prop · H803151 · 2021-04-16 00:00:00 — kollektivtrafiken, som har mycket färre resenärer. Hur stora de långsiktiga effekterna blir beror bl.a. på hur ekonomin och sysselsättningen påverkas, men också på vilka beteendeförändringar som blir bestående. anger i sitt inriktningsunderlag att distansarbete och digitala möten kan minska behovet av arbetsresor och tjänsteresor, men att det inte är givet att det totala resandet minskar, eftersom det ges ökade möjligheter att göra andra typer av resor i stället om resurser i form av tid eller pengar frigörs. Effekten kan enligt också bli att de som har möjlighet väljer att bosätta sig längre bort från sin arbetsplats eller byter till en arbetsplats längre från hemmet. Enligt kommer kollektivtrafikbranschen att ha fortsatta utmaningar om behovet av social distansering kvarstår . resenärsperspektiv skulle detta enligt kunna leda till för- ändrade val av färdmedel, t.ex. ökad andel bilresande. skulle det även kunna bli bestående effekter för cykel- och gångtrafik, särskilt i de större städerna. I ett inledande skede av pandemin tydliggjordes känsligheten i närings- livets produktions- och logistikkedjor. skulle den osäkerhet som pandemin har skapat enligt kunna leda till ökad egen lager- hållning med minskat beroende av leveranser just-in-time. enligt också kunna innebära att en ökad andel av de sänd- ningar som inte är tidskritiska kommer att transporteras på järnväg och med inlands- och kustsjöfart. Enligt kan utvecklingen också tänkas gå mot ökad inhemsk produktion och mer närproducerade varor, vilket i så fall som ser det kan leda till ett minskat behov av Prop. 2020/21:151 långväga godstransporter. E-handeln fick ett kraftigt uppsving under pandemins inledande fas. Genom detta ökar distributionstrafiken, som behovet av inköpsresor kan minska. Sammantaget råder en osäkerhet om vilka långsiktiga effekter som pandemin kan ha på transportefterfrågan och det är viktigt att följa utvecklingen. Teknisk utveckling bedöms påverka trafikutvecklingen Teknikutvecklingen förväntas enligt leda till mer kostnads- och energieffektiva, tillgängliga transportlösningar med mindre miljöpåverkan, vilket som ser det ytterligare kan driva på transportefterfrågan. beskriver att framför allt digitaliseringen kan leda till en minskad efterfrågan på vissa typer av transporter. noterar att forskningsläget visar att det råder stor osäkerhet om vilka systemeffekter som den tekniska och digitala utvecklingen kan leda till. konstaterar dock att det finns en samsyn om att utvecklingen kommer att påverka transportsystemet och generera nya affärsmodeller och tjänster. Ur ett näringslivsperspektiv går det, enligt , att tydligt se fördelarna med automatisering, elektrifiering och digitalisering på kort och medellång sikt. Ökad leveransservice, minskad sårbarhet och potentiellt kraftigt minskade transportkostnader är enligt bedömning starka incitament i företag, som styrs av ekonomisk rationalitet. På resenärssidan är bilden mer splittrad, då valen enligt inte enbart styrs av ekonomisk rationalitet, utan även av individuella värderingar, sociala normer och livsstilar inklusive grad av acceptans av nya tjänster. konstaterar att snabba förändringar i omvärlden manar till öppenhet och ett synsätt där digitaliseringen och teknikutvecklingen skapar nya förutsättningar och möjligheter för infrastrukturplaneringen. Den gällande nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 fastställdes av regeringen . Det har tagits ett stort antal initiativ med bäring på infrastruktur för transporter på väg, järnväg och med sjöfart och luftfart. Initiativen och åtgärderna, som har effekt på såväl kort som lång sikt, bidrar alla till en utveckling där de transportpolitiska målen och därtill hörande etappmål nås. Regeringen, i en överenskommelse mellan samarbetspartierna och Liberalerna, presenterade en klimatpolitisk handlingsplan. I handlingsplanen anges vilka åtgärder som regeringen avser att vidta dels på tvärsektoriell nivå, dels för olika utsläppssektorer med ett särskilt fokus på transportsektorn. Utöver de åtgärder och initiativ som nämnts ovan har det avsatts ytterligare särskilda medel för olika ändamål, utöver de satsningar som gjorts i den nationella trafikslagsövergripande planen. Nedan följer en redogörelse för ett urval av åtgärder som har genomförts eller påbörjats sedan fastställelsen av nuvarande nationella plan. derna syftar till att transportinfrastrukturen ska utvecklas mot de transport- politiska målen inklusive klimatmålen. Omfattande åtgärder har vidtagits för att stärka järnvägens och sjöfartens konkurrenskraft, inte minst för godstransporter, framför allt genom den nationella godstransportstrategin för effektiva, kapacitetsstarka och håll- bara godstransporter (NGTS) som regeringen beslutade . redovisas enbart sådant arbete som har startat och som rör infrastruktur- Strategin är den första av sitt slag och arbetades fram i nära dialog med branschföreträdare, forskare och myndigheter. nationellt godstransportråd med berörda aktörer och regeringen uppdrog åt att inrätta ett kansli som stöttar godstransportrådet. delar av godstransportstrategin levereras . – har på uppdrag av regeringen undersökt vilka hinder som finns för ökade intermodala järnvägstransporter och lämnat förslag på vad som kan göras för att åtgärda dessa. Åtgärderna rör bl.a. regelverk för tåglägestilldelning och innovationsupphandling. – I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. bedömde regeringen att en fortsättning på miljökompensationen för fler intermodala järnvägstransporter 2021–2025 behövdes. slag i propositionen avsattes 2021–2023 2020/21:TU1, rskr. 2020/21:131). budget (prop. 2020/21:99) har regeringen föreslagit att miljökompensationen utökas med . förutsätter godkännande av Europeiska kommissionen. – Den nationella samordnaren för inrikes sjöfart och närsjöfart har tagit fram en handlingsplan för inrikes sjöfart och närsjöfart. – har redovisat hur arbetet inom ramen för befintlig ekono- misk och fysisk infrastrukturplanering angående längre och tyngre tåg Förslaget om och var längre lastbilar bör tillåtas på det svenska vägnätet har remitterats. – har analyserat och kartlagt hanteringen av godsrelaterade transporter i den fysiska planeringen. Inom ramen för detta arbete har även tagit fram en nationell vägledning för en utvecklad planering och samordning av godstransporter, som riktar sig till kommuner, länsstyrelser och regioner. – arbetar med att hitta former för hur informationsutbyte och horisontell samordning för ökad fyllnadsgrad, och därmed ökad transporteffektivitet, kan utformas och förvaltas. – Regeringen har uppdragit åt att verka för ett utökat och breddat stöd till forskning och innovation på sjöfartsområdet. Utöver dessa exempel har det beslutats om ett antal uppdrag kopplade till godstransportstrategin, uppdrag som har redovisats helt eller delvis, som fortfarande pågår eller som kommer att redovisas . Trafikanalys har i uppdrag att följa upp och utvärdera arbetet med att genomföra godstransportstrategin och lämnade Regeringen har därtill beslutat om en utvidgning av stadsmiljöavtalen till att omfatta åtgärder för godstransportlösningar. Inriktningen för de gränsöverskridande transporterna enligt godstransportstrategin är att de ska fungera väl och upplevas som smidiga och effektiva. En viktig del för i EU-samarbetet på transportområdet är därför genomförandet av det transeuropeiska nätverket för transporter, TEN-T, se och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU. Nätverket består av ett stomnät och ett övergripande nät som omfattar alla trafikslag, inklusive intermodala plattformar och inre vattenvägar. Godstransporterna är koncentrerade till större stråk, som i huvudsak överensstämmer med de svenska delarna av det transeuropeiska stomnät. Europeiska kommissionen har inlett arbetet med att revidera regelverket för TEN-T och aviserat att ett förslag till ny förordning kommer att presenteras . Till stöd för genomförandet av TEN finns det finansiella instrumentet för ett sammanlänkat (CEF). ska enligt förordningen (2010:185) med instruktion för vara regeringen behjälpligt med ansökningar från . Detta har lett till att byggt upp en viktig kompetens som har resulterat i att haft relativt god utdelning från fonden. –2020 har projekt med svenska projektdeltagare tagit emot totalt ca , fördelade på 75 olika projekt. Drygt hälften av medlen, , har gått till järnvägsprojekt, till sjöfartsprojekt, till flygprojekt och till vägprojekt. Det finns nio stomnätskorridorer i och två korridorer för horisontella frågor (järnvägssignalsystemet ERTMS och Motorways of the Sea). berörs i huvudsak av stomnätskorridoren – samt de horisontella korridorerna. arbete inför antagandet av en ny CEF-förordning bidrog till att korridoren –förlängdes genom till i samt i . förlängdes stomnätskorridoren – från via in i till , vilket innebär att nu berörs av två stomnätskorridorer. Stabila förutsättningar för resor och transporter För att ytterligare förbättra förutsättningarna, för såväl resande som för dem som transporterar gods, att se järnvägen som ett attraktivt val har regeringen bl.a. uppdragit åt att utreda förutsättningarna för att minska förseningar i järnvägstrafiken orsakade av järnvägsföretag samt att upprätta en handlingsplan avseende åtgärder för att möjliggöra förbättrad trafikinformation i järnvägstrafiken. har också fått i uppdrag att upprätta en långsiktig underhållsplan avseende genomförande av järnvägsunderhåll för att säkerställa ett samhällsekonomiskt effektivt underhåll och en ökad punktlighet. fick i uppdrag att utreda förutsättningarna för att upphandla nattåg med dagliga avgångar till flera europeiska städer. har därefter, , fått i uppdrag att genomföra en upphandling med ambitionen att upprätta nattågstrafik –och 2020/21:151 –, med start . För ändamålet får medel om högst användas – Ambitionen är att andelen resande med kollektivtrafik ska öka och mot den bakgrunden är det bekymmersamt att den pågående pandemin har påverkat kollektivtrafiken negativt. Under den rådande pandemin har det vidtagits åtgärder för att avhjälpa de svårigheter som har uppstått. Kollektivtrafiken måste fungera även då samhället står under Det är viktigt att trafiken kan möta de behov som finns och bedrivas i den omfattning som behövs för att minska risken för trängsel och smittspridning. beslutades ett tillfälligt riktat bidrag om till de regionala kollektivtrafik- myndigheterna som ersättning för minskade biljettintäkter till följd av utbrottet av det nya coronaviruset – Därefter har det avsatts ytterligare i ett riktat stöd till de regionala I propositionen Vårändringsbudget för 2021 (prop. 2020/21:99) har regeringen föreslagit att ytterligare 1 miljard kronor avsätts för sådant stöd. En ökad och säker cykling kan bidra till att minska resandets miljö- påverkan och trängseln i tätorter, samt bidra till en bättre folkhälsa. Regeringen fattade beslut om en nationell cykelstrategi för ökad och säker cykling. Den följs upp och vidareutvecklas löpande, och regeringen beslutade t.ex. så sent som att ge kommuner möjlighet att fr.o.m. inrätta s.k. cykelgator med särskilda, för cyklisterna förmånliga regler. Sammanlagt satsas 2021 och lika mycket 2022 för att förstärka både statens cykelinfrastruktur och kommuners möjlighet till cykelinvesteringar genom stadsmiljöavtalen. i uppdrag att fördela till ideella Medlen ska användas för informations- och utbildnings- insatser samt andra aktiviteter som främjar ökad och säker cykling. Den pågående pandemin har lett till stora ekonomiska påfrestningar för såväl företag som myndigheter inom luftfart och sjöfart. minskat dramatiskt, liksom persontransporter med färjor. det framför allt passagerartrafiken, både inrikes och utrikes, som har Även fraktflyget har dock minskat, men inte i samma Regeringens insatser med anledning av pandemin har kunnat möta flera akuta behov som har uppstått. Ett flertal åtgärder har genomförts för att mildra krisen för flygbolag De regionala icke-statliga flygplatserna utgör en viktig del i den svenska flygplatsstrukturen. efter regeringens förslag, om ett tillfälligt ökat driftstöd på 100 miljoner kronor till regionala icke-statliga flygplatser. beslutat om temporär allmän trafikplikt på ett antal flyglinjer till och och har fått i uppdrag att upphandla flygtrafiken på dessa linjer. För att förstärka ambulansflygets kapacitet och till- gänglighet under den pågående pandemin har avsatts. I finns tio beredskapsflygplatser för att tillgodose behovet av tillgänglighet för samhällsviktiga flygtransporter. av beredskapsflygplatser är regionernas hälso- och sjukvård, t.ex. ambulansflyg, men även statliga myndigheter som t.ex. , och nyttjar flygplatserna. Beredskapsflygplatserna är också viktiga när det gäller att transportera brådskande fraktgods. Regeringen uppdrog åt att omgående förhandla och ingå överenskommelser med 16flygplatser över hela landet om temporär beredskap för att ta emot akuta eller av annat skäl prioriterade sjuktransporter för hälso- och sjukvården, t.ex. ambulansflyg. Uppdraget till kompletterades den 28december 2020 till att avse ytterligare två flygplatser och till att även avse en förlängning av avtalen för 17 av dessa flygplatser. Den pågående pandemin har medfört att flygtrafiken vid de svenska beredskapsflygplatserna har minskat till mycket låga nivåer. Flygplatserna har därför av kostnadsskäl behövt dra ner på sina öppettider. Efter regeringens förslag i en extra ändringsbudget avsattes därför ytterligare till beredskapsflygplatser för att säkra att samhällsviktiga flygtransporter finns tillgängliga i hela landet oavsett tid . Stödet ska täcka kostnader för det ökade behovet av beredskap vid flygplatserna. hade det avsatts . Åtgärder för att främja sjöfarten, såsom överflyttning av transporter från väg till sjöfart, omfattas av den nationella godstransportstrategin som nämns ovan. Därutöver har åtgärder vidtagits för att mildra de negativa konsekvenserna av pandemin för sjöfarten, både avseende transporter av passagerare och av gods. Bland annat beslutades om ett tillfälligt anpassat sjöfartsstöd för passagerarfärjor. Åtgärden förlängdes och gäller nu t.o.m. . Stödet syftar till att stödja sjöfartsbranschen i det svåra ekonomiska läge som uppstått på grund av pandemin och innebär att stöd ges för sjömän även på passagerarfärjor som tillfälligt tagits ur trafik på grund av coronavirusets spridning. är ett föregångsland när det gäller trafiksäkerhet. Regeringen var värd för den tredje globala trafiksäkerhetskonferensen 3rd on Road Safety. På konferensen presenterades den s.k. Stockholmsdeklarationen, som knyter trafiksäkerhet till de globala hållbarhetsmålen och som utgör avslutning på FN:s trafiksäkerhetsarbete för åren 2011–2020 i det s.k. Decade of Action for Road Safety. Slutsatserna presenterades som ett gemensamt budskap från konferensens deltagare inför det globala arbetet med trafiksäkerhet . Deklarationen innehåller slutsatser och rekommendationer för det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet i världen. Bland annat uppmanas FN:s medlemsländer att minska antalet dödsfall i trafiken med till 2030 och att begränsa den högsta tillåtna hastigheten /h i områden där risken är stor för dödsfall och allvarligt skadade i trafiken. antogs en ny resolution om global vägtrafiksäkerhet av . Resolutionen ställer sig bakom Stockholmsdeklarationen och ligger till grund för det globala trafiksäkerhetsmålet till 2030 och ersätter trafiksäkerhetsmål i Agenda . Regeringen beslutade om det nya etappmålet för omkomna och skadade i trafiken. Etappmålet innebär bl.a. en halvering av 2020/21:151 antalet omkomna till följd av trafikolyckor inom vägtrafiken, sjöfarten och luftfarten. Även antalet omkomna inom bantrafiken ska halveras, och dessutom ska antalet alvarligt skadade inom samtliga trafikslag minska med . Målet ska vara uppfyllt till 2030. Insatser har även gjorts fortlöpande med syftet att utifrån ett brett synsätt öka trafiksäkerheten, bl.a. har regeringen uppdragit åt att göra en översyn med anledning av bristen på säkra uppställningsplatser för yrkestrafiken längs större vägar. har också haft regeringens uppdrag att vidta åtgärder för att öka säkerheten vid plankorsningar på den statliga järnvägen, liksom att genomföra informations- och kunskapshöjande insatser inom området medborgar- och trafikantinformation för ökad trafiksäkerhet i vägtrafiken. Den ekonomiska ramen för drift och underhåll av statliga vägar, inklusive bärighet och tjälsäkring av vägar samt bidrag för drift av enskild väg, uppgår till under innevarande planperiod. Ramen för drift, underhåll och trafikledning på järnväg uppgår till . Regeringen har fortsatt att satsa på underhåll av vägar och järnvägar. För att främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor i gles- och landsbygder tillfördes efter regeringens förslag 2018 medel om totalt till vägunderhåll –2020. Med anledning av regeringens förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99) satsades totalt på underhåll, varav till bidrag för drift av enskild väg och till järnvägsunderhåll i landsbygd för att främja godstransporter. Efter förslag i budgetpropositionen förlängdes och utökades satsningen på järnvägsunderhåll i landsbygd till –2022. Satsningen på statsbidrag till enskild väghållning förlängdes och utökades till –2022. Efter förslag i en extra ändringsbudget avsattes till järnvägsunderhåll. Satsningen genomfördes som en följd av den pågående pandemin. Pandemin innebar att järnvägstrafiken kraftigt reducerades, viket medfört att underhållsåtgärder kan genomföras med mindre störningar för tågtrafiken. Även vägunderhållet ökades med , riktat till vägunderhåll i landsbygd. En väl fungerande väginfrastruktur ökar landsbygdens tillgänglighet och konkurrenskraft, men säkrar också väl fungerande vägtransporter i hela landet vilket är viktigt för såväl den nationella som den regionala tillväxten. Efter förslag i budgetpropositionen satsas ytterligare –2023 på underhåll av statliga järnvägar i hela landet. Medlen ska stärka järnvägens tillförlitlighet och möjligheter till klimatsmarta transporter av både gods och människor. Efter förslag i samma proposition satsas även –2023 för vägunderhåll på landsbygd. Kraftfulla åtgärder behövs för att utsläppen från transporter ska minska i snabbare takt än , för att i princip vara nere på noll 2045. Elektrifiering är en viktig del i detta arbete, och utbyggnaden av laddinfrastruktur bör ske i sådan takt att den inte blir ett hinder för elektrifieringen av transportsektorn. Elektrifieringen av transportsektorn bedöms dessutom ge andra positiva effekter för människors hälsa och miljön samt är ett viktigt bidrag till att ska klara sina bindande åtaganden mot EU när det gäller utsläpp av kväveoxid. intensifierades arbetet med att elektrifiera transportsektorn ytterligare. Då inrättades en som ska identifiera åtgärder som kan öka takten i elektrifieringen på transportområdet. Kommissionens arbete omfattar såväl personsom godstransporter och alla trafikslag. Kommissionen ska bl.a. belysa finansieringsfrågor, möjliga affärsmodeller och hur el vid behov snabbt kan dras fram till elväg och laddinfrastruktur för snabbladdning. Kommissionen ska även undersöka hur elektrifiering via vätgasdrift kan medverka till en elektrifiering av transportsektorn och vilka effekter elektrifieringen av transportsektorn har på elförsörjningen. Den ska också tillsammans med näringslivet och berörda aktörer skyndsamt ta fram en handlingsplan för elektrifiering av de mest trafikerade vägarna i samt i övrigt genomlysa andra möjligheter till elektrifiering. inleddes även arbetet med att ta fram av en nationell strategi för elektrifiering, som ska ta ett helhetsgrepp kring förutsättningarna i energisektorn för ökad elektrifiering och redovisa en plan för att hantera eventuella hinder för en snabb, smart och samhällsekonomiskt effektiv elektrifiering. redovisade uppdraget att planera för en utbyggnad av elvägar längs det statliga vägnätet som leder till att utsläppen av växthusgaser från tung vägtrafik på dessa vägar halveras. Inom ramen för uppdraget har tagit fram ett förslag till en plan för samhällsekonomiskt lönsam elektrifiering av delar av det statliga vägnätet och med sikte på 2040. Det övergripande syftet är att kraftigt minska utsläppen från vägtrafik för att klimatmålen ska kunna nås. har vidare haft i uppdrag att bedöma hur laddinfrastruktur för snabbladdning av tunga fordon längs större vägar, inklusive utbud och efterfrågan, förväntas utvecklas. Myndigheten skulle även analysera vilka nyttor, kostnader och andra konsekvenser som en utbyggnad är förknippad med, samt möjliga affärsmodeller. Eventuella åtgärder som kan främja en samhällsekonomiskt effektiv utbyggnad skulle också analyseras. Efter regeringens förslag i budgetpropositionen har avsatts och för regionala elektrifieringspiloter med laddinfrastruktur för tunga fordon, i syfte att elektrifiera tunga vägtransporter inom de mest trafikerade områdena. Även tankinfrastruktur för vätgas ingår i satsningen. En särskild utredare har fått i uppdrag att analysera och föreslå hur en reglering av elvägar kan utformas och hur drift och underhåll av elvägar kan finansieras (dir. 2020:105). Utgångspunkten för utredarens arbete ska vara att väghållaren ansvarar för uppförande, drift och underhåll av infrastrukturen för elvägar. Ytterligare en utgångspunkt ska vara att kostnaden för drift och underhåll av infrastrukturen helt eller delvis ska finansieras genom avgifter från dem som använder el på elvägen. 2020/21:151 har ett innovationspartnerskap med , där elvägar utgör ett av sex samarbetsområden. har också ett innovationspartnerskap med , som omfattar flera prioriterade områden, bl.a. gröna lösningar för transporter och smarta städer, där målet är att fokusera på att utveckla innovativa lösningar som städer och samhällen kan använda för att ta itu med nya miljöförhållanden. Detta kommer att kräva minskade växthusgasutsläpp från transportsektorn och lösningar för att få till stånd gröna, inkluderande och hållbara städer. Det arbete som kommer att genomföras kring elvägar inom ramen för det fransk-svenska innovationspartnerskapet samordnas med arbetet med elvägar inom ramen för det tysk-svenska innovationspartnerskapet som ett trepartssamarbete. Både det tysk-svenska och det fransk-svenska partnerskapet samordnas av i de delar de avser elvägar. 6.1 Vad som ska uppnås Hela ska ges goda förutsättningar att växa, leva och utvecklas och transportsystemet är en viktig förutsättning för det. Även i en alltmer digitaliserad värld kommer vi fortsatt att vara beroende av att människor kan resa och mötas och att varor kan transporteras på ett hållbart och En god tillgänglighet regionalt, nationellt och inter- nationellt har stor betydelse för medborgare och näringsliv, för konkurrenskraft, ekonomisk utveckling och välfärd. Regeringen avser att ta fram en trafikslagsövergripande nationell infrastrukturplan som är en del i samhällsbygget, i vilken det tydligt pekas ut hur infrastrukturen ska bidra till tillgängligheten, klimatarbetet, vidgade arbetsmarknadsregioner, regional utveckling, sammanhållningen i landet är ett exportberoende industriland med behov av god tillgänglighet till och resten av världen. ska bli världens första fossilfria välfärdsland. intensifierar därför arbetet med att minska utsläppen från transportsektorn. Transporternas utsläpp av växthusgaser måste minska i betydligt snabbare takt , och utsläpp ska vara nettonoll . Det innebär att flera sektorer, däribland transportsektorn, i princip kommer att behöva nå nollutsläpp . Graden av elektrifiering, energieffektivisering, andelen hållbara förnybara drivmedel och trafikarbetets utveckling är de faktorer som har störst betydelse för hur utsläppen av växthusgaser från transportsektorn