetet för att få fler att vilja bli lärare, förbli lärare och att lärare som lämnat skolan ska återvända till yrket. Omfattande insatser har genomförts (se prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 avsnitt 2.5.3). Antalet som börjar på lärarutbildningarna har ökat och fler examineras nu från en lärarutbildning. Arbetet för fler utbildade lärare behöver fortsätta eftersom antalet examinerade förskollärare och lärare ännu inte är uppe i tillräckliga nivåer för att tillförsäkra alla barn och elever och framöver så goda förutsättningar som möjligt. Situationen kräver ett fortsatt intensivt arbete för fler behöriga lärare och ett attraktivt läraryrke. Regeringen har därför, inom ramen för initiativet Samling för fler lärare, bjudit in nyckelaktörer inom skola och högskola för att föra en dialog om hur fler lärare kan utbildas, hur lärarbristen kan hanteras och hur läraryrket kan bli mer attraktivt. Regeringen kommer även fortsättningsvis att göra breda insatser för att: –få fler att påbörja och examineras från lärarutbildningarna –höja kvaliteten i lärarutbildningarna –få fler obehöriga lärare att bli behöriga –göra läraryrket mer attraktivt –stärka rektorers, lärares och förskollärares professionsutveckling –hålla kvalitet i undervisningen trots att det råder lärarbrist –förbättra lärarnas arbetsmiljö –skapa fler vägar in i läraryrket. Verksamma lärare och förskollärare behöver få goda förutsättningar för att utvecklas i sin profession och utveckla sin undervisning. En god arbetsmiljö och rätt förut- sättningar för att bedriva undervisning är angeläget. Ett nationellt professionsprogram för rektorer, lärare och förskollärare ska inrättas, se vidare avsnitt 4.6.3. Lärar- och förskollärarutbildningarna byggs ut och rekryteringen till utbildningarna måste fort- sätta öka och breddas. Möjligheterna för både behöriga och obehöriga lärare att få sina kunskaper validerade och att komplettera dem måste fortsatt förbättras och det måste bli enklare för redan högskoleutbildade att komplettera sin utbildning för att bli legitimerade lärare, se avsnitt 6.5.4. ska kvaliteten i utbildningarna höjas och kopplingen mellan teori och praktik stärkas. Fler lärare och lärarutbildare ska ha en utbildning på forskarnivå. Regeringen vill öka möjligheterna att arbeta och studera till lärare parallellt och har därför stärkt förutsättningarna för att bedriva sådan lärarutbildning. Genom ett aktivt deltagande i EU och internationella samarbeten inom utbildnings- området stärker regeringen kunskapsbasen för det nationella arbetet inom utbildnings- området. Covid-19-pandemin har påverkat såväl utbildnings- som forskningsområdet och väntas påverka inriktningen på det fortsatta internationella arbetet. OECD-studierna är fortsatt prioriterade och pågår förberedelser inför 2022 och PIAAC 2022/23. har fått i uppdrag att förstärka myndighetens insatser för att säkerställa ett högt deltagande i enlighet med gällande riktlinjer i 2022 (U2021/02549). står värd för ett internationellt högnivåforum i om hågkomst av Förintelsen och om bekämpande av antisemitism. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 gripande syfte är att deltagarna − bl.a. stats- och regeringschefer, forskare och det civila samhällets aktörer − ska vidta konkreta åtgärder relaterade till forumets teman. De åtaganden som alla inbjudna kommer att presentera på Malmöforumet kommer att följas upp under ordförandeskap i fr.o.m. t.o.m. . Statliga myndigheter ska utveckla miljöledningssystem och redovisa miljö- ledningsarbetet till och enligt förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter. I enlighet med förordningen lämnar de myndigheter inom område som omfattas av förordningen sina miljöledningsrapporter till . 2021/22:1 Utgiftsområde 16 4 Barn- och ungdomsutbildning Av skollagen (2010:800) framgår att utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas. 4.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De indikatorer som redovisas belyser de delar av måluppfyllelse och resultat som regeringen bedömer är centrala. Redovisningen av resultat inom utgiftsområdet är uppdelad på verksamheter. Inom varje avsnitt redovisas i förekommande fall indikatorer och övriga resultat. All individbaserad statistik redovisas uppdelat på kön om dessa uppgifter är tillgängliga. De uppgifter som redovisas om kostnader bygger på preliminär statistik. I bedömningen vägs det även in resultat från rapporter och undersökningar från t.ex. . Följande indikatorer används för att mäta måluppfyllelsen för förskolan och : –Deltagande i förskola. Andelen barn i åldern 3–som är inskrivna i förskola. –Resultat på nationella prov i grundskola. –Andelen elever som uppnått kunskapskraven i samtliga ämnen i årskurs 9. –Andelen elever i årskurs 9 som uppnått behörighet till gymnasieskolans nationella program. –Resultat i internationella studier avseende grundskola som , TIMSS och PIRLS i de fall någon ny studie presenterats sedan föregående års budgetproposition. –Lärarbehörighet och personalens utbildning. Denna indikator redovisas i avsnitt 3.7. Följande indikatorer används för att bedöma gymnasieskolans måluppfyllelse: –Resultat på nationella prov. –Genomsnittlig betygspoäng. –Andel elever som slutfört utbildningen . –Andel elever som uppnått kraven för grundläggande behörighet till högskoleutbildning . 2021/22:1 Utgiftsområde 16 –Lärarbehörighet och personalens utbildning. Denna indikator redovisas i avsnitt 3.7. samlades uppgifter in på individnivå i förskolan. Dessutom samlades uppgifter in från varje huvudman, såväl som enskild. lämnade kommunerna uppgifter för både och fristående verksamhet. Vid den första insamlingen uppstod dock ett bortfall för vissa enskilda huvudmän. Detta innebär ett tidsseriebrott som försvårar möjligheterna att göra rättvisande jämförelser . lämnade huvudmännen in uppgifter om barn och personal för av verksamheterna. Indikator: Deltagande i förskola Diagram 4.1 Andelen barn i åldern 3–inskrivna i förskola Andelen inskrivna barn i åldern 3–i förskolan ökade . skedde en minskning, som dock bedöms hänga samman med det tidsseriebrott som uppstod i och med den förändrade insamlingen av uppgifter. Därefter har andelen inskrivna barn i åldern 3–fortsatt att öka då en liten minskning skedde. var andelen inskrivna barn . Över tid har andelen pojkar som varit inskrivna i förskolan varit något större än andelen flickor, vilket hänger ihop med könsfördelningen bland barn i åldern 1–. var andelen inskrivna pojkar och flickor ungefär lika stor: respektive . Ser man till hela målgruppen för förskolan så var av landets alla barn i åldersgruppen 1–inskrivna i förskolan. Med undantag för den marginella minskningen 2017 i åldersgruppen 3–har andelen inskrivna barn i alla åldersgrupper ökat . Överlag är barn med svensk bakgrund i högre utsträckning inskrivna i förskolan än barn med utländsk bakgrund. Med svensk bakgrund avses barn födda i med minst en förälder född i . Med utländsk bakgrund avses barn födda utomlands eller barn födda i med båda föräldrarna födda utomlands. (I avsnittet gäller dessa definitioner även för elever.) var av barnen med svensk 2021/22:1 Utgiftsområde 16 bakgrund i åldersgruppen 1–inskrivna i förskolan medan av barnen med utländsk bakgrund i denna åldersgrupp var inskrivna i förskolan. Det fanns ingen större skillnad mellan flickor och pojkar. var 517 405 barn inskrivna i förskolan, varav var flickor och var pojkar, vilket följer könsfördelningen i befolkningen för barn i förskoleålder. Av alla barn i förskolan 2020 gick i en fristående förskola, vilket är i nivå med . Drygt hälften av alla inskrivna barn i förskolan var 1–. fanns det ungefär 15 600 nyinvandrade barn (ca 8 000 pojkar och ca 7 600 flickor) och 3 700 barn med okänd bakgrund inskrivna i förskolan, vilket motsvarar av de inskrivna barnen i förskolan. Detta är en viss minskning av inskrivningen jämfört med då andelen uppgick till . Med nyinvandrad avses enbart folkbokförda barn som är födda utomlands, som har båda föräldrarna födda utomlands, och som har kommit till . Med barn med okänd bakgrund avses barn som saknar personnummer i de register som används vid insamlingen. En anledning till att personnummer saknas kan vara att barnet inte är folkbokfört i . Bland barn med okänd bakgrund finns bl.a. barn som kommit till genom anhöriginvandring eller barn som söker asyl. Även barn som vistas i landet utan stöd av myndighetsbeslut eller författning finns i gruppen barn med okänd bakgrund liksom barn med skyddade personuppgifter. (I detta avsnitt används även begreppen nyinvandrade elever och elever med okänd bakgrund utifrån samma definitioner.) När det gäller barngruppernas storlek (antal inskrivna barn per barngrupp) gick det i genomsnitt 14,8 barn per grupp 2020 (14,8 i kommunala förskolor och 14,7 i fristående förskolor), vilket är under genomsnittet 2019 som var 15,0. har barngruppernas storlek först varit relativt – varierade den genomsnittliga gruppstorleken mellan 16,8 och 16,9 barn –och har därefter kontinuerligt minskat . Den totala kostnaden för förskolan uppgick till 2020. Detta innebär en minskning jämfört med föregående år. Kostnaden per inskrivet barn var i genomsnitt , vilket är en minskning jämfört med föregående år. Barn i pedagogisk omsorg I takt med att en allt större andel barn går i förskolan har andelen barn i pedagogisk omsorg minskat. Andelen av alla barn i åldern 1–som var inskrivna i pedagogisk omsorg var . Andelen har stadigt minskat . uppgick andelen till . Antalet barn i åldern 1–som var inskrivna i pedagogisk omsorg var 9 723, att jämföra med 13 654 . Det fanns ingen större skillnad mellan andelen flickor och pojkar som var inskrivna i pedagogisk omsorg 2020. Öppna förskolor och fritidsverksamheter fanns det totalt 495 öppna förskolor i landet. Antalet öppna förskolor har varierat mellan 439 och 501 enheter. Öppna förskolor erbjöds i 208 kommuner 2020 vilket är 10 färre kommuner jämfört med föregående år. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 fanns det 539 verksamheter med öppen fritidsverksamhet för 10–12- åringar, vilket är en minskning med 66 verksamheter . har antalet öppna fritidsverksamheter varit i genomsnitt 600 verksamheter. Antalet verksamheter har minskat från 2015 till 2020. Kommuner som erbjuder omsorg , nätter och var knappt 4 600 barn i åldern 1–inskrivna i omsorg under obekväm arbetstid, dvs. vardagar mellan –06 och . Det motsvarar av alla barn i åldersgruppen som var inskrivna i fritidshem, förskola eller pedagogisk omsorg. har antalet inskrivna i omsorg under obekväm arbetstid varierat mellan ca 4 600 och 5 800 barn. Andelen inskrivna, av alla barn som var inskrivna i fritidshem, förskola eller pedagogisk omsorg, har i stort varit densamma , ca 0,5–0,. erbjöd 197 kommuner sådan omsorg, vilket är en ökning med jämfört med då 130 kommuner erbjöd denna form av omsorg. Den totala kostnaden för pedagogisk omsorg uppgick till 2020. Det innebär en minskning jämfört med föregående år. Kostnaden per inskrivet barn var i genomsnitt , vilket är en minskning i jämförelse med föregående år. Förskoleklassen är fr.o.m. en obligatorisk skolform inom skolväsendet. /21 gick det 123 479 elever i förskoleklass. Nästan samtliga, , var elever som fyllde . Av alla elever som var inskrivna i förskoleklassen var flickor och pojkar, vilket följer könsfördelningen i befolkningen för barn i förskoleklassålder. Av dessa gick i en verksamhet med enskild huvudman, vilket är en marginell ökning jämfört med föregående år. Den totala kostnaden för förskoleklass uppgick till 2020, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Kostnaden per elev var i genomsnitt , vilket är en ökning . har elevantalet i kontinuerligt ökat, särskilt i fristående skolor, och uppgick /21 till 1 097 180 elever, vilket var en ökning med drygt en procent jämfört med föregående läsår. (Uppgiften är inklusive elever i sameskola och internationella skolenheter.) 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Diagram 4.2 Elevutveckling i Av alla elever i /21 var andelen flickor och andelen pojkar , vilket följer könsfördelningen för barn i grundskoleålder. I kommunala skolor var flickor och pojkar och i fristående skolor var flickor och pojkar. Det är således något fler flickor än pojkar som går i en fristående grundskola och detta förhållande gällde även föregående läsår. Andelen elever som gick i fristående grundskolor var . (Uppgifterna är exklusive elever i sameskola.) Antalet nyinvandrade elever i uppgick /21 till 53 523 (pojkar och flickor), vilket motsvarar av det totala antalet elever. Motsvarande antal och andel elever med okänd bakgrund uppgick till Såväl nyinvandrade elever som elever med okänd bakgrund var ojämnt fördelade över landet mellan olika huvudmän och skolenheter. Av de nyinvandrade eleverna och eleverna med okänd bakgrund gick i kommunala skolenheter /21. /21 fanns det 3 957 kommunala skolenheter och 822 skolenheter med enskild huvudman inom . Den totala kostnaden för uppgick till 2020, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Kostnaden per elev var i genomsnitt , vilket är en minskning jämfört med föregående år. Indikator: Resultat på nationella prov Nationella prov genomförs i vissa ämnen i årskurs 3, 6 och 9, special- skolans årskurs 4, 7 och 10 samt i sameskolans årskurs 3 och 6. Syftet med proven är att stödja betygssättningen, förutom i årskurserna 3 och 4 där syftet är att stödja bedömningen av uppnådda kunskapskrav. De nationella proven i årskurs 3 består av flera kortare delprov där resultaten bedöms utifrån om eleverna uppnått eller inte uppnått kravnivån på delprovet. Proven är inte konstruerade för en sammanvägning, alltså att eleven ska ha klarat ett visst antal delprov eller poäng för att anses ha klarat provet. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 På grund av covid-19-pandemin beslutade att ställa in de nationella proven . Proven har även ställts in . De nationella proven i årskurs 3 i och årskurs 4 i specialskolan genomförs dock som vanligt, men det skedde ingen insamling av resultaten på nationell nivå. I stället för nationella prov i årskurs 6 och uppåt har det erbjudits frivilliga betygsstödjande bedömningsstöd. Några resultat finns därför inte att redovisa för den här indikatorn. I målet för verksamhetsområdet ingår att utbildningen ska främja elevernas utveckling och lärande. Den indikator som används för att följa denna del av målet när det gäller är andelen elever som fått minst betyget E i samtliga ämnen i slutbetyget i årskurs 9. Måluppfyllelsen har följts för elever som lämnar årskurs 9. Från och med /13 har betyg från årskurs 6 införts vilket gör det möjligt att följa måluppfyllelsen även för elever som lämnar denna årskurs. En faktor att ta hänsyn till när det gäller betygsutvecklingen som indikator är att det finns konstaterade brister i likvärdigheten vid bedömning och betygssättning. Årskurs 6 – andelen elever som fått minst betyget E i samtliga ämnen Andelen elever i årskurs 6 som fått minst betyget E i samtliga ämnen som de har läst uppgick våren , vilket är en marginell minskning jämfört med , då motsvarande andel uppgick till . Flickor hade i högre utsträckning än pojkar godkända betyg i samtliga ämnen (77,jämfört ). För både flickor och pojkar minskade dock andelen elever som uppnått godkända betyg i samtliga ämnen marginellt . Sedan betyg infördes i årskurs 6 /13 har skillnaden mellan andelen flickor och andelen pojkar som uppnått godkända betyg i alla ämnen legat mellan ca 6–. Diagram 4.3 Andelen elever i årskurs 6 som uppnått godkända betyg i alla ämnen Anm.: Alla elever får inte undervisning i samtliga ämnen i årskurs 6. Vissa elever får ämnesövergripande undervisning i de natur- och samhällsorienterande ämnena och ges då ett sammanfattande blockbetyg. kan dessutom betyg sättas i både moderna språk som språkval och i moderna språk som elevens val i olika språk i slutet av årskurs 6. Denna variation påverkar jämförbarheten i resultaten . Årskurs 9 – andelen elever som fått minst betyget E i samtliga ämnen I diagrammet nedan visas andelen elever i årskurs 9 som fått ett godkänt betyg i alla ämnen. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Diagram 4.4 Andelen elever i årskurs 9 som uppnått godkända betyg i alla ämnen har mellan av eleverna avslutat årskurs 9 med ett godkänt betyg i alla ämnen. Den minskning som framgår /16 vad gäller andelen pojkar som uppnått godkända betyg i alla ämnen hänger sannolikt samman med förändringar i elevsammansättningen, där andelen pojkar som var nyinvandrade eller hade okänd bakgrund – och därmed hade i svensk skola – uppgick till . Läsåret uppgick denna andel till . Andelen elever som fick minst betyget E i alla ämnen i årskurs 9 uppgick till , vilket är en ökning jämfört med året innan (75,). Det finns skillnader i måluppfyllelse mellan de olika ämnena. Ämnen där störst andel elever uppnått kunskapskraven är moderna språk läst som elevens val följt av slöjd och bild. Ämnen där minst andel elever uppnått kunskapskraven är svenska som andraspråk och matematik. I alla ämnen, förutom idrott och hälsa samt moderna språk läst som elevens val, är det fler flickor än pojkar som uppnått kunskapskraven. Indikator: Behörighet till något av gymnasieskolans nationella program Från och med har behörighetskraven skärpts. Behörighets- bestämmelserna innebär att det för yrkesprogrammen krävs minst betyget E i ämnena svenska eller svenska som andraspråk, matematik och engelska och i ytterligare fem ämnen (inte reglerat vilka), medan det för högskoleförberedande program krävs minst betyget E i ovanstående ämnen och i ytterligare nio ämnen, som är reglerade beroende på val av program (dock ej för det estetiska programmet). krävdes minst betyget Godkänt i ämnena svenska eller svenska som andraspråk, matematik och engelska för att vara behörig till samtliga nationella program i gymnasieskolan. 2021/22:1 Utgiftsområde 16