prop · H803167 · 2021-04-06 00:00:00 — F R A M T I D E N S S K A T T E I N T Ä K T E R O C H F Ö R Ä N D R A D E N E R G I A N V Ä N D N I N G 46R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Energianvändningen visas här för långsiktiga scenarier. scenarier baseras på nuvarande regelverk, förutom scenarierna Reduktionsplikt och Högre elektrifiering som förutsätter att ytterligare åtgärder görs. Volymen av så kallade låginbladade biodrivmedel och framåt är beräknad som en viss tidsvarierande andel multiplicerad med mängden fossila drivmedel i respektive scenario (energivärdena omräknade till liter).89 Andelarna är desamma för alla scenarier utom scenariot Reduktionsplikt.90 Figur 9 Elanvändning i bostäder och service med mera, 1990–2050 1990 1995 2000 2005 2010 2015 2020 2025 2030 2035 2040 2045 2050 Källa: , "Scenarier över energisystem 2018", figur 18 (1990–2016) och figur 11 (2016–2050). 89Andelen biodrivmedel 2030 är beräknad utifrån figur 17 i , "Scenarier över energisystem 2018", 2019. Andelen 2018 baseras på utfall från statistikdatabasen på (Statistikdatabas/Transportsektorns energianvändning/Energianvändning i transportsektorn (inrikes och utrikes) uppdelad per bränsleslag). –2029 antar vi det sker en linjär anpassning mot andelen 2030, det vill säga en lika stor ökning av andelen . Perioden –2050 är andelen i scenarier. 90Vi antar att det inte är någon skillnad mellan scenarierna , det vill säga som täcks av kortfristprognosen, men att det i scenariot Reduktionsplikt därefter sker en linjär anpassning mot en högre andel 2030, se avsnitt 4.4. R I K S R E V I S I O N E N F R A M T I D E N S S K A T T E I N T Ä K T E R O C H F Ö R Ä N D R A D E N E R G I A N V Ä N D N I N G Figur 10 Fossil bensin för inrikes transporter, 1990–2050 Källa: , "Scenarier över energisystem 2018", figur 3 (1990–2016) och tabell 8, 24, 32 resp. 48 (2016–2050). Figur 11 Låginblandad etanol och biobensin för inrikes transporter, 1990–2050 1990 1995 2000 2005 2010 2015 2020 2025 2030 2035 2040 2045 2050 Källa: , Statistikdatabas/Transportsektorns energianvändning/ Energianvändning i transportsektorn (inrikes och utrikes) uppdelad per bränsleslag (1990–2018) och "Scenarier över energisystem 2018", figur 17 (2019–2050). 48R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 12 Fossil diesel för inrikes transporter, 1990–2050 1990 1995 2000 2005 2010 2015 2020 2025 2030 2035 2040 2045 2050 Källa: , "Scenarier över energisystem 2018", figur 3 (1990–2016) och tabell 8, 24, 32 resp. 48 (2016–2050). Figur 13 Låginblandad biodiesel för inrikes transporter, 1990–2050 Källa: , Statistikdatabas/Transportsektorns energianvändning/ Energianvändning i transportsektorn (inrikes och utrikes) uppdelad per bränsleslag (1990–2018) och ”Scenarier över energisystem 2018", figur 17 (2019–2050). R I K S R E V I S I O N E N F R A M T I D E N S S K A T T E I N T Ä K T E R O C H F Ö R Ä N D R A D E N E R G I A N V Ä N D N I N G Skatteintäkterna från industrin skrivs fram separat för olika energislag. Det ger en total intäkt från energirespektive koldioxidskatten i industrin i de olika scenarierna. För enkelhets skull används den procentuella skillnaden mellan dessa nivåer 2050 och 2020 för att beräkna skatteintäkterna 2050 på ”övrig energianvändning” (bland annat inom jord- och skogsbruk och bygg- och anläggningsverksamhet). En linjär anpassning antas sedan mellan 2023, i kortfristprognosen, och 2050. Tabell 4 Beräkning av skatteintäkter från industrin Eldningsolja 1 + övr diesel Eldningsolja 2–5 Eldningsolja 2–6 Anm. Framskrivning av utfallet för skatteintäkterna 2019 sker med energianvändningens utvecklingstakt –2050 enligt långsiktsscenario för de angivna energislagen, med ett tillägg för utvecklingen av KPI () motsvarande indexering av skattesatserna vid oförändrade regler. Källa: Egna beräkningar baserade på underlag från och , "Scenarier över energisystem 2018", tabell 5 och 6. 50R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Implicita skattesatser för respektive sektor visas i denna bilaga, det vill säga total skatteintäkt dividerad med total energianvändning. För att göra jämförelsen över tiden enklare visas här skattesatsen omräknad till prisnivå; de nominella värdena har dividerats med ett prisindex som följer utvecklingen av KPI föregående år och är lika med 1 . Valet av prisindex beror på att det används i den regelstyrda uppräkningen av skattesatserna, för att kompensera för den allmänna prisutvecklingen. baseras beräkningarna på detaljerade underlag från prognos . har skattesatsen skrivits fram enligt gällande regelverk. Figur 14 Energiskatt på elektrisk kraft: bostäder, service med mera, implicit skattesats, priser Öre per kWh 40 Anm.: Total skatteintäkt, fastprisberäknad med KPI juni t–1, dividerad med sektorns totala elanvändning. Källor: Egna beräkningar baserade på SCB, och . R I K S R E V I S I O N E N F R A M T I D E N S S K A T T E I N T Ä K T E R O C H F Ö R Ä N D R A D E N E R G I A N V Ä N D N I N G Figur 15 Skatt på bensin, implicit skattesats, priser Kronor per liter 12 Anm.: Total skatteintäkt, fastprisberäknad med KPI juni t–1, dividerad med total volym fossil bensin använd för inrikes transporter. Källor: Egna beräkningar baserade på SCB, och . Figur 16 Skatt på diesel, implicit skattesats, priser Kronor per liter 12 Anm.: Total skatteintäkt, fastprisberäknad med KPI juni t–1, dividerad med total volym fossil diesel använd för inrikes transporter. ”Justerad” avser en hypotetisk nedsättning av koldioxidskatten till följd av ökad andel låginblandad biodiesel enligt förslag. Källor: Egna beräkningar baserade på SCB, och . 52R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Prognoserna på kort sikt omfattar normalt utvecklingen under det innevarande året och . Här beskrivs hur tar fram kortsiktsprognosen på intäkterna från energi- och koldioxidskatterna.91 uppdaterar sina prognoser för den ekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna . Dessa publiceras i detalj i budgetpropositionen och den ekonomiska vårpropositionen. Kortsiktsprognoserna på energi- och koldioxidskattens intäkter görs uppdelade på olika energislag och användningsområden, och aggregeringsnivån är ungefär densamma som i redovisning av skatteutfallet. Skatteintäkterna fördelas på olika energislag (el, bensin, diesel och andra oljeprodukter samt övrigt) inom tre olika sektorer (transporter, industri och bostäder, service med mera). För varje delpost beräknas först en så kallad teoretisk skatteintäkt, , som skattesats (kronor per energienhet) gånger skattebas (antal energienheter). Den teoretiska skatteintäkten justeras därefter med den historiska differensen mellan faktiskt inbetalad skatt enligt skatteutfallet och teoretiskt beräknad skatt. Månadsutfallet för skatteinkomsterna används för att stämma av prognosen , vilket kan leda till en ytterligare justering av prognosen. Skattebasen är totala mängden använd energi för ett visst ändamål, det vill säga antal TWh el som används utanför industrin, tusentalet liter diesel för inrikes transporter och så vidare. gör normalt sett ingen egen prognos för energianvändningen, i stället används senaste kortsiktsprognos. uppdaterar sina prognoser två gånger per år92 och baserar dem bland annat på prognoser över den makroekonomiska utvecklingen enligt och trafikprognoser från Trafikanalys.93 91Baserat bland annat på intervjusvar från tjänstemän på , . 92Prognoserna är allmänt tillgängliga på webbplats. 93Om bedömning av de ekonomiska förutsättningarna skiljer sig väsentligt från vad räknat på kan detta justeras för i departementets kalkyler. Så skedde till exempel efter att prognoserna för den ekonomiska tillväxten reviderats ner kraftigt till följd av coronakrisens utveckling. R I K S R E V I S I O N E N F R A M T I D E N S S K A T T E I N T Ä K T E R O C H F Ö R Ä N D R A D E N E R G I A N V Ä N D N I N G Skattesatsen är fastställd. en uppräkning med konsumentprisindex (KPI) på det sätt som framgår i lagen om skatt på energi. Det innebär en uppräkning av skattesatserna med utvecklingen av det allmänna prisläget, i vissa fall med ett tillägg på . Här används en prognos på KPI med senaste bedömning. Utöver uppräkningen i den aktuella lagtexten kan ytterligare förändringar av skattesatsen som föreslagits i regeringens proposition också läggas in i kalkylen.94 94Om inte har räknat med sådana förändringar kommer dessa inte påverka den teoretiska skattebasen i beräkningarna, för justerar bara energianvändningen för avvikelser i de makroekonomiska förutsättningarna. Bedömda effekter på skatteintäkterna av regeländringar kan dock läggas in i prognosen genom den justering som görs av den teoretiska skatten. I sådana fall samarbetar ekonomiska avdelningen, som ansvarar för prognoserna, med skatte- och tullavdelningen, som ansvarar för analyser av regelförändringar. 54R I K S R E V I S I O N E N framtidens skatteintäkter och förändrad energianvändning Regeringens beräkningar av framtida intäkter från energi- och koldioxidskatter tar inte tillräcklig hänsyn till de stora förändringar som sker på klimat- och energiområdet. Statens intäkter riskerar därför att överskattas och bedömningen av de ofentliga fnansernas långsiktiga hållbarhet kan bli missvisande. granskning visar att regeringens långsiktiga beräkningar inte tar hänsyn till att intäkterna från energi- och koldioxidskatterna successivt minskar när människor väljer energiefektivare och klimatanpassade alternativ för resor, transporter och uppvärmning. Skatteintäkterna riskerar därmed att överskattas. Med nuvarande skatteregler blir överskattningen synlig 2024, och ökar sedan successivt. överskattas skatteintäkterna med ungefär en halv procent av BNP, vilket motsvarar runt . Bedömningen av de ofentliga fnansernas långsiktiga hållbarhet ska baseras på aktuella skatteregler och ta hänsyn till viktiga trendmässiga förändringar, för att vara relevant. För att uppnå det rekommenderar regeringen att utveckla metoden för att beräkna skatteintäkter på lång sikt så att den fångar utvecklingen på klimat- och energiområdet. Regeringen bör också ge i uppdrag att återkommande ta fram ett huvudscenario över energisystem på lång sikt. s:t eriksgatan 117, 102 33 | Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse granskning av miljöskatter på lång sikt