prop · H803206 · 2021-06-07 00:00:00 — I fråga om de konsekvenser som följer direkt av förordningen hänvisas i övrigt till kommissionens konsekvensanalys beträffande sitt förslag till förordning (SWD(2018)56). EU:s förordning om gräsrotsfinansiering träffar företag som driver platt- formar för lånebaserad eller andelsbaserad gräsrotsfinansiering till företag, med vissa begränsningar. Då marknaden för gräsrotsfinansiering är hetero- gen med ett flertal olika affärsmodeller är det svårt att göra en exakt upp- skattning av antalet berörda företag. har en affärsmodell som till viss del berörs av förordningen medan andra träffas fullt ut. En upp- skattning av den svenska marknaden för gräsrotsfinansiering till företag ger dock en uppskattning av att ett tiotal företag som driver plattformar för gräsrotsfinansiering kommer att beröras av de nya reglerna. Antalet berörda företag kan komma att öka till följd av att företag justerar sina affärsmodeller för att omfattas av förordningen och därmed ges möjlighet att tillhandahålla tjänster gränsöverskridande. bedömer redovisningen av berörda företag utifrån storlek bristfällig. En storleksmässig beskrivning skulle exempelvis kunna inne- bära en mer heltäckande bild av hur många anställda som de berörda företagen har, eller vilken ekonomisk omsättning de har. Regeringen bedömer inte att en mer djupgående redovisning är påkallad och konstaterar att de nu aktuella förslagen som utgångspunkt inte går längre än vad som krävs enligt förordningen. Gräsrotsfinansiering kan förbättra tillgången till kapital för innovativa företag, s.k. start-ups och andra företag som inte är upptagna till handel på handelsplatser, inklusive små och medelstora företag. Vidare kan en harmoniserad marknad för gräsrotsfinansiering också bidra till bättre förutsättningar att validera idéer, vilket kan stärka innovationskraften. Därmed kan EU:s förordning om gräsrotsfinansiering komma att skapa bättre förutsättningar för tillväxt och innovation, vilket kan leda till positiva effekter för hela samhällsekonomin. De företag som nyttjar den gränsöverskridande gräsrotsfinansieringen väntas också få lägre kostnader till följd av ett större utbud av finansi- eringskanaler vilket även det kan bidra positivt till samhällsekonomin. Överlag väntas därutöver konkurrensen på marknaden att stärkas till följd av förordningen då aktörer från andra medlemsstater kan erbjuda sina tjänster i , vilket också stärker och effektiviserar rörligheten på EU:s inre marknad. Konsekvenser för leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster Marknaden för gräsrotsfinansiering präglas av heterogenitet och de företag som tillhandahåller gräsrotsfinansieringstjänster har olika struktur. har ett fåtal anställda och tar hjälp av externa aktörer medan andra företag har en större egen organisation och mer liknar traditionella aktörer på finansmarknaden. Konsekvenserna för företagen som tillhandahåller gräsrotsfinansieringstjänster kommer därmed att bli olika. Generellt kan dock konstateras att EU:s förordning om gräsrotsfinansi- ering bedöms minska kostnaderna för tillsyn och tillståndsgivning för de företag som gränsöverskrider, eller avser att göra det, i och med att endast ett tillstånd i hemlandet kommer att behövas. Vidare omfattar förord- ningen leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster som förmedlar invest- 2020/21:206 eringar i överlåtbara värdepapper som behöver tillstånd enligt lag- stiftning som genomför direktivet om marknader för finansiella instru- De krav som gäller enligt förordningen är mindre betungande än de enligt direktivet, vilket ytterligare väntas sänka kostnaderna för berörda Då förordningen därutöver omfattar såväl låne- som andels- baserad gräsrotsfinansiering till företag kommer flera olika affärsmodeller att få ett gemensamt regelverk, vilket bedöms minska den administrativa bördan och reducera den rättsliga osäkerhet som kan finnas i fråga kommer de företag som tillhanda- håller sådana gräsrotsfinansieringstjänster som omfattas av förordningen att få ökade administrativa kostnader när de behöver ställa om till det nya Kostnaden för en tillståndsansökan för en leverantör av gräsrotsfinansieringstjänster väntas överstiga , inklusive av en ansökan beräknas preliminärt bli . den årliga avgiften till bli . företag som redan står under tillsyn betalar dock redan en årlig avgift till Förutom kostnaden för tillståndsansökan väntas företag som driver plattformar för gräsrotsfinansiering att få ökade administrativa kostnader till följd av förordningen. Dessa är svåra att uppskatta till följd av företagens skiftande struktur. engångskostnad om ca för anpassningar av verksamheten för bl.a. regelefterlevnad är därför utgångspunkt i denna analys. anser att det är olyckligt om inträdesbarriärerna blir för höga för nya företag enbart på grund av avgifter till Finansinspek- Föreningen önskar därför betona betydelsen av att avgifter och övriga kostnader för att implementera och följa förordningen och den kompletterande lagstiftningen hålls till ett minimum. terar att ansökningsavgifter ska finansiera verksamheten med prövningen av ansökningar och att de årliga avgifter som tas ut ska stå i proportion till de kostnader som inspektionen har haft för tillsynen och övriga kostnader som inte finansieras på annat sätt. Det är av samma skäl också svårt att bedöma om företag som driver plattformar för gräsrotsfinansiering kommer få ökade eller minskade löp- ande kostnader för regelefterlevnad till följd av förordningen. väntas osäkerheten som finns på marknaden att sjunka och därmed också företagens behov av hjälp från advokatbyråer och annan juridisk Vidare väntas en större marknad för gräsrotsfinansiering och ett högre skydd för konsumenter öka efterfrågan på gräsrotsfinansiering. företag som driver plattformar för gräsrotsfinansiering får därmed möjlig- het att gränsöverskrida och kan utöka sin kundbas, vilket skulle kunna kompensera de ökade kostnaderna med ökade intäkter. De sammantagna konsekvenserna av förordningen för företag som driver plattformar för gräsrotsfinansiering är svårbedömda då vissa har en tyngre regelbörda som med förordningen kommer att lätta. kommer att behöva justera sina affärsmodeller i högre utsträckning. Förslagen i denna proposition får framför allt som konsekvens att leve- rantörer av gräsrotsfinansieringstjänster, på det sätt som följer av förord- ningen, kan ansöka om tillstånd för verksamheten av , ställs under inspektionens tillsyn och kan bli föremål för ingripanden om de åsidosätter sina skyldigheter enligt förordningen. anser att redovisningen av särskilda hänsyn till små företag vid reglernas utformning är bristfällig. Enligt borde det ha funnits en mer utvecklad beskrivning av om det finns skäl till särskild hänsyn till små företag och vad konsekvenserna blir om sådan hänsyn inte kan tas eller bedöms lämplig att ta. Regeringen konstaterar att förslagen i propositionen som utgångspunkt inte går längre än vad som krävs för att uppfylla kraven i förordningen. Det finns därför inte utrymme för särskilda hänsyn till små leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster, ett för- hållande som dock inte bedöms få några särskilda konsekvenser för dessa aktörer. Förslaget att leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster fortsatt ska omfattas av penningtvättslagen medför en administrativ börda som kan vara tyngre för mindre aktörer. Fördelarna med förslaget bedöms dock överväga. Konsekvenser för professionella och icke-professionella investerare EU:s förordning om gräsrotsfinansiering medför ett sammantaget starkare investerarskydd. Investerarskyddet förbättras särskilt för icke-profession- ella investerare (inklusive konsumenter) och särskilt i fråga om tjänster som tillhandahålls av leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster som inte är föremål för något ändamålsenligt regelverk och inte står under tillsyn. Förordningen väntas också ge möjlighet till högre avkastning när utbudet av låne- och andelsbaserad gräsrotsfinansiering ökar. Förord- ningen ger därmed också möjlighet till riskdiversifiering i placeringar, vilket kan minska riskerna vid investeringar. Det finns dock en risk för att företag som driver plattformar för gräsrotsfinansiering väljer att skjuta över de eventuellt högre kostnader som följer av förordningen på invest- erarna, men det är något som bör kunna motverkas av en starkare konkur- rens på marknaden. Förslagen i denna proposition innebär att kommer att kunna utöva tillsyn över att leverantörer av gräsrotsfinansieringstjän- ster uppfyller sina skyldigheter i fråga om investerarskydd, t.ex. när det gäller att agera i kundens bästa intresse och att lämna tillräcklig informa- tion om investeringarna och dess risker. Det föreslås även en möjlighet till skadestånd på grund av brister vid informationsgivning, vilket stärker investerarskyddet. Förslagen i denna proposition innebär att blir behörig myndighet enligt EU:s förordning om gräsrotsfinansiering. Inspektionen kommer i den egenskapen bl.a. ha att pröva ansökningar om tillstånd att tillhandahålla gräsrotsfinansieringstjänster. Den kommer också att svara för tillsynen över att förordningen följs och får i det syftet utrednings- och tillsynsbefogenheter, liksom befogenheter att ingripa med administrativa sanktioner och andra åtgärder vid överträdelser av förordningen. I egen- skap av behörig myndighet ska vidare bl.a. samarbeta med behöriga myndigheter i andra medlemsstater i EU och med . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreslås få meddela föreskrifter när det gäller godtagbara språk i investeringsfakta- blad och klagomål. Det innebär att regeringen kan bemyndiga Finans- 2020/21:206 inspektionen att meddela sådana föreskrifter. Enligt förslaget i denna proposition ska även få ta ut årliga avgifter av de aktörer som omfattas av det nya regelverket, för att finansiera sin verk- samhet. När det gäller ekonomiska konsekvenser för så be- döms propositionens förslag vara begränsade, men en viss justering av avgiftsuttag är att vänta. arbete med ansökningsärenden finansieras genom avgifter som disponeras av inspektionen och som tas ut av dem som ansöker om tillstånd. Avgifterna regleras i förordningen om avgifter för prövning av ärenden hos . De nya ärendeslagen som följer av EU:s förordning av gräsrotsfinansiering kommer att innebära behov av justeringar för att möjliggöra uttag av avgifter för prövning av sådana ärenden. De nya avgifterna för prövning av ansökningar och hantering av underrättelser enligt EU-förordningen bedöms dock ha en begränsad effekt på totala avgiftsuttag. övriga verksamhet finansieras via anslag i statens budget. Huvuddelen av de kostnaderna, bl.a. kostnaderna för arbetet med regelgivning och tillsyn, täcks genom avgifter som tas ut enligt förord- ningen om årliga avgifter för finansiering av verk- samhet, som ska uppgå till ett belopp som motsvarar kostnaden för den verksamhet som ska finansieras. Inspektionen redovisar de avgifts- intäkterna mot inkomsttitel på statens budget. Förslagen i denna proposition innebär att det uppstår behov av justeringar för att möjliggöra att en årlig avgift kan tas ut av de aktörer som omfattas av det nya regelverket. Eventuella ökade kostnader för myndigheten med anledning propositionens förslag bedöms dock vara begränsade och ryms inom befintliga ekonomiska ramar. Konsekvenser för domstolar, och beslut enligt den nya kompletteringslag som föreslås i denna proposition och enligt EU:s förordning om gräsrotsfinansiering kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Det föreslås även bestäm- melser om skadeståndsansvar, vilka kan leda till prövning i allmän dom- stol. Tvister som prövas i allmän domstol kan som regel också prövas av . När det gäller konsekvenserna för domstolarna anser Förvaltningsrätten i att den föreslagna lagstiftningen inte kan bedömas isolerat eftersom den är en i raden av flera motsvarande nya eller ändrade reg- leringar på finansmarknadsområdet. Förvaltningsrätten betonar därför vikten av att konsekvenserna för domstolarna av ny lagstiftning på området bedöms samlat. Kammarrätten i anser att domstolarna måste garanteras nödvändiga medel för att kunna hantera den ökade regleringen och förväntad ökad måltillströmning på finansmarknads- området. konstaterar att gräsrotsfinansi- ering som finansieringsform är under tillväxt och att det inte kan uteslutas att nämnden kan behöva ökade resurser om antalet tvister ökar med anledning av detta. Som domstolarna uppmärksammar kan mål av nu aktuellt slag vara för- hållandevis komplicerade och tidskrävande. De nya bestämmelserna förväntas dock endast leda till domstolsprövning i enstaka fall. De eventuella ökade kostnader som kan uppkomma med anledning av förslagen ska därför hanteras inom beslutade ekonomiska ramar. Förslagen i denna proposition innebär att obetalda sanktionsavgifter ska lämnas till för indrivning. Antalet sådana mål förväntas bli mycket begränsat. Eventuella ökade kostnader för Krono- fogdemyndigheten med anledning av förslagen ska därför hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Studier som gjorts över mäns och kvinnors risktagande visar att kvinnor tenderar att ta lägre risker än män vid finansiella beslut. Då gräsrotsfinansi- ering ofta innebär en hög risk kan således andelen kvinnor som väljer sådana investeringar antas vara lägre än andelen män som gör det. I och med att EU:s förordning om gräsrotsfinansiering medför en större transparens kring risknivåer samt ökar möjligheter till riskdiversifiering kan således en viss positiv effekt för jämställdheten mellan kvinnor och män på finansmarknaden väntas. Förordningen väntas stärka förutsättningarna för marknaden för gräs- rotsfinansiering och därmed ge möjlighet till fler nystartade företag att testa sina affärsmodeller och söka kapital. Detta gäller även företag som har nya produkter och tjänster som främjar klimatet. Därmed kan också en viss positiv effekt väntas som bidrar i skapandet av ett mer hållbart sam- hälle. Ikraftträdande och särskilda informationsinsatser De nya bestämmelser som föreslås i denna proposition bör träda i kraft när EU:s förordning om gräsrotsfinansiering ska börja tillämpas, dvs. Det bedöms inte finnas något behov av särskilda informationsinsatser med anledning av förslagen. bedömer att promemorians redovisning av behov av sär- skilda informationsinsatser är bristfällig eftersom det inte är tydligt av vilka skäl som bedömningen görs. Regeringen konstaterar att särskilda informationsinsatser inte är påkallade bl.a. av det skälet att förslaget har remitterats till berörda företag och branschorganisationer. 2020/21:206 17 17.1Förslaget till lag med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om gräsrotsfinansiering Inledande bestämmelser Lagens syfte 1 § Denna lag kompletterar och rådets förordning (EU) 2020/1503 av om europeiska leverantörer av gräsrotsfinansi- eringstjänster för företag och om ändring av förordning (EU) 2017/1129 och direktiv (EU) 2019/1937, i denna lag kallad EU-förordningen. Termer och uttryck har samma betydelse som i EU-förordningen. Paragrafen anger den EU-rättsakt som lagen kompletterar och som i lagen benämns EU-förordningen. Övervägandena finns i avsnitten 5.1 och 5.3. Hänvisningen till EU-förordningen i första stycket är utformad på så sätt att den avser förordningen i den gällande lydelsen, s.k. dynamisk hänvisning. Detsamma gäller övriga hänvisningar till EU-för- ordningen i lagen. Enligt andra stycket har termer och uttryck i lagen samma betydelse som i EU-förordningen. 2 § är behörig myndighet enligt EU-förordningen. Paragrafen innebär att , för svenskt vidkommande, är den behöriga myndighet som avses i EU-förordningen. Finansinspek- tionen har därmed både befogenhet och skyldighet att utföra de uppgifter som ankommer på den behöriga myndigheten enligt förordningen. Över- vägandena finns i avsnitt 5.2. 3 § För att bekosta verksamhet enligt denna lag ska de före- tag som står under inspektionens tillsyn betala årliga avgifter. får ta ut avgifter för prövning av ansökningar och under- rättelser enligt EU-förordningen. Regeringen får meddela föreskrifter om avgifterna. Paragrafen innehåller bestämmelser om avgifter som får ta ut. Bestämmelsen är utformad efter förebild av bl.a. 23 kap. 12 § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden. Övervägandena finns i avsnitt 12. Enligt första stycket får ta ut årliga avgifter av före- tag under tillsyn. Dessa avgifter ska finansiera verk- samhet enligt denna lag, vilket inbegriper inspektionens tillsyn över att EU-förordningen följs. Enligt andra stycket får ta ut avgifter för prövning av ansökningar och underrättelser enligt EU-förordningen. Med ansök- ningar avses ansökningar om auktorisation som leverantör av gräsrots- finansieringstjänster (artikel 12) eller ansökan om utökad verksamhet Prop. 2020/21:206 (artikel 13). Med underrättelser avses underrättelser om väsentliga änd- ringar av förutsättningarna för auktorisation (artikel 15), t.ex. ändringar i företagets ledning, och underrättelser om avsikt att tillhandahålla gräsrots- finansieringstjänster i en annan medlemsstat (artikel 18). I tredje stycket finns ett bemyndigande för regeringen att meddela före- skrifter om avgifterna enligt första och andra styckena. Föreskrifter om årliga avgifter finns i förordningen (2007:1135) om årliga avgifter för finansiering av verksamhet. I föreskrifterna kommer alla de slag av ärenden för vilka får ta ut avgifter enligt andra stycket att specificeras. Föreskrifter om sådana avgifter finns i förordningen (2001:911) om avgifter för prövning av ärenden hos Finans- inspektionen. 4 § Om marknadsföringsmaterial inte tillhandahålls på det sätt och i den form som följer av EU-förordningen, ska även marknadsföringslagen (2008:486) tillämpas, med undantag för bestämmelserna i 29–36 §§ om marknadsstörnings- avgift. Detsamma gäller i fråga om information som ska lämnas 1.till kunder enligt artikel 19 i EU-förordningen, och 2.i investeringsfaktablad enligt artikel 23 eller 24 i EU-förordningen. Sådan information ska anses vara väsentlig enligt 10 § tredje stycket marknads- föringslagen. Paragrafen innehåller en hänvisning till marknadsföringslagen som klar- gör att även den lagens sanktionssystem (förutom 29–36 §§) inklusive skadeståndsbestämmelse (37 §) kan komma att tillämpas om kraven på information i EU:s förordning om gräsrotsfinansiering inte följs. Para- grafen är delvis utformad efter förebild av bl.a. 3 § lagen (2019:414) med kompletterande bestämmelser till EU:s prospektförordning. Över- vägandena finns i avsnitt 7.6. Genom ordet även i första stycket tydliggörs att marknadsföringslagen är parallellt tillämplig i de fall som bestämmelsen reglerar. Andra stycket innebär att information som ska lämnas enligt EU- förordningen anses vara väsentlig enligt 10 § tredje stycket marknadsfö- ringslagen, vilket förenklar för och Konsumentombuds- mannen att utöva tillsyn över den information som ska lämnas enligt för- ordningen. Språk i investeringsfaktablad och klagomål 5 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om på vilket språk som investeringsfaktablad enligt artiklarna 23 och 24 och klagomål enligt artikel 38 i EU-förordningen ska upprättas. Paragrafen införs till följd av artiklarna 23, 24 och 38 i EU-förordningen och innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter i anslutning till lagen. Para- grafen är utformad delvis efter förebild av 2 kap. 7 § lagen med komp- letterande bestämmelser till EU:s prospektförordning. finns i avsnitt 11.4. 2020/21:206 Bestämmelsen avser föreskrifter om på vilket språk ett investerings- faktablad ska upprättas. Av artikel 23 i förordningen följer vilka språk som är godtagbara när investeringsfaktablad ska upprättas av såväl en projekt- ägare (artikel 23.2) som en leverantör av gräsrotsfinansieringstjänster (artikel 24.1). Detsamma följer av artikel 38.1 i förordningen i fråga om klagomål som kan lämnas av kunder och andra berörda parter, inbegripet konsumentorganisationer. Språkkraven i förordningen är utformade på så sätt att ett investeringsfaktablad och klagomål i vissa fall får avfattas på ett språk som en behörig myndighet godtar. Behöriga myndigheter ska infor- mera om det eller de språk som de godtar för tillämpningen av bestämmelserna om investeringsfaktablad. 6 § Den som är eller har varit knuten till en leverantör av gräsrotsfinansierings- tjänster som anställd eller uppdragstagare får inte obehörigen röja eller utnyttja vad han eller hon i anställningen eller under uppdraget har fått veta om någon annans affärsförhållanden eller personliga förhållanden. I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Paragrafen innehåller bestämmelser om skyddet för uppgifter om enskil- das förhållanden. Paragrafen är utformad efter förebild av bl.a. 1 kap. 11 § lagen om värdepappersmarknaden (prop. 2006/07:115 s. 556). Överväg- andena finns i avsnitt 13. Enligt första stycket ska den som är eller har varit knuten till en leve- rantör av gräsrotsfinansieringstjänster som anställd eller som uppdrags- tagare vara bunden av tystnadsplikt för uppgifter om någon annans affärs- förhållanden eller personliga förhållanden. En sådan tystnadsplikt gäller inte enbart anställda och styrelseledamöter utan också andra uppdrags- tagare som fått kännedom om sådana förhållanden, t.ex. revisorer. Bestäm- melsen hindrar endast obehörigt uppgiftslämnande. Den som lämnar ut uppgifter på grund av en skyldighet enligt lag anses inte handla obehörigt. Detsamma gäller om samtycke från rättighetsinnehavaren finns. Den som bryter mot bestämmelsen kan enligt 20 kap. 3 § dömas för brott mot tystnadsplikten. I andra stycket finns på motsvarande sätt som i lagen om värdepappers- marknaden (1 kap. 11 § andra stycket) och lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse (1 kap. 10 § andra stycket) en erinran om att bestäm- melserna i offentlighets- och sekretesslagen tillämpas i det allmännas verksamhet. 7 § En leverantör av gräsrotsfinansieringstjänster är skyldig att lämna ut uppgifter om enskildas förhållanden till företaget, om det under en utredning enligt bestämmelserna om förundersökning i brottmål begärs av undersökningsledaren eller om det begärs av åklagare i ett ärende om rättslig hjälp i brottmål, på fram- ställning av en annan stat eller en mellanfolklig domstol, eller i ett ärende om erkännande och verkställighet av en europeisk utredningsorder. Uppgifterna ska lämnas ut utan dröjsmål och i elektronisk form. Paragrafen innehåller en bestämmelse om att en leverantör av gräsrots- Prop. 2020/21:206 finansieringstjänster är skyldig att lämna ut uppgifter om enskildas för- hållanden till företaget om det begärs av undersökningsledaren eller åklagare i vissa fall. Paragrafen är utformad efter förebild av bl.a. 1 kap. 12 § lagen om värdepappersmarknaden (prop. 2006/07:115 s. 557 f., prop. 2016/17:218 s. 311 och prop. 2017/18:291 s. 44). Övervägandena finns i avsnitt 13. För en närmare kommentar, se prop. 2002/03:139 s. 484–488, 517 f. och 585 f. 8 § Den undersökningsledare eller åklagare som begär uppgifter enligt 7 § får besluta att leverantören av gräsrotsfinansieringstjänster samt dess styrelse- ledamöter och anställda inte får röja för kunden eller för någon utomstående att uppgifter har lämnats enligt 7 § eller att det pågår en förundersökning, ett ärende om rättslig hjälp i brottmål eller ett ärende om erkännande och verkställighet av en europeisk utredningsorder. Ett sådant förbud får meddelas om det krävs för att en utredning om brott inte ska äventyras eller för att uppfylla en internationell överenskommelse som är bindande för . Förbudet ska vara tidsbegränsat, med möjlighet till förlängning, och får inte avse än vad som är motiverat med hänsyn till syftet med förbudet.