prop · H90331 · 2021-10-21 00:00:00 — I granskningen har det också framkommit att bolagen upplever att det är svårt att förhålla sig till riktlinjer; de har svårt att se hur de kan vara till praktiskt stöd i arbetet. bedömer att regeringen inte varit tillräckligt tydlig avseende riktlinjer och att den därigenom gett bolagen svagare incitament att beakta dessa riktlinjer. 6.2Ägardialogerna berör hållbart företagande men når inte alla bolag systematiskt Granskningen visar att hållbart företagande är en stående punkt på de ägardialoger som genomförs. Dessa är genomgripande och ger både ägare och bolag viktig information. För en del bolag genomför regeringen dock ägardialoger 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N mer sällan än för andra bolag. I och med att ägardialoger både av ägaren och bolagen själva utpekas som en så viktig del av styrningen är det anmärkningsvärt att det för vissa bolag kan gå mellan ägardialogerna. 6.3Bolagens strategiska hållbarhetsmål – förbättringsutrymme och goda exempel Strategiska hållbarhetsmål är något som bolagen själva ska sätta enligt statens ägarpolicy, och de ska uppfylla speciella kriterier. Målen är en stående punkt på alla ägardialoger. Av resultaten från enkäten att döma tycks bolagen uppfatta att de strategiska målen är viktiga. Trots detta har granskning identifierat exempel på mål som inte uppenbarligen uppfyller kriterierna om att målen ska vara utmanande och relevanta. För de fall som anges har särskilt gått igenom ägardialogerna för att se om det finns förtydligad information om dessa mål, och då inte tydligt sett att det finns sådan information. finns det exempel på mål som är innovativa och framåtblickande och som kan förtjäna att omfattas av fler bolag. De mål bedömt som att de inte uppfyller kriterierna är inte många, sett till det totala antalet strategiska hållbarhetsmål som de statligt ägda bolagen sammantaget formulerat. Men givet att dessa mål är synliga för ägaren i ett antal bolagsspecifika forum såsom till exempel ägardialoger och hållbarhetsanalyser, väcker det frågor om regeringens aktivitetsnivå i uppföljningen. Om regeringen inte skärskådar de hållbarhetsmål som enskilda bolag sätter kan det ge en signal om att de trots allt inte är så viktiga. 6.4Regeringens uppföljande analyser – dröjer och saknar information från många bolag och områden Regeringens uppföljande analyser i form av generella hållbarhetsanalyser av enskilda bolag och tematiska analyser inom olika hållbarhetsområden har ett utvecklingsutrymme. 6.4.1Hållbarhetsanalyserna av enskilda bolag sker i långsam takt och lämnar ett blandat avtryck i bolagen Hållbarhetsanalyserna framträder som en viktig del av regeringens uppföljning av bolagens arbete med hållbart företagande. Hållbarhetsanalyserna introducerades av regeringen . Fram till och med utgången av 2020 hade hållbarhetsanalyser gjorts för 26 bolag. Om även de hållbarhetsanalyser som regeringen planerar genomföra inkluderas kommer 10 bolag att sakna hållbarhetsanalyser vid utgången av detta år. Hållbarhetsanalysen ska enligt regeringen stödja olika återkommande processer som till exempel styrelsenomineringsprocessen, R I K S R E V I S I O N E N H Å L L B A R T F Ö R E T A G A N D E – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G A V D E S T A T L I G T Ä G D A B O L A G E N ägardialogerna och sättandet av ekonomiska mål och uppdragsmål. Därför är det en brist att hållbarhetsanalyser inte genomförts för samtliga bolag. Hållbarhetsanalyserna har lämnat ett blandat avtryck hos bolagen. Vissa bolag verkar uppleva hållbarhetsanalyserna som en viktig faktisk del i styrningen som kan utvecklas mer. Det kan göras såväl för att ge kunskaper och insikt till styrelsen genom att förmedla exempel på bolag som kommit långt i arbetet med hållbart företagande, som genom att ge frågor om hållbart företagande en prioriterad plats på dagordningen. Det ger en möjlighet till mer fördjupad dialog med ägaren. Andra bolag har inte upplevt att de kommit i kontakt med den hållbarhetsanalys som är gjord och att de inte är en stark del i dialogen med ägaren. 6.4.2Regeringens riktade uppföljande analyser behöver kopplas till varandra och bygga på förbättrad redovisning från bolagen Regeringen har vid sidan av hållbarhetsanalyserna också utfört mer riktade analyser inom specifika hållbarhetsområden, som till exempel miljö. Utifrån de två uppföljande analyser som regeringen utfört för miljöområdet bedömer att det är en brist att de inte i större utsträckning bygger vidare på varandra. De uppföljande analyser som regeringen gör beträffande miljömässigt hållbar utveckling visar också på ett behov av förbättrad återrapportering från bolagen så att resultat kan bedömas fullt ut. 6.5Föredömlighet och föregångarskap – behov av starkare styrning Ett föredömligt agerande inkluderar ett strategiskt och transparent arbete med samarbete i fokus. Internationella riktlinjer, Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling ska enligt regeringen vara vägledande för detta arbete. Granskningen har visat att bolagen kan ha svårt att förhålla sig till samtliga angivna internationella riktlinjer. Inte minst gäller detta riktlinjer för multinationella företag som ska beaktas av samtliga bolag. Att vara föregångare betyder ett långsiktigt och ansvarsfullt ställningstagande i fråga om mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö och antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald samt att säkerställa att missbruk inte sker av särställning. Regeringens uppföljande data visar att flertalet bolag, men inte alla, antagit policyer inom dessa områden. Mer i detalj konstaterar att dessa data visar att bara tio bolag genomfört konsekvensanalyser angående mänskliga rättigheter. Att drygt hälften av bolagen har genomfört en obligatorisk utbildning i affärsetik för chefer betyder att nästan hälften inte gjort det. Tre fjärdedelar av bolagen har inte satt upp tydliga hållbarhetsmål som kopplar till sjukfrånvaro eller arbetsolyckor. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Att dessa uppgifter finns tillgängliga kan ses som uttryck för att regeringen gör det den ska. Men enligt bedömning visar de exempel på utvecklingsområden som vi här lyft fram på behov av starkare styrning som ger avtryck i bolagens verksamhet. 6.6Regeringens information till bör beskriva helheten bättre granskning visar att regeringens information till inte helt återger det faktiska genomförandet av styrningen av de statligt ägda bolagens arbete med hållbart företagande och dess resultat. Skrivelsen till innehåller de väsentliga delarna och är informativ. Men det är svårt att få en samlad bild av utvecklingen i bolagen med avseende på sociala och miljömässiga aspekter. I statens ägarpolicy presenteras alla delar av hållbart företagande (ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet) som lika viktiga. bedömer att ägarpolicyns skrivningar om ekonomiskt, socialt och miljömässig hållbart värdeskapande i balans inte återspeglas i den årliga skrivelsen till , där ett stort fokus ligger på den ekonomiska utvecklingen. Det har skett en utveckling där regeringen i skrivelsen presenterar mer data över framför allt klimatpåverkan . bedömer dock att redovisningen kan bli tydligare när det gäller utvecklingen på en aggregerad nivå i den statliga bolagsportföljen med avseende på social och miljömässig utveckling. Med den insamling av data som utöver sjukfrånvaro innehåller data från bolagen om klimatpåverkan har regeringen möjlighet att presentera en mer utförlig beskrivning av utvecklingen inom statligt ägda bolag över . Ju går, desto utförligare kan jämförelsen göras. 6.7Kraven på bolagens rapportering kan utvecklas för att förbättra informationen till Bolagens rapportering är ett viktigt underlag till regeringens information till . Granskningen visar att bolagens hållbarhetsrapporter utförs i enlighet med regeringens riktlinjer. Bolagen uppger att regeringens krav på hållbarhetsredovisning är till stöd i arbetet med hållbart företagande. De uppger dock också att de själva ser att deras redovisning kan utvecklas. Det finns vissa förhållanden som än så länge särskiljer kraven på uppgifterna i en hållbarhetsredovisning från kraven på den finansiella redovisningen. Statens ägarpolicy innehåller en skrivning om att hållbarhetsredovisningen bör innefatta en diskussion om vilka hållbarhetsfrågor som är mest väsentliga för verksamheten. Men, givet att hållbarhetsinformation R I K S R E V I S I O N E N H Å L L B A R T F Ö R E T A G A N D E – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G A V D E S T A T L I G T Ä G D A B O L A G E N över tid blivit av allt mer kritisk betydelse, till exempel för företagens externa intressenter som långivare och andra, bör regeringen överväga om det räcker med en diskussion. Regeringen kan som ägare naturligtvis ställa högre krav på de statligt ägda bolagen så att produktionen och kontrollen av hållbarhetsredovisningen blir mer likvärdigt behandlad med den finansiella. Hållbarhetsredovisningen är föremål för en i jämförelse med den finansiella redovisningen enklare ”översiktlig granskning” av bolagens externa revisor. Det centrala är enligt bedömning att hållbarhetsredovisningen kan behöva bli föremål för granskning och kontroll som i högre grad liknar den som utförs för den finansiella redovisningen. Detta kan ske genom att en ”berättelse” upprättas av en extern revisor men kan också i ett första skede vara föremål för en instruktion i statens ägarpolicy att bolagens styrelser med jämna mellanrum ska låta granska och utvärdera hållbarhetsredovisningen. Statens ägarpolicy innehåller en skrivning om att hållbarhetsredovisningen ska innefatta en diskussion om vilka hållbarhetsfrågor som är mest väsentliga för verksamheten i bolagets värdekedja och för bolagets intressenter. Givet hållbarhetsfrågornas allt större betydelse kan den ”diskussion” som efterfrågas behöva övergå till mer vederbörlig rapportering. Granskningen visar att regeringens ambitioner inom hållbart företagande i de statligt ägda bolagen i praktiken handlar mycket om processer för styrning och uppföljning av bolagens arbete. Men regeringens faktiska genomförande av dessa processer överensstämmer inte alltid med hur de beskrivs av regeringen, avseende bland annat frekvens. Rekommendationer till regeringen: •Genomför uppföljningen av de statligt ägda bolagens arbete med hållbart företagande mer systematiskt och återkommande. •Förtydliga informationen till de statligt ägda bolagen så att det blir tydligt för dem vilka internationella riktlinjer som de ska beakta och vad det innebär. •Utveckla informationen till så att den inkluderar upplysningar om hur styrningen genomförts och hur långt regeringen kommit med att balansera en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling i statens bolagsägande. •Överväg att införa krav på utvärdering och kontroll av de statligt ägda bolagens hållbarhetsredovisning så att den behandlas mer likvärdigt den finansiella redovisningen. 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N . et al., ”Redovisning av hållbart förädlingsvärde”, Balans, nr 1, 2016. et al., Effekterna av hållbarhetsredovisning – en studie av konsekvenserna av de nya riktlinjerna om hållbarhetsinformation i statligt ägda företag, , 2010. SOU 2012:14, Ekonomisk värde och samhällsnytta – förslag till en ny statlig ägarförvaltning. Statskontoret, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter –utmaningar i statens arbete, 2018:8. Aktiebolagslagen (2005:551). Budgetlagen (2011:203). Regeringsformen (RF). Årsredovisningslagen (1995:1554). 1995/96:141, Aktiv förvaltning av statens företagsägande, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302. 2014/15:140, redogörelse för företag med statligt ägande, bet. 2015/16:NU4, rskr. 2015/16:43. 2015/16:60, om regeringens hantering av risker i statliga bolag, bet. 2015/16:NU21, rskr. 2015/16:263. 2015/16:140, redogörelse för bolag med statligt ägande, bet. 2016/17:NU4, rskr. 2016/17:61. 2016/17:140, redogörelse för företag med statligt ägande, bet. 2017/18:NU4, rskr. 2017/18:67. 2018/19:140, redogörelse för företag med statligt ägande, bet 2019/20:NU4, rskr 2019/20:139. 2019/20:140, redogörelse för företag med statligt ägande, bet. 2020/21:NU4, rskr. 2020/21:171. R I K S R E V I S I O N E N H Å L L B A R T F Ö R E T A G A N D E – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G A V D E S T A T L I G T Ä G D A B O L A G E N , ”Klimatredovisning – snart lika skarp som finansiell”, , hämtad . Ekonomifakta, ”största företag”, foretag/, hämtad . , ”FN-fakta – hållbar utveckling”, content/uploads/2016/08/Faktablad-2-12-H%C3%A5llbar-utveckling.pdf, hämtad . FAR, FAR, ”Frågor och svar om hållbarhet”, hallbarhet/, hämtad . , ”KO kräver att SAS betalar för uteblivna resor ”, pressmeddelanden/pressmeddelanden/2020/sas/, hämtad . Regeringen, ”Statens ägarpolicy och principer för bolag med statligt ägande”, for-bolag-medstatligtagande-2020/, hämtad . 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vi har gått igenom underlagen från 18 slumpmässigt utvalda bolags ägardialoger respektive 2019. Från dessa underlag har vi särskilt gått igenom agendorna, minnesanteckningarna och bolagens presentation under ägardialogen. Vi har också gått igenom sammanfattande rapporter av de hållbarhetsanalyser som genomförts för 2 slumpmässigt utvalda bolag. Vi har gått igenom 11 slumpmässigt utvalda bolags års- och hållbarhetsredovisningar och vi har då använt följande bedömningsschema som fångar upp ett antal aspekter utgående från bedömningsgrunderna. Tabell 4 Bedömningsschema för års- och hållbarhetsredovisningar Från Från regeringen – statens ägarpolicy Bolagen ska berätta öppet om verksamheten och dess resultat, inte förbigå det som är eller kan vara problem, inte fokusera bara på För öppenheten är det viktigt att års- och hållbarhetsredovisningen kan läsas och förstås även av icke-experter. t.ex. bilder, tabeller och grafer för att åskådliggöra verksamheten och dess resultat är ett sätt. • Används bilder, grafer för att åskådliggöra • Kan även externa icke experter läsa års- redovisningen och uppfatta det viktigaste? Går informationen utöver traditionell redo- Finns det ett omvärldsperspektiv – gör man jämförelser med omvärlden och omvärldens syn på företaget? Hållbarhetsredovisning är ett verktyg för att Se ovan. med transparens i fokus driva arbetet med hållbart företagande framåt genom att systematiskt arbeta med tydlig rapportering och uppföljning. En hållbarhetsredovisning ska upprättas enligt GRI:s riktlinjer (GRI Standards) eller annat internationellt ramverk för hållbarhetsredovisning. Hållbarhetsredovisningen kan antingen vara en fristående rapport eller ingå som en integrerad del i årsredovisningen. R I K S R E V I S I O N E N H Å L L B A R T F Ö R E T A G A N D E – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G A V D E S T A T L I G T Ä G D A B O L A G E N Från Från regeringen – statens ägarpolicy Hållbarhetsredovisningen ska vara kvalitets- säkrad genom oberoende granskning och bestyrkande av den revisor som utsetts till bolagets revisor av bolagsstämman. Vid upprättande av hållbarhetsredovisningen Hänger bolagets redovisning ihop? ska bolagen med statligt ägande följa de Förmedlar årsredovisningen att det finns regler om hållbarhetsrapport i årsredovis- en strategi med koppling, en logisk kedja ningslagen som gäller för större företag. mellan affärsidé och företagets verksamhet innebär bl.a. att redovisningen ska innehålla avseende hållbart företagande. de upplysningar som behövs för förståelsen Det ska finnas en beskrivning av vilken av bolagets utveckling, ställning och resultat strategi som bolaget har avseende hållbart samt konsekvenserna av verksamheten. företagande (bör bestå av mål, åtgärder, motiv och uppföljning och om de är många en helhetskurs). Går det att se om den ”strategi” som uttrycks har en koppling till bolagets affär – till exempel ”eftersom vårt största affärs- område är X och förhållandena där är typ Y, så har vi valt att fokusera på Z”. Hållbarhetsredovisningen ska särskilt upp- lysa om frågor som rör miljö, personal och sociala förhållanden, respekt för mänskliga rättigheter och motverkande av korruption, där dessa bedöms väsentliga för bolaget eller En hållbarhetsredovisning bör även i övrigt Tydlig redovisning av intressentanalysen omfattar till exempel följande: • en väsentlighetsanalys innefattande • något om hur intressentanalysen genom- en diskussion om vilka hållbarhetsfrågor förts, syfte/tema som är mest väsentliga för verksamheten, • något om resultatet. i bolagets värdekedja och för bolagets • en redogörelse för hur bolagets verksam- het styrs med avseende på dessa frågor, vilket innefattar men inte begränsas till viktiga policyer, strategiska prioriteringar • En tydlig redovisning av genomförd • En redogörelse för aktiviteter som utförts med avseende på de väsentliga hållbarhetsfrågorna och vad som gjorts för att förstärka den positiva påverkan och minimera den negativa påverkan • En redogörelse för relevanta kvantitativa och kvalitativa resultatindikatorer som hänger samman med de prioriteringar och • En redogörelse för verksamhetens klimat- relaterade finansiella risker och möjlig- 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vi genomförde sju strukturerade intervjuer med styrelseordförande och vd:ar . De intervjuade fick ta del av frågorna i förväg, inför intervjun. Frågorna fokuserade på regeringens styrning utifrån deras mångåriga erfarenhet som vd eller styrelseordförande för statligt ägda bolag. Alla intervjuer genomfördes som digitala möten eller per telefon (i ett fall). Med ett undantag genomfördes intervjuerna av två personer från . Vid samtliga intervjuer har de intervjuade fått möjlighet att ta del av och godkänna minnesanteckningar. Tabell 5 Genomförda intervjuer Intervjupersonens roller och erfarenhet – ett urval vd för och styrelseledamot för . vd och tidigare styrelseordförande för och Försäkring. Erfarenhet som vd inom stora bolag i privata näringslivet och erfarnhet från statliga området. vd , styrelseordförande för () och vd för . 1.Framgångar och utmaningarna i regeringens styrning och bolagens arbete med hållbart företagande. 2.Tydligheten i regeringens förväntningar på bolagen avseende resultat vad gäller hållbarhet och föredömlighet. 3.Ägarstyrningen som ett stöd i bolagens strategiska och operativa arbete med hållbart företagande. −Styrelsens och bolagsledningens kompetens avseende hållbart företagande. −De strategiska hållbarhetsmålens roll i bolagets arbete med hållbart företagande. −Bolagens klimat- och energistrategi. −Inköpsavdelningen resp. FoU- och affärsutvecklingsfunktionernas betydelse. −Redovisningens betydelse som stöd i arbetet. R I K S R E V I S I O N E N H Å L L B A R T F Ö R E T A G A N D E – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G A V D E S T A T L I G T Ä G D A B O L A G E N −Betydelsen av internationella initiativ som till exempel SBT (Science based targets), TCFD (Task force on climate related financial disclosures) respektive . Vi har också tagit upp frågor som utgått från varje persons specifika erfarenheter. Inom granskningen skickade vi ut två separata enkäter, till styrelseordförande och till vd:ar i statligt ägda bolag. Enkäterna skickades ut till samtliga bolag med undantag för det europeiska bolaget (ägarandel ) och stiftelserna Industrifonden och Norrlandsfonden. Enkäten skickades inte heller till vd för då vd:ns uppgifter sköts av ett managementbolag. En unik länk för att besvara frågorna skickades till respektive vd och styrelseordförande via enkätverktyget Webropol . Vi skickade ut två påminnelser via Webropol. Vi skickade ytterligare påminnelse per e-post till det fåtal styrelseordförande och vd:ar vars svar inte inkommit. Enkäterna var öppna till . Svarsfrekvensen blev för styrelseordförande (svar från 40 av 44 styrelseordförande) och för vd:ar (42 av 43 vd:ar). Frågorna som riktades till styrelseordförande och vd:ar var till största delen desamma, men med vissa unika frågor för vd:ar. Frågorna samt missivbrevet som skickades med enkäterna finns att tillgå som digital bilaga till rapporten. Vilka osäkerheter och risker finns med de metodologiska val vi gjort? För intervju-urvalet av sju personer med styrelseerfarenhet och operativ erfarenhet har viutgått från de förslag vi fått från bolagsförvaltningen på . Detta för att vi ville maximera möjligheten att de skulle ställa upp. Ett större eller att annat urval av personer hade kanske gett ett annat resultat. Därför har vi använt den information vi fått från dessa intervjuer med viss försiktighet och ikombination med andra källor. Enkäterna till styrelseordförande och vd:ar innehåller avseende bolagens resultat inom hållbart företagande ett stort mått av självskattning. Detta har vi försökt att hantera genom att kombinera resultaten från enkäten med andra datakällor. Vi har uppnått en hög svarsfrekvens i enkäten men det förekommer partiellt bortfall i enskilda frågor eftersom enkätens frågor inte var obligatoriska. Vi valde att inte göra frågorna obligatoriska eftersom vi inte granskar bolagen och det därmed var frivilligt att besvara enkäten. Obligatoriska frågor kan även bidra till ett högre bortfall överlag, då risken ökar att respondenterna slutar besvara enkäten Vi har analyserat och beaktat det partiella bortfallet när vi bedömer resultaten. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vi har avstått från att inhämta information från enskilda styrelseledamöter och fokuserat på styrelseordförande. Detta för att det är styrelseordförande som statens ägarpolicy primärt pekar ut. Men det är inte otänkbart att enskilda styrelseledamöter skulle ha haft intressant information att förmedla. Det är dock viktigt att beakta att granskningen omfattar regeringens styrning och dess genomslag varför ett fokus på styrelseordförande är rimligt. Vi har av detta skäl inte heller tagit del av styrelseutvärderingar från bolagen eller gjort en djupare informationsinsamling i bolagen genom till exempel kontakter med operativa befattningshavare under vd. R I K S R E V I S I O N E N hållbart företagande – regeringens styrning av de statligt ägda bolagen De statligt ägda bolagen ska enligt vara föregångare i hållbart företagande och präglas av öppenhet och föredömlighet. Staten är en av största bolagsägare och kan genom att visa gott exempel bidra till utveckling utöver de egna bolagen. har granskat om regeringens styrning mot hållbart företagande i de statligt ägda bolagen har lett till att ambitionerna som regeringen uttrycker i statens ägarpolicy uppnåtts. Granskningen visar att det finns utvecklingsområden avseende regeringens styrning och uppföljning av bolagen samt när det gäller regeringens information till . Staten strävar efter att vara en aktiv och professionell ägare avseende hållbart företagande, men de ambitioner regeringen ger uttryck för handlar i mindre grad och mer vagt om konkreta resultat i de statligt ägda bolagens verksamheter. Fokus ligger i stället mer på processer för styrning och uppföljning av bolagens arbete. Det faktiska genomförandet av dessa processer överensstämmer inte alltid med hur de beskrivs av regeringen avseende bland annat frekvens. lämnar i granskningen rekommendationer till regeringen inom dessa områden. s:t eriksgatan 117, 102 33 | Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2021/22:31 om hållbart företagande och styrning av de statligt ägda bolagen