prop · H803105 · 2021-03-23 00:00:00 — Tjejerna tittar betydligt mera sällan. Det är dock oklart hur detta påverkar barn och ungas hälsa och relationer. Regeringen har gett BO i uppdrag att kartlägga kunskap om hur barns och ungas hälsa och relationer påverkas av pornografi. Uppdraget innebär också att inventera metoder för att stärka barns och ungas motståndskraft mot negativ inverkan av pornografi. Uppdraget ska redovisas . Studie om ungdomars sexualitet, utsatthet för sexuella övergrepp, sexuell exploatering och sexuell exponering via sociala medier Åtgärd: Stiftelsen har beviljats medel för att genomföra en nationell och återkommande studie om ungdomars sexualitet, utsatthet för sexuella övergrepp, sexuell exploatering och sexuell exponering via digitala medier. Regeringen anser att det är angeläget att följa ungdomars utsatthet för sexuella övergrepp och sexuell exploatering. har en nationell studie om ungdomars sexualitet och utsatthet genomförts. Stiftelsen påbörjade en fjärde studie om unga, sex och internet efter #metoo. Studien ska redovisas till regeringen . Åtgärd: Regeringen har beviljat Stiftelsen medel för att förbereda en undersökning om förekomsten av våld mot barn i . Undersökningen kommer att pågå –2022. Det övergripande syftet med den nya undersökningen om förekomsten av våld mot barn är att följa upp de tidigare undersökningarna avseende före- komst, attityder och riskfaktorer, samt att djupare undersöka viktiga risk- grupper för våldsutsatthet som har identifierats i tidigare undersökningar. Handlingsplan för lika rättigheter och möjligheter för hbtqi-personer Åtgärd: Regeringen har beslutat om en handlingsplan för hbtqi- personers lika rättigheter och möjligheter. Regeringen beslutade om en handlingsplan för att ytterligare förstärka arbetet för att förbättra hbtqi-personers situation. Handlings- planen kompletterar den befintliga strategin för lika rättigheter och möjlig- heter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck (2014). Unga hbtqi-personer är ett särskilt fokusområde och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF), och är s.k. hbtqi-strategiska myndigheter för fokusområdet. Uppdraget som hbtqi-strategisk myndighet handlar om att främja hbtqi- personers lika rättigheter och möjligheter inom sina respektive verk- samhetsområden. har även fått i uppdrag att under- söka vilka utvecklingsbehov och insatser som behövs för att göra skolan till en mer trygg och inkluderande plats för unga transpersoner och icke- binära. MUCF fortsätter kartläggningsuppdrag för att följa upp unga hbtqi- personers levnadsvillkor, unga hbtqi-personers utsatthet för s.k. omvändelseterapi och de fortsätter att genomföra insatser för en öppen och inkluderande miljö i skolan och även stärkta förutsättningar för mötes- platser för unga hbtqi-personer. Regeringen avser även att ta fram en förordning om statsbidrag till ideella organisationer vars verksamhet Skr. 2020/21:105 bidrar till mötesplatser för unga hbtqi-personer. 10.9Insatser för att främja ungdomars inflytande över samhällsutvecklingen 10.9.1Prioritering: Alla unga ska vara delaktiga i samhällsbygget Ett aktivt deltagande i demokratin såväl genom deltagande i allmänna val som deltagande i demokratin mellan valen grundläggs tidigt i livet. I en levande och jämlik demokrati är det viktigt att alla invånare har de kunskaper, verktyg och förmågor som krävs för att aktivt kunna föra sin talan och delta i demokratins beslutsprocesser. Mot denna bakgrund är det viktigt att unga tidigt ges stöd och möjlighet att delta i demokratiska processer och därigenom etablera kunskaper och förmågor som kan användas hela livet. 10.9.2Insatser för att främja ungdomars organisering Statsbidraget till barn- och ungdomsorganisationerna Åtgärd: Statsbidraget till barn- och ungdomsorganisationer förstärks och 2022. Ungas demokratiska organisering är en viktig del i att öka ungas inflytande och delaktighet. Ungdomsorganisationerna spelar en viktig roll som röstbärare och opinionsbildare, men de fungerar även som en demokrati- skola för medlemmarna. De ger ett sammanhang där ungdomar kan få kunskap och erfarenhet både om hur demokratiskt fattade beslut arbetas fram inom en organisation och hur organisationer kan påverka besluts- fattande och samhället i stort. Rollen som demokratiskola är betydelsefull också för deltagande i de formella beslutsprocesserna och kan bidra till att fler ungdomar deltar i dessa. Civila samhällets organisationer och ungdomsrörelsen engagerar många unga och fångar upp ungas behov på ett annat sätt än vad det offentliga har förmåga att göra. Föreningsengagemang och andra organiserade fritidssysselsättningar kan också ge ungdomar viktig såväl personlig som yrkesmässig kompetens och interkulturell kompetens, viktiga färdigheter inom entreprenörskap, lagarbete, ledarskap, projekt- ledning, problemlösning och kritiskt tänkande. Fler barn- och ungdoms- organisationer än tidigare söker bidrag vilket leder till att många organisationer får mindre bidrag även om antalet medlemmar ökar. Sam- tidigt har covid-19-pandemin medfört svårigheter för organisationerna när det gäller att genomföra sin ordinarie verksamhet. Statsbidraget till barn- och ungdomsorganisationer höjs därför med 2021 och 2022. Bidrag till för ungdomsorganisationer Åtgärd: Regeringen har beviljat medel till för ungdomsorganisationer (LSU) för att samordna och tillgängliggöra information inom ungdomsrörelsen så att fler unga får kunskap om och tillgång till digitala verktyg för demokratisk organisering. Covid-19-pandemins konsekvenser har inneburit att ungdomsrörelsen, liksom övriga samhället, ställts inför en rad utmaningar i sitt omställnings- arbete. Att fysiska möten inte går att genomföra i samma utsträckning påverkar förutsättningarna för ungas organisering. för ungdomsorganisationer (LSU) har mot bakgrund av detta identifierat ett behov av att samordna information och utforma tillgängliga samt enkla vägar att nå och dela verktyg och erfarenheter inom ungdomsrörelsen för hur organisering kan se ut även i digitaliserade former. Insatserna ska bestå i att utveckla och utforma digitala verktyg för att skapa användarvänliga och tillgängliga plattformar för ungas organisering. Uppdraget ska redovisas . Förbättrade förutsättningar för inflytande bland ungdomar från de nationella minoriteterna Åtgärd: Förutsättningarna för engagemang för unga från de nationella minoriteterna ska förbättras. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) ska genom- föra insatser som bidrar till att förbättra förutsättningarna för engagemang och inflytande för unga från de nationella minoriteterna. I uppdraget ingår att utöka organisationernas nätverk med andra ungdomsorganisationer. Arbetet ska ske i samarbete med de nationella minoriteternas ungdoms- förbund. Uppdraget ska redovisas . 10.9.3Insatser för att främja deltagande och delaktighet i demokratin De flesta kommuner bedriver någon form av arbete för att ge unga inflytande lokalt. Det finns dock stora skillnader mellan olika kommuner sett till ambitionsnivå och till hur stor grupp unga som nås av befintliga insatser. Det finns ett behov av statliga insatser för att stärka ungas förut- sättningar att delta aktivt i demokratin och att stärka arbetet med att främja ungas deltagande och delaktighet i demokratin. Mot denna bakgrund har ett antal myndigheter fått i uppdrag att främja ungas deltagande och del- aktighet i demokratin. ska stärka och utveckla demokratiperspektivet Åtgärd: har fått i uppdrag att stärka och utveckla demokratiperspektivet på webbplatsen Mina rättigheter. Webbplatsen Mina rättigheter som riktar sig till barn och unga ska utvecklas. Det befintliga innehållet på webbplatsen ska kompletteras med kunskap och vägledning kring hur barn och unga själva kan ta sina Skr. 2020/21:105 demokratiska rättigheter i bruk. Regeringen har därför gett Barn- ombudsmannen (BO) i uppdrag att stärka och utveckla demokrati- perspektivet på hemsidan Mina rättigheter. Uppdraget ska redovisas . Forum för levande historia ska utveckla och sprida pedagogiskt material Åtgärd: Forum för levande historia har fått i uppdrag att utveckla och sprida pedagogiskt material för skolan som syftar till att förankra stödet för demokratin som styrelseskick och att stärka elevers kunskaper och förmågor för ett aktivt medborgarskap. genomför regeringen en nationell kraftsamling – Demokratin . Målet är att främja en uthållig och levande demokrati i hela landet genom att stärka förutsättningarna för människor att i större utsträckning aktivt kunna delta i demokratin. Genom olika insatser avser regeringen att främja deltagande och delaktighet i demokratin, öka kun- skaperna och stärka demokratins motståndskraft. Som en del av detta har regeringen gett Forum för levande historia i uppdrag att utveckla och sprida pedagogiskt material för skolan som syftar till att förankra stödet för demokratin som styrelseskick och att stärka elevers kunskaper och förmågor för ett aktivt medborgarskap. Uppdraget tar bl.a. sin utgångspunkt i historiska exempel av vad det innebär att leva i en diktatur. Uppdraget ska nå elever från och med årskurs 4 till och med gymnasieskolans årskurs 3 och har som mål att genom undervisningen nå en majoritet av landets elever senast . Kriminalvården ska genomföra utbildningsinsatser Åtgärd: Kriminalvården har fått i uppdrag att utveckla och genomföra utbildningsinsatser särskilt för unga intagna på anstalter och häkten med syfte att öka kunskapen om demokratin och stärka individers förutsättningar att delta i demokratin och dess beslutsprocesser. Ungdomar är en viktig målgrupp. Regeringen bedömer att många av kriminalvårdens klienter har behov av grundläggande kunskap om det demokratiska systemet, vilket kan skapa bättre förutsättningar för dessa individer att delta i demokratin. De flesta unga har en strafftid på mindre än , vilket främst möjliggör kortare insatser. I syfte att öka kunskapen om demokratin och stärka de intagnas förutsättningar att delta i demokratin och dess beslutsprocesser har regeringen uppdragit åt Kriminalvården att utveckla och genomföra utbildningsinsatser på anstalter och häkten (Ku2020/00468/MD). Upp- draget ska redovisas . MUCF ska främja deltagande och stärka delaktigheten i demokratin Åtgärd: Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har fått i uppdrag att ta fram och sprida modeller för hur kommuner kan främja deltagande och stärka delaktigheten i demokratin. I regeringens strategi för en stark demokrati (Ku2018/01406/D) lyfts det demokratiska utanförskapet fram som en av demokratins utmaningar. En allt för stor del av befolkningen varken deltar eller känner sig delaktiga i demokratin. Det är i synnerhet socioekonomiskt resursstarka personer och personer med högre utbildning som är överrepresenterade bland dem som är aktivt engagerade i politiska partier och andra civilsamhälles- organisationer. I områden med socioekonomiska utmaningar är det en större andel av befolkningen som varken deltar eller känner sig delaktiga i demokratin jämfört med i andra typer av områden. Denna problematik adresseras också i regeringens långsiktiga strategi för att minska och motverka segregation (Ku2018/01462/D). Ett aktivt deltagande i demo- kratin såväl genom deltagande i val som deltagande i demokratin mellan valen grundläggs tidigt i livet, varför det är viktigt att inrikta åtgärder mot unga. Mot denna bakgrund har regeringen gett ett uppdrag till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) att främja ungas förutsättningar att delta i demokratin. MUCF ska arbeta strategiskt, sektorsövergripande och långsiktigt med att stärka ungas kunskap om den lokala demokratin, utveckla ungas demokratiska färdigheter och kompetenser samt främja deltagande och stärka delaktigheten i demo- kratin. Uppdraget ska redovisas . ska stärka unga samers delaktighet i demokratin Åtgärd: ska genomföra folkbildande och kunskapshöjande insatser som bidrar till att stärka särskilt unga samers intresse och möjligheter att delta aktivt i demokratin och i det offentliga samtalet. I samband med valrörelsen inför sametingsvalet anser regeringen att det finns goda möjligheter att genomföra demokratiinsatser bland unga samer. Vidare kan demokratistärkande insatser kopplas till de allmänna valen 2022. Regeringen har därför gett ett upp- drag att genomföra folkbildande och kunskapshöjande insatser som bidrar till att stärka särskilt unga samers intresse och möjligheter att delta aktivt i demokratin och i det offentliga samtalet (Ku2020/00918/MD). ska främja delaktighet i demokratin Åtgärd: ska genomföra särskilda insatser i sin skolverksamhet med målsättningen att främja elevernas utveckling av de kunskaper och förmågor som krävs för att aktivt kunna delta i demokratin. Ungdomar och klienter som vårdas inom (SiS) institutioner riskerar att varken delta eller känna sig delaktiga i demo- kratin. Människor som upplever att de saknar inflytande riskerar att kanalisera sin frustration i en destruktiv riktning. Inte minst allvarligt är det om känslor av utanförskap befästs hos barn och unga. För att motverka risken att ungdomar och klienter som vårdas inom SiS ska hamna i ett demokratiskt utanförskap bedömer regeringen att det är viktigt med insatser som främjar elevernas utveckling av de kunskaper och förmågor som krävs för att aktivt kunna delta i demokratin. Regeringen har därför gett SiS i uppdrag att genomföra särskilda insatser i sin skolverksamhet med målsättningen att främja elevernas utveckling av de kunskaper och förmågor som krävs för att aktivt kunna delta i demokratin (Ku2020/00916/MD). Insatserna ska syfta till att stärka ungdomars och andra klienters möjligheter till inflytande inom verksamheten och att ge dessa grupper verktyg för att både påverka sin egen vardag och delta i demokratin och dess beslutsprocesser. Uppdraget ska redovisas . Åtgärd: har fått i uppdrag att genom att anordna demokratimässor på flera universitetsorter stärka gymnasieelevers kun- skaper om demokratins utmaningar och möjligheter. För att ge gymnasieungdomar ökad kännedom om och intresse för demokrati och politik utifrån vetenskapligt grundad analys och kunskap har regeringen gett ett uppdrag till att anordna demokratimässor på flera universitetsorter (Ku2020/00917/MD). Upp- draget ska särskilt bidra till att elever ökar sin förståelse för demokratins politiska processer och de egna möjligheterna att engagera sig och påverka. Uppdraget syftar särskilt till att bidra till ett ökat intresse för demokratifrågor bland elever från studieovana miljöer. På demokrati- mässorna ska ett brett utbud av forskning om politik och demokrati tillgängliggöras. Uppdraget ska redovisas . ska öka kunskapen om föreningsidrottens demokratiska grunder Åtgärd: Regeringen har beviljat medel för att öka kunskapen om föreningsidrottens demokratiska grunder, särskilt bland idrottsaktiva barn och unga, samt att utveckla formerna för att inkludera barn och unga i idrottsföreningars beslutsprocesser. Regeringen ser ett behov att lyfta fram föreningsidrottens demokratiska grunder och att öka kunskapen om dessa. har därför beviljats medel för att öka kunskapen om föreningsidrottens demokratiska grunder, särskilt bland idrottsaktiva barn och unga, samt att utveckla formerna för att inkludera barn och unga i idrottsföreningars beslutsprocesser. Stödet om ska ge möjlighet att ta fram och sprida kunskap om idrotts- rörelsens demokratiska grunder. Förbundet ska också stödja idrotts- föreningarnas arbete med att utveckla sina demokratiska processer så att insynen och möjligheterna att delta ökar för barn och unga. Genom bidraget ska också fler barn och unga kunna engageras och få möjlighet att delta aktivt i beslut som rör föreningen i stort liksom de konkreta förutsättningarna för det egna idrottsutövandet. Enligt beslutet ska en redovisning vara lämnad till regeringen . Kommuner och Regioner ska verka för att fler deltar i demokratiska processer Åtgärd: Regeringen och Kommuner och Regioner har slutit en överenskommelse som innebär att parterna –2022 bl.a. intensifierar sitt arbete med att stödja och stärka utvecklingsarbete i kommuner och regioner som gör det möjligt för fler människor att delta och vara delaktiga i demokratiska beslutsprocesser. En stor del av demokratin utspelar sig på den kommunala och regionala nivån. Här fattas många av de beslut som ligger nära unga och möjlig- heterna till deltagande är större. Regeringen har därför tillsammans med Kommuner och Regioner (SKR) slutit en överenskommelse om att tillsammans verka för en uthållig demokrati med stärkta förutsättningar för människor att delta och vara delaktiga. Inom ramen för överens- kommelsen ska SKR utlysa en utmärkelse som kan tilldelas skolklasser i årskurs 7–9 i och i gymnasieskolan som utarbetar bra och kreativa förslag på hur demokratin kan stärkas och utvecklas för framtiden. Ett särskilt uppmärksammande, prisceremoni och spridning av goda exempel ska ske . ska stärka arbetet för ökad medie- och informationskunnighet Åtgärd: har fått i uppdrag att förstärka arbetet för ökad medie- och informationskunnighet. är medie- och informationsutbudet större och mer diversifierat . Internet och de sociala medierna har fört med sig ökade möjlig- heter att sprida och ta del av information och nyheter, samt att delta i det offentliga samtalet genom att kommentera, debattera och bilda opinion. Även om trösklarna för deltagande och kommunikation har sänkts, finns stora skillnader mellan människors möjligheter att delta eftersom individuella förutsättningar, preferenser och vanor har betydelse för medieanvändningen. En stark demokrati förutsätter informerade med- borgare som har verktyg för att kunna delta och engagera sig i samhället. En allt viktigare förutsättning för att var och en ska kunna nyttja den digitala utvecklingens potential är ökad medie- och informations- kunnighet. Uppdraget ska redovisas . 10.9.4Insatser för att förebygga och motverka hot och hat sprider utbildnings- och informationsmaterial Åtgärd: Regeringen har gett i uppdrag att sprida det utbildnings- och informationsmaterial som myndigheten tagit fram för att stödja personer som utsätts för eller riskerar att utsättas för hot och hat i det offentliga samtalet. har tagit fram webbplatsen som erbjuder samlad och lättillgänglig information som kan användas av olika målgrupper, t.ex. det civila samhällets organisationer, enskilda opinions- bildare och myndigheter. Uppdraget syftar till att öka kännedomen om och användningen av materialet som finns på webbplatsen , bland både utsatta och dem som stödjer utsatta. I uppdragets genomförande ska skillnader i utsatthet t.ex. kopplat till kön, ålder och olika former av rasism beaktas. Alla som deltar i det offentliga samtalet och engagerar sig i samhällsfrågor ska ha tillgång till ett grundläggande stöd vid utsatthet för hot och hat. finns det fortfarande stora variationer i vilka stöd- insatser som olika målgrupper får och har tillgång till. För regeringen är det av vikt att målgrupper som är särskilt utsatta, har låg kännedom om vilket stöd som finns och som inte omfattas av andra insatser nås genom uppdraget. Arbetet ska ske i samverkan med och andra relevanta statliga och ickestatliga aktörer. Uppdraget ska redovisas . Åtgärd: Regeringen har gett (Brå) i uppdrag att kartlägga omfattningen och konsekvenserna av trakasserier, hot och våld mot politiskt förtroendevalda under . Brå har på uppdrag av regeringen tidigare kartlagt trakasserier, hot och våld mot förtroendevalda för åren 2011, 2012, 2014, 2016 och 2018. Rapporterna visar att hot, våld och trakasserier mot förtroendevalda har ökat . Brås senaste kartläggning Politikernas trygghets- undersökning (PTU) 2019 (Ku2019/01876) visar att nästan var tredje förtroendevald utsattes för hot, våld eller trakasserier under . De yngre förtroendevalda uppger i större utsträckning än de äldre förtroendevalda att de blivit utsatta för hot, våld eller trakasserier. Av de som är uppger att de utsattes på grund av deras förtroendeuppdrag under . Yngre förtroendevalda uppger också att de i högre grad än äldre påverkats på något sätt på grund av utsatthet eller oro för att utsättas. Brå ska redovisa uppdraget till regeringen . Kommuner och Regioner förebygger och hanterar hot och hat mot förtroendevalda Åtgärd: Regeringen har beviljat Kommuner och Regioner medel för att fortsätta stödja och utveckla kommuners och regioners systematiska arbete för att förebygga och hantera hot och hat mot förtroendevalda . Kommuner och Regioner (SKR) har beviljats medel av regeringen för insatser för att stödja och utveckla kommuners och regioners systematiska arbete för att förebygga och hantera hot och hat mot förtroendevalda. Det är viktigt att kommuner och regioner fortsätter att utveckla arbetet. Många kommuner och regioner har utarbetat rutiner för det omhändertagande säkerhetsarbetet, däremot varierar systematiken 2020/21:105 i det förebyggande arbetet. Unga förtroendevalda är en utsatt målgrupp. Projektet ska redovisas till regeringen . Kartläggning av våldsbejakande extremistisk propaganda i digitala miljöer Åtgärd: har fått i uppdrag att göra kartläggningar och analyser av våldsbejakande extremistisk propa- ganda, hot och hat som sprids via internet och sociala medier. Ungdomar är en utsatt målgrupp. Den våldsbejakande extremistiska propagandan som sprids digitalt bygger ofta på fragment från samtida spel- och filmkultur tillsammans med utopiska föreställningar. Våldsbejakande och rasistiska budskap och sym- boler kan också blandas med humor och ironi. I FOI:s uppdrag ingår att fortsätta utveckla verktyg för fördjupad analys, att kartlägga och analysera förekomsten av hot, hat och extremistiska budskap som har riktats mot olika individer och grupper i samhället, samt att ta fram analysrapporter och samverka med relevanta aktörer för att sprida den kunskap som tas fram inom ramen för uppdraget, t.ex. och Center mot våldsbejakande extremism vid . () ska lämna en slutredovisning till regeringen . 10.9.5Ungas klimat- och miljöengagemang Involvering av ungdomar i förberedelser och genomförande av högnivåmötet Stockholm+50 som äger rum 2022 Åtgärd: Regeringens ambition är att på ett meningsfullt sätt involvera ungdomar i förberedelser av Stockholm+50. Dessutom avser regeringen att verka för att länder inkluderar ungdomsrepresentanter i sina delegationer till högnivåmötet. Stockholm+50 är ett globalt högnivåmöte som ska stå värd , sedan FN:s första miljökonferens . Stockolm+50 syftar till att stärka det globala arbetet med att uppnå klimat- och miljömål och genom att omdefiniera vår relation till naturen, från en nedbrytande till en stärkande. Målet att stödja en grön återhämtning från covid-19-pandemin, där ingen lämnas utanför, genom åtgärder för att påskynda övergången till hållbar konsumtion och produktion. Syftet med att konsultera ungdomar i förberedelserna av högnivåmötet är att ta del av ungas perspektiv och engagemang i utformning av innehåll och resultat av mötet. Ambitionen är att Stockholm+50 levererar ett handlingsinriktat resultat som är inspirerat av budskap från unga globalt och som bl.a. kan bidra till gröna, anständiga jobb för unga. Regeringen kommer även att verka för att ungdomar ska kunna delta i högnivåmötet genom att bl.a. arbeta för att länder inkluderar ungdomsrepresentanter i sina delegationer till högnivå- mötet. Ungdomsrepresentanter i delegation till möten inom ramen för Klimatkonvention (UNFCCC). Åtgärd: Regeringen avser att fortsätta att inkludera ungdoms- representanter i den svenska delegationen till möten inom ramen för Klimatkonvention (UNFCCC). har haft med ungdomsrepresentanter i delegationen till FN:s klimatförhandlingar utsedda av för ungdomsorganisationer (LSU). Ungdomsrepresentanterna deltar i för- beredelserna inför och i arbetet under klimatförhandlingarna. Utvärdering av ungdomspolitiska uppföljningssystemet Åtgärd: Statskontoret ska utvärdera uppföljningssystemet för den