prop · H803105 · 2021-03-23 00:00:00 — Bland unga som däremot är stressade är andelen som är nöjda med sin fritid betydligt lägre, . 7.1.2Vad gör ungdomar ? När unga i åldern 16–svarar på vilka fritidsaktiviteter de oftast utövar är det två sociala aktiviteter som de allra flesta unga ägnar sig åt. Mer än nio av tio unga svarar att de kommunicerar med andra på internet eller genom sociala medier. Åtta av tio unga umgås med kompisar . Det är även en stor andel unga, sex av tio, som uppger att de idrottar utanför en förening. Ungefär tre av tio utövar någon kulturell aktivitet. Figur 7.1 Fritidsaktiviteter bland ungdomar 16–25 år Kommunicerar på social medier/internet Idrottar utanför en förening Idrottar i en förening Är ute i naturen Deltar i religiös sammankomst Källa: Myndigheten förungdoms- och civilsamhällesfrågor. Det finns också ett antal fritidsaktiviteter som de flesta unga tar del av mer sällan än . Det handlar om att vara ute i naturen, att läsa, att konsumera någon form av kultur eller att utöva en kulturaktivitet. Några aktiviteter uppger en stor andel unga att de aldrig tar del av t.ex. att besöka en fritidsgård eller samt att delta i religiösa sammankomster. besökte bland unga i ålders- gruppen 16–en fritidsgård . Andelen blir dock inte helt rättvisande eftersom många verksamheter främst riktar sig till unga i yngre 7.1.3Skillnader i deltagande utifrån kön, ålder och socioekonomisk bakgrund Det finns få skillnader mellan unga kvinnor och unga män gällande de fritidsaktiviteter som de mest ägnar sig åt. De enda statistiskt säkerställda skillnaderna är att en större andel unga kvinnor utövar kultur och skriver, samt att en större andel unga män utövar hantverk. Bland de unga som har uppgett att de aldrig tar del av olika fritids- aktiviteter finns det däremot större skillnader. Det är vanligare att unga män än att unga kvinnor aldrig tar del av flera aktiviteter kopplade till kultur, såsom att utöva kultur, konsumera kultur, läsa, skriva eller besöka bibliotek. Undantaget är dator- och tv-spelande, som är vanligare bland unga män. Unga män spelar även mobilspel i större utsträckning än unga kvinnor. Andelen utrikes födda som konsumerar kultur är större än bland unga födda i . Bland utrikes födda unga män konsumerade t.ex. kultur 2018, jämfört bland inrikes födda unga män. Det finns inga skillnader mellan utrikes födda unga kvinnor och män avseende konsumtion av kultur, men däremot är det en större andel utrikes födda unga kvinnor som utövar kultur , jämfört med utrikes födda unga män. Att unga utrikes födda i större utsträckning ägnar sig åt kultur än unga inrikes födda avspeglas inte i vilka elever som tar del av kultur- skolornas aktiviteter. Bland de unga som deltog i sådan verksamhet 2018 var ungdomar från områden med socioekonomiska utmaningar, unga i familjer med mindre resurser och ungdomar födda utomlands med utländsk bakgrund underrepresenterade. Unga kvinnor med utländsk bakgrund idrottar i lägre utsträckning på sin fritid än andra grupper. MUCF:s uppföljning visar t.ex. att en mindre andel unga kvinnor med utländsk bakgrund idrottade jämfört med unga kvinnor med svensk bakgrund och unga män oavsett bakgrund, –2018. Forskning visar även att mängden fysisk aktivitet bland barn och unga minskar med ökad ålder för både unga kvinnor och unga män (, 2017). Det avspeglas även i MUCF:s uppföljning. Andelen unga som idrottar inom en förening är lägre bland unga i åldern 20–25 än bland unga i åldern 16–19. Utrikes födda unga och unga från områden med socioekonomiska utmaningar besöker den öppna fritidsverksamheten i större utsträckning än övriga grupper av unga. Det är också vanligare bland unga i ålders- gruppen 16–att besöka den öppna fritidsverksamheten än bland unga mellan 20–. Det är en större andel unga kvinnor än unga män som aldrig besöker en fritidsgård. Även avseende föreningsmedlemskap finns det skillnader mellan unga i olika åldersgrupper. Andelen som är medlemmar i en förening är lägre bland unga i åldern 20–än bland unga i åldern 16–. Därutöver finns det könsskillnader avseende vilka typer av föreningar som unga är Det är vanligare att unga män är medlemmar i idrotts- Skr. 2020/21:105 föreningar medan det är vanligare att unga kvinnor är medlemmar i kultur- föreningar och miljöföreningar. Det fanns inte någon skillnad mellan könen i hur stor andel som var medlemmar i en förening mätning. Det fanns inte heller några skillnader mellan inrikes födda och utrikes födda i det avseendet (MUCF, Ungas rätt till en meningsfull fritid –tillgång, trygghet och hinder 2019). 7.1.4Hinder för deltagande i fritidsaktiviteter De flesta unga uppger att de har ganska stora eller mycket stora möjligheter att delta i olika typer av fritidsaktiviteter om de skulle vilja. I MUCF:s uppföljning uppger ungefär åtta av tio att de har ganska eller mycket stora möjligheter att delta i fritidsaktiviteter och sociala aktiviteter samt kulturella aktiviteter. Två tredjedelar uppger att de har ganska eller mycket stora möjligheter att delta i ideellt arbete eller volontärarbete. Det finns dock vissa grupper av unga som i lägre utsträckning än andra uppger att de har goda möjligheter att delta samt att de av olika anledningar avstår. Det handlar om unga kvinnor, unga med funktionsnedsättning, unga från ekonomiskt utsatta hushåll, utrikes födda unga, och unga hbtq-personer. De vanligaste hindren för deltagande i fritidsaktiviteter bland unga i åldern 16–är att skola och arbete gör att det inte finns tid, att aktiviteterna kostar för mycket pengar, att det är svårt att ta sig till aktiviteterna eller att aktiviteterna upplevs vara för svåra. Det är vanligare att unga kvinnor uppger alla dessa hinder än att unga män gör det. Unga med funktionsnedsättning upplever i större utsträckning än andra att de hindras att delta därför att aktiviteten inte är anpassad eller till- gänglig för dem. Ekonomisk utsatthet utgör ett påtagligt hinder för unga att delta i fritids- aktiviteter. Unga i ekonomiskt utsatta hushåll deltar i lägre grad i organiserade fritidsaktiviteter. Det finns även flera andra grupper av unga där ekonomi och kostnader för fritidsaktiviteter kan utgöra hinder. Att bo längre ifrån större orter kan exempelvis innebära kostnader för transporter till och från aktiviteter. Unga utrikes födda uppger i lägre utsträckning än inrikes födda unga att de har goda möjligheter att ta del av aktiviteter . Det gäller samtliga aktiviteter som mäts i MUCF:s enkät. Skillnaden är särskilt tydlig när det gäller möjligheter att delta i kulturaktiviteter. Andelen som upp- lever att de har goda möjligheter att delta i kulturaktiviteter är bland utrikes födda, vilket kan jämföras bland inrikes födda unga. Nästan alla unga () uppger att de känner sig trygga på de fritidsaktiviteter som de deltar i. Det finns dock några grupper av unga som avstår från fritidsaktiviteter för att de är rädda att bli dåligt bemötta av andra. Av de tillfrågade unga svarar att det har hindrat dem från att delta i en fritidsaktivitet. Andelen som uppger att de hindras av denna anledning är särskilt stor bland unga med funktionsnedsättning. Tre av tio unga med funktionsnedsättning hindras från att ta del av en fritidsaktivitet för att de är rädda att bli dåligt bemötta. Samma rädsla innebär även ett 2020/21:105 hinder för en stor grupp unga hbtq-personer. Nästan var fjärde ung hbtq- person uppger att de avstått en fritidsaktivitet av denna anledning. Idrott utgör en viktig del av många ungdomars uppväxt. Deltagande i den frivilligt organiserade idrotten har tydliga fördelar för ungas hälso- utveckling, bl.a. i form av välmående, förbättrad livskvalitet och förmåga att reglera känslor och hantera motgångar (2019). Det råder också en tydlig hälsotrend bland unga och det finns ett stort intresse bland dagens unga att leva ett hälsosamt och fysiskt aktivt liv. Ungas inställning till idrott och tävling är däremot polariserad. Nästan hälften uppger att de är mycket intresserade av att idrotta och tävla, en grupp som har ökat och domineras av pojkar, medan en tredjedel uppger att de är helt ointresserade (). av alla ungdomar i åldern 16–idrottade eller motionerade (MUCF Ung 2020). De yngre ungdomarna är den mest aktiva gruppen. av alla i åldern 16–idrottar eller motionerar . Efter sjunker andelen som idrottar eller motionerar ner till . Covid-19-pandemin har medfört ett ansträngt läge för många idrotts- föreningar men de långsiktiga konsekvenserna för idrottsrörelsen och dess möjligheter att aktivera såväl breda ungdomsgrupper som mer sårbara grupper är ännu svåra att bedöma. Idrottsrörelsens överlevnad genom krisen samt dess förmåga att anpassa och förnya sin verksamhet under och efter pandemin är viktiga frågor att bevaka. Figur 7.2 Andel som idrottar eller motionerar bland unga i åldern 16–uppdelat på kön Anm.: Enkäten genomförs cirka . Statistik finns , 2009, 2012, 2005 och 2018. Källa: Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors ungdomsenkät. 7.2.1 Idrottande och motionerande Även om intresset för att idrotta och motionera fortsätter att vara högt visar statistik att intresset för att göra detta i en förening minskar. Nedgången började och har var särskilt stor bland unga kvinnor och unga i åldern 16–enligt MUCF:s ungdomsenkät. Andelen unga som idrottar har minskat något . Det gäller både andelen unga som idrottar inom en förening och andelen som idrottar utanför en förening. Andelen unga som är medlemmar i en förening har minskat . Då var sju av tio ungdomar mellan 16–medlemmar i en förening. Motsvarande siffra var sex av tio (). Figur 7.3 Idrottar eller motionerar inom en förening i åldern 16–uppdelat på kön Anm.: Enkäten genomförs cirka . Statistik finns , 2009, 2012, 2005 och 2018. Y-axeln är bruten. Källa: Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. som idrottandet och motionerandet inom föreningar minskar tränar många ungdomar själva utanför föreningslivet. Andelen som idrottade eller motionerade utanför en idrottsförening uppgick till 2018 enligt MUCF:s ungdomsenkät. Skillnader i aktivitet mellan unga kvinnor och män mellan 15–var små. 2020/21:105 var ungdomar i åldern 16–mer aktiva än ungdomar i åldern 20– . Skillnaderna mellan inrikes och utrikes födda var relativt små. Figur 7.4 Idrottar eller motionerar utanför förening i åldern 16–uppdelat på kön Anm.: Enkäten genomförs cirka . Statistik finns , 2009, 2012, 2005 och 2018. Y -axeln är bruten. Källa: Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Barn med högskoleutbildade föräldrar idrottar i större utsträckning än barn till föräldrar med endast gymnasieutbildning. Likaså idrottar barn i tjänste- mannahushåll i större omfattning än barn i företagar- eller arbetarhushåll. Barn till ensamstående idrottar i mindre utsträckning än barn till samman- boende föräldrar. Flickor med utländsk bakgrund är den grupp som idrottar i minst utsträckning. Barn med funktionsnedsättning rör på sig i mindre utsträckning än befolkningen i övrigt och gruppen har i jämförelse en mer stillasittande fritid. Skillnaderna tenderar att öka med stigande ålder, men redan i unga åldrar tränar särskilt pojkar med funktionsnedsättning i mindre utsträckning än övriga pojkar i liknande ålder. Andelen unga som idrottar i en idrottsförening är högst i socioekonomiskt starka grupper. Aktivitetsnivån inom barn- och ungdomsidrotten är störst i medelstora och socioekonomiskt välmående städer och förortskommuner, särskilt i Stockholms- och . Lägst aktivitetsnivåer återfinns i små kommuner och särskilt i landsbygds- eller glesbygdskommuner. Barn med svensk bakgrund idrottar i större utsträckning än barn med utländsk bak- grund (). Det är bland flickor med utländsk bakgrund en påfallande låg andel som idrottar i idrottsförening (SCB, 2019, Undersökningen om barns levnadsförhållanden (). Unga som sällan eller aldrig idrottar Vid sidan av de unga som idrottar och motionerar finns också en grupp unga som inte gör det. Det är i gruppen 6–som sällan eller aldrig på sin fritid ägnar sig åt motion eller idrott som är måttligt ansträngande, får dem att bli varma, andas något kraftigare än normalt och som överstiger (RF/SCB, Svenska folkets relation till motion och idrott 2018). Gruppen som svarar att de sällan eller aldrig utövar motion eller idrott växer i takt med stigande ålder. 7.2.3Utmaningar när det gäller unga och idrott Utmaningarna när det gäller ungdomar och idrott är flera och av olika karaktär. Den enskilt viktigaste aspekten är ungas hälsa och särskilt ojämlikheten i hälsa. Alla, både unga och äldre, behöver regelbunden fysisk aktivitet och det finns en betydande grupp unga som inte får det. Orsakerna till vissa ungas närmast totala inaktivitet är mångfacetterade. Att stimulera och främja fysisk aktivitet är en viktig utmaning för skolan. I den mån ungdomar med bristande fysisk aktivitet kommer i kontakt med socialtjänst eller hälso- och sjukvård ska ökad fysisk aktivitet vara en självklar del av hälsofrämjande och behandlande insatser. Att stimulera och främja fysisk aktivitet är en viktig utmaning för skolan. I den mån ungdomar kommer i kontakt med socialtjänst, hälso- och sjukvård ska ökad fysisk aktivitet stimuleras och uppmuntras. Idrottsrörelsen har ett viktigt uppdrag i att för denna grupp anpassa, möjliggöra och erbjuda idrott och motion. Att idrottsrörelsen är framgångsrik i sin strävan att bli relevant för alla unga och inte bara för de med stark idrottsidentitet är av särskild betydelse. Detta för hälsan och välbefinnandet i den betydligt större grupp unga som i viss, men ändå otillräcklig, utsträckning är fysiskt aktiva genom idrott och motion. Här delas idrottsrörelsens utmaning av skolan som i sin under- visning och inom ramen för den samlade skoldagen bör kunna erbjuda daglig rörelse och därutöver grundlägga ett livslångt intresse för idrott och motion. Utöver att fysisk aktivitet ger bättre hälsa ger ett deltagande i förenings- idrotten många andra positiva effekter för ungdomar. För unga som har det jobbigt hemma eller i skolan är idrotten i många fall en . Det är därför en särskild utmaning för idrottsrörelsen att kunna säkerställa en tillåtande, inkluderande och trygg miljö för denna grupp unga. Att barn- perspektivet är närvarande i all föreningsidrott och att det finns mekanismer och funktioner som stärker och säkerställer detta ska vara en självklarhet. Likaså ska jämlikhet, jämställdhet och särskilt arbetet mot traditionella könsroller vara en självklarhet inom föreningsidrotten. Ungas möjlighet till idrott och motion är ofta bristfällig och dessutom ojämnt fördelad i landet. Denna ojämlikhet ökar i takt med familjens utbildningsgrad, hushållsekonomi och position på arbetsmarknaden. Den centrala idrottspolitiska utmaningen ligger i att kunna erbjuda ett brett och varierat utbud av idrott och motion anpassat efter barn och ungas olika intresse, bostadsort och andra förutsättningar. Trösklarna till idrott avseende kostnader och tid måste sänkas för såväl unga som deras 2020/21:105 föräldrar. Ansvaret för detta ligger inte bara på idrottsrörelsen utan på hela samhället. Statens, regionernas och kommunernas politik för stöd till idrotten, i form av bidrag och anläggningar, bör därför utformas utifrån väl genomtänkta jämlikhets- och jämställdhetsperspektiv. Barn och unga är en prioriterad målgrupp i kulturpolitiken vilket framgår av de nationella kulturpolitiska målen som beslutade om (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Ungdomen är en avgörande tid för en människa då den egna identiteten formas och man går från att vara barn till att vara självständig vuxen. I sökandet efter sin egen identitet, förståelse för andra människor och sökandet efter mening är kulturen betydelsefull – den erbjuder inlevelse i andra personer och situationer. Att få ta del av konst och kultur och ha möjlighet till eget skapande öppnar för olika känslomässiga uttryck och hjälper unga människor i processen att forma sig själva och förstå sin omvärld. Att alla ungdomar har tillgång till konst och kultur är en del av att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor. Att aktivt utöva kultur är ett övande i att uttrycka sig på olika sätt. I konstarterna övas ungas förmåga att påverka sin omvärld genom att uttrycka sig, inte bara i ord, utan att våga stå på en scen, kommunicera med kroppsspråk, tonfall, i bilder, form, rörelse osv. Barn och unga har rätt till yttrandefrihet enligt . Denna rätt innefattar frihet att oberoende av territoriella gränser söka, ta emot och sprida information och tankar av alla slag, i tal, skrift och tryck, i konstnärlig form eller genom annat uttrycksmedel som barnet väljer. Det kan konstateras att covid-19-pandemin har påverkat möjligheten att uppfylla det kulturpolitiska målet om att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Även barns och ungas möjlighet att ta del av kultur och deras rätt till det, såväl som i skolan, har påverkats och kommer fortsatt att påverkas som en följd av pandemin. Svårigheten att uppfylla de kulturpolitiska målen är en betydande utmaning som behöver följas noga. 7.3.1 Deltagande i kulturaktiviteter Kulturdeltagandet bland barn och unga är högt, men varierar för olika aktiviteter (Myndigheten för kulturanalys 2017). flickor deltar mer i kulturaktiviteter. Barn med föräldrar med efter- gymnasial utbildning är ofta mer aktiva eller lika aktiva som de med föräldrar med förgymnasial eller gymnasial utbildning. skillnader i graden av deltagande i kulturlivet mellan barn och unga med utländsk bakgrund och barn och unga med svensk bakgrund. för kulturanalys konstaterar dock att skillnader mellan olika grupper i samhället fortfarande finns kvar, där utbildning och inkomst har starka samband med kulturvanor. Variationen mellan aktiviteter kan också bero på de geografiska förutsättningarna. Kulturvanor har samband med hälsa Barns och ungas egna skapande och konsumtion av kultur är integrerat och sker ofta (Myndigheten för kultur- Skr. 2020/21:105 analys 2019, Making Culture – Children and young people´s leisure Unga kvinnor utövar kultur i större utsträckning än unga män medan unga män konsumerar kultur i något högre utsträckning kvinnor, vilket framgår av figur 7.5 här nedan. Figur 7.5 Ungdomar (16–) som utövar och konsumerar kultur , procent av befolkningen uppdelat på kön Kvinnor som utövar kultur Samtliga som utövar kultur Män som utövar kultur Män som konsumerar kultur Samtliga som konsumerar kultur Kvinnor som konsumerar kultur Källa: Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Enligt MUCF:s rapport 2020 läser allt färre unga (16–) böcker (inklusive böcker på läsplatta). Minskningen har skett bland båda könen. har det funnits en tydlig skillnad mellan könen, där en större andel flickor läst . minskade andelen flickor som läser, medan andelen pojkar som läser inte förändrats . Undersökningen visar också att 2018 läste nästan varannan ung utrikesfödd person , vilket kan jämföras med knappt var tredje inrikes född. Ungdomar (16–) som läser uppdelat på Källa: Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Andelen unga som läser böcker har undersökningarna som mäter 15-åringars läsförmåga visar även att svenska elevers läsförmåga har försämrats markant . låg den under OECD-genomsnittet. Utvecklingen vände 2015 och de senaste resultaten visar på en positiv trend. Andelen unga som besöker bibliotek har ökat . MUCF:s ungdomsenkät visar att 2007 besökte bibliotek (flickor och pojkar), vid den senaste mätningen var andelen (flickor och flickor). Däremot visar MUCF:s ungdomsenkät att det finns en tydlig skillnad mellan inrikes och utrikes födda unga. Utrikes födda unga besöker bibliotek i högre grad. besökte drygt varannan ung utrikes född ett bibliotek, jämfört med var femte ung född i och skillnaden mellan grupperna ökade . Rapporten konstaterar även att en något större andel bland unga i åldern 16–besökte biblioteken jämfört med unga i åldern 20–. Andelen unga i den yngre åldersgruppen som regelbundet besöker bibliotek har ökat jämfört med , medan andelen bland unga i äldre åldrar inte förändrats. De vanligaste anledningarna att besöka bibliotek bland unga i andra årskursen på gymnasiet är att låna böcker och att läsa, men de besöker även bibliotek för att studera och få studiero (Myndigheten för kulturanalys 2017). En genomförd studie visar också att unga inte bara förknippar bibliotek med läsning eller utlåning av böcker utan att de även fyller en funktion som social mötesplats (2018). Den kommunala har en bärande roll för barn och ungas likvärdiga tillgång till kultur. når mer än 200 000 barn och unga i hela landet och är en unik mötesplats för barn och unga från olika delar av samhället. bidrar till att lägga grunden för barn och ungas kreativa utveckling genom att de får ta del av och utöva en rad olika konstformer som ryms inom utbud. har betydelse, inte bara för enskilda barn och unga utan även för samhället som helhet, vilket gör den till en nationell angelägenhet. Den kommunala erbjuder möjlighet till gemenskap, även utanför skolan, och ger barn och unga möjligheter att utvecklas och mötas i nya sammanhang. står inför en rad utmaningar, bl.a. behovet av professionella lärare och pedagoger, att nå nya målgrupper, bredda sitt kursutbud, förbättra tillgängligheten samt fortsätta vara relevant i en föränderlig värld. Den forskning som gjorts om barns deltagande i visar att flickor deltar mer än pojkar (av elevplatserna upptogs av flickor 2018), att föräldrarna till de barn och unga som deltar generellt är välutbildade och ofta själva är engagerade i konst- och kulturaktiviteter. Deltagande i på mindre orter och på landsbygd uppvisar en negativ trend men är fortfarande något högre än i storstäder, större städer och storstadsnära kommuner, vilket tros bero på att utbudet av annan liknande kulturverksamhet är större i exempelvis storstäder. Enligt Statens kulturråds senaste sammanställning hade av barnen (6–) i minst en förälder med efter- gymnasial utbildning, jämfört för hela landet. Likaså är barn och unga som är nyanlända, utrikes födda eller har utländsk bak- grund, underrepresenterade i kulturskolorna. Skillnaderna minskade med den tid som barnen varit i landet. av barn och unga i åldern 6–i hade utländsk bakgrund, jämfört med för befolkningen som helhet. 7.3.4Utmaningar när det gäller unga och kultur Kultur i hela landet är en viktig prioritering för regeringen och utgångs- punkt för arbetet med den nationella kulturpolitiken. De största utmaningarna ligger i att nå barn och unga i hela landet där det finns stora socioekonomiska skillnader mellan olika grupper i samhället, mellan unga kvinnor och män liksom flickor och pojkar, mellan olika bostadsområden och mellan stad och glesbygd. En viktig aktör i sammanhanget är Unga som har ett nationellt uppdrag om att nå ut med teaterkonst till barn och unga i hela landet. Unga arbetar aktivt för att nå en mångfald av nya publik- grupper och på olika sätt öka tillgängligheten. En viktig fråga är möjligheten att ta sig till aktiviteter och evenemang. När de geografiska avstånden är stora och kollektivtrafiken inte finns tillgänglig på samma sätt som i tätbebyggda områden har ungdomar svårt att delta. De är beroende av att föräldrar skjutsar eller att avståndet inte är längre än att man kan cykla vilket inte alltid är fallet. 2020/21:105 Snedrekrytering till konstnärsyrket är en av de stora utmaningarna för konstnärspolitiken framöver och den grundas . Det handlar om att alla barn och unga ska ges möjlighet att tidigt i livet få möta och skapa konst och kultur och kunna se sig själv som en framtida professionell konstnär. De flesta kommer inte att gå den vägen, men utfallet ska inte bero på bakgrund, kön, föräldrars utbildningsnivå eller uppväxt på lands- bygd eller i storstad. För att den statligt stödda kulturen ska bibehålla sin legitimitet, men också kunna fånga upp och attrahera unga talanger krävs att kultur- och konstnärspolitiken har förmågan att vara relevant för alla i .