prop · H80389 · 2021-02-18 00:00:00 — Individ ej i , Individ ej i , -0,005 -0,008 -0,030*** SÄBO använder ej registret (0,005) (0,007) (0,007) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun. Vi har inte kontrollerat för det särskilda boendets kvalitet. Men i de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Robusta standardfel inom parentes. Tabell A2b Registrering i Senior alert och expediering av olämpliga läkemedel och polyfarmaci, 2016–2018. Individ i Senior alert -0,006 0,013** 0,020*** (0,003) (0,005) (0,005) Individ ej i Senior alert, Individ ej i Senior alert, -0,012 SÄBO använder ej registret (0,008) (0,011) (0,012) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun. Vi har inte kontrollerat för det särskilda boendets kvalitet. Men i de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Robusta standardfel inom parentes. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN Tabell A3a Registrering i och sannolikheten att förskrivas opioider eller neuroleptika samt genomsnittligt årlig expedierad dygnsdos (FDDD) per individ som förskrivs läkemedlet, 2016–2018. -0,002 11,694*** 0,072*** -48,385*** (0,006) (2,168) (0,005) (3,778) Individ ej i , Individ ej i , 0,003*** (0,006) (2,131) (0,005) (4,654) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Robusta standardfel inom parentes. Tabell A3b Registrering i Senior alert och sannolikheten att förskrivas opioider eller neuroleptika samt genomsnittligt årlig expedierad dygnsdos (FDDD) per individ som förskrivs läkemedlet, 2016–2018. Individ i Senior alert -9,152**C (0,004) (1,895) (0,004) (4,289) Individ ej i Senior alert, Individ ej i Senior alert, -0,021** A -0,860 28,098** (0,010) (4,684) (0,009) (10,858) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Robusta standardfel inom parentes. A, C Koefficienten är inte signifikant när vi kontrollerar för boendets kvalitet. B Koefficienten är signifikant när vi kontrollerar för boendets kvalitet. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Tabell A4a Registrering i och sannolikheten att förskrivas lugnande läkemedel eller sömnläkemedel samt genomsnittligt årlig expedierad dygnsdos (FDDD) per individ som förskrivs läkemedlet, 2016–2018. 0,074*** -11,19*** -0,054*** -54,586*** (0,006) (1,882) (0,006) (3,429) Individ ej i , Individ ej i , 4,048** (0,006) (2,069) (0,006) (3,167) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Robusta standardfel inom parentes. Tabell A4b Registrering i Senior alert och sannolikheten att förskrivas lugnande läkemedel eller sömnläkemedel samt genomsnittligt årlig expedierad dygnsdos (FDDD) per individ som förskrivs läkemedlet, 2016–2018. Individ i Senior alert 0,010** -3,669 -0,021*** -7,348**A (0,004) (1,900) (0,005) (2,921) Individ ej i Senior alert, Individ ej i Senior alert, -4,812 (0,010) (3,811) (0,011) (6,408) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Robusta standardfel inom parentes. A Koefficienten är inte signifikant när vi kontrollerar för boendets kvalitet. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN Tabell A5a Registrering i och sannolikheten att förskrivas antidepressiva läkemedel, demens- eller epilepsiläkemedel samt genomsnittligt årlig expedierad dygnsdos (FDDD) per individ som förskrivs läkemedlet, 2016–2018. 0,049*** -6,693** 0,190*** 14,017*** -0,030*** -28,326*** (0,006) (3,378) (0,006) (3,628) (0,003) (5,379) Individ ej i BPSD- Individ ej i BPSD- 0,025*** 0,049*** -4,910 -0,005 -3,185 (0,006) (3,334) (0,005) (4,459) (0,003) (5,067) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Robusta standardfel inom parentes. Tabell A5b Registrering i Senior alert och sannolikheten att förskrivas antidepressiva läkemedel, demens- eller epilepsiläkemedel samt genomsnittligt årlig expedierad dygnsdos (FDDD) per individ som förskrivs läkemedlet, 2016–2018. 0,034*** 14,142*** -3,366 -0,709 (0,005) (3,066) (0,004) (3,767) (0,002) (4,943) Individ ej i Senior Individ ej i Senior -0,001 -25,428** (0,011) (6,905) (0,009) (8,514) (0,005) (4,943) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun, men inte för det särskilda boendets kvalitet. I de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. A Koefficienten är signifikant när vi kontrollerar för boendets kvalitet. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Tabell A6a Registrering i och risken för undvikbar slutenvård, återinskrivningar i slutenvården , höft- och lårfraktur, fallolyckor som kräver vård eller trycksår, 2016–2018. -0,033*** -0,005*** 0,008*** 0,012*** 0,009*** -0,000 (0,002) (0,001) (0,002) (0,003) (0,002) Individ ej i BPSD- -0,010*** (0,003) (0,001) (0,002) (0,003) (0,002) (0,001) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun. Vi har inte kontrollerat för det särskilda boendets kvalitet. Men i de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Robusta standardfel inom parentes. Tabell A6b Registrering i Senior alert och risken för undvikbar slutenvård, återinskrivningar i slutenvården , höft- och lårfraktur, fallolyckor som kräver vård eller trycksår, 2016–2018. -0,013*** -0,003*** -0,004*** -0,006*** -0,004** 0,001**B (0,002) (0,001) (0,001) (0,002) (0,002) (0,000) Individ ej i Senior Individ ej i Senior -0,012**A -0,006 -0,006 -0,004 -0,000 (0,006) (0,002) (0,004) (0,005) (0,004) (0,000) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år, demografi och kommun. Vi har inte kontrollerat för det särskilda boendets kvalitet. Men i de fall resultatens signifikans ändras när vi kontrollerar för kvalitet finns en markering i tabellen. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Robusta standardfel inom parentes. A, B Koefficienten är inte signifikant när vi kontrollerar för boendets kvalitet. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN A2 och systematiskt förbättringsarbete Vi baserar analysen om används i det systematiska förbättringsarbetet i den palliativa vården på ett urval. Urvalet består av dem som var eller äldre och avled mellan 2014 och . De ska vidare ha bott på ett särskilt boende enligt över insatser till äldre och personer med funktionsnedsättning när de avled. Populationen kopplas samman med information från som visar om individen har registrerats efter sin död eller ej. För att undersöka om används som bas i det systematiska förbättringsarbetet i den palliativa vården studerar vi om det finns ett samband mellan andelen av de äldre i en kommun eller ett län som registreras i efter sin död och kvaliteten på den palliativa vården. Ju större andel som täcks, desto bättre underlag kan utgöra i förbättringsarbetet av den palliativa vården. Om används som bas i det systematiska förbättringsarbetet förväntar vi oss därmed att vårdkvaliteten ökar ju större andel i kommunen eller länet som täcks av registret. För att studera sambandet mellan täckningsgrad och kvaliteten i palliativvården estimerar vi följande ekvation med hjälp av minsta kvadratmetoden (): (2)Andel med god vårdkvalitetk, t = a + b×Andel registreradek, t-1 + ∑Tt=1 ct×Årt + ∑Tt=1 ∑Dd=1 fd×Demografik, t + e k, t Andel med god vårdkvalitetk, t är en variabel som visar andelen av dem som bor i ett särskilt boende i kommun k som får god palliativ vård år t. Vårdkvalitet i den palliativa vården mäts som andelen som drabbas av påverkbar eller upprepad påverkbar slutenvård under livets slutskede och som andelen som förskrivs läkemedel som rekommenderas för symtomlindring i livets slutskede, samt doseringen av symptomlindringen. Se vidare avsnittet A2.4 nedan för en definition av de mått som använts. Årt är en dummyvariabel som antar värdet 1 för år t (det vill säga det år som vårdkvaliteten mäts för), i annat fall antar variabeln värdet 0. Koefficienten ct fångar en förändring av vårdkvaliteten , till exempel andelen som förskrivs ett visst läkemedel. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Andel registreradek, t-1 är en variabel som visar andelen av de som bor på särskilt boende i kommun k som blev registrerade i när de avled år t-1, det vill säga året innan vårdkvaliteten mäts. Hypotesen är att ju större andel som registreras i , desto bättre blir som underlag för det förebyggande arbetet. Det leder i sin tur till bättre palliativ vård om används som bas i förbättringsarbetet. Vi förväntar oss därför ett positivt samband mellan andelen registrerade i och vårdkvaliteten kommande år. Variablerna Demografik, t mäter hur stor andel av de som avlider och bor i särskilt boende i kommun k t som är kvinnor eller utrikes födda samt genomsnittsåldern bland dem som avlider och bor på särskilt boende i kommun k vid år t. Individers demografiska bakgrund samvarierar med sannolikheten för att bli registrerad i kvalitetsregister och kan därmed påverka våra resultat om vi inte kontrollerar för dem i regressionerna. Vi estimerar ekvationen för samtliga mått på vårdkvalitet. Vi estimerar även regressionerna på länsnivå. A2.4 Våra utfallsmått för vårdkvalitet i analysen av A2.4.1 Undvikbar samt återupprepad undvikbar slutenvård under livets slutskede Syftet med måttet är att belysa förekomsten av onödiga förflyttningar i livets slutskede. har tagit fram indikatorer för att mäta god palliativ vård i livets slutskede.309 En indikator är andelen döda i en kommun eller ett län med två eller fler inskrivningar i slutenvård i livet. Vi har här modifierat indikatorn och mäter andelen döda i en kommun eller ett län som drabbas av dels undvikbar slutenvård, dels upprepad (två eller fler inskrivningar) undvikbar slutenvård. Vi beräknar även dessa modifierade indikatorer för de 14 respektive 7 sista dagarna i livet. Indikatorn baseras på . A2.4.2 Slutenvård för trycksår Syftet med måttet är att mäta kvaliteten på den sammanhållna vården och omsorgen med fokus på kommunernas skadeförebyggande verksamhet. Variabeln visar om individen skrivits in i slutenvård med ett trycksår i livets slutskede. Även här mäts livets slutskede som 30, innan dödsfallet. Informationen har hämtats från . A2.4.3 Läkemedel vid vård i livets slutskede Två av indikatorer för att mäta vårdkvaliteten i livets slutskede baseras på individuell vidbehovsordination av läkemedel.310 Det gäller vidbehovsordination av ångestdämpande respektive smärtstillande läkemedel i injektionsform. Det finns inget nationellt register över vidbehovsordinationer. 309Socialstyrelsen, Nationellt kunskapsstöd för god palliativ vård i livets slutskede, 2013. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN Vi har därför fått utgå från de uppgifter om expedierade läkemedel som går att hämta från . Vi använder uppgifter om läkemedel som används för symtomlindring i livets slutskede, oavsett diagnos, vilket bland annat är Midazolam (ångest), Haldol (ångest, illamående), Robinul (slem och rosslighet) och opioider som morfin, oxikodon och hydromorfon (smärta).311 Som utfallsmått använder vi dels andelen i en kommun eller ett län som expedierats dessa läkemedel 30, innan dödsfallet, dels genomsnittlig expedierad dygnsdos i kommunen eller länet under samma perioder. A2.5 Resultat – används som underlag för systematiskt förbättringsarbete? I genomsnitt registrerades av de som avlidit i en kommun i mellan 2014 och . Vi finner att ju större andel av de avlidna som registreras i , desto mindre andel söker slutenvård som betecknas som undvikbar och återupprepad undvikbar slutenvård i livets slutskede (tabellerna A8 och A9). Det pekar på att används som bas i det systematiska förbättringsarbetet. Vad gäller förskrivningen av läkemedel i livets slutskede finner vi att ju större andel i kommunen som registreras i , desto mindre andel får Haldol utskrivet i livets slutskede (tabell A9). För övriga undersökta läkemedel, det vill säga Midazolam, opioider eller Robinul, finner vi inget samband med andelen i kommunen som registreras i (tabellerna A10 och A12). Vi har även undersökt om den genomsnittliga förskrivna dygnsdosen i den palliativa vården samvarierar med andelen i kommunen som registreras Vi finner inte att det finns någon samvariation mellan den förskrivna dygnsdosen för vare sig Haldol, Midazolam, opioider eller Robinul och andelen i en kommun som registreras i . Resultaten redovisas inte rapporten, men finns tillgängliga i granskningsakten. En av indikatorer för att mäta god vård i livets slutskede är förekomsten av trycksår av grad 2–4. Trycksår kan kraftigt minska livskvaliteten i livet. I finns endast information om trycksår som diagnostiserats i sluten- eller specialistvården. Endast en liten andel av alla trycksår behandlas i sluten- och specialistvården. 146 568 äldre som avled och bodde på ett särskilt boende mellan 2014 och var det endast 246 äldre som behövde få sluten- eller specialistvård för ett trycksår (oavsett svårighetsgrad) i livet. viinte har kunnat analysera hur sambandet mellan registrering i och trycksår ser ut. Det finns inte något annat nationellt register över förekomsten av trycksår att tillgå. 311Regionala cancercentrum i samverkan, Palliativ vård i livets slutskede – Nationellt vårdprogram, 2016. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Generellt så finner vi inget samband på länsnivå, det vill säga mellan andelen i länet som registreras och våra mått på vårdkvalitet i den palliativa vården. Vi presenterar inte resultaten på länsnivå i rapporten. Tabell A7 Genomsnittliga andelen i en kommun som drabbas av undvikbar respektive upprepad undvikbar slutenvård i livets slutskede samt expedieras olika läkemedel som rekommenderas vid vård i livets slutskede, 2014–. Andel i undvikbar slutenvård Andel i upprepad undvikbar slutenvård Genomsnittliga andelen i kommunen som expedieras något av följande läkemedel: opioider, Midazolam, Haldol eller Robinul Genomsnittliga andelen i kommunen som expedieras opioider (smärta) Genomsnittliga andelen i kommunen som expedieras Midazolam (ångest) Genomsnittliga andelen i kommunen som expedieras Haldol (illamåenede, ångest) Genomsnittliga andelen i kommunen som expedieras Robinul (slemlösande) Tabell A8 Andelen i kommunen som registreras i och andelen som drabbas av påverkbar slutenvård i livets slutskede, 2014–. Andelen som söker för påverkbar slutenvård Andel i kommunen i -0,055*** -0,0134** -0,040*** (0,018) (0,016) (0,001) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år och demografi. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Robusta standardfel inom parentes. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN Tabell A9 Andelen i kommunen som registreras i och andelen som drabbas av upprepad påverkbar slutenvård i livets slutskede, 2014–. Andelen som söker för upprepad påverkbar slutenvård Andel i kommunen i -0,016*** -0,012*** -0,006 (0,005) (0,004) (0,001) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år och demografi. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Robusta standardfel inom parentes. Tabell A10 Andelen i kommunen som registreras i och andelen som expedieras opioider i livets slutskede, 2014–. Andelen som expedieras opioider Andel i kommunen i -0,021 -0,021 (0,030) (0,025) (0,022) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år och demografi. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Robusta standardfel inom parentes. Tabell A11 Andelen i kommunen som registreras i och andelen som expedieras midazolam i livets slutskede, 2014–. Andelen som expedieras midazolam Andel i kommunen i -0,001 -0,002 -0,001 (0,011) (0,010) (0,009) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år och demografi. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Robusta standardfel inom parentes. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Tabell A12 Andelen i kommunen som registreras i och andelen som expedieras Haldol i livets slutskede, 2014–. Andelen som expedieras Haldol Andel i kommunen i -0,026*** -0,021*** -0,009* (0,008) (0,007) (0,005) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år och demografi. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Robusta standardfel inom parentes. Tabell A13 Andelen i kommunen som registreras i och andelen som expedieras Robinul i livets slutskede, 2014–. Andelen som expedieras Robinul Andel i kommunen i -0,008 -0,007 -0,005 (0,007) (0,007) (0,006) Notera: I regressionerna har vi kontrollerat för år och demografi. ***/** indikerar signifikans på 99/95-procentsnivån. Robusta standardfel inom parentes. A3 Kvalitetsregister som beslutsstöd för individuell vård Under vår granskning har vi genom intervjuer och fokusgrupper fått indikationer på att vård- och omsorgspersonal använder kvalitetsregister som beslutsunderlag i vården om den registrerade personen. Vi undersöker därför även om de som finns med i registret får bättre vård än de som inte är med i registret. Om kvalitetsregistren används som beslutsunderlag som höjer kvaliteten i vården av den som registrerats förväntar vi oss att de som är registrerade får en högre vårdkvalitet än de som inte är registrerade, oavsett om de oregistrerade bor på ett särskilt boende som registrerar eller inte. Vi undersöker om äldre som bor på särskilt boende och är registrerade i Senior alert eller får bättre vårdutfall än de som inte är registrerade. Hypotesen är att vårdkvaliteten är högre bland de som är registrerade än de som är oregistrerade, oavsett om de oregistrerade bor på ett särskilt boende som registrerar eller ej, om kvalitetsregistren enbart används som beslutsstöd i vården. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN Eftersom registreringen i sker efter dödsfallet kan denna ansats inte användas för att analysera om en individ som är registrerad i Palliativregistrerad får bättre vårdkvalitet än en som inte är det. Vi estimerar följande regression med hjälp av minsta kvadratmetoden: (3a) Mått på vårdkvaliteti, k, t = a + b×Registreradi, t-1 fd×Demografiska variableri + ∑Kk=1 gk×Kommunk + +∑Tt=1 ct×Årt + ∑ Dd=1 ei, k, t Variablerna är desamma samma som i ekvation 1a, med undantag för att jämförelsegruppen för de som är registrerade i kvalitetsregister nu är de som inte är registrerade, oavsett om de bor på ett särskilt boende som registrerar eller ej. Beräkningarna görs dels separat för BPSD-register respektive Senior alert, dels för båda registren i samma beräkning. När båda registren analyseras i samma beräkning används BPSD-urvalet, det vill säga de som bor på demensboende, har en demensdiagnos från specialist- eller slutenvården eller Som vi beskrev ovan i metodbeskrivningen för kvalitetsregister som underlag för systematiskt förbättringsarbete (avsnitt A1.4), så skapar metodansatsen Om de särskilda boenden som systematiskt registrerar i kvalitetsregister hade en högre omsorgskvalitet redan innan de började med registrering så kan ett positivt samband mellan registrering och omsorgskvalitet inte tolkas kausalt. Sambandet skulle istället kunna förklaras av att det fanns kvalitetsskillnader redan innan registreringen började. Vi genomför därför samma slags känslighetsanalys som ovan genom att inkludera variabler som kan antas samvariera med verksamhetskvaliteten i ett särskilt boende. Finns det fortfarande ett tydligt samband mellan registrering och vårdkvalitet då vi kontrollerat för boendets kvalitet, så pekar detta mot att det är registreringen i kvalitetsregister som leder till bättre vårdkvalitet för den registrerade. Estimeringarna utgår från ekvation 3a ovan men vi lägger till variabler för att mäta boendets kvalitet. Vi estimerar följande ekvation med hjälp av minsta kvadratmetoden: (3b) Mått på vårdkvaliteti, k, s, t = a + b×Registreradi, t-1 + ∑Tt=1 ct×Årt + ∑ Dd=1 fd×Demografiska variableri + ∑Kk=1 gk×Kommunk + ∑KVkv=1 hkv×Kvalitet SÄBOs, t + ei, k, s, t där Kvalitet SÄBOs, t är variabler för att mäta kvaliteten kv på boende s år t. Exempel är antal omsorgspersonal per bostad vid enheten och andel personal med adekvat utbildning. Beräkningarna görs dels separat för respektive Senior alert, dels för båda registren i samma beräkning. När båda registren analyseras i samma beräkning används BPSD-urvalet, det vill säga de som bor på demensboende, har en demensdiagnos från specialist- eller slutenvården eller EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN A3.3 Resultat – Får de som är med i Senior alert eller bättre vård? Våra beräkningar bekräftar att de som registreras i och Senior alert får en vård med högre kvalitet än de som inte registreras.312 De som ingår i eller Senior alert har en mycket lägre risk att återinskrivas i slutenvården () samt lägre risk för undvikbar slutenvård () än dem som inte är registrerade i respektive register. Att vara registrerad i ger särskilt stor nytta då det troligtvis är de sköraste med mest BPSD-symtom som selekteras in i registret.313 Att det troligtvis är selektion in i bekräftas av registerhållaren314, och indikeras av våra resultat. De som är med i har en högre sannolikhet att drabbas av fallolyckor (16–) och höft- och lårfrakturer () än de som inte har registrerats i BPSD-registret.315 Ett syfte med Senior alert är att stärka det förebyggande arbetet för att förhindra fallolyckor och trycksår. De som är registrerade löper lägre risk för höft- eller lårfrakturer () eller fallolyckor som föranleder sjukhusvård ().316 Däremot har de mycket högre risk () för att få trycksår som föranleder sjukhusvård.317 Det sistnämnda resultatet kan bero på att boendet är mer benäget att söka slutenvård för ett trycksår för den som är registrerad. Ett uttalat syfte med är att minska medicineringen i allmänhet men öka behandlingen med demensläkemedel. De som ingår i har en mycket lägre risk att förskrivas olämpliga läkemedel () och för polyfarmaci med minst 10 läkemedel () samt att förskrivas epilepsiläkemedel () än de som inte är med i BPSD-registret.318 De som är med i har däremot en högre sannolikhet att förskrivas några av de läkemedel vi har analyserat än de som inte är med i registret. Dessa är neuroleptika (), lugnande läkemedel () och antidepressiva läkemedel ().319 Däremot förskrivs de som är med i en lägre årsdos av samtliga läkemedel som vi har undersökt, förutom demensläkemedel. De som är registrerade i förskrivs en 312Samtliga resultat finns i tabell A13–A23.