prop · H803174 · 2021-04-13 00:00:00 — Genom att förtydliga så att det uttryckligen framgår att klago- rätten även omfattar beslut om att ge bygglov eller positivt förhandsbesked som avser vissa MKB-projekt, förtydligas även miljöorganisationers rätt att få sådana handlingar och underlåtenheter som avses i artikel 11.1 prövade. I svensk praxis finns exempel på att en miljöorganisation utifrån artikel 9.3i Århuskonventionen har getts rätt att klaga på ett beslut om bygglov för en åtgärd som skulle vidtas i ett område utan detaljplan (se NJA 2020 s. 190). Mot bakgrund av synpunkterna från (Stads- byggnadskontoret), om hur den föreslagna bestämmelsen relaterar till senare tids rättspraxis, konstaterar regeringen att förslaget i praktiken inte medför någon ändring av vilka beslut som en miljöorganisation får över- klaga. Likafullt anser regeringen att lagändringen bör göras, mot bakgrund av att enbart administrativa förfaranden inte anses vara tillräckliga för att genomföra ett EU-direktiv på ett korrekt sätt. Några remissinstanser, däribland Fastighetsägarna och , anser att det uttryckligen ska framgå av bestämmelsen att överklaganderätten inte gäller inom detaljplan eftersom det indirekt framgår av den föreslagna bestämmelsen att den inte kommer att vara tillämplig inom områden som redan omfattas av detaljplan. Regeringen kan dock konstatera att den över- klaganderätt som följer av artikel 9.3 Århuskonventionen, och därigenom av 13 kap. 8 § , även omfattar beslut om bygglov i områden som omfattas av en detaljplan (se t.ex. Mark- och miljööverdom- stolens domar i mål nr P 9496-19 och i mål nr P 6418-19). En uttrycklig begränsning av den klagorätt som gäller för miljöorganisationer enligt 13 kap. 12 § skulle enligt regeringen kunna uppfattas som att den även avser att begränsa den rätt som följer av 13 kap. 8 §. Eftersom den föreslagna bestämmelsen även innehåller en hänvisning till detaljplanekravet anser regeringen att det är tydligt att klagorätten inte gäller för åtgärder inom detaljplan. Mot den bakgrunden anser regeringen att den begränsning som remissinstanserna önskar inte bör införas. Flera remissinstanser anser att förslaget riskerar att försena och fördyra byggprojekt, bl.a. Byggherrarna, och . Regeringen kan konstatera att miljöorganisationer enligt praxis redan får överklaga sådana beslut som enligt förslaget ska anges i 13 kap. 12 § . Förslaget kan således inte anses fördyra byggprojekt jäm- fört med vad som redan gäller. Förslaget går inte heller utöver vad som krävs enligt . Ett beslut om bygglov eller positivt förhandsbesked ska kungöras genom ett meddelande i Post- och . I meddelandet ska beslutets huvudsakliga innehåll och var beslutet hålls tillgängligt anges (9 kap. 41 a § PBL). Ett sådant beslut kan överklagas enligt 13 kap. 3 § och får, om det inte överklagas, laga kraft efter den dag då de som kan överklaga beslutet fick del av detta (se 44 § förvaltnings- lagen). Tiden för överklagande av ett beslut om bygglov eller förhands- besked räknas dock, för alla som inte ska delges beslutet enligt 9 kap. 41 §, från den dag som infaller efter att beslutet har kungjorts i Post- och (13 kap. 16 § tredje stycket PBL). Klagorätten ska inte gälla beslut som rör vissa försvarsmyndigheter Miljöorganisationernas uttryckliga klagorätt enligt gäller inte domar och beslut som rör Försvarsmakten, , eller (se 16 kap. 13 § andra stycket ). Bestämmelsen i tillkom i samband med att balken trädde i kraft . Av förarbetena framgår att miljö- organisationerna inte bör ha rätt att överklaga beslut som rör försvaret då sådana ärenden ofta är av så känslig natur att talerätten inte borde utvidgas i förhållande till vad som gällde när infördes (se prop. 1997/98:45 s. 482). Denna känslighet finns ofta även i beslut om bygglov och detaljplaner som avser totalförsvaret. Regeringen anser att motsvarande begränsning i miljöorganisationernas uttryckliga rätt att överklaga beslut om bygglov och detaljplaner därför bör införas i . anser att myndigheten bör ingå i gruppen myndigheter som är undantagna från klagorätten. Regeringen anser emellertid att det inte framkommit tillräckliga skäl för att inom ramen för detta lagstiftningsärende undanta beslut från andra myndigheter än de som undantagits i . Behovet av ytterligare undantag bör bedömas i annan ordning och regeringen avser att återkomma i frågan om det visar sig att det finns ett sådant behov. Som nämnts i inledningen av detta avsnitt följer av Århuskonventionen att talerätten även omfattar enskildas handlingar och underlåtenheter som strider mot den nationella miljölagstiftningen (jfr artikel 9.3). Att miljö- organisationer kan ha rätt att överklaga handlingar och underlåtenheter på den grunden har bekräftats i praxis. Motsvarande rätt finns inte i MKB- direktivet. Eftersom promemorian föranleds av en formell underrättelse från kommissionen har det inte funnits förutsättningar att i detta samman- hang överväga behovet av förtydliganden som inte har en direkt koppling till direktivet. Förslagen i promemorian har dessutom begränsats till de frågor som omfattas av direktivet, eftersom har i uppgift att bl.a. se över vilken krets som ska underrättas om en ansökan och ett beslut om bygglov eller förhandsbesked respektive ha möjlighet att överklaga beslutet (dir. 2020:4 s. 10 f.). (mark- och miljödomstolen) anser att den föreslagna ändringen bör göras inom ramen för en samlad översyn av behovet och möjligheten att i lag tydliggöra miljöorganisationers rätt att överklaga beslut enligt . Regeringen delar uppfattningen att det kan finnas anledning att göra en samlad översyn. Mot bakgrund av att kommissionen har inlett ett överträdelseärende mot bör dock de föreslagna ändringarna i genomföras . och läns museum anser att det finns ett behov av att förtydliga att kulturmiljöorganisationer och dess företrädare ingår i begreppet miljöorganisationer. Regeringen kan konstatera att kul- turmiljöorganisationer i praxis har fått rätt att överklaga beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan, om beslutet aktualiserar hänsynstagan- den som mer tydligt är relaterade till kulturmiljön (se Högsta domstolens avgörande NJA 2020 s. 641, jfr även Högsta förvaltningsdomstolens dom 2020/21:174 HFD 2018 ref. 10 II). Regeringen anser att behovet av att förtydliga denna rätt får övervägas i något annat sammanhang, eftersom kulturmiljöorgani- sationernas klagorätt inte bör särregleras i . Reger- ingen anser att det inte finns anledning att koppla miljöorganisationers klagorätt till organisationens ändamål, på det sätt som kommun förordar. Avslutningsvis finns det i detta sammanhang även skäl att nämna möjlig- heten till dröjsmålstalan med anledning av att kommissionen i den formella underrättelsen uppmärksammar frågan om att ingripa mot passivitet. Det gäller om inte har avgjort ett ärende från det att ärendet inleddes, exempelvis när en miljöorganisation begär att ska ingripa med ett åtgärds- eller ett rättelseföreläggande enligt 11 kap. 19 eller 20 § mot en åtgärd som har vidtagits i strid med bestämmelserna i lagen (jfr 12 § förvaltningslagen). Bestämmelserna finns i 13 kap. 12 § . Regeringens förslag: Förslagen ska träda i kraft . Promemorians förslag överensstämmer inte med regeringens. I pro- memorian föreslås att lagförslagen ska träda i kraft . Remissinstanserna: Endast (Stadsbyggnadskon- toret) yttrar sig över förslaget. Kommunen anser att det föreslagna undan- taget från detaljplanekravet (se avsnitt 6.2.3) är någonting principiellt nytt i PBL-sammanhang och att det därför behöver finnas god tid för att utarbeta vägledning innan de nya reglerna träder i kraft. Skälen för regeringens förslag: Mot bakgrund av att förslagen i propo- sitionen avser att förtydliga genomförandet av ett direktiv, där Europeiska kommissionen har ifrågasatt genomförandet, anser regeringen att lagänd- ringarna bör träda i kraft . Detta bedöms vara . Den föreslagna tidpunkten ger begränsat med tid för att kunna utarbeta en vägledning, som () efterlyser. Eftersom förslagen handlar om ett överträdelseärende bedömer regeringen emellertid att det inte är lämpligt att senarelägga ikraftträdandet av lagförslagen på den grunden att det behövs ytterligare tid för att ta fram vägledning. Den föreslagna tidpunkten innebär även att ikraftträdandet samordnas med de ändringar i som föreslås i propositionen Privat initiativrätt – planintressentens medverkan vid detaljplaneläggning (prop. 2020/21:131). Att ikraftträdandet för de båda lagförslagen samordnas Prop. 2020/21:174 förenklar tillämpningen av lagen, t.ex. vid detaljplaneläggning. Regeringens förslag: Äldre bestämmelser, förutom 4 kap. 34 §, 13 kap. 12 § och 16 kap. 1 § , ska fortfarande gälla för ärenden om detaljplaner och områdesbestämmelser som har påbörjats före . Detsamma ska gälla för mål och ärenden som avser överklagande och överprövning av sådana planer och bestäm- melser till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. Äldre bestämmelser, förutom 4 kap. 2 §, 13 kap. 12 § och 16 kap. 7 a § , ska fortfarande gälla för ärenden om bygglov och förhandsbesked där ansökan har kommit in till före . Detsamma ska gälla för mål och ärenden som avser överklagande och överprövning av sådana mål och ärenden till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. I pro- memorian föreslås även att huvudregeln att äldre bestämmelser ska gälla för redan påbörja ärenden inte ska omfatta sådana ärenden där kommunen i det enskilda fallet beslutar annat. Om så sker ska det, enligt förslaget, av planhandlingarna framgå vilka bestämmelser som har tillämpats. Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna yttrar sig inte sär- skilt över förslaget. i ser positivt på förslaget att kommunen aktivt kan fatta beslut om att de nya bestämmelserna ska tillämpas även på äldre ärenden. anser att det kan antas underlätta arbetet att kommunen kan välja att tillämpa samma bestäm- melser för pågående planarbeten. anser att de föreslagna bestämmelserna är otydliga och sanno- likt kommer att innebära tolkningssvårigheter, bl.a. eftersom vissa av de föreslagna paragraferna kommer att gälla även för pågående ärenden. Att kommunen enligt förslaget ska kunna besluta att vissa bestämmelser inte ska gälla i ett visst ärende riskerar enligt att äventyra rättssäker- heten. (mark- och miljödomstolen) påpekar att det inte finns någon bestämd tidpunkt för när ett ärende om detaljplan eller områdes- bestämmelser ska anses ha påbörjats. Äldre bestämmelser ska som huvudregel gälla för ett ärende som har påbörjats före ikraftträdandet Ändringar i tillämpas vanligtvis inte i påbörjade plan- ärenden, eftersom det skulle kunna leda till att redan genomfört arbete i pågående processer behöver göras om. Äldre bestämmelser bör därför, med vissa undantag, fortfarande gälla för ärenden om detaljplaner och områdesbestämmelser som har påbörjats före . Äldre bestämmelser bör även gälla för mål och ärenden som avser överklagande 2020/21:174 och överprövning av sådana planer och bestämmelser till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. (mark- och miljödomstolen) framhåller att det inte finns någon bestämd tidpunkt för när ett ärende om detaljplan eller områdes- bestämmelser ska anses ha påbörjats. Regeringen anser att ett detaljplane- ärende bör anses ha påbörjats när ett formellt beslut att inleda planläggningen har fattats. Motsvarande bör även gälla i fråga om områdesbestämmelser. I den mån ett detaljplaneärende har inletts med ett planprogram bör ärendet emellertid anses ha påbörjats först då kommunen beslutar att upprätta detaljplanen (se prop. Om planläggningen påbörjas utan ett formellt beslut, får processen anses ha påbörjats när kommunens planhandläggare i praktiken börjar arbeta med att ta fram planförslaget eller det underlag som behövs för plan- läggningen (jfr prop. 1985/86:1 s. 734). När kommunen påbörjar plan- arbetet upprättas normalt ett planärende i diarium. Även om det i inte finns någon fastslagen tidpunkt för när ett ärende om detaljplan eller områdesbestämmelser ska anses ha påbörjats anser regeringen att det är lämpligt att äldre bestämmelser ska gälla för ärenden som har påbörjats före ikraftträdandet. På motsvarande sätt bör äldre bestämmelser som huvudregel fortfarande gälla för ärenden om bygglov och förhandsbesked där ansökan har kommit in till före ikraftträdandet. I promemorian föreslås att kommunen ska kunna besluta att de nya bestämmelserna ska kunna tillämpas i ett redan påbörjat planärende. Som i framhåller skulle förslaget kunna underlätta kommunens planläggning. Förslaget skulle dock kunna få principiell betydelse för framtida ändringar i och mot bakgrund av synpunkterna från anser regeringen att det krävs ytterligare analyser för att bedöma lämpligheten i förslaget. Förslaget bör därför inte genomföras inom ramen för det nu aktuella lagstiftningsärendet. Vissa ändringar ska även gälla för påbörjade ärenden Regeringen anser att vissa bestämmelser i bör tilläm- pas direkt vid ikraftträdandet, oberoende av när ett ärende har påbörjats. Det gäller följande bestämmelser: Att detaljplanekravet även ska omfatta en åtgärd som kräver bygglov, om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan på grund av att området kan tas i anspråk för eller redan har tagits i anspråk för ett MKB-projekt (4 kap. 2 § PBL). Att miljökonsekvenserna ska redovisas mera utförligt för sådana detalj- planer som medger att planområdet får tas i anspråk för ett MKB-projekt (4 kap. 34 § andra stycket PBL). Att miljöorganisationer ska få klaga på vissa beslut om detaljplaner, bygglov och förhandsbesked (13 kap. 12 § PBL). Att regeringen ska få meddela föreskrifter om att ett sådant MKB-projekt som avses i 4 kap. 2 § första stycket 3 i vissa fall inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan – och därmed att kravet på detaljplaneläggning inte ska gälla – och när det kan antas medföra en betydande miljöpåverkan att vidta en sådan åtgärd (16 kap. 1 § PBL). Att regeringen ska få meddela föreskrifter om dels vilka uppgifter som Prop. 2020/21:174 en ansökan om lov eller förhandsbesked ska innehålla när den avser ett MKB-projekt, dels att ett beslut om lov eller förhandsbesked ska innehålla en redovisning av de skäl som medför att en åtgärd, när beslutet avser ett sådant projekt, kan antas eller inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan (16 kap. 7 a § PBL). Förslaget att detaljplanekravet ska omfatta en åtgärd som kräver bygglov, om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan på grund av att området kan tas i anspråk för eller redan har tagits i anspråk för ett MKB-projekt (punkt 1 ovan), bör även gälla i redan påbörjade ärenden om bygglov och förhandsbesked. Förslaget innebär i praktiken en lättnad när det gäller prövning av detaljplanekravet för industri- ändamål. Därmed bör ändringen tillämpas även i redan påbörjade ärenden om bygglov och förhandsbesked. Förslaget att miljökonsekvenserna ska redovisas mera utförligt för sådana detaljplaner som medger att planområdet får tas i anspråk för ett MKB-projekt (punkt 2 ovan), innebär på motsvarande sätt huvudsakligen en lättnad för kommunen. Därmed bör ändringen tillämpas i redan påbörjade ärenden om detaljplaner. Förslaget att det uttryckligen ska framgå att vissa miljöorganisationer ska få klaga på beslut om att anta, ändra eller upphäva vissa detaljplaner och beslut att ge bygglov eller positivt förhandsbesked (punkt 3 ovan) bör även tillämpas i ärenden som har påbörjats före ikraftträdandet, för att säkerställa att miljöorganisationernas tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor är förenlig med MKB-direktivet. Ändringen har i praktiken ingen betydelse för vilka beslut som ska få överklagas, eftersom miljö- organisationer enligt praxis anses ha rätt att överklaga de beslut om lov och förhandsbesked som omfattas av förslaget. Förslaget att regeringen ska få meddela föreskrifter i vissa ämnen (punkt- erna 4 och 5 ovan) bör också gälla direkt från ikraftträdandet. Alternativet att bemyndigandena inte skulle gälla redan påbörjade ärenden, skulle kunna leda till att det blir oklart när dessa får tas i anspråk. Behovet av eventuella övergångsbestämmelser när det gäller redan påbörjade ärenden får bedömas i samband med att regeringen utformar de föreskrifter som avses i bemyndigandena. 8.1 Konsekvenser för kommuner Vissa termer i bör anpassas till MKB- direktivet I avsnitt 6.1.1 föreslår regeringen att termen stadsbyggnadsprojekt ska ersätta uttrycket projekt för sammanhållen bebyggelse för de fall då plan- beskrivningens redovisning av miljökonsekvenser även ska uppfylla vissa särskilda krav i på grund av att genomförandet av en detalj- 2020/21:174 plan kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Förslaget medför att det bör bli lättare att bedöma i vilka fall som redovisningen av miljökonsekvenserna ska uppfylla de särskilda kraven, framför allt genom de vägledande uttalanden som kommissionen har gjort. Förslaget påverkar dock inte i vilken utsträckning som redovisningen behöver uppfylla de särskilda kraven. I avsnitt 6.1.2 föreslår regeringen att termen industriområde ska ersätta termen industriändamål för de fall då planbeskrivningens redovisning av miljökonsekvenser även ska uppfylla de särskilda kraven i på grund av att genomförandet av en detaljplan kan antas medföra en betyd- ande miljöpåverkan. Förslaget medför att redovisningskravet kommer att omfatta något färre fall än , vilket förenklar för kommunen. Förslaget påverkar inte kommunens möjlighet att styra bebyggelseutvecklingen, utan kommunen kommer även i fortsättningen kunna detaljplanelägga områden i samma utsträckning som . I avsnitt 6.1.3 föreslår regeringen att termen campingplats ska ersätta uttrycket permanent campingplats för de fall då planbeskrivningens redo- visning av miljökonsekvenser även ska uppfylla de särskilda kraven i på grund av att genomförandet av detaljplanen kan antas med- föra en betydande miljöpåverkan. Förslaget innebär ingen ändring i sak för kommunen. Förslag som avser lov och förhandsbesked I avsnitt 6.2.1 föreslås att regeringen ska få meddela föreskrifter om vilka uppgifter en ansökan om lov eller förhandsbesked ska innehålla för att åtgärdens miljöpåverkan ska kunna bedömas när den avser ett MKB-projekt. Därigenom kan regeringen ställa krav på att en sådan ansökan ska inne- hålla de uppgifter som krävs enligt bilaga II.A till MKB-direktivet. Kraven i bilagan medför att en byggherre bl.a. behöver tillhandahålla en beskriv- ning av projektet, däribland en beskrivning av hela projektets fysiska karakteristika och, i tillämpliga fall, av rivningsarbeten, och en beskriv- ning av projektets lokalisering, i synnerhet vad beträffar miljöns känslig- het i de geografiska områden som antas bli påverkade av projekten. Förslaget innebär att ska kontrollera att ytterligare krav i PBL-systemet följs, vilket kan medföra ett begränsat merarbete för att handlägga en sådan ansökan. Kravet i direktivet gäller dock enbart sådana MKB-projekt där ska bedöma om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Det innebär att kravet inte kommer att omfatta sådana fall när den sökta åtgärden ska vidtas i ett område inom detaljplan eller där regeringen redan har bestämt att åtgärden inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan (se förslaget i avsnitt 6.2.3). Det medför att det i de allra flesta fall bör vara lätt för nämnden att konstatera om kravet är tillämpligt eller inte, vilket i sin tur bör begränsa det mer- arbete som förslaget kan leda till. I avsnitt 6.2.2 föreslår regeringen att detaljplanekravet även ska omfatta åtgärder som kräver bygglov, om åtgärden kan antas medföra en betyd- ande miljöpåverkan och innebär att området kan tas i anspråk för ett MKB- projekt eller om den vidtas i ett område som redan har tagits i anspråk på ett sådant sätt. Det gäller sådana åtgärder som enligt gällande rätt innebär att redovisningen av miljökonsekvenser ska uppfylla ytterligare krav i till följd av kraven i MKB-direktivet (jfr 4 kap. 34 § andra stycket PBL). I praktiken bör ändringen ha liten betydelse för byggnads- nämnden, men förslaget medför att det bör bli lättare att tillämpa reglerna på avsett sätt. I linje med vad som föreslås i avsnitt 6.1.1 föreslår regeringen att detalj- planekravet ska gälla en åtgärd som kräver bygglov, om den dels innebär att ett område kan tas i anspråk för eller vidtas i ett område som redan har tagits i anspråk för att anlägga ett köpcentrum, en parkeringsanläggning eller något annat stadsbyggnadsprojekt, dels kan antas medföra en betyd- ande miljöpåverkan. Det kan jämföras med den lydelse som används i 4 kap. 34 § andra stycket , där uttrycket något annat projekt för sammanhållen bebyggelse används i stället för termen stads- byggnadsprojekt. Genom de vägledande uttalanden som kommissionen har gjort bör det föreslagna uttrycket leda till att det blir lättare för byggnads- nämnden att bedöma i vilka fall som detaljplanekravet gäller, jämfört med om det nuvarande uttrycket hade behållits. Den föreslagna ändringen bör dock inte ha någon betydelse för detaljplanekravets räckvidd. I linje med vad som föreslås i avsnitt 6.1.2 föreslår regeringen att detalj- planekravet ska gälla en åtgärd som kräver bygglov, om den dels innebär att ett område kan tas i anspråk för eller vidtas i ett område som redan har tagits i anspråk för att anlägga ett industriområde, dels kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Det medför att detaljplanekravet kommer att omfatta något färre fall jämfört med om kravet hade avsett industri- ändamål, vilket är den term som används i 4 kap. 34 § andra stycket . Många industriverksamheter omfattas likafullt av detaljplanekravet enligt någon av de andra punkterna i den nuvarande lydelsen av 4 kap. 2 § i , vilket medför att bytet av term inte får någon större betydelse för del. Termbytet bör dock leda till att något fler industriverksamheter kan prövas genom ett bygglov eller ett förhandsbesked, jämfört med om kravet hade avsett industriändamål. I linje med vad som föreslås i avsnitt 6.1.3 föreslår regeringen att detalj- planekravet ska gälla en åtgärd som kräver bygglov, om den dels innebär att ett område kan tas i anspråk för eller vidtas i ett område som redan har tagits i anspråk för att anlägga en campingplats, dels kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Bytet från uttrycket permanent campingplats, som är det rekvisit som används i 4 kap. 34 § andra stycket , till termen campingplats, får ingen betydelse i sak för byggnads- nämndens verksamhet. I linje med vad som gäller enligt 4 kap. 34 § andra stycket föreslår regeringen att detaljplanekravet enligt 4 kap. 2 § ska gälla en åtgärd som kräver bygglov, om den dels innebär att ett område kan tas i anspråk för eller vidtas i ett område som redan har tagits i anspråk för att anlägga en hamn för fritidsbåtar, dels kan antas medföra en betyd- ande miljöpåverkan. används termen småbåtshamnar i 6 kap. 1 § plan- och byggförordningen för att ange vilka hamnar som kräver bygglov. Att detaljplanekravet inte föreslås gälla småbåtshamnar innebär att detalj- planekravet inte kommer att gälla för fiskehamnar, jfr 24 kap. 2 § miljö- prövningsförordningen (2013:251). Med tanke på att det är ovanligt att det byggs nya fiskehamnar får förslaget ingen reell betydelse för den 2020/21:174 kommunala självstyrelsen. Eftersom fiskehamnar är anmälningspliktiga enligt kommer kommunens miljö- och hälsoskyddsnämnd även i fortsättningen ha möjlighet att påverka etableringen av nya fiske- hamnar. Att detaljplanekravet enligt förslaget inte ska omfatta fiskehamnar påverkar inte heller kommunens möjligheter att ändå detaljplanelägga området. I avsnitt 6.2.3 föreslås att regeringen ska få meddela föreskrifter om att ett MKB-projekt inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. Träffas en åtgärd av föreskrifterna ska den inte antas medföra en betyd- ande miljöpåverkan och därmed kommer det inte heller att finnas något krav på detaljplaneläggning.