prop · H9031d25 · 2021-09-20 00:00:00 — Areella näringar, landsbygd och 2021/22:1 Utgiftsområde 23 Utgiftsområde 23 – Areella näringar, landsbygd och livsmedel 1 Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................................. 2 Areella näringar, landsbygd och livsmedel .................................................................... Mål för utgiftsområdet........................................................................................ Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................................... En sammanhållen landsbygdspolitik .................................................. En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja .......................... De samiska näringarna.......................................................................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... En sammanhållen landsbygdspolitik .................................................. En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja .......................... De samiska näringarna.......................................................................... En sammanhållen landsbygdspolitik .................................................. En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja .......................... De samiska näringarna.......................................................................... 1:2 Insatser för skogsbruket................................................................. 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet .............................................. 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder..................... 1:6 Bekämpning av smittsamma djursjukdomar............................... 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. .................................................. 1:9 Bekämpning av växtskadegörare .................................................. 1:10 Gårdsstöd m.m.............................................................................. 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m................................ 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk....................................... 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor .......................................... 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m................. 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ......................... 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur .................................................................................. 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket .................................... 1:20 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m................................... 1:21 Åtgärder på fjällägenheter............................................................ 1:22 Främjande av rennäringen m.m.................................................. 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning......... 2021/22:1 Utgiftsområde 23 2.9.25 1:25 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien............................... 2.9.26 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter ................................................... 2.9.27 1:27 Åtgärder för beredskap inom livsmedels- och 2.9.28 1:28 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 .................. 2.9.29 1:29 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 .......................................................................... 2021/22:1 Utgiftsområde 23 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt tabell 1.1. 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. 1:2 Insatser för skogsbruket 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder 1:6 Bekämpning av smittsamma husdjurssjukdomar 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. 1:9 Bekämpning av växtskadegörare 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 1:20 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. 1:21 Åtgärder på fjällägenheter 1:22 Främjande av rennäringen m.m. 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och 1:25 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter 1:27 Åtgärder för beredskap inom livsmedels- och dricksvattenområdet 1:28 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 1:29 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 Summa anslag under utgiftsområdet 2021/22:1 Utgiftsområde 23 1:2 Insatser för skogsbruket 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning 1:28 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 1:29 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 Summa beställningsbemyndiganden under utgiftsområdet 2021/22:1 Utgiftsområde 23 2Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel omfattar verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskerinäring, landsbygd, livsmedel, djur, skog och jakt samt rennäring och andra samiska näringar. Utgiftsområdet omfattar även verksamhet inom utbildning och forskning. Myndigheter som verkar inom utgiftsområdet är (), (), och sjukvård, Centrala djurförsöksetiska nämnden, , , () och vissa verksamheter vid för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). 2021/22:1 Utgiftsområde 23 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 1:2 Insatser för skogsbruket 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder 1:6 Bekämpning av smittsamma djursjukdomar 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. 1:9 Bekämpning av växtskadegörare 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 1:20 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. 1:21 Åtgärder på fjällägenheter 1:22 Främjande av rennäringen m.m. 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad 1:25 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter 1:27 Åtgärder för beredskap inom livsmedels- och 1:28 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 1:29 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk 2021–2027 Totalt för utgiftsområde 23 Areella näringar, 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. prognostiseras de totala utgifterna för området uppgå till . Regeringens förslag till anslag för utgiftsområdet innebär att anvisas. beräknas anslagsnivån till och till . 2021/22:1 Utgiftsområde 23 Tabell 2.2 Förändringar av utgiftsramen –2024 för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra utgiftsområden 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Av tabell 2.3 framgår utgiftsområdets föreslagna anslagsram fördelad på transfereringar, verksamhetsutgifter och investeringar. Tabell 2.3 Utgiftsram 2022 realekonomiskt fördelad för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Vid sidan av stöd till företag och hushåll på budgetens utgiftssida finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. Innebörden av en skatteutgift beskrivs i Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnittet om skattefrågor. Den samlade redovisningen finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2020/21:98). I tabell 2.4 redovisas de skatteutgifter som är att hänföra till utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. 2021/22:1 Utgiftsområde 23 Anläggning av ny skog m.m. Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom jord-, skogs- och Nedsatt energiskatt på el inom jord-, skogs- och vattenbruksnäringarna Nedsatt koldioxidskatt för diesel till arbetsmaskiner och fartyg inom jord-, ”-” betyder att utgiften inte kunnat kvantifieras. ”u” innebär att skatteutgiften har upphört. Målet för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel är följande: –Insatserna ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. De gröna näringarna ska vara livskraftiga och bidra till klimatomställningen och att naturresurserna används hållbart (prop. 2014/15:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.4, bet. 2014/15:MJU2, rskr. 2014/15:88). Inom utgiftsområdet finns även mål beslutade av som gäller en sammanhållen landsbygdspolitik, en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja, skogspolitiken samt de samiska näringarna. har beslutat om ett generationsmål och 16 miljökvalitetsmål för miljöarbetet (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Resultatredovisningen av miljökvalitetsmålen i sin helhet finns inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. För arbetet inom utgiftsområdet är även det av beslutade målet om Agenda 2030 för en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling genom en samstämmig politik nationellt och internationellt centralt (prop. 2019/20:188, bet. 2020/21:FiU28, rskr. 2020/21:154). har beslutat om det övergripande målet för den sammanhållna landsbygdspolitiken (prop. 2017/18:179, bet. 2017/18:NU19, rskr. 2017/18:360): –En livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja har genom beslut om livsmedelsstrategin beslutat om ett övergripande mål för livsmedelskedjan samt mål för tre strategiska områden – Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och Innovation (prop. 2016/17:104, bet. 2016/17:MJU23, rskr. 2016/17:338). Det övergripande målet: –En konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. 2021/22:1 Utgiftsområde 23 En produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska. har beslutat om två jämställda mål för skogspolitiken – ett produktionsmål och ett miljömål (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252, prop. 2007/08:108, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244): –Produktionsmålet innebär att skogen och skogsmarken ska utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning. Skogsproduktionens inriktning ska ge handlingsfrihet i fråga om användningen av vad skogen producerar. –Miljömålet innebär att skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga ska bevaras. En biologisk mångfald och genetisk variation i skogen ska säkras. Skogen ska brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogen ges förutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper ska skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden ska värnas. Det övergripande målet för samepolitiken (prop. 2000/01:1 utg.omr. 23 avsnitt 7.3, bet. 2000/01:MJU2, rskr. 2000/01:86): –Att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Samepolitiken omfattar flera utgiftsområden, bl.a. inom utgiftsområde 1 , 16 Utbildning och universitetsforskning och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Resultatbeskrivningen för samiska näringar görs i förhållande till den delen av målet som rör samiska näringar. 2.5Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Utgiftsområdets centrala indikatorer och hur de är kopplade till målen framgår av tabell 2.5. De utvalda indikatorerna täcker inte alla verksamheter inom utgiftsområdet men bedöms ge tillräcklig information för att möjliggöra generella bedömningar av resultatet. 2021/22:1 Utgiftsområde 23 Tabell 2.5 Mål och centrala indikatorer inom utgiftsområde 23 Mål för utgifts- Insatserna ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla området delar av landet. De gröna näringarna ska vara livskraftiga och bidra till klimatomställningen och att naturresurserna används hållbart. Indikatorer - Inrikes flyttnetto och befolkning -Tillgång till fast bredband om minst 1 Gbit/s, eller fiber i absoluta närheten -Tillgänglighet till dagligvarubutik, drivmedelsstation och grundskola -Förädlingsvärde i livsmedelssektorn -Antal sysselsatta i livsmedelssektorn - Tillväxt, avverk- -Skog och vilt i balans -Skydd mot skadeinsekter m.m. -Miljöhänsyn i skogsbruket -Skydd och bevarande av skogsmark Med utgångspunkt i målen för utgiftsområdet redovisas i det följande resultat för de fyra resultatområdena En sammanhållen landsbygdspolitik, En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja, Skog och De samiska näringarna. En återkommande dialog avses som tidigare att föras med miljö- och jordbruksutskottet om utvecklingen av resultatredovisningen. Resultatredovisningen kommer även fortsättningsvis att utvecklas i takt med politiken. Den sammanhållna landsbygdspolitiken är till sin karaktär sektorsövergripande och berör därmed många olika utgiftsområden. En resultatredovisning av insatser inom andra politikområden görs inom respektive utgiftsområde. Uppföljning av den sammanhållna landsbygdspolitiken Nya resultatindikatorer för politikområdet introducerades i samband med budgetpropositionen (prop. 2020/21:1). Klassificeringen av kommuntyper inom indikatorerna utgår ifrån den definition som används för att följa upp den sammanhållna landsbygdspolitiken. Kommuntyperna har bytt namn för att på ett mer rättvist sätt beskriva respektive kommuntyps karaktär. Dock kvarstår klassificeringen som sådan. Kommuntyperna är framtagna av Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser och bygger på principer och antaganden från och , vilket möjliggör internationella jämförelser. För att följa upp politiken för en sammanhållen landsbygdspolitik finns tre centrala indikatorer. Därutöver görs en fördjupning i utvald statistik med bäring på landsbygder. Den årliga fördjupningen har gjorts gällande utbildningsnivå, uppdelat i utbildningskategorierna grundskola, gymnasial utbildning samt eftergymnasial utbildning. har storstadskommuner och täta blandade kommuner haft ett positivt inrikes flyttnetto medan övriga kommuntyper haft ett negativt inrikes flyttnetto. Det negativa inrikes flyttnettot har varit större för kvinnor än för män i 2021/22:1 Utgiftsområde 23 framför allt glesa blandade kommuner. och framför allt har det inrikes flyttnettot förändrats i viss mån. Storstadskommuner hade då ett negativt inrikes flyttnetto både för kvinnor och män medan tätortsnära landsbygdskommuner samt mycket glesa landsbygdskommuner har gått från ett negativt till ett positivt inrikes flyttnetto , se tabell 2.6. Det är ännu för tidigt att dra säkra slutsatser om eventuella effekter av pandemin på förändrade flyttmönster. Det bör också noteras att såväl utrikes flyttning som födelse- och dödstal påverkar den totala befolkningsförändringen. Inrikes flyttnetto och befolkning Utveckling 2011–2020 (utv. Utveckling kvinnor 2011– Storstadskommuner (29 st) 9 182 (-8 974) 3 484 199 (23 539) Täta blandade kommuner (103 st) 73 177 (8 201) 4 512 034 (25 962) Glesa blandade kommuner (28 st) 25 442 (-1 543) 695 921 (-637) Tätortsnära landsbygdskommuner (70 st) -6 676 (4 104) 1 026 391 (5 491) Glesa landsbygdskommuner (45 st) -42 468 (-1 329) 582 494 (-1 959) Mycket glesa landsbygdskommuner (15 st) -7 673 (459) 78 256 (-690) Skillnader i tillgång till bredband minskar i takt med utbyggnaden Utbyggnaden av snabbt bredband sker över hela landet, men tillgången är fortsatt ojämnt fördelad mellan städer och landsbygder. Tillgång till fast bredband om minst 1 Gbit/s eller fiber i absoluta närheten har utvecklats positivt för samtliga kommuntyper . Ökningstakten är störst i tätortsnära landsbygdskommuner, glesa landsbygdskommuner och mycket glesa landsbygdskommuner där tillgången har ökat från till mellan för hushåll och från ca till för företag. Bredbandsstödet i landsbygdsprogrammet är en bidragande faktor till den högre utbyggnadstakten. För mer information om bredband i landsbygdsprogrammet se kapitel 2.6.2, avsnittet om genomförande av landsbygdsprogrammet. Trots att tillgången till bredband ökar snabbare i glesa landsbygdskommuner kvarstår skillnader mellan kommuntyper, se tabell 2.7. har av företagen och av hushållen tillgång till fast bredband om minst 1 Gbit/s i storstadskommuner. Motsvarande siffra för hushåll och företag i mycket glesa landsbygdskommuner är respektive . För mer information om den nationella bredbandsstrategin, se utgiftsområde 22 Kommunikationer. Tabell 2.7 Tillgång till fast bredband om minst 1 Gbit/s, eller fiber i absoluta närheten Andelar (medel) 2017 Andelar (medel) 2018 Andelar (medel) 2019 Andelar (medel) 2020 Storstadskommuner (29 st) Täta blandade kommuner (103 st) 89,8/ 81,9 Glesa blandade kommuner (28 st) Tätortsnära landsbygdskommuner (70 st) Glesa landsbygdskommuner (45 st) Mycket glesa landsbygdskommuner (15 st) Källa: Post -och . Tillgängligheten till dagligvarubutiker, drivmedelsstationer och grundskola varierar Flertalet glesa landsbygdskommuner har fått en något förbättrad tillgänglighet till dagligvarubutiker. Detta kan delvis förklaras av att människor även i dessa områden 2021/22:1 Utgiftsområde 23 tenderar att flytta till centralorter. Det har även förekommit en viss ökning av antalet butiker, vilket delvis kan förklaras av de olika stöd som kan beviljas till dagligvarubutiker. För en resultatredovisning av stöd till kommersiell service se även utgiftsområde 19 Regional utveckling. Nätet av drivmedelsstationer har varit relativt stabilt och antalet försäljningsställen för bensin och diesel har bara förändrats i liten utsträckning. En del stationer har lagts ned men har det startats nya försäljningsställen. Sammantaget bedöms tillgängligheten vara god och landsbygdskommuner har en övervägande svag positiv utveckling, där tätortsnära landsbygdskommuner uppvisar minskade avstånd, medan glesa och mycket glesa landsbygdskommuner har marginellt ökande avstånd. Särskilda utmaningar finns för mindre drivmedelsstationer på landsbygderna kopplat till förändrade miljöregler. Regeringen fortsätter arbetet med att underlätta för bl.a. de små drivmedelsstationerna. För grundskola har avstånden ökat marginellt för samtliga kommuntyper utom storstadskommuner. Mest ökar avstånden i tätortsnära landsbygdskommuner. Tillgängligheten till dagligvarubutik, drivmedelsstation och grundskola är mätt som avstånd (minuter med bil), då det ger en mer rättvisande bild än enbart geografiskt avstånd, se tabell 2.8 Tillgänglighet till dagligvarubutik, drivmedelsstation och grundskola Procentuell ökning/minskning av Procentuell ökning/minskning av Procentuell ökning/minskning av restid till dagligvarubutik mellan restid till drivmedelsstation mellan restid till grundskola mellan 2010–2021. 2016–2021. 2010–2021. medelvärde 2021, inom parentes. medelvärde 2021, inom parentes. medelvärde 2021, inom parentes. Storstadskommuner (29 st) (1,5) (103 st) -(3) (28 st) (2,5) landsbygdskommuner (70 st) -(3) (45 st) landsbygdskommuner (15 st) Anm.: Tid som anges inom parentes anger de faktiska restiderna i ett medelvärde. Medelvärde innebär i sig att det finns stora skillnader inom och mellan kommuner inom varje kommuntyp. Fortsatt stora skillnader i utbildningsnivå mellan stad och land Trots stora satsningar på utbildning i hela landet har de regionala skillnaderna i utbildningsnivå inte minskat. Andelen med högst grundskola är relativt lika mellan alla kommuntyper. Den största skillnaden i utbildningsnivå är i stället fördelningen mellan de med högst gymnasieutbildning respektive eftergymnasial utbildning. var andelen av befolkningen i åldrarna 25–med eftergymnasial utbildning i storstadskommuner medan andelen var i mycket glesa landsbygdskommuner. I samtliga kommuntyper har kvinnor en högre utbildningsnivå inom gruppen högutbildade än män. Andelen högutbildade har ökat mest på platser med redan höga andelar högutbildade. Programmet för lokalt ledd utveckling Programmet för lokalt ledd utveckling har bidragit till en sammanhållen landsbygdspolitik genom att ha finansierat 239 projekt för utveckling av det lokala näringslivet, 2021/22:1 Utgiftsområde 23 entreprenörskap samt stimulerat nyföretagande och därigenom skapat förutsättningar för nya jobb. Av dessa har 156 projekt genomförts på ett sätt som länkar samman stad och landsbygd och 103 projekt i tätorter med mer än 5 000 innevånare, vilket utgör de programspecifika indikatorerna för Europeiska regionala utvecklingsfonden. Programmet har även finansierat 117 projekt med syftet att utveckla den lokala arbetsmarknaden, stärka människors ställning på den lokala arbetsmarknaden och bidra till kompetenshöjning och erfarenhetsutbyte. har 897 personer deltagit i avslutade sysselskapande projekt med medel från Europeiska socialfonden som är en programspecifik indikator för fonden. 2.6.2En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja Åtgärderna inom livsmedelsstrategin är av långsiktig karaktär. Samtliga indikatorer med koppling till livsmedelsstrategin följs upp fortlöpande av , se rapporten och uppföljning av livsmedelsstrategin (, Rapport 2021:1), samt genom senast tillgänglig officiella statistik. Detta innebär en viss eftersläpning i redovisningen. har i rapporten om uppföljning och utvärdering av livsmedelsstrategin följt upp ett kvalitativt urval av åtgärder från livsmedelsstrategins handlingsplan del 1 och 2.