prop · H80375 · 2021-03-16 00:00:00 — uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att analysera möjligheterna till en differentiering av start- och landningsavgifter mellan olika flighter och olika flygplanstyper utifrån deras miljöprestanda, inklusive klimatpåverkan och användning av biojetbränsle (I2019/02304). Transportstyrelsens redovisning har remitterats. Efter avslutad remiss har en remissammanställning gjorts. I regleringsbrevet för uppdrog regeringen åt att genomföra en förstudie som belyser i vilken utsträckning den av staten upphandlade flygtrafiken kan bidra till målsättningen om att minska flygets klimatpåverkan samt tillgänglighet i hela landet. redovisade förstudien till (Infrastrukturdepartementet) . Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2016/17:112, prop. 2016/17:21, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (N 70), 2018/19:75 (N 51) och 2019/20:75 (I 21). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt lastbilar*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör se över hur längre fordonståg i högre utsträckning kan tillåtas på det svenska vägnätet (bet. 2016/17:TU14 s. 24 f.). Regeringen fattade beslut om ändringar i trafikförordningen (1998:1276) för att möjliggöra färd med längre och tyngre fordon eller fordonståg . Ändringarna, som trädde i kraft , bedöms ge bättre förutsättningar för att utveckla nya tekniker och konstruktioner. Därutöver uppdrog regeringen åt att analysera om och var längre lastbilar bör tillåtas på det svenska vägnätet (N2018/04593). redovisning har remitterats. Efter avslutad remiss har en remissammanställning gjorts. Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. om förutsättningar för en säker kraftöverföring Skr. 2016/17:148, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (M 29), 2018/19:75 (M 15) och 2019/20:75 (I 22). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om samhällsekonomiska analyser*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att utreda behovet av att en fristående aktör parallellt med genomför samhälls- ekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar (bet. 2016/17:NU21 s. 20 f.). Regeringen har uppdragit åt att identifiera vilka typer av effekter som bör analyseras och kvantifieras inom ramen för samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar inför beslut om in- vesteringar i transmissionskapacitet i stamnätet för el. Energimarknads- inspektionen ska också utreda och föreslå riktlinjer för kvantifiering av dessa effekter. I uppdraget ingår att utreda behovet av att en fristående aktör utför samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinveste- 2020/21:75 Infrastruktur- departementet 2020/21:75 ringar som ett komplement till de samhällsekonomiska lönsamhetsbedöm- Infrastruktur- ningar som ansvarar för (M2017/01727 och departementet M2017/01665 [delvis]). redovisade sitt uppdraget . Regeringen har redovisat sin bedömning med anledning av till- kännagivande i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. Regeringen ansåg punkten vara slutbehandlad i samband med detta. När det gäller denna punkt har uttalat att man inte delar rege- ringens tidigare bedömning om att tillkännagivandet är slutbehandlat. Skä- len till detta är att regeringen har redovisat tillkännagivandet som slutbe- handlat dels innan utredning var klar, dels innan regeringen återkommit till med resultatet av denna utred- ning (bet. 2017/18:KU21 s. 31, rskr. 2017/18:325). Regeringen uppdrog åt att identifiera vilka typer av effekter som bör analyseras och kvantifieras inom ramen för samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar inför beslut om investeringar i transmissionskapacitet i stamnätet för el. Energimark- nadsinspektionen skulle också utreda och föreslå riktlinjer för kvanti- fiering av dessa effekter. redovisade uppdraget i rapporten vid investeringar i stamnätet för el (Ei R2018:06). I rapporten föreslår Energimarknads- inspektionen att nätkoncession för stamledning endast får meddelas om anläggningen är samhällsekonomiskt lönsam. Vidare föreslår inspektionen att en lönsamhetsbedömning ska ingå i en ansökan om nätkoncession och att denna bedömning ska vara granskad av en fristående aktör. Rapporten är remitterad och bereds inom . Regeringen avser att slutbehandla rapporten i lämplig proposition . Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2017/18:1 utg.omr. 22, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (N 88), 2018/19:75 (N 56) och 2019/20:75 (I 23). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om en strategi för luftfarten*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om behovet av en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft (bet. 2017/18:TU1 s. 21 f.). Regeringen antog En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem. anser att den flygstrategi som regeringen beslutat om inte i tillräcklig utsträckning stärker flygets konkurrenskraft. har bland annat pekat på det i utskottsmajoritetens ögon ovälkomna förslaget om en nationell flygskatt. har därför tillkännagett för regeringen att det behövs en flygstrategi med syftet att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt inom flygbranschen samt för att stärka näringslivets och privatpersoners behov av transporter i hela landet. höll infrastrukturministern ett uppföljningsmöte med de aktörer som varit med i framtagandet av regeringens flygstrategi. Exempelvis presenterades arbete och aktuellt förhandlingsarbete i EU om en ny förordning om skydd av konkurrens inom luftfarten. Regeringen tillsatte också en utredning om styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget (dir. 2018:10) samt internt inom påbörjat den flygplatsöversyn som aviserades i flygstrategin. Regeringen uppdrog åt att genomföra en fördjupad studie avseende utformning av det svenska luftrummet (N2018/02937/SUBT). Studien ska resultera i en luftrumsstrategi, Luftrum 2040, som kan utgöra underlag för uppdrag att genomföra en översyn av luftrummet. Vidare uppdrog regeringen åt att främja hållbara biobränslen för flyg (N2018/02705). I uppdraget ingår att ska verka för att inrikesflyget ställer om till fossilfria drivmedel och för att även internationell bunkring vid svenska flygplatser så långt det är möjligt sker med förnybara drivmedel. I regleringsbrevet för uppdrog regeringen åt att förlänga satsningen på att främja hållbara biobränslen för flyg. Uppdraget vidgades till att också omfatta satsningar på forskning och utveckling av dels elflyg, dels vätgasdrift, inklusive tanknings- och laddinfrastruktur. ska högst användas och beräknas högst användas för uppdraget, varav för den del av uppdraget som avser elflyg. Regeringen uppdrog dessutom åt Transportstyrelsen att ta fram underlag om obemannade luftfartyg s.k. drönare (N2018/03935, N2017/02238 [delvis]). Regeringen fortsatte att bedriva arbetet med luftfartspolitiken inom ramen för de fokusområden och prioriteringar som beslutades i flygstrategin 2017. Nedan listas några exempel på detta. arbete är avslutat . För ytterligare information om hanteringen av arbete hänvisas till redogörelsen under punkten I 8 i denna skrivelse. Beträffande interna arbete med en översyn av de svenska icke statliga flygplatserna hänvisas till redogörelsen under punkt I 9 samt det som framgår under punkt 2 nedan. genomfördes också generalförsamlingen för den Internationella civila luftfartsorganisationen (). var mycket aktivt såväl i förberedelserna och EU-koordineringen inför och under generalförsamlingen och agerade i enlighet med flygstrategins prioriteringar. ägde förhandlingar rum i syfte att liberalisera bilaterala luftfartsavtal med tredjeland. Exempelvis har ändringar i luftfartsavtalet med nu möjliggjort tillträde för skandinaviska flygbolag till den japanska flygplatsen . har arbetet präglats av den dramatiska påverkan som covid- 19-pandemin har haft på luftfarten. Efter förslag från regeringen har det vidtagits en rad stödåtgärder för flygbranschen. Dessa inkluderar statliga kreditgarantier om för svenska flygföretag, varav högst till (prop. 2019/20:136, 2020/21:75 Infrastruktur- departementet bet.2019/20:FiU52, rskr. 2019/20:188), kapitaltillskott till om 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:364), kapitaltillskott till om 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:364), tillskott till 2019/20:187, 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366), extra driftsbidrag till icke-statliga 2019/20:187, 2019/20:FiU62, 2019/20:366) samt allmän trafikplikt för flyglinjer mellan och vissa flygplatser i och med uppdrag till att upphandla flygtrafik på linjerna för en kostnad om högst 105 miljoner kronor (prop. 2019/20:187, 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). har vidare efter regeringens förslag avsatt i syfte att förstärka ambulansflygets kapacitet och tillgänglighet under den pågående pandemin (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). Därtill har regeringen uppdragit åt att förhandla och ingå överenskommelser om temporära beredskapsflygplatser t.o.m. (dnr I2020/03338 och I2020/03417). Åtgärder har också beslutats på EU-nivå, exempelvis tillfälliga ändringar i Europarlamentets och rådets förordning (EU) 2020/459 av den om ändring av förordning (EEG) nr 95/93 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser, som innebär att flygbolag inte förlorar oanvända start- och Utöver pandemiåtgärder för luftfarten har EU-arbetet präglats av förhandlingar om den fortsatta relationen mellan och EU efter övergångsperiodens slut samt behandling i ministerrådet om kommissionens förslag om det gemensamma europeiska luftrummet (SES2+) som presenterades . (Infrastrukturdepartementet) har mottagit redovisningar av tre olika regeringsuppdrag inom luftfartsområdet. Transportstyrelsen redovisade regeringsuppdraget om miljöstyrande start- och landningsavgifter (I2019/02304). remitterades 2020 och förslagen bereds för 2020 uppdraget att samordna ett myndighetsgemensamt arbete med Transportstyrelsen om obligatoriska klimatdeklarationer i samband med marknadsföring och försäljning av långväga resor med buss, tåg, flyg eller färja (I2019/02595/TM). kunskapsunderlag om eldrivna flygplan (I2020/00185/US). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 2 om regionala flygplatser*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om behovet av en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft (bet. s. 21 f.). som de regionala flyg- platserna upplever inte får en tillräckligt ingående och allsidig belysning i den flygstrategi som regeringen presenterat. även att den föreslagna flygskatten riskerar att försämra möjligheterna för de regionala flygplatserna. Därutöver anser utskottet att det behövs en översyn av de regionala flygplatsernas möjligheter att långsiktigt kunna bidra till tillväxten. arbete med en översyn av de svenska icke statliga flygplatserna påbörjades, i enlighet med den nationella flygstrategin, 2018. har arbetet tillfälligt getts lägre prioritet på grund av behovet av akuta åtgärder till flygplatserna till följd av coronapandemin. Efter regeringens förslag inrättades ett tillfälligt driftstöd om till regionala flygplatser (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). Med anledning av den pågående pandemin fanns behov av att komplettera det nationella nätet av beredskapsflygplatser med ytterligare ett antal temporära beredskapsflygplatser för att tillgodose behov av tillgänglighet för samhällsviktiga luftfartstransporter för hälso- och sjukvård, t.ex. ambulansflyg. uppdrog regeringen därför åt att förhandla och ingå överenskommelser om temporära beredskapsflygpatser t.o.m. (I2020/03383 och I2020/03417). Översynen kommer fortsatt att ligga till grund för att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser med utgångspunkt i de transportpolitiska målen. Översynen omfattar de stöd som staten bidrar med till icke statliga flygplatser och den statligt upphandlade flygtrafiken. Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 1 och 2. Statlig förvaltning och statistikfrågor Motioner från allmänna motionstiden /18, bet. 2017/18:FiU25 redovisad, se skr. 2018/19:75 (Fi 39) och 2019/20:75 (I 24). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om digitalisering och it i den statliga förvaltningen*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen bör ge samtliga statliga myndigheter i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data och se till att de statliga myndigheterna tillgängliggör offentliga handlingar i maskinavläsbart skick (bet. 2017/18:FiU25 s. 9 f.). Regeringen uppdrog åt Statskontoret att utreda myndigheternas arbete med vidareutnyttjande av information samt hinder för vidareutnyttjande av öppna data från stat- liga myndigheter. Regeringen beslutade om bidrag till , som organisationen skulle använda för att göra en djupgående översyn av digitala förvaltning med fokus på öppna data. Vidare har regeringen i förordningen (2018:1486) med instruktion för Myndigheten för digital förvaltning gett myndigheten i uppgift att främja öppen och datadriven innovation samt tillgängliggörande av öppna data och vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen. Regeringen uppdrog åt Myndigheten för digital förvaltning att öka den offentliga förvaltningens förmåga att tillgängliggöra öppna data samt bedriva öppen och datadriven innovation. lämnade Myndigheten för digital förvaltning en delrapport med en handlingsplan för tillgängliggörande och vidareutnyttjande av öppna data. 2020/21:75 Infrastruktur- departementet 2020/21:75 Regeringen uppdrog åt Myndigheten för digital Infrastruktur- förvaltning att vara projektledare för for , ett departementet samverkansinitiativ mellan 45 myndigheter som syftar till att öka kunskapen om att vidareutnyttja offentliga data hos deltagarna och demonstrera värdet av tillgängliggörande och vidareutnyttjande av öppna data för behovsägarna. Regeringen har vidare i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 22 avsnitt 4.5.1) aviserat sin avsikt att ta fram en strategisk inriktning för data, som bland annat ska bidra till ett ökat utbud av och tillgänglighet till öppna data. antogs och rådets direktiv (EU) 2019/1024 av om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn, som är en omarbetning av och rådets direktiv /98/EG av om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI-direktivet). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna de förslag som ett genomförande av det omarbetade direktivet ger anledning till (dir. 2019:20). Utredaren har antagit namnet Öppna data-utredningen. Utredningen överlämnade delbetänkandet Innovation genom information (SOU 2020:55). Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen planerar att överlämna en proposition till med utredningens delbetänkande som grund. Lantmäteriet har haft regeringens uppdrag att analysera budgetära konsekvenser av myndigheters tillgängliggörande av s.k. särskilt värde- fulla datamängder samt de potentiella samhällsekonomiska nyttor som ett sådant tillgängliggörande kan ge, med anledning av kommande genomförandeakter inom Öppna data-direktivet. Lantmäteriet slutrappor- terade regeringsuppdraget . Rapporten bereds vidare inom . Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2017/18:1587 yrkande 2 och mot. 2017/18:3894 yrkande 10, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (N 64) och 2019/20:75 (I 25). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 6 om ett gemensamt europeiskt luftrum*: har tillkänna- gett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen bör prioritera arbetet med Single European Sky för ett effektivare och miljömässigt bättre nyttjande av det europeiska luftrummet (bet. 2017/18:TU10 s. 29 f.). I regeringens flygstrategi (N2017/00590) anges att ska fortsätta att vara ledande i utvecklingen av effektiviseringen av luftrummet i samverkan med andra länder. Ett fullt genomförande av det gemensamma europeiska luftrummet, även kallat Single European Sky (SES), är en viktig åtgärd för att förbättra kapaciteten och effektiviteten i flygtrafiktjänsten och även möjliggöra kortare och mer energieffektiva rutter. I en jämförelse med andra EU-stater kan konstateras att i hög grad uppnår målen som är överenskomna på EU-nivå. (PRB Annual Monitoring Report and Recom- mendations 2018) Ett led i att uppfylla de europeiska målen är att tillsammans med har inrättat ett geografiskt funktionellt luftrumsblock och erbjuder unikt integrerade och operationella undervägstjänster till luftrumsanvändarna genom den gemensamma organisation . Inom det svensk-danska gemensamma luftrummet och tillsammans med Est- land, , och erbjuds fri ruttplanering för att möjlig- göra kortast möjliga flygväg mellan två orter (FRA – Free Route Air- space). Inför den så kallade tredje referensperioden prestationer och avgiftssättning 2020–2024 fattade beslut om genomföranderegler och lämnade förslag till en nationell prestationsplan till . Kommissionen har inte fastställt prestationsplanen utan till följd av den pågående pandemin beslutade kommissionen i stället att särskilda regler ska gälla för prestationssystemen . Medlemsstaterna ska presentera nya reviderade förslag till prestationsplaner utifrån de särskilda reglerna senast . Transportstyrelsen leder arbetet och andra berörda myndigheter samt luftrumsanvändarna har insyn i arbetet. Ärendet bereds vidare men torde kunna avslutas efter att har godkänt förslag till reviderad prestationsplan. Punkten är inte slutbehandlad. 2017/18:3766 yrkande 5, 2017/18:3894 yrkande 12, 2017/18:1251 och 2017/18:3758 yrkande 33, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (N 76) och 2019/20:75 (I 28). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om självkörande fordon*: har tillkännagett för rege- ringen det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör utarbeta en strategi för självkörande fordon (bet. 2017/18:TU15 s. 12 f.). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera vilka regelförändringar som behövs för en intro- duktion av förarstödjande teknik och helt eller delvis självkörande fordon på väg (dir. 2015:114). överlämnade utredaren slutbetänk- andet Vägen till självkörande fordon – introduktion (SOU 2018:16). Betänkandet har remissbehandlats. När det gäller de strategiska övervägandena rörande införandet av automatiserad körning pågår intensiva internationella processer inom UNECE och i EU. Bl.a. har inom ramen för det tredje mobilitetspaketet antagit en strategi för automatiserad och uppkopplad rörlighet. har dessutom antagit en gemensam strategi för smart och hållbar mobilitet Vidare har vissa andra strategiska åtgärder för att adressera frågor om en uppkopplad, samverkande och automatiserad mobilitet vidtagits. Regeringen beslutade att inrätta en kommitté för samordnad och accelererad policyutveckling kopplad till den fjärde 2020/21:75 Infrastruktur- departementet 2020/21:75 industriella revolutionens teknologier (dir. 2018:85). Infrastruktur- är att identifiera och påskynda policyutveckling kopplad till den fjärde departementet industriella revolutionens teknologier inom inledningsvis tillämpnings- områdena precisionsmedicin, uppkopplad industri samt uppkopplade och automatiserade fordon, farkoster och system. Detta arbete inbegriper auto- matiserad körning på väg men också automatiseringen inom hela transportområdet. Kommittén ska slutredovisa sitt uppdrag Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2018/19:2901 yrkande 33, 2018/19:1121 yrkande 51, 2018/19:1207, 2018/19:1302, 2018/19:1440, 2018/19:1561, 2018/19:1845, 2018/19:2734 yrkande 39 och 2018/19:2901 yrkande 32, bet. redovisad, se skr. 2019/20:75 (I 33). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 11 om fördjupad översyn av förarutbildningen*: har tillkännagett för regeringen det utskottet anför dels om behovet av en generell översyn av förarutbildningen, dels om att antalet tillstånd som en handledare kan ha bör begränsas till tio och att möjligheten att införa tillståndsplikt för innehav av fordon med dubbelkommando bör ses över (bet. 2018/19:TU7 s. 79 f.). och Transportstyrelsen har genomfört en översyn av förar- utbildningen och överlämnat en rapport till (Infrastrukturdepartementet) med förslag om ett nytt förarutbild- ningssystem för personbil. Dessutom har Statens väg- och transport- forskningsinstitutet utvärderat begränsningen för handledare att handleda fler än 15 elever . Utvärderingen visar att begränsningen troligen inte har haft avsedd effekt, utan snarare lett till att osynliggöra problemen, eftersom den som utför illegal verksamhet inte längre ansöker om handledartillstånd. Regeringen uppdrog den 5 septem- ber 2019 åt Transportstyrelsen att föreslå åtgärder mot fusk vid förarprov och illegal utbildningsverksamhet. I uppdraget ingick att överväga ytterli- gare begränsning av antalet handledartillstånd som en person kan ha samt införande av en begränsning att endast eller godkänd trafik- skolas fordon får användas vid prov. Transportstyrelsen redovisade uppdraget i rapporten att föreslå åtgärder mot fusk vid förarprov och illegal utbildningsverksamhet . Transportstyrelsens rapport har skickats på remiss. Remisstiden gick ut Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2018/19:176 Infrastrukturfrågor 2017/18:278, 2018/19:23 och 2018/19:31, mot. 2017/18:551 yrkande 4, 2017/18:3411 yrkande 4 och 2018/19:2058 yrkande 7, bet. redovisad, se skr. 2019/20:75 (I 35). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 21 om regional samverkan*: har tillkännagett för rege- ringen det som utskottet anför om att regeringen bör verka för ökad samverkan vid lokala, regionala och statliga infrastrukturinvesteringar (bet. 2018/19:TU5 s. 110 f.). Regeringen uppdrog åt att kartlägga hur verkets och kommunernas samarbete ser ut vad gäller roll i samhällsplaneringen och kopplingen till de kommunala planeringsprocesserna enligt (2010:900), med ett särskilt fokus på kopplingen mellan planeringen av infra- strukturprojekt och bostadsbyggande (N2017/04372). I redovisningen av uppdraget identifierade ett antal förbättringsförslag vilka verket arbetar vidare med. I propositionen En samlad politik för klimatet –klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65) redogör regeringen för sin bedömning att samordningen i den fysiska planeringen mellan lokal, regional och nationell nivå bör förbättras och att en förutsättning är att det finns en samsyn mellan de olika nivåerna om de övergripande mål- sättningarna med planeringen, samt att roller och ansvar är väl definierade. I propositionen aviserar regeringen vidare att frågan om en mer samordnad bebyggelse-, trafik- och transportinfrastrukturplanering ska analyseras vidare. Regeringen följer utvecklingsarbetet. uppdrog regeringen åt m.fl. att ta fram inriktningsunderlag inför transportinfrastrukturplanering för en ny plan- period. I uppdraget betonar regeringen att den nationella infrastruktur- planeringen behöver samspela väl med den fysiska samhällsplaneringen i stort. Vidare anför regeringen att nära kopplingar finns till annan infrastrukturplanering som större hamnar och flygplatser, stadsutveckling och bostadsplanering, m.m. ska därför beskriva hur samordning med annan fysisk planering på lokal och regional nivå kommer att hanteras i den fortsatta planeringen. Därutöver har , på regeringens uppdrag, publicerat en ny nationell vägledning för en utvecklad planering och samordning av godstransporter, som riktar sig till kommuner, länsstyrelser samt regionala organ och som tar sikte på att underlätta den lokala och regionala infrastrukturplaneringen. redovisade inriktningsunderlaget och underlaget har remissbehandlats. Inriktningsunderlaget kommer att vara underlag för den infrastrukturproposition som regeringen har aviserat att den avser att överlämna till . Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2018/19:169 yrkande 36, 2018/19:2668, 2018/19:2764 yrkande 3 och 2018/19:2964 yrkande 3, bet. redovisad, se skr.