prop · H803101 · 2021-04-15 00:00:00 — beror på att och fick betala respektive i sanktionsavgifter för brister i arbetet med att motverka penningtvättsrisker. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens intäkter av andra ersättningar är finansieringsavgiften som arbetslöshetskassorna betalar. Ökningen med beror på att arbetslöshetskassorna fick högre finansieringsavgift på grund av att taket i arbetslöshetsförsäkringen blev högre och därmed ökade den genomsnittliga dagpenningen. Även medlemsantalet ökade hos de flesta arbetslöshetskassorna. intäkter av andra ersättningar har ökat med . Det beror i huvudsak på ökade intäkter av böter. intäkter av andra ersättningar ökade med . Det beror främst på att det förekommit stora vitesintäkter kopplade till entreprenadkontrakt. intäkter av andra ersättningar ökade med , vilket avser förändring av det beräknade värdet av regressfordringar, dvs. återkrav av tidigare utbetald brottsskadeersättning. Statens fastighetsverks intäkter av andra ersättningar avser framför allt reavinst från försäljning av fastigheter. Dessa intäkter minskade med . intäkter av andra ersättningar består av viten och skadestånd från leverantörer. Minskningen på beror på att vissa intäkter från exportåtagandena tidigare bokfördes som andra ersättningar, men bokförs som uppdragsverksamhet. andra ersättningar minskade med , vilket huvudsakligen beror på att 2019 redovisade stora återbetalningar mot avslutade anslag. Övrigt om intäkter av andra ersättningar Totalt redovisar omkring 172 myndigheter intäkter av andra ersättningar. Statens skolverks andra ersättningar är främst återbetalda statsbidrag. Centrala () andra ersättningar är huvudsakligen återkravsintäkter från återkrav som uppstår om en studerande t.ex. avbrutit studierna utan att meddela CSN. redovisar intäkter för fakturerade pensions- och lönekostnader från som andra ersättningar. Transportstyrelsen redovisar bl.a. felparkeringsavgifter, dröjsmålsavgifter och avgifter vid överträdelser av kör- och vilotider som andra ersättningar. Not 3 Intäkter av bidrag EU-bidrag med delat förvaltningsansvar Garantifonden för jordbruket, EGFJ Jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, EJFLU Havs- och fiskerifonden, EHFF Regionala utvecklingsfonden, ERUF1 Regionala utvecklingsfonden, ERUF1 Fonden för europeiskt bistånd för dem som har det sämst ställt, Asyl-, migrations- och integrationsfonden, AMIF Fonden för inre säkerhet, ISF Interregionala bidrag (Interreg)3 Bidrag till transeuropeiska nätverk, Erhållna bidrag vid universitet och högskolor (exklusive bidrag (exklusive bidrag från EU) Erhållna bidrag vid övriga myndigheter (exklusive bidrag från 1Medel från ERUF redovisades av och , totalt för fonden . 2Medel från ESF redovisades av Svenska och , totalt för fonden . 3Jämförelsetal har ändrats p.g.a. justering för interregionala program Öresund-Kattegatt-Skagerrak Intäkter av bidrag är intäkter som inte är relaterade till utförda prestationer. Bidragsintäkter 2020 har ökat med jämfört med föregående år. Posten AP-fondsmedel visar Allmänna pensionsfondens nettobidrag till staten. Beloppet är skillnaden mellan de medel som löpande rekvireras från AP-fonden för utbetalning av ålderspensioner och de ålderspensionsavgifter (socialavgifter från arbetsgivare och egenföretagare), allmänna pensionsavgifter och statliga ålders- pensionsavgifter som löpande överförs till AP-fonden för förvaltning. uppgick nettobidraget till . Utbetalda pensioner som finansieras från AP-fonderna ökade med , medan avgifterna som tillförs AP-fonderna för att finansiera pensionerna ökade med . Det innebär att nettoöverföringen från AP-fonderna ökade med . Intäkter av EU-bidrag visar på återflödet från EU-budgeten som ökade med jämfört med föregående år. Framförallt ökade bidrag från jordbruksfonderna med . En stor andel av övriga bidrag hanteras på universitet och högskolor och används främst för forskning. Dessa bidrag kommer från företag inom och utom och olika forskningsstiftelser. Bidrag från andra statliga myndigheter, t.ex. forskningsråd, är eliminerade. redovisar intäkter från kommuner för kommunernas andel av kostnaden för statlig assistansersättning samt intäkter för underhållsstöd från bidrags- skyldiga. Kärnavfallsfonden redovisar avgifter från reaktorinnehavarna som har minskat med jämfört med föregående år. Det är framförallt avgifter från som har varit lägre. bidrag från bl.a. kommuner för investeringar i infrastruktur har ökat med . () redovisar premieintäkter m.m. för den statliga försäkringsrörelsen och andra pensionsförmåner för anställda i vissa organisationer som inte är statliga myndigheter men där SPV ändå hanterar tjänstepensionen, bl.a. . Allmänna bidrag till kommuner exkl. tillfälligt stöd Avgiften till Europeiska gemenskapen Bistånd och andra internationella bidrag Hälso- och sjukvårdspolitik, till kommuner Transfereringar till hushåll inkl. hushållens övriga organisationer Ålderspensioner vid sidan av statens budget Ersättning vid ålderdom (anslagsfinansierade förmåner) Övrig Socialförsäkring (och Ersättning vid sjukdom och funktionsnedsättning varav sjukpenning och rehabilitering m.m. varav aktivitets- och sjukersättning Ekonomisk trygghet för familjer och barn (FK, PM) Summa socialförsäkring till hushåll Arbetsmarknadspolitiska program och insatser, Övrig arbetsmarknad, Arbetsförmedlingen Summa arbetsmarknad till hushåll Kostnad resp. återföring av reservation för förluster i Bidrag till folkbildningsorganisationer, Kammarkollegiet Summa utbildningspolitik till hushåll Bistånd och andra internationella bidrag (bidrag till organisationer), Styrelsen för internationellt Integration, Ersättning för insatser för vissa nyanlända Integration, Etableringsersättning till vissa nyanlända Särskilda insatser inom folkbildningen, Kammarkollegiet Summa migration och integration till hushåll , pensionskostnader ej statligt Övriga transfereringar till hushåll Summa transfereringar till hushåll Stöd för korttidsarbete m.m., Lönebidrag m.m., Arbetsförmedlingen Lönebidrag till , Kammarkollegiet Köp av arbetsmarknadsutbildning m.m., Arbetsförmedlingen varav Ersättning för höga sjuklönekostnader Summa arbetsmarknad till företag Gårdsstöd, landsbygdsåtgärder m.m., Bidrag till public servicebolagen Utbildningspolitik, Bidrag till enskilda utbildningssamordnare, Forskning och utveckling m.m., Verket för innovationssystem Ersättning till reaktorinnehavarna, Regionala tillväxtåtgärder m.m., länsstyrelserna Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning, Myndigheten för Presstöd, Myndigheten för radio och tv, Övriga transfereringar till företag Summa transfereringar till företag Allmänna bidrag till kommuner Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden Utjämningsbidrag LSS, kommuner, Kommunalekonomisk utjämning till kommuner exkl. stöd med anledning av flyktingsituationen, Kommunalekonomisk utjämning till regioner exkl. stöd med anledning av flyktingsituationen, Allmänna bidrag till kommuner exkl. stöd med anledning Allmänna bidrag, stöd för migration och integration: Stöd med anledning till flyktingsituationen till kommuner och Del av kommunalekonomisk utjämning, stöd med anledning till flyktingsituationen till kommuner och regioner, Summa allmänna bidrag till kommuner, stöd för migration Summa allmänna bidrag till kommuner Migration och integration, Ersättningar och bostadskostnader inkl. periodiseringar, Kommunersättningar vid flyktingmottagande, Tillfälligt stöd till kommuner för ensamkommande unga Summa migration och integration vid till Bidrag till läkemedelsförmånerna m.m., Kammarkollegiet Statsbidrag till följd av sjukdomen covid-19 Provtagning, smittspårning och utbrottshantering, Kvalitetshöjande insatser i hälso- och sjukvården, Startbidrag provtagning, smittspårning och utbrottshantering, Statsbidrag för kris- och traumastöd, Kammarkollegiet Förlossningsvård och kvinnors hälsa, Kammarkollegiet Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna, Summa Hälso- och sjukvårdspolitik till kommuner Summa arbetsmarknadspolitik till kommuner (Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning) Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Fler anställda i lågstadiet Statligt stöd till vuxenutbildning Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling, Summa (Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning) Ersättning för höga sjuklönekostnader Ersättning vid sjukdom och funktionsnedsättning, Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken, Bidrag till kultur, Övriga transfereringar till kommuner Summa transfereringar till kommuner BNI-baserad avgift, Kammarkollegiet Avgiften till Europeiska unionen Bistånd och andra internationella bidrag, Styrelsen för Dagersättning till asylsökande m.m., Övriga transfereringar till utlandet Summa transfereringar till utlandet Transfereringar är medel som staten förmedlar till olika mottagare via myndigheterna. I huvudsak betalas transfereringar från anslag på statens budget. Transfereringar kännetecknas av att staten inte får någon motprestation. Många transfereringar är dock förknippade med någon form av villkor. Ett exempel är aktivitetsstöd inom arbetsmarknadspolitiken där kravet är att mottagaren deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Noten inleds med en sammanfattande tabell med transfereringar uppdelade i delområden. Därefter specificeras transfereringarna utifrån mottagarkategori, syfte och utbetalande myndighet. Mottagarkategorierna visar de sektorer som fått transfere- ringen och är hushåll, företag, kommuner och utlandet. Hushåll innefattar enskilda personer, ideella organisationer och föreningar tillhörande hushållssektorn samt premiepensionssystemet. Till området socialförsäkring räknas transfereringar till hushåll som Pensions- myndigheten och hanterar. Här ingår ålderspensioner, ekonomisk trygghet för familjer och barn, ersättning vid sjukdom och funktionsnedsättning som sjukpenning, aktivitets- och sjukersättning, arbetsskadeersättning samt assistanser- sättning m.fl. stöd till personer med funktionsnedsättning. De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. ökade med . Transfereringarna till hushåll ökade med . De trans- fereringar som redovisas är utbetalningar exklusive statlig ålderspensionsavgift. Statlig ålderspensionsavgift ingår i budgetens utgifter för t.ex. sjukpenning och är en betal- ning från anslag till pensionssystemet för att finansiera pensionsrätterna för bl.a. de personer som får sjukpenning och andra sociala förmåner. Den del av den statliga ålderspensionsavgiften som går till premiepensionssystemet (14,2020) finns med bland transfereringar till hushållssektorn men redovisas separat. Nettoöver- föringen till premiepensionssystemet var 2020, vilket var lägre än 2019. Överföringarna till och från AP-fonderna ingår inte i transfereringar till hushåll, utan nettoöverföringen redovisas som bidrag från AP-fonden (socialförsäkringssektorn), se not 3 Intäkter av bidrag. Transfereringar till hushåll inom socialförsäkringen ökade med netto. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statens budget ökade med Ålderspensioner ökade eftersom den genomsnittliga inkomstrelaterade ålderspensionen är högre för yngre och nyblivna pensionärer. fick 2 227 560 pensionärer inkomstgrundad ålderspension, vilket var 19 512 personer fler än . Premiepensionerna ökade med eller . Det främsta skälet till utbetalningsökningen är den s.k. tjugondelsinfasningen som gör att varje ny årskull som går i pension har en större andel i det nya pensionssystemet. Dessutom ökar antalet årskullar med rätt till premiepension eftersom bara pensionärer födda eller senare kan ha rätt till premiepension. Ersättning vid ålderdom, som är anslagsfinansierade pensioner och stöd, ökade totalt med . Efterlevandepensioner till vuxna minskade med eftersom änkepensionen är under avveckling. Bostadstillägget och garanti- pension till ålderspension ökade med vardera. Ersättning vid sjukdom och funktionsnedsättning ökade Bidrag från anslaget Sjukpenning och rehabilitering ökade med . Ökningen beror på tillfälliga regeländringar (bl.a. ersättning för karensavdrag) samt ökad sjukfrånvaro med anledning av covid-19. Regeringen har beslutat att införa en tillfällig ersättning för anställda som fått karensavdrag på sin sjuklön samt egen- företagare med karens i sjukperiodens början. De tillfälliga reglerna började tillämpas . har ersättningsnivån höjts från per dag till per dag. Sjukpenningtalet anger hur många dagar med sjukpenning och rehabiliteringspenning som betalas ut per försäkrad i För december uppgick sjukpenningtalet vilket var en minskning jämfört med . Sjukpenningtalet för kvinnor var högre än sjukpenningtalet för män. var sjukpenningtalet för kvinnor högre än sjukpenningtalet för män. Utgifterna för aktivitets- och sjukersättning minskar Aktivitets- och sjukersättningen minskade med (2,). Sjukersättning kan beviljas till personer i åldrarna 19–om arbetsförmågan bedöms vara stadigvarande nedsatt på grund av sjukdom med minst en fjärdedel. minskade antalet personer med sjukersättning med ca 12 900 och uppgick till strax över 234 000. Minskningen fortsätter eftersom antalet nytill- komna är lågt som stora grupper övergår till ålderspension. Det låga inflödet är en följd av att regelverket ställer höga krav på stadigvarande nedsättning av arbetsförmågan. förekommer endast beslut om sjukersättning som gäller tills vidare eftersom ersättningsformen tidsbegränsad sjukersättning har fasats ut. Bort- tagandet av den bortre gränsen i sjukpenningen minskar också inflödet. Aktivitetsersättning kan beviljas till personer i åldrarna som har långvarigt nedsatt arbetsförmåga eller på grund av en funktionsnedsättning behöver för att avsluta sin skolgång. Ersättningen är alltid tidsbegränsad och kan beviljas för maximalt i taget. Antalet personer som får ersättningen minskar eftersom många av dem har fyllt 30 och kan ansöka om stödet. Kostnaderna för assistansersättning inkluderar även kommunernas andel av kostnaden för assistansersättning. Utgifterna minskade med (2,) vilket beror på att färre personer får förmånen. Orsaken är framför allt att personer med ersättning har avlidit. Även antalet personer som beviljas ersättning har minskat. hade 13 867 personer assistansersättning vilket är en minskning jämfört med . Kostnader för föräldraförsäkringen ökade Inom området ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade kostnaderna för föräldraförsäkringen med . Kostnaderna för barnbidragen ökade med . Ökningen av föräldrapenning och barnbidrag beror på att både antalet barn och medelersättningen från föräldraförsäkringen stiger. var 456 000 personer inskrivna som arbetslösa. Det var en ökning med drygt 83 000 personer jämfört med . Räknat som andel av den registerbaserade arbetskraften uppgick arbetslösheten (16–) till vilket kan jämföras . De som främst drabbas av arbetslöshet är personer som haft tillfälliga anställningar och personer som är nya på arbetsmarknaden och saknar arbetslivserfarenhet. Det sistnämnda berör bl.a. ungdomar. ökade antalet inskrivna arbetslösa ungdomar 18–till 63 000 personer, det är 13 000 fler jämfört med . I genomsnitt var totalt 437 000 personer inskrivna arbetslösa. Det är den högsta siffran enligt Arbetsförmedlingen. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd ökade med mellan åren och uppgick till . Studiebidragen ökade med och uppgick till 2020. Förändringen berodde främst på att antalet studerande som fått utbetalning av generellt bidrag har ökat. Volymökningen förklaras av olika faktorer; många av dem som invandrat till har börjat studera med studiemedel. Många av de barn och ungdomar som kommit till har fyllt och har därmed möjlighet att få studiemedel. Den nya gymnasielagen innebär en möjlighet till uppehållstillstånd för vissa ensamkommande unga. Andra faktorer är fler utbildningsplatser inom ett flertal skolformer, att arbetslösheten har ökat samt tillfälligt slopat fribelopp. Medel till fler utbildningsplatser har tillförts till följd av covid-19. Minskade utgifter för nyanlända invandrare Arbetsförmedlingens ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare har upphört vilket förklarar minskningen med . Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare minskade med . Antalet asyl- sökande och kommunmottagna flyktingar beskrivs under kommunersättning för flyktingmottagande. Nettoöverföring till premiepensionssystemet redovisas som en transferering till hushåll mot bakgrund av att systemet ses som en del av hushållssektorn i nationalräkenskaperna (se avsnitt Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Beloppet består av de socialavgifter, allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensionsavgifter som överförts till premiepensionssystemet, med avdrag för utbetalda premiepensioner (), som ingår i utbetalda ålderspensioner. Transfereringar till företag ökade Transfereringar till företag ökade med . utbetalningar från anslaget Stöd vid korttidsarbete med anledning av covid-19. Korttidsarbete innebär att arbetstagare tillfälligt går ned i arbetstid och lön. Syftet med stödet är att kunna stödja sysselsättningen och dämpa arbetslösheten. Reglerna för statligt stöd vid korttidsarbete innebär att staten, arbetsgivaren och arbetstagaren delar på kostnaderna för korttidsarbete. Utgifterna för anställningsstöd ökade med . Ökningen avsåg främst Ersättning för höga sjuklönekostnader. Stödet avser att stödja arbetsgivare vars sjuklönekostnader ökat på grund av sjukdomen covid-19. Arbetsgivarna fick ersättning för hela den sjuklönekostnad som de redovisade i arbetsgivardeklarationen . har sedan kostnaden för sjuklön ersatts enligt olika procentsatser beroende på hur höga de varit. Ersättningen betalas ut via företagens skattekonto. har infört ett omställningsstöd för företag som fått minskad omsättning till följd av covid-19. Stödet kan användas av fysiska och juridiska personer som bedriver näringsverksamhet i och är registrerade för F-skatt. är den myndighet som beslutar om omställningsstöd och stödet betalas ut genom en kreditering av skattekontot. Stödet uppgick till 6 miljarder för . Transfereringar finansierade med EU-medel för gårdsstöd, landsbygdsåtgärder m.m. minskade med . Bidraget till ökade med . Public servicebolagens tillhörighet har ändrats. Från att tidigare redovisats i näringslivet (privata sektorn) redovisas de nu inom offentlig förvaltning, statlig sektor. Förändringen sker till följd av tydligare EU-regler och för att uppnå jämförbarhet mellan länder då alla länder ska redovisa på samma sätt. Avgiften tas in av som betalar ut avgiftsmedlen till ett särskilt public service-konto i . Public service-kontot förvaltas av Kammarkollegiet och används för att tilldela medel till programföretagen genom transfereringar. Bidragen uppgick till vilket var en ökning med Tillfälligt stöd för hyreskostnader Bidragen till privata företag och kommunala bolag ökade med jämfört med föregående år. Ökningen beror delvis på utbetalningar på anslaget Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande som ökade med . Från de nya anslaget Tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag och Stöd till enskilda näringsidkare har företagen fått . Stöden får användas för tillfälligt stöd inom vissa branscher som har fått ekonomiska svårigheter med anledningen av covid-19. Elcertifikat är ett stöd för att främja förnybar energiproduktion i , som till exempel sol-, vind och vågkraft. De elproducenter som finns på marknaden får elcertifikat då de producerar förnybar el. När en elleverantör köper el från producenten får de, utöver själva elen, även betala för elcertifikatet. Transfereringar för elcertifikat uppgick till vilket var en minskning med 1,4 miljarder jämfört med utfallet som blev . betalade ut från anslaget Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Stödåtgärderna betalades ut främst med anledningen av covid-19. Transfereringar till kommuner ökade med anledning till covid-19. Transfereringarna till kommuner ökade totalt med eller De allmänna bidragen till kommuner ökade med . De innefattar den kommunalekonomiska utjämningen som nettoredovisas på statens budget där det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. Stöd för att stärka välfärden De högre transfereringarna till kommunerna berodde på ökade statsbidrag via anslagen Bidrag till folkhälsa och sjukvård (Ramanslag) och Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden som uppgick till . Ökad ersättning till kommunerna för ingående mervärdesskatt Kommunernas ersättning för ingående mervärdesskatt ökade med till följd av ökad konsumtion. Den kommunalekonomiska utjämningen till kommuner och regioner ökade med Kommuner och regioner fick från anslaget Stöd med anledning av flyktingsituationen vilket var lägre än 2019. Utgifterna för kommunersättning för flyktingmottagande minskade bidrag till kommuner för integration och migration minskade med . Kommunersättningar vid flyktingmottagande minskade med Ersättningar och bostadskostnader minskade med . Minskningen förklaras delvis av färre antal asylsökande och av att antalet barn och unga har minskat kraftigt mellan åren. Kommunerna får också kommunersättning när de tar emot nyanlända med uppehållstillstånd. När beslut om uppehållstillstånd har beviljats skrivs de asylsökande ut ur mottagningssystemet och blir i stället placerade i kommuner. Ersättningar till kommuner vid flyktingmottagande minskade med . Bidrag för läkemedelsförmånerna ökade med . Utgifterna avser statens bidrag till regionerna för läkemedelsförmånernas kostnader. Bidragen betalas ut med två månaders fördröjning. Utfallet avser bidragen för läkemedelsförmånerna för . Bidrag till hälso- och sjukvården ökade Från anslaget Bidrag till folkhälsa och sjukvård fick regioner vilket var en ökning med mellan åren. Ökningen berodde på statsbidrag via de nya anslagsposterna Statsbidrag till följd av sjukdomen covid-19, Provtagning, smittspårning och utbrottshantering och Statsbidrag för kris- och traumastöd som tillsammans uppgick till . Anslagsposterna Förlossningsvård och kvinnors hälsa, Patientmiljarden och Professionsmiljarden minskade tillsammans med . Från anslaget Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna betalades ut vilket var en ökning med 1,2 miljarder. Från anslaget Kvalitetshöjande insatser inom sjukvården betalades 3 miljarder vilket var en ökning med . Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser minskade med Antalet personer med anställningsstöd som finansieras från anslaget har minskat jämfört med . Enligt Arbetsförmedlingens månadsstatistik uppgick det genomsnittliga antalet personer med anställningsstöd till 11 000 personer . Det är en minskning jämfört med . Minskningen avser framför allt extratjänster respektive introduktionsjobb. Ersättning för höga sjuklönekostnader Kommuner och regioner fick i ersättning för höga sjuklönekostnader . Kommunerna fick från anlaget Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling vilket är en ökning med mellan åren. Bidraget ska användas till insatser som stärker likvärdighet och kunskaps- utveckling i förskoleklass och . Anslagen Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet och Statligt stöd till vuxenutbildning ökade med 1,1 miljard tillsammans medan anslagen Fler anställda i lågstadiet och Maxtaxa i barnomsorg minskade tillsammans med . betalade ut Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik som uppgick till . Stödet är en förstärkning för att mildra effekterna av minskat resande med anledning av covid-19. Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ökade med . Bidrag till utveckling av socialt arbete och Ersättning vid sjukdom och funktionsnedsättning minskade med sammanlagt. Avgiften till Europeiska unionen Bland transfereringar till utlandet ökade avgiften till EU med netto. Den BNI-baserade avgiften ökade med . Till skillnad mot redovisningen på statens budget redovisas avgiften här periodiserad.