prop · H803100 · 2021-04-15 00:00:00 — Detta då lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i upphör att gälla 2021 vilket antas leda till fler nya asylsökande. Prognosen bygger på antagandet att utlänningslagens (2005:716) bestämmelser i dess nuvarande lydelse då kommer att tillämpas. Liksom andra prognoser bygger denna prognos på redan be- slutad politik och utgör inte ett ställningstagande. För utgiftsområdet blir detta en för- dröjd effekt innan före detta asylsökande tillsammans med eventuella anhöriga kan bli kommunmottagna. Sammantaget beräknas utgifterna inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering minska med över perioden –2024 till följd av volymutvecklingen. Utgifterna väntas minska med 2021 för att sedan minska ytterligare något 2022 och öka 2023 och 2024. Volymer inom olika transfereringssystem Asylsökande, genomsnittligt antal inskrivna Antal personer med assistansersättning Antal timmar assistans per beviljad brukare, Antal sjukpenningdagar (netto)2, miljoner Antal rehabiliteringspenningdagar (netto)2, miljoner Antal personer med sjukersättning3 Antal personer med aktivitetsersättning3 Antal personer med sjuk- och aktivitetsersättning som Antal personer med garantipension Antal pensionärer som erhåller bostadstillägg Antal uttagna föräldrapenningdagar, miljoner Antal uttagna tillfälliga föräldrapenningdagar, miljoner Genomsnittligt antal ensamkommande barn och unga 0–som kommunerna får ersättning för8 Genomsnittligt antal nyanlända som kommunerna får Antal deltagare i etableringsinsatser Antal personer med studiehjälp Antal personer med studiemedel Antal personer med tilläggspension Antal personer med inkomstpension Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt och är avrundade till närmaste hundratal om inte annat anges. Arbetslösheten och antal deltagare i arbetsmarknadspolitiska program är nära sammankopplade med den konjunkturella utvecklingen. De redovisas därför inte i denna tabell utan ingår i kategorin makroekonomiska förutsättningar. 1Könsfördelningen baseras på genomsnittligt antal timmar per brukare och inte summan. 2Antalet dagar med partiell ersättning är omräknat till . 3Volymuppgifterna avser december. 4Könsfördelningen baseras på antalet mottagare vid ordinarie månadsutbetalning, totalt 233 900 personer. 5Könsfördelningen baseras på antalet mottagare vid ordinarie månadsutbetalning, totalt 29 300 personer. 6Könsfördelningen baseras på antalet mottagare vid ordinarie månadsutbetalning, totalt 115 100 personer. 7Könsfördelningen baseras på mottagarens kön. 8Könsfördelningen är en uppskattning som baseras på ett rullande fyraårigt genomsnitt för kommunmottagna ensamkommande barn och unga. 9Könsfördelningen är en uppskattning som baseras på ett rullande treårigt genomsnitt för kommunmottagna. Källa: Egna beräkningar. Den samlade volymen i vissa transfereringssystem minskar 2022–2024 Volymen mäts på olika sätt i olika transfereringssystem, t.ex. utbetalda dagar eller genomsnittligt antal personer som får ersättning. Omräkning till helårsekvivalenter är ett sätt att göra volymerna jämförbara mellan olika transfereringssystem. En helårs- ekvivalent motsvarar exempelvis två personer som är sjukskrivna på halvtid eller två personer som har fulltidsersättning från a-kassa vardera. I tabell 6.7 redovisas, för transfereringssystemen för ohälsa och arbetsmarknad, de i tabell 6.6 angivna volymerna omräknade till helårsekvivalenter. I tabell 6.7 inkluderas även sjuklön, dvs. ersatt sjukfrånvaro fr.o.m. dag två, i beräkningen av en helårs- ekvivalent. Det innebär att både personer som står utanför arbetsmarknaden och personer som är i arbete ingår. I tabellen redovisas även ekonomiskt bistånd, som är en utgift, vilket medför viss dubbelräkning eftersom individer som får ersättning från statliga transfereringssystem också kan ha rätt till ekonomiskt bistånd. Andelen av befolkningen i åldersgruppen 20–som tar emot ersättning i dessa transfereringssystem beräknas öka 2021 för att sedan minska 2022–2024. Ökningen 2021 förklaras i hög grad av ett ökat antal deltagare i arbetsmarknadspolitiska program vilket i huvudsak är en följd av pandemin. –2024 minskar sedan antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program tydligt och likaså antalet mottagare av arbetslöshetsersättning samt sjuk- och aktivitetsersättning. Helårsekvivalenter inom vissa transfereringssystem Tusental, andel av befolkningen 20–i procent. Utfall 2020, prognos 2021–2024 Summa inkl. ekonomiskt bistånd3 Befolkning 20–64 år Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive sjuklön som betalas av arbetsgivaren. 2Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som får ersättning i form av rehabiliteringspenning eller etablerings- ersättning räknas till sjuk- och rehabiliteringspenning respektive etableringsersättning. 3Summeringen innehåller dubbelräkningar då individer som ingår i andra ersättningssystem också kan vara berättigade till ekonomiskt bistånd. Källor: och egna beräkningar. När en utgiftsförändring inte har samma nettoeffekt på den offentliga sektorns konsoliderade utgifter eller på det offentliga finansiella sparandet som på de tak- begränsade utgifterna kan det motivera en teknisk justering av utgiftstaket. Tekniska justeringar har genomförts vid behov sedan utgiftstaket infördes och juster- ingarna föreslås normalt i budgetpropositionen. De utgiftsförändringar som i tabell 6.3 redovisas i kategorin Tekniska justeringar och därmed motiverat justeringar av utgiftstakets nivåer är hänförliga till ökningar eller minskningar av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner i samband med skatteförändringar. Övriga utgiftsförändringar är sådana som inte förklaras av beslutade, föreslagna och aviserade reformer, pris- och löneomräkning, makroekonomiska förändringar eller volymförändringar. Dessa övriga förändringar består t.ex. av förändringar av nivån på medlemsavgiften till EU. Även tidsförskjutningar i olika program eller utbetalningar, t.ex. investeringar i transportinfrastruktur och olika EU-finansierade program, kategoriseras som övriga utgiftsförändringar. Vidare ingår också den förändring av anslagsbehållningar som följer av skillnaden mellan beräknade anslagsnivåer och prognoser för den faktiska utgiftsförbrukningen. Övriga utgiftsförändringar medför högre utgifter –2023 och lägre utgifter i jämförelse med det föregående året. I detta avsnitt (6.2) beskrivs prognosen för de takbegränsade utgifterna jämfört med den av beslutade budgeten . Vidare redogörs särskilt för de utgiftsområden inom vilka de största sammantagna avvikelserna finns mellan denna utgiftsprognos och ursprungligt anvisade medel i statens budget . Statens utgifter beräknas sammantaget kraftigt överstiga den av ursprungliga beslutade budgeten . Detta förklaras av de åtgärder som vidtagits med anledning av spridningen av covid-19. I tabell 6.8 redovisas den aktuella utgifts- prognosen i förhållande till utfallet , den ursprungliga budgeten och regeringens förslag till förändringar i denna. I den nu aktuella utgiftsprognosen uppgår utgifterna inom samtliga utgiftsområden till sammanlagt 1 . I statens budget anvisades totalt 1 , vilket inkluderar posten Minskning av anslagsbehållningar. Den aktuella prognosen inkluderar beslutade och föreslagna åtgärder med anledning av propositionen Vårändringsbudget och propositioner med förslag till ändringar av statens budget som lämnats till tidigare och . Tabell 6.8 Utgifter 2020 och 2021 -0,2 -0,3 Skatt, tull och exekution -0,1 Försvar och samhällets krisberedskap -0,3 -0,3 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,8 -1,4 Jämställdhet och nyanlända invandrares -0,8 -0,9 -4,0 -4,5 -0,9 -1,3 -0,5 -2,3 Kultur, medier, trossamfund och fritid -0,2 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och -0,1 -0,1 -0,4 -0,4 Allmän miljö- och naturvård -0,2 -0,3 -1,2 Areella näringar, landsbygd och livsmedel -0,8 -1,9 Allmänna bidrag till kommuner -4,9 -5,1 -5,1 Avgiften till Europeiska unionen -5,8 -7,8 -5,8 Summa utgifter exkl. statsskuldsräntor -0,7 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens -0,7 -126,5 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Utfallet har fördelats enligt strukturen i statens budget . 2Enligt den beslutade budgeten (bet. 2020/21:FiU10). 3Enligt förslag i propositionerna Vårändringsbudget (prop. 2020/21:99) och Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:77, bet. 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:175–181), Extra ändringsbudget – Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen (prop. 2020/21:78, bet. 2020/21:FiU41, rskr. 2020/21:213–215), Extra ändringsbudget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:83, bet. 2020/21:FiU42, 2020/21:182–184), Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:84, bet. 2020/21:FiU43, rskr. 2020/21:199–205), Extra ändringsbudget – Förlängda och förstärkta stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd för företag med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:121, bet. 2020/21:FiU44, rskr. 2020/21:229–231) samt Extra ändringsbudget – Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:166). Där 0,0 anges kan förslag till ändringsbudget ha lämnats, men beloppet inom utgifts- området uppgår totalt till . 4Anvisat på statens budget enligt den beslutade budgeten (bet. 2020/21:FiU10) samt förslag enligt fotnot 3. Källa: Egna beräkningar. Propositionen Vårändringsbudget samt övriga propositioner med förslag till ändringar i statens budget som har beslutats leder till att utgifterna ökar med totalt 2021. Den största enskilda revideringen av utgifterna avser en upprevidering av prognosen för utgiftsområde 24 Näringsliv med till följd av förlängningar av tidigare etablerade stöd samt av införandet av nya system för stöd för handelsbolag samt researrangörslån. Därutöver är prognosen uppreviderad för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg där fortsatta åtgärder relaterade till covid-19 ger en utgiftsökning med . Prognosen för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning har reviderats upp med vilket förklaras av åtgärder som vidtagits med anledning av spridningen av covid-19. De största övriga förändringarna sker inom utgiftsområdena 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, 14 Arbetsmarknad och arbetsliv samt 26 Statsskuldsräntor m.m. (se diagram 6.1). Diagram 6.1 Skillnad mellan utgifter och ursprungligt anvisade medel i statens budget för vissa utgiftsområden -4,0 -5,1 Anm.: Med anvisade medel i statens budget avses finansutskottets sammanställning (bet. 2020/21:FiU10). Källa: Egna beräkningar. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Upprevideringen i förhållande till ursprungligt anvisade medel i statens budget beror främst på tillskott inom anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. Dessa tillskott har syftat till att stödja kommuner och regioner för de merkostnader som uppkommit till följd av spridningen av covid-19. Även för anslaget 1:5 Bidrag till läkemedelsförmåner har utgifterna reviderats upp som ett resultat av överenskommelsen med Kommuner och Regioner avseende 2021. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Upprevideringen i förhållande till ursprungligt anvisade medel i statens budget förklaras i huvudsak av regeländringar med anledning av spridningen av covid-19. Här kan framför allt nämnas förlängning av de tillfälliga reglerna avseende ersättning för höga sjuklönekostnader och ersättning för karensavdrag inom anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Spridningen av covid-19 har även medfört fler påbörjade sjuk- skrivningar, både direkt genom insjuknande i sjukdomen och indirekt genom slopade krav på läkarintyg och uppmaningar om att stanna hemma även vid milda symptom. Det har lett till volymökningar i dessa rättighetsstyrda system vilket i sin tur medför utgiftsökningar . Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Nedrevideringen i förhållande till ursprungligt anvisade medel i statens budget, beror främst på minskningar inom anslagen 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd och 1:12 Bidrag till lönegarantiersättning. Minskningen på anslaget 1:2 Bidrag till arbetslös- hetsersättning och aktivitetsstöd förklaras främst av färre ersättningstagare än förväntat i arbetslöshetsförsäkringen till följd av en beräknad lägre arbetslöshet. Minskningen på anslaget 1:12 Bidrag till lönegarantiersättning förklaras främst av att den förväntade ökningen av konkurser uteblivit. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Upprevideringen i förhållande till ursprungligt anvisade medel i statens budget förklaras av åtgärder med anledning av spridningen av covid-19. Det rör sig huvud- sakligen om tillfälliga tillskott för allmänna kulturstöd, stöd till idrott, allmänna samlingslokaler och ideell verksamhet. Dessa stöd berör främst anslagen 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete och 13:1 Stöd till idrotten. Upprevideringen i förhållande till ursprungligt anvisade medel på statens budget förklaras huvudsakligen av att åtgärder vidtagits i form av stöd till företag i syfte att begränsa de negativa ekonomiska effekterna med anledning av spridningen av covid- 19.Företagsstöden har bl.a. medfört ökningar av anslagen 1:4 , 1:22 Stöd vid korttidsarbete, 1:23 Stöd till enskilda näringsidkare och 1:24 Omställningsstöd. Utöver tillskott till befintliga anslag har det förts upp nya anslag i statens budget: anslagen 1:25 Researrangörslån, 1:26 Stöd till handelsbolag, 1:27 Tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag och 1:28 Evenemangsstöd. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Nedrevideringen i förhållande till de ursprungligt anvisade medlen i statens budget beror på lägre beräknade utgifter för statsskuldsräntor inom anslaget 1:1 Räntor på statsskulden. Den dominerande förklaringen är lägre förväntade valutavinster samt att överkurserna beräknas bli lägre. Överkurser vid emission uppstår när marknadsräntan är lägre än obligationens kupongränta. 6.3Förändring av de takbegränsade utgifterna och 2023 sedan budgetpropositionen I budgetpropositionen presenterade regeringen en beräkning av de takbegränsade utgifterna . I denna proposition görs en reviderad beräkning. Förändringen i förhållande till den tidigare beräkningen redovisas i tabell 6.9, fördelad på samma förklaringsfaktorer som i avsnitt 6.1. I tabell 6.10 i detta avsnitt redovisas alla större beslutade, föreslagna och aviserade utgiftsförändringar jämfört med budgetpropositionen , inklusive ändringar avseende 2021. Sammantaget beräknas de takbegränsade utgifterna bli lägre 2022 och lägre 2023 jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Den förklaringsfaktor som främst bidrar till de lägre utgifterna är volym- förändringar. medför övriga makroekonomiska förändringar samt beslutade, föreslagna och aviserade reformer högre utgifter, vilket reducerar den totala utgifts- förändringen. Tabell 6.9 Förändringar av takbegränsade utgifter jämfört med budgetpropositionen Takbegränsade utgifter i budgetpropositionen Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Reviderad pris- och löneomräkning -0,1 -0,2 -3,8 -3,9 -1,3 -1,0 -2,0 -2,4 Takbegränsade utgifter ekonomiska vårproposition Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Källa: Egna beräkningar. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Jämfört med budgetpropositionen ökar de takbegränsade utgifterna till följd av beslutade, föreslagna och aviserade reformer (tabell 6.9). I propositionen Vår- ändringsbudget lämnar regeringen förslag om ändrade anslagsnivåer för inne- varande budgetår och aviserar ändrade anslagsnivåer –2024. Dessa förslag och aviseringar sammanfattas per utgiftsområde i tabell 6.10. Även de åtgärder som föreslagits i eller har beslutats med anledning av propositioner med förslag till ändringar i statens budget m.m. redovisas i tabellen. Endast större anslags- förändringar redovisas separat inom varje utgiftsområde. Tabell 6.10 Beslutade, föreslagna och aviserade utgiftsförändringar 2020–dec. Stöd till regionerna för att genomföra Stöd till regionerna för att genomföra storskalig Förberedelse och tillsyn av covid-19-lagen4 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 3 Skatt, tull och exekution 2020–dec. administration av förlängt förstärkt 1:3, 1:4, 1:5, 1:6, Kostnader för vissa skaderegleringar m.m.8 6 Försvar och samhällets krisberedskap 1:1, 1:3, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ökade kostnader för läkemedel Statsbidrag för merkostnader på grund av covid- 19: dec. Tillskott till regionerna för uppskjuten vård och Ökade kostnader för vaccin Förstärkta resurser till regionerna för genomförda SoS: stärka sjukvårdens kapacitet1 Säkra nationell tillgång till flygambulanser1 Skyndsamma transporter av covid-19-patienter4 Skyndsamma transporter av covid-19-patienter Förstärkta resurser till testning och smittspårning Tillsyn av smittskyddsåtgärder på Förlängning tillsyn serveringsställen t.o.m. sep. Ökade resurser till Folkhälsomyndigheten6 Smittsäkra och avgiftsfria lovaktiviteter under 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ersättning till riskgrupper t.o.m. sista Förlängd ersättning till riskgrupper maj– Ändrat beviskrav dag 1802 Tillfällig paus från 180-dagarsprövningen3 Förlängning av undantag i sjukpenningen på grund av uppskjuten vård t.o.m. sista Förlängning av undantag i sjukpenningen på grund av uppskjuten vård juli–dec. Förlängd ersättning för karensavdrag t.o.m. sista Förlängd ersättning för karensavdrag maj–juni Förlängd ersättning till egenföretagare vid Förlängd ersättning till egenföretagare vid Förlängd ersättning för höga sjuklönekostnader Förlängd ersättning för höga sjuklönekostnader Ökade kostnader för ersättning för höga Förlängt undantag från krav på läkarintyg t.o.m. Förlängt undantag från krav på läkarintyg maj–juni 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Tillfällig höjning av bostadsbidraget till barnfamiljer 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Extratjänster, matchningstjänster och 1:2, 1:3, Slopat fribelopp studiemedel 6 månader4 Studiemedel för tillfälliga utbildningsplatser 16 Utbildning och universitetsforskning Förlängd möjlighet för lovskola Medel för kommunernas finansiering av regionalt Uppföljningsstudier av vaccin mot covid-191 Studier kopplat till långtidssymptom av covid-194 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 1:2, 5:2, 1:2, 1:6, Tillfälligt stöd till civilsamhällesorganisationer4 Tillfälligt stöd till civilsamhällesorganisationer Tillfällig utbyggnad av folkhögskolan Stöd till statligt finansierade kulturinstitutioner, inkl. 2:1, 8:1, 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Omfördelning beräknade utgifter för 20 Allmän miljö- och naturvård Flytt av medel avseende regionala Flytt av medel avseende regionala Miljökompensation godstransporter på järnväg Återföring av inbetalad elskatt för drivmotorström Lån till leverantörer av flygtrafiktjänst1 Utökat stöd till regionala kollektivtrafikmyndigheter 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Ersättning till ägare av fjällnära skog Extra medel för att bekämpa smittsamma Utökad möjlighet till korttidsarbete dec. 2021 samt förstärkt korttidsarbete jan.–mars Förlängning av förstärkt korttidsarbete Förlängning av förstärkt korttidsarbete maj–juni Ökade medel för stöd till korttidsarbete och Förlängt omsättningsstöd aug. 2020–dec. Förlängt omsättningsstöd jan.–feb. Förlängt omsättningsstöd mars– Förlängt omställningsstöd aug. 2020–dec. Förlängt omställningsstöd jan.–feb. Förlängt omställningsstöd mars– Förlängt omställningsstöd maj– Förlängt förstärkt omställningsstöd aug. Stöd till handelsbolag –dec. Förlängt stöd till handelsbolag jan.–feb. Förlängt stöd till handelsbolag mars– Ny period av hyresstödet jan.– Förlängt hyresstöd april– Skillnad mellan anslagseffekt och utgiftseffekt9 Summa ökning av takbegränsade utgifter10 Anm.: Endast större anslagsförändringar redovisas separat inom varje utgiftsområde. Utöver föreslagna och aviserade reformer i denna proposition och Vårändringsbudget inkluderar tabellen även de beslut som följer av fotnot 1–7 nedan. Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av corona- viruset (prop. 2020/21:77, bet. 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:175–181). 2Extra ändringsbudget – Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen (prop. 2020/21:78, bet. 2020/21:FiU41, rskr. 2020/21:213–215). 3Extra ändringsbudget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:83, bet. 2020/21:FiU42, rskr. 2020/21:182–184). 4Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:84, bet. 2020/21:FiU43, rskr. 2020/21:199–205). 5Extra ändringsbudget – Förlängda och förstärkta stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd för företag med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:121, bet. 2020/21:FiU44, rskr. 2020/21:229–231). 6Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:166). 7Propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30, bet. 2020/21:FöU4, rskr. 2020/21:136). 8Förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2020/21:99) som främst avser regelstyrda transfererings- anslag till följd av ändrade volymer eller makroekonomiska förutsättningar utan att någon ny reform föreslås uppgår till sammanlagt . 9Revidering av budgeteffekter av beslutade åtgärder, se vidare avsnitt 6.1. 10Motsvarar de utgifter som till följd av reformer minskar budgeteringsmarginalen. Källa: Egna beräkningar. Reviderad pris- och löneomräkning Revideringar i pris- och löneomräkningen av förvaltnings- och investeringsanslag ger något lägre utgifter och 2023, jämfört med budgetpropositionen . Slutliga omräkningstal har fastställts och en ny preliminär pris- och löne- omräkning har beräknats . Anslag som påverkas av den makroekonomiska utvecklingen har reviderats utifrån de makroekonomiska antaganden som görs i denna proposition (se avsnitt 3). Den nya makroekonomiska bedömningen medför sammantaget högre utgifter . Upprevideringen av BNI påverkar biståndsramen och medför att utgifterna inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd revideras upp både 2022 och 2023 jämfört med den bedömning som låg till grund för beräkningen av utgifterna i budgetpropositionen . Upprevideringen av prisbasbeloppet ger högre utgifter och 2023 inom ett flertal utgiftsområden, bl.a. utgiftsområdena 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn och 15 Studiestöd. För både 2022 och 2023 leder upprevideringar av inkomstindex till högre utgifter i ålderspensionssystemet. Upp- revideringen av inkomstindex och nedrevideringen av boendekostnadsindex leder till en nedrevidering av utgifterna inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålder- dom för både 2022 och 2023. Eurokursens nedrevidering leder till lägre utgifter inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel för både 2022 och 2023. De beräknade utgifterna och 2023 har också förändrats till följd av nya prognoser för antalet personer inom regelstyrda transfereringssystem.