prop · H9031d23 · 2021-09-20 00:00:00 — 421 produkter att säljas eller stoppades vid import till följd av marknadskontroll. Det är en ökning på jämfört med då antalet uppgick till 246 produkttyper. Den svenska försörjningen av fossila drivmedel är helt beroende av import. Användningen av biodrivmedel i transportsektorn har ökat men även för biodrivmedel finns ett starkt importberoende. Den inhemska produktionen av biodrivmedel ökar, tack vare riktade insatser som skett den senaste mandatperioden, och sker från både inhemska och importerade råvaror. kom av den totala användningen av biodrivmedel från svenska råvaror. För att främja produktion av biodrivmedel med ny teknik där kostnaden är för hög för att drivmedlet ska vara konkurrenskraftigt har regeringen uppdragit åt att undersöka behovet av ytterligare styrmedel (I2020/02769). Uppdraget ska redovisas senast Planerade aktiviteter inom program för utveckling av drivmedelsberedskap avseende åtgärder som förebygger och lindrar störningar och avbrott i drivmedelsförsörjningen har fördröjts till följd av hantering av covid-19- pandemin. Beredskapslagret hos företag var över lagringskravet på Konkurrenskraftiga elpriser för industrin sjönk årsmedelvärdet för spotpriset på el i (elområde SE3) med jämfört med och uppgick till per MWh. Att medelpriset minskade berodde på lägre efterfrågan på el, bl.a. till följd av varmt väder, som elproduktion från både vatten- och vindkraft var betydligt högre än året innan. Utvecklingen av det genomsnittliga spotpriset visas nedan i diagram 2.4. Prisskillnaden mellan norra och var ovanligt stor , elområde SE4 i hade i genomsnitt högre spotpris jämfört med elområdena SE1 och SE2. 2021/22:1 Utgiftsområde 21 Diagram 2.4 Elpris på spotmarknaden elområde 3, årsmedel Anm.: då elområden infördes i , antas medelpriset för motsvara elområde 3. Källa: 2021:10. För industrin som helhet utgjorde kostnaderna för energi 2019 i genomsnitt av de rörliga kostnaderna, vilket är samma nivå som kostnaderna legat på . Den svenska industrins elkostnader är låga ur ett europeiskt perspektiv. En jämförelse av elkostnader i EU:s medlemsstater och , inklusive nätavgifter och skatter, för industrier med stor elförbrukning visas i diagram 2.5 nedan. Diagram 2.5 Elkostnader för industrier med stor elförbrukning (70–150 GWh/år) i EU-27 och , inkl. nätavgifter och skatter, Anm.: Uppgifter saknas för , och . Källa: Electricity prices for non-household consumers — bi-annual data (from 2007 onwards), . Drivmedelspriserna i minskade , framför allt för bensin och diesel, efter att ha haft en generellt ökande trend . minskade de genomsnittliga priserna på bensin och diesel med ca per liter. Drivmedelspriserna påverkas både av råvarupriser, som världsmarknadspriset på olja, och av skatter. Diagram 2.6 nedan visar beståndsdelarna för priset på bensin och diesel . 2021/22:1 Utgiftsområde 21 Diagram 2.6 Försäljningsprisets beståndsdelar för bensin E5 och diesel B7 Kronor/liter (omräknat priser) Anm.: För de kalenderår som punktskatterna på bensin och diesel alternativt avdrag för punktskatterna på biodrivmedel har justerats har en genomsnittlig skatt beräknats. Källa: 2021:10. Elproduktionen från förnybara källor fortsätter att öka, se avsnitt 2.6.6 nedan. De klimatpåverkande utsläppen från såväl energianvändning som el- och värmeproduktion i fortsätter att minska (se utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård). Verksamheter inom energisektorn, bl.a. el- och värmeproduktion, nät- och energianvändning för transporter och i industri, påverkar dock miljön på flera olika sätt, inte bara genom verksamheternas påverkan på klimatet. De miljökvalitetsmål som är mest relevanta för energipolitiken är Begränsad klimatpåverkan, luft, Bara naturlig försurning, Giftfri miljö, Levande sjöar och vattendrag, Levande skogar, Storslagen fjällmiljö, God bebyggd miljö, Säker strålmiljö och Ett rikt växt- och djurliv. Resultatredovisningen av miljömålen finns i redovisningen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. uppdrog regeringen åt att vara nationellt centrum för frågor om infångning och lagring av koldioxid. I uppdraget ingår bl.a. att ta fram avtal som möjliggör export av koldioxid från svenska verksamheter för långsiktig geologisk lagring och som säkerställer att transporter och lagring sker på ett ansvarsfullt och säkert sätt. Myndigheten har även fått i uppdrag att lämna förslag på utformningen av ett system för driftstöd för avskiljning, infångning och lagring av koldioxid från förnybara källor. presenterade och gemensamt en nationell strategi för en hållbar vindkraftsutbyggnad vilken bl.a. syftar till att möjliggöra att vindkraften byggs ut på ett sätt som är förenligt med flera berörda miljömål. För att bl.a. införa hållbarhetskriterier för fasta och gasformiga biobränslen som används för produktion av el, värme och kyla föreslog regeringen i propositionen Hållbarhetskriterier – genomförande av det omarbetade förnybartdirektivet (prop. 2020/21:185) ändringar i lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och biobränslen. Lagändringarna trädde i kraft (bet. 2020/21:MJU24, rskr. 2020/21:374). beviljade investeringsstöd till 20 nya publika snabbladdningsstationer i anslutning till de större statliga vägarna för att täcka de s.k. vita fläckarna i områden där sådan laddinfrastruktur inte är marknadsmässigt lönsam (anslaget 1:5 2021/22:1 Utgiftsområde 21 Infrastruktur för elektrifierade transporter). Snabbladdarna fördelas på sju län, främst i inland där flest brister finns att åtgärda. För övrig laddinfrastruktur, se utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Det råder stora skillnader i jämställdheten inom energiområdet. I den statliga sfären syns en ökande jämställdhet, så till vida att andelen kvinnor ökar bland de anställda hos myndigheterna som arbetar med energifrågor. Inom energibolagen går dock utvecklingen långsamt och hos vissa delar ökar den ojämna könsfördelningen. av energibolagen hade anställda av underrepresenterat kön 2019 vilket är en minskning med en procentenhet jämfört med . Totalt sett utgjordes då andelen anställda hos energibolagen av kvinnor och män, vilket var sämre än i näringslivet generellt där det var totalt kvinnor och män. Installationsbranschen är fortsatt präglad av en stor mansdominans. Andelen auktoriserade elinstallatörer som är kvinnor understiger . Åren 2017–2019 beviljades kvinnor auktorisation av totalt 3 955 sökande (dvs. 51 kvinnor och 3 904 män). Av Elektrikerförbundets medlemmar är kvinnor och män. För /19 var det 253 kvinnor av totalt 6 787 sökande till el- och energiprogrammet (dvs. jämfört män). Till teknikprogrammet i gymnasieskolan var det flickor och pojkar av totalt av 11 883 sökande (, Fokus på jämställdhet i energisektorn: Reflektioner kring perioden –2019). 2.6.3Målnivåerna för de energipolitiska målen 2020 har nåtts Fortsatt ökning av total andel förnybar energi Den totala andelen förnybar energi fortsätter att öka och uppgick till , se diagram 2.7 nedan. Andelen förnybar energi var störst i elsektorn , följt av värmesektorn och av transportsektorn med ca Ökningen inom sektorn el beror framför allt på en ökad elproduktion från vindkraft. Den totala mängden förnybar energi i uppgick enligt definitionen i och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (förnybartdirektivet) till 2019, vilket var en ökning med från föregående år. Ökningen beror främst på den fortsatta utbyggnaden av vindkraft och en högre användning av biobränslen . höga andel förnybar energi generellt beror på goda naturresurser som möjliggör en stor användning av biobränslen inom industrin och för fjärrvärmeproduktion samt att en stor andel av elproduktionen kommer från vattenkraft. 2021/22:1 Utgiftsområde 21 Diagram 2.7 Andel förnybar energi av total använd energi 2005–2019 Värme, kyla, industri m.m. Källor: (ER 2020:10) och (beräkning enligt förnybardirektivet). Andelen förnybar energi i transportsektorn minskade marginellt Andelen förnybar energi inom transportsektorn uppgick , vilket kan jämföras föregående år och 2010. Enligt förnybartdirektivets beräkningsmetod som bl.a. dubbelräknar energiinnehållet för biodrivmedel från vissa råvaror (främst vissa restprodukter och avfall), utgjorde andelen förnybar energi i transportsektorn vilket är högst bland EU:s medlemsländer. Den kraftiga ökningen av användningen av förnybara bränslen beror främst på ökad användning av biodiesel i form av HVO (vätebehandlade oljor och fetter), både i ren form och som låginblandad i diesel. Jämfört med 2018 minskade dock användningen av ren HVO vilket ledde till att den totala andelen förnybar energi i transportsektorn sjönk marginellt jämfört med . Användningen av el i vägtrafik ökade från (GWh) 2018 till 250 GWh 2019. Nya reduktionsnivåer i reduktionsplikten för bensin och diesel har trätt i kraft (prop. 2020/21:180, bet. 2020/21:MJU23, rskr. 2020/21:411). Till 2030 ökar reduktionsnivåerna till för diesel och för bensin. Reduktionsplikt på flygfotogen har införts (prop. 2020/21:135, bet. 2020/21:MJU20, rskr. 2020/21:303). kommer reduktionsnivån att vara för att sedan öka till 2030. Den tillförda energin har varit relativt oförändrad som BNP ökat , vilket gör att energiintensiteten minskat . har energiintensiteten minskat med , vilket är en fortsatt minskning med en procentenhet jämfört med . Anledningen till den minskade intensiteten är att BNP fortsatt att öka och att normalårskorrigerad tillförd energi minskat med drygt jämfört med föregående år. Tillförd energi tenderar att uppvisa årliga variationer och en anledning är att tillförd energi till stor del utgörs av kärnbränsle som beror av driftförhållandena i kärnkraftverken. 2021/22:1 Utgiftsområde 21 Diagram 2.8 Normalårskorrigerad energiintensitet i förhållande till basår 2008 Total tillförsel exkl. utrikes transport och icke-energiändamål per BNP Källa: 2021:10. Energikartläggning i stora företag Stora företag måste enligt lagen (2014:266) om energikartläggning i stora företag genomföra energikartläggningar . genomförde en utvärdering i enkätform där av företagen angav att de hade nytta av energikartläggningen. Nyttan upplevdes störst för företag med högre energianvändning. Främsta skälet till att åtgärder utfördes var lönsamhet. Fler åtgärder kunde bli lönsamma genom att t.ex. utföras i samband med ombyggnationer. Åtgärder kunde också utföras på grund av andra nyttor såsom miljöskäl och förbättrad arbetsmiljö. Investerings- och projekteringsstödet, Energisteget 2018–2020 (anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering), med syfte att öka energieffektiviseringen i industrin har tagit utgångspunkt i resultatet av energikartläggningar i stora företag. Energistegets stöd till projekteringar har ökat företagens kunskap om möjligheter med investeringar i energieffektiva lösningar, vilket bedöms ge en potentiell energibesparing på /år. Stödet till investeringar förväntas ge effekter i form av en minskad energianvändning från /år. genomfördes en kvalitativ utvärdering av Energisteget (Utvärdering [Technopolis ], Utvärdering av energisteget 2018–2020). Programmet bedömdes bidra till att svensk industri undersökte och genomförde fler energieffektiva åtgärder än tidigare, och att detta skedde i snabbare takt än utan stödet. har analyserat kostnadseffektiviteten och samhällsekonomiska konsekvenser för Energisteget. Programmet bedöms vara kostnadseffektivt, med en åtgärdskostnad för staten på per sparad kWh (I2021/02092). Det är enligt för tidigt att göra en fullständig analys av de samhällsekonomiska konsekvenserna eftersom slutliga effekter av programmet inom olika områden inte kunnat skattas. producerades el från vindkraft, och detta tillsammans med de anläggningar som har tillstånd, men ännu inte har byggts, motsvarar med god marginal över i planerad årlig vindkraftselproduktion. Den faktiska produktionen tillsammans med den stora mängden tillståndsgivna anläggningar visar att planeringsramen avseende landbaserad vindkraft till 2020 har uppfyllts. 2021/22:1 Utgiftsområde 21 Den havbaserade vindkraften har haft betydligt högre kostnader och detta i kombination med intressekonflikter till havs har gjort att intresset för havsbaserad vindkraft har varit lägre än för landbaserad, vilket återspeglas i få tillståndsgivna och utbyggda anläggningar till havs som därmed inte uppnår . I det förslag till havsplaner som Havs- och vattenmyndigheten har tagit fram utpekas områden för energiutvinning till havs som bedöms möjliggöra 20–årlig vindkraftsproduktion. 2.6.4Energieffektivisering är en nyckelfaktor för att nå energiintensitetsmålet 2030 Den tillförda energin har varit relativt oförändrad som BNP ökat , vilket gör att energiintensiteten minskat . I jämförelse med 2005 minskade energiintensiteten till 2019 vilket var en fortsatt minskning jämfört med , se diagram 2.9 nedan. Minskningen beror främst på minskning av den normalårskorrigerade tillförda energin och ökning av BNP. Diagram 2.9 Normalårskorrigerad energiintensitet i förhållande till basår 2005 Total tillförsel exkl. utrikes transport och icke-energiändamål per BNP Källa: 2021:10. Enligt Energimyndighetens långsiktiga scenarier (ER 2021:6) beräknas energiintensiteten minska med mellan till 2030 vilket innebär att målet på inte nås med dagens befintliga styrmedel. Hur energiintensiteten utvecklas beror på utvecklingen av BNP och av mängden tillförd energi, vilket i sin tur kan bero på flera faktorer såsom energieffektiviseringsåtgärder, strukturomvandlingar inom industrin, driften i kärnkraftverk, energilagring, utveckling av den svenska ekonomin och konjunkturen m.m. Effekter av covid-19-pandemin ingår i beräkningarna. Den tillförda energin är också lägre på grund av en minskad energianvändning i transport- och i bostads- och servicesektorerna. För att målet till 2030 ska nås behöver den tillförda energin enligt scenarier minska med ca , alternativt behöver den årliga BNP-utvecklingen vara mot den i scenarierna antagna utvecklingen om . Hushåll och mindre företag erbjuds lokalt anpassad rådgivning Den kommunala energi- och klimatrådgivningen (EKR) tillhandahåller oberoende rådgivning till hushåll och mindre företag inom energi- och klimatfrågor (anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering). EKR genomför även EU-krav på att tillhandahålla 2021/22:1 Utgiftsområde 21 rådgivning enligt energieffektiviseringsdirektivet1, direktivet om byggnaders energiprestanda2 samt förnybartdirektivet. Rådgivningsfunktionen finns i 285 av landets kommuner. Rådgivarna är jämnt könsfördelade. För programperioden –2020 har ca betalats ut till kommuner och energikontor. genomfördes en effektanalys för att utreda vilka effekter rådgivningen har gett bland aktörer och målgrupper i samhället (, Effektanalys EKR – En analys av energi- och klimatrådgivningens effekter 2020). Sammantaget visar effektanalysen bl.a. att det går att visa på samband mellan EKR och nytta/effekt på samhällsnivå, att rådgivningen bidrar till att energieffektiviserande åtgärder genomförs och att rådgivningen tydligt kan förstärka effekten av andra satsningar. Energieffektivisering främjas i små och medelstora företag Inom ramen för det nationella regionalfondsprogrammet perioden –2020 genomförde insatser för ökad energieffektivitet i små och medelstora företag. Totalt deltog 258 företag i nätverken , och det har varit stort fokus på erfarenhetsutbyte kring rådgivning via exempelvis digitala möten under covid-19- pandemin. Företag som deltagit i insatserna har genomfört drygt 1 500 energieffektiviseringsinsatser som har resulterat i en energieffektivisering på (ca ), vilket motsvarade en koldioxidreduktion på . Utvärderingar visar att de företag som fått stöd och rådgivning har blivit bättre beställare av energieffektiva varor och tjänster. Stärkt policyarbete och marknadskontroll för ekodesign och energimärkning är en aktiv och pådrivande part i EU:s arbete med ekodesign och energimärkning av energirelaterade produkter, vilket bidrar till de riksdagsbundna målen genom att minska energianvändningen från energirelaterade produkter. Regeringen förstärkte resurserna till policyarbete och marknadskontroll för ekodesign och energimärkning genom en reform som presenterades i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 21 avsnitt 2.8.1). fortsatte att driva ett aktivt deltagande i standardiseringsgrupper inom ekodesign och energimärkning, vilket bl.a. har lett till förbättrade provningsmetoder och väl underbyggda inspel till standardiseringsgrupper och Europeiska kommissionen. Svenska provresultat har exempelvis använts för att lägga grunden för de lagkrav som utreds för vattenkokare då den svenska provningen är den enda som har gjorts inom EU. 2.6.5Det svensk-norska målet till 2020 inom elcertifikatssystemet har nåtts tillkom det drygt 5 350 nya anläggningar inom elcertifikatssystemet. Den förnybara elproduktionskapaciteten inom elcertifikatssystemet ökade i med 2020 jämfört med året innan. Vindkraften stod för i princip hela ökningen. Solcellsanläggningar stod för den största procentuella ökningen , vilket motsvarade en ökning med ca jämfört med föregående år. Trots den stora ökningen av solcellsanläggningar är den totala produktionen av solkraft marginell jämfört med övrig förnybar elproduktion. producerades totalt certifikatsberättigad förnybar el i . Sedan elcertifikatssystemets start har nästan 23 200 nya anläggningar byggts. Av dessa anläggningar är ca 2 700 vindkraftsanläggningar och ca 19 900 solcellsanläggningar. 1Europaparlamentets och rådets direktiv /27/EU av om energieffektivitet, om ändring av direktiven /125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven /8/EG och 2006/32/EG. 2Europaparlamentets och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda. 2021/22:1 Utgiftsområde 21 förväntade årliga produktion i och är ca , varav vindkraften står för , biobränslebaserad elproduktion för och vattenkraft för , se diagram 2.10 nedan. Utbyggnaden av den förnybara elproduktionen inom elcertifikatssystemet har påverkat även utvecklingen mot målet om förnybar energi till 2020 och målet om förnybar elproduktion 2040. Diagram 2.10 Förnybar elproduktion inom elcertifikatssystemet fördelat på kraftslag –2020 Källa: 2021:10. Inom det gemensamma elcertifikatssystemet med byggdes den förnybara energin ut med i och i . –2020 godkändes anläggningar inom det gemensamma elcertifikatssystemet med en förväntad normalårsproduktion om , varav byggdes i och i . och vassdragsog energidirektorat uppger att målnivån om ny förnybar elproduktion till 2020 passerades . Marknadspriset på elcertifikat föll . Detta motsvarar en extraintäkt för elproducenterna på 0,2–14,/kWh. Elkundernas genomsnittliga kostnad för elcertifikat blev ca /kWh exklusive mervärdesskatt. Detta är en kostnad som ur ett internationellt perspektiv anses vara relativt låg sett till kostnad för stöd till förnybar elproduktion. Vidare kan kostnaderna ställas i relation till den priseffekt som den tillkommande elproduktionen från elcertifikatssystemet har på elpriset. Denna priseffekt är dock svår att exakt beräkna, men kan innebära ett lägre elpris. Andra kostnader inom elsystemet kan dock tillkomma som är svåra att uppskatta. Energimyndigheterna i och bedömer att det är sammanlagt över förnybar elproduktion under konstruktion i och där anläggningarna beräknas vara i drift . Den förnybara energiproduktionen har byggts ut i snabb takt och målet om beräknas nås . Enligt avtalet mellan och har produktionsanläggningar i och som sätts i drift efter (det s.k. stoppdatumet) inte rätt att tilldelas elcertifikat. Anläggningar som sätts i drift i före stoppdatum och som uppfyller kraven för att tilldelas elcertifikat, ska kunna godkännas fram . Regeringen föreslog därför att elcertifikatssystemet avslutas och att anläggningar, varaktiga produktionsökningar och 2021/22:1 Utgiftsområde 21 vissa ombyggnader som genomförts eller tagits i drift efter utgången av 2021 inte får tilldelas elcertifikat (prop. 2020/21:16, bet. 2020/21:NU6, rskr. 2020/21:44). 2.6.6Elproduktionen från förnybara energislag ökar Den förnybara elproduktionens andel av totala elproduktion har fortsatt att öka, se diagram 2.11 nedan. stod förnybara energislag för av den totala elproduktionen, jämfört 2018. Förnybar elproduktion kommer framför allt från vattenkraft, vindkraft och kraftvärme med biomassa som bränsle. Solelen fortsätter att öka procentuellt sett, men utgör fortfarande en marginell andel i förhållande till övrig elproduktion. Diagram 2.11 Andel förnybar elproduktion fördelat på kraftslag Anm.: Andelen solkraft uppgick , men framgår inte i diagrammet p.g.a. läsbarhetsskäl. Källa: 2021:10. Vattenkraften är fortsatt det förnybara kraftslag som står för den högsta andelen av den totala elproduktionen. Vindkraften byggs ut snabbt och sker på kommersiella villkor. ökade elproduktionen från vindkraft med ca 3 200 GWh, motsvarande . Vindkraftsutvecklingen framgår nedan i tabell 2.8. Installerad effekt och produktion från vindkraft Antal verk (st) Installerad effekt (MW) Elproduktion (GWh) Utbyggd effekt (MW) Källa: 2021:10. En ökad utbyggnad av vindkraft bidrar till målet om förnybar elproduktion och flera insatser görs för att underlätta utbyggnaden. program Lokala och regionala insatser för förnybar elproduktion (anslaget 1:3 Insatser för förnybar elproduktion) finansierar projekt om utmaningar inom förnybar elproduktion på lokal och regional nivå. Regeringens vindkraftssamordnare har i uppdrag att bl.a. medla mellan olika intressenter i vindkraftsprojekt lokalt och att bistå regeringen i arbetet med att hantera strukturella hinder för fortsatt vindkraftsutbyggnad i . 2021/22:1 Utgiftsområde 21 uppdrag i regleringsbrevet att utvärdera vindkraftssamordnarnas roll (I2020/03364). har promemorian Minskade anslutningskostnader för elproduktion till havs remitterats (I2020/02973). Regeringen har även uppdragit åt Transportstyrelsen att bl.a. se över möjligheten att bevilja undantag från reglerna om behovsstyrd hindersbelysning för vindkraftverk (I2021/00697 m.fl.) samt åt Försvarsmakten att bl.a. fortsätta att utveckla förmågan till tidig dialog och samverkan med relevanta aktörer i planerings- och prövningsprocessen av deras planerade anläggningar för förnybar energiproduktion (Fö2021/00101). Havs- och vattenmyndigheten lämnade förslag till havsplaner för , och . Havsplanerna ger vägledning om vad som är den mest lämpliga användningen av olika havsområden. Energiutvinning är en användning bland flera. Planerna ska ge vägledning till myndigheter och kommuner vid planläggning och prövning av anspråk på användning av områdena. Förslaget bereds inom . Som ett led i att förse vattenkraften med moderna miljövillkor har regeringen uppdragit åt Havs- och vattenmyndigheten, och att se över de s.k. HARO-värden som anges i den nationella planen för omprövning av vattenkraften (M2020/01473). tog och fram en nationell strategi för en hållbar vindkraftsutbyggnad. Ett mål har varit att skapa planeringsförutsättningar för en vindkraftsutbyggnad på land motsvarande . Strategin omfattar en regional fördelning av det nationella utbyggnadsbehovet, ett nationellt planeringsunderlag i form av ett kartunderlag och tematiska planeringsunderlag. Utbyggnaden av nätanslutna solcellsanläggningar ökar, dock från en låg nivå. uppgick den installerade effekten till 1 090 MW, vilket är en ökning med jämfö rt med 2019. Det har framför allt skett en ökning av antalet mindre solcellsanläggningar, exempelvis på villatak. betalades ca ut i investeringsstöd för solceller (anslaget 1:7 Energiteknik). har även betalats ut i stöd för lokala energilager av förnybar elproduktion (anslaget 1:7 Energiteknik). Intresset för stöd för energilager har ökat och inkomna ansökningar 2020 var högre än 2019. Ett grönt avdrag för privatpersoner för installation av grön teknik har införts genom en reform som presenterades i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m., avsnitt 13.4).