prop · H90344 · 2021-11-11 00:00:00 — Ledigheten omfattar tid för möten i kommunala organ och andra möten som är nödvändiga för uppdragen. Ledigheten omfattar även resor till och från möten och behövlig dygnsvila före eller efter möten (4 kap. 11 § första stycket kommunallagen). Rätten till ledighet omfattar uppdrag som ledamot eller suppleant i fullmäktige, nämnd, beredning, arbetsgrupp, utredning eller motsvarande som kan betraktas som en följd av uppdraget. Rätten kan även omfatta partigruppsmöten som används till förberedelser för ordinarie sammanträden i fullmäktige och nämnder. Däremot omfattas inte sammanträden som inte har direkt med uppdraget att göra, t.ex. allmänna partimöten, eller tid för inläsning av handlingar (prop. 1975/76:187 s. 230). Den rätt till ledighet för politiska förtroendeuppdrag i annat land som föreslås i denna lagrådsremiss bör vara likvärdig med rätten till ledighet för förtroendeuppdrag i enligt kommunallagen. Det bör därför införas en rätt till ledighet i den utsträckning som behövs för att det politiska uppdraget ska kunna fullgöras. Ledigheten ska omfatta tid för möten i kommunala organ, andra möten som är nödvändiga för uppdragen, resor till och från möten och behövlig dygnsvila före eller efter möten. Som kommun och TCO framhåller kan en anställd med ett politiskt uppdrag i ett annat land behöva vara ledig i större omfattning än en anställd med politiskt uppdrag i . En sådan skillnad bör dock inte leda till sämre möjligheter att åta sig förtroendeuppdrag. Även restiden inom kan variera och i vissa fall ta betydande tid i anspråk, och den pågående digitaliseringen kan komma att ge större flexibilitet vid utförandet av vissa arbetsuppgifter. Det finns således inte skäl att begränsa den tid en anställd har rätt att vara ledig för ett uppdrag i ett annat land, i förhållande till vad som gäller för uppdrag inom landet. Regeringens förslag: Den nya lagen ska träda i kraft . Förslaget i promemorian överensstämmer inte med regeringens förslag. I promemorian föreslås att lagen ska träda i kraft . Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt i denna fråga. Skälen för regeringens förslag: Den tidpunkt för ikraftträdande som föreslås i promemorian har passerat och ikraftträdandet behöver därför senareläggas. Den nya lagen om rätt till ledighet för personer med politiska uppdrag på lokal och regional nivå inom EES-området, i och i bör träda i kraft . Det bedöms vara tidigast . Förslaget om rätt till ledighet för politiska uppdrag på lokal och regional nivå inom EES-området, i och i innebär en viss utökad skyldighet för arbetsgivare i offentlig och privat sektor att bevilja ledighet till sina anställda. Regleringen kommer troligtvis främst att beröra arbetsgivare som är verksamma i områden som gränsar till , eller . Eftersom antalet förtroendevalda som arbetar i ett annat land kan antas vara litet bedöms även den ökade belastningen för arbetsgivare vara liten. anför att förslaget kan medföra behov av vikarier, innebära merkostnader och påverka effektiviteten. Även framför liknande synpunkter och anser att förslaget kommer innebära en minskad produktion och en ökad administrativ börda samt att det kan uppstå svårigheter att hitta vikarier. Regeringen anser att sådana konsekvenser sannolikt blir marginella med tanke på det fåtal personer som omfattas av den föreslagna lagen. Rätten till ledighet innebär inte att den som nyttjar ledigheten har rätt till ersättning från arbetsgivaren, så ingen ytterligare kostnad uppkommer av den anledningen. Förslaget kan dock innebära att vissa merkostnader uppstår eller medföra förlorade intäkter till följd av produktionsbortfall. Dessa kostnader bedöms dock bli försumbara och uppvägs av fördelarna för de demokratiska processerna och den fria rörligheten. 2021/22:44 6.2 Konsekvenser för kommuner och regioner 6.2.1Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Den kommunala självstyrelsen innebär att det ska finnas en självständig och, inom vissa ramar, fri bestämmanderätt för kommuner och regioner. Enligt 14 kap. 3 § regeringsformen bör en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har lett till den. Förslaget om att personer med politiska uppdrag på lokal och regional nivå inom EES-området, i och i ges en rätt till ledighet från sin anställning i berör kommuner och regioner i egenskap av arbetsgivare. Förslaget avser ett generellt regelverk som påverkar både offentliga och privata arbetsgivare på samma sätt och bedöms därför inte ha några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen. Enligt den kommunala finansieringsprincipen ska kommuner och regioner kompenseras för statligt beslutade åtgärder som direkt tar sikte på den kommunala verksamheten. Principen gäller när , regeringen eller en myndighet fattar bindande beslut om ändrade regler för den kommunala verksamheten. Finansieringsprincipen tillämpas inte för statliga åtgärder som inte direkt tar sikte på kommunsektorn, och är därmed inte tillämplig på det aktuella lagförslaget. 6.3Konsekvenser för sysselsättning och företag Lagförslaget kan ha positiva sysselsättningseffekter, även om dessa effekter bedöms vara marginella. I de fall förtroendevalda i andra länder valt bort arbete i på grund av bristande möjligheter till ledighet kan förslaget innebära en förändring av sökbeteendet bland dessa. Särskilt inom yrken där det finns en brist på kompetens i kan kvalificerade arbetssökanden från andra länder vara avgörande för att platsen blir tillsatt. Även kommun framhåller i sitt remissvar att lagförslaget kan bidra till en förbättrad kompetensförsörjning. är det viktigt att vara uppmärksam på att lagförslaget inte får en omvänd effekt, dvs. att arbetsgivare undviker att anställa personer som har förtroendeuppdrag i andra länder eftersom det kan innebära stor frånvaro. Den föreslagna lagen bedöms inte i någon betydande utsträckning medföra att små företags förutsättningar att bedriva verksamhet försämras i förhållande till större företags, jämfört med dagens situation. Förslagen i denna lagrådsremiss kan medföra nya arbetsrättsliga tvister, om det uppstår olika tolkningar av vad rätten till ledighet innebär. slaget bedöms därför kunna medföra vissa ökade kostnader för de allmänna domstolarna och Arbetsdomstolen. Med beaktande av att den kretsen är mycket liten bedöms dock dessa kostnadsökningar som marginella och kostnaderna bedöms rymmas inom befintliga ramar. Förslaget bedöms ha positiva konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen, då det syftar till att ge personer med förtroendeuppdrag som arbetar i ett annat land samma rättigheter som personer med förtroendeuppdrag och arbete i samma land. Detta ligger i linje med integrationspolitikens mål om lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Förslaget bedöms inte få någon effekt för brottsligheten eller ha några konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Förslag till lag (2021:000) om rätt till ledighet för politiska uppdrag inom EES, i och i 1 § En person som har ett politiskt uppdrag på lokal eller regional nivå i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), i eller i har rätt till ledighet från sin anställning i i den omfattning som anges i denna lag. Paragrafen innehåller en bestämmelse om rätt till ledighet för politiska uppdrag i annat land i den omfattning som följer av lagen. Övervägandena finns i avsnitt 4.1 och 4.2. Bestämmelsen innebär att en person som har ett politiskt uppdrag på lokal eller regional nivå i en annan stat inom EES-området, i eller i har rätt till ledighet från sin anställning i för att fullgöra sitt uppdrag, om övriga förutsättningar för det är uppfyllda enligt lagen. EU:s medlemsländer omfattas av bestämmelsen, då de utgör en del av EES-området. 2 § Rätten till ledighet gäller den som har ett politiskt uppdrag som motsvarar något av följande uppdrag i som ger rätt till ledighet enligt kommunallagen (2017:725): 1.förtroendevald ledamot eller ersättare i fullmäktige, nämnd eller fullmäktigeberedning eller revisor, 2.kommunalråd, borgarråd, regionråd, oppositionsråd eller annat förtroendeuppdrag som fullgörs på heltid eller betydande del av heltid, 3.förtroendevald ledamot eller ersättare i beslutande församling, beslutande församlings beredning, förbundsstyrelse eller annan nämnd eller revisor i ett kommunalförbund, och 4.av fullmäktige utsedd styrelseledamot, styrelsesuppleant, lekmannarevisor, motsvarande annan revisor eller suppleant för revisor i ett kommunalt bolag, en stiftelse eller en . Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka utländska politiska uppdrag som ska ge rätt till ledighet. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. Uppdragen i punkterna 1–3 motsvarar uppdrag som förtroendevald på lokal eller regional nivå i enligt 4 kap. 1 och 2 §§ kommunallagen och som ger rätt till ledighet enligt 4 kap. 11 § kommunallagen (se 2016/17:171 s. 310–311). Uppdragen i punkten 4 motsvarar de upp- drag som ger rätt till ledighet enligt kommunallagen, men som inte omfatt- as av definitionen av förtroendevalda i 4 kap. 1 och 2 §§ kommunallagen. Dessa uppdrag anges i 4 kap. 11 § andra stycket kommunallagen (se prop. 2016/17:171 s. 316). Avgörande för vilka uppdrag som omfattas är inte vad uppdragen kallas, utan vilken funktion de fyller i respektive land. uppdrag som redovisas i avsnitt 4.2 och som finns i de nordiska grannländerna kan tjäna som vägledning. Det är den person som begär rätt till ledighet som har att redovisa de omständigheter som gör att ett utländskt uppdrag ska anses motsvara ett uppdrag som ger rätt till ledighet i . Tvister om förhållandet mellan Prop. 2021/22:44 arbetsgivare och arbetstagare, t.ex. rörande rätten till ledighet, ska enligt 1 § lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister handläggas enligt den lagen. 3 § Det politiska uppdraget ger rätt till den ledighet från anställningen som behövs för att uppdraget ska kunna fullgöras. Ledigheten ska omfatta tid för 1.möten som är nödvändiga för uppdraget, 2.resor till och från möten, och 3.behövlig dygnsvila före eller efter möten. Paragrafen innehåller bestämmelser om omfattningen av rätten till ledighet. Övervägandena finns i avsnitt 4.3. Rätten till ledighet omfattar tid för möten som är nödvändiga för uppdraget samt resor till och från möten och behövlig dygnsvila före eller efter möten. Rätten till ledighet motsvarar det som enligt 4 kap. 11 § första stycket kommunallagen gäller för ledighet med anledning av svenska uppdrag (se prop. 2001/02:80 s. 139 och prop. 2016/17:171 s. 316). I 4 kap. 11 § första stycket 1 kommunallagen anges dock även att rätten till ledighet omfattar tid för möten i kommunala organ. Sådana möten omfattas här av punkten 1, dvs. möten som är nödvändiga för uppdraget, och någon annan innebörd än i kommunallagen är inte avsedd. 2021/22:44 Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Tjänstledighet för politiska uppdrag på lokal och regional nivå i ett annat land (Ds 2018:26) I departementspromemorian föreslås att en person som, i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, har politiska uppdrag på lokal eller regional nivå ska ha rätt till tjänstledighet från anställning i . Detta föreslås regleras i en ny lag. Det föreslås även att godkänner ett avtal mellan och om gränspendlares rätt till tjänstledighet från arbete för att kunna fullgöra politiska uppdrag på lokal och regional nivå. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Förslag till lag (2019:000) om tjänstledighet för politiska uppdrag på lokal och regional nivå inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet Härigenom föreskrivs följande. 1 § En person som i ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet har ett uppdrag som motsvarar de uppdrag som anges i 4 kap. 1 § och 11 § andra stycket kommunallagen (2017:725), har rätt till ledighet från sin anställning i i den omfattning som anges i 4 kap. 11 § första stycket kommunallagen. Denna lag träder i kraft . 2021/22:44 Bilaga 2 2021/22:44 Bilaga 3 Efter remiss har yttranden över promemorian Tjänstledighet för politiska uppdrag på lokal och regional nivå i ett annat land (Ds 2018:26) kommit in från Arbetsdomstolen, , Region (dåvarande ), Greater , kommun, kommun, , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, i , , kommun, kommun, (dåvarande läns landsting), , , kommun, kommun och (dåvarande Västra ). , , kommun, , , Företagarna, kommun, , Region (dåvarande ), kommun, , , kommun, Gränstjänst, Region (dåvarande ), , kommun, ombudsmän, kommun, kommun, kommun, akademikers centralorganisation, Kommuner och Regioner (dåvarande Kommuner och Landsting), , , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun och kommun har beretts tillfälle att lämna synpunkter, men har avstått från att yttra sig eller inte hörts av. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: Justitieråden , och Rätt till ledighet för politiska uppdrag på lokal och regional nivå i ett Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om rätt till ledighet för politiska uppdrag inom EES, i och Förslaget har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga , biträdd av rättssakkunniga . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran.