prop · H9031d22 · 2021-09-20 00:00:00 — I propositionen Reduktions- plikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 (prop. 2020/21:180) beskrivs några av dessa utmaningar. Regeringen har gett i uppdrag att undersöka behovet av ytterligare styrmedel för att främja produktion av biodrivmedel med ny teknik. Energi- myndigheten ska också ta fram en prognos för hur produktionskapaciteten av hållbara biodrivmedel i väntas öka med existerande och kommande styrmedel, och om ytterligare styrmedel införs. 3.2.2Fortsatt skattebefrielse för rena och höginblandade biodrivmedel Europeiska kommissionen har beslutat (SA.63198 (2021/N)) att godkänna statsstödsansökan för skattebefrielse av rena och höginblandade biodrivmedel. Beslutet innebär att rena och höginblandade biodrivmedel, som E85, rapsbaserad biodiesel och HVO, vilka inte omfattas av reduktionsplikten, kan fortsätta att skatte- befrias i även . Kommissionens beslut gäller endast . Bakgrunden till det är kommissionens inställning att livsmedelsbaserade biodrivmedel endast delvis bidrar till de gemensamma miljömålen och därför inte kan anses vara förenliga med den inre marknaden . Ett förlängt statsstödsgodkännande har därför endast kunnat ges för . Regeringen kommer att fortsätta sitt påverkansarbete inom EU för att biodrivmedel, även efter 2022, ska kunna gynnas framför fossila drivmedel. Detta sker bl.a. inom ramen för den pågående översynen av energi- och miljöstödsriktlinjerna, som innehåller bestämmelser om stöd till biodrivmedel. Regeringen avser dessutom att fortsatt verka för att energiskattedirektivet och andra relevanta delar av ska möjliggöra kostnadseffektiv styrning mot minskade utsläpp av växthusgaser. Om skattebefrielsen endast gäller , i enlighet med kommissionens nuvarande beslut, blir det ingen effekt . Om skattebefrielsen fortsätter även efter 2022 beräknas effekten bli ca koldioxid minskade utsläpp och . Det är tunga lastbilar som står för nästan hela utsläppsminskningen. Utsläppen minskar genom att användning av diesel ersätts med användning av rena biodrivmedel. 3.2.3Tillfällig förlängning av stödet till biogasproduktion för fordonsgas Ett tillfälligt stöd till produktion av biogas som ska användas i transportsektorn betalades ut . För att stärka konkurrensen och påskynda omställningen till förnybara energikällor förlängde regeringen stödet för produktion av biogas. Stödet ges för den gas som uppgraderas till fordonsgas (biodrivmedel). beslutades att de tidigare satsningarna förlängs genom att tillföra för detta ändamål. Stödet ökar tillgängligheten på biogas som drivmedel i transportsektorn. 3.2.4Stöd till regionala elektrifieringspiloter med ladd- och tankinfrastruktur för tunga fordon För att påskynda elektrifieringen av tunga vägtransporter inom de mest trafikerade områdena har regeringen avsatt ett nytt stöd på och beräknas tillföras ändamålet. I satsningen ingår även elektrifiering med vätgasdrift. Ett stöd för regionala elektrifieringspiloter utgör ett viktigt steg för att påskynda elektrifieringen av regionala tunga godstransporter på väg och för att främja marknadsintroduktion av ellastbilar. Den här typen av stöd till en initial utbyggnad av infrastruktur för laddning förväntas bidra till en kunskapsöverföring och läroeffekter och i förlängningen effekter på växthusgasutsläppen från tunga fordon, tillsammans med de som ges till introduktionen av eldrivna lastbilar. 3.2.5Förstärkt och förenklad miljöstyrning i bonus–malus- systemet infördes ett så kallat bonus–malus-system i , i syfte att öka andelen miljöanpassade lätta fordon i nybilsförsäljningen. Systemet innebär att bonus ges i samband med inköpstillfället till vissa fordon med låga utsläpp av koldioxid medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får en malus i form av förhöjd skatt . I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 13.26) aviserade regeringen att bonus–malus- systemet skulle förstärkas och förenklas. Regeringen föreslog därefter i propositionen Förstärkt och förenklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet (prop. 2020/21:68) vissa ändringar i vägtrafikskattelagen (2006:227). beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2020/21:SkU16, rskr. 2020/21:206). Ändringarna innebar att fordonsskatten för nya bensin- och dieseldrivna lätta fordon höjdes från , så att koldioxidbeloppet i vägtrafikskattelagen från det att fordonet blir skattepliktigt ska vara summan av per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver och upp till och med och per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver . Vad gäller bonus ändrade regeringen från samma datum förordningen (2017:1334) om klimatbonusbilar. Ändringarna innebar att utsläppsgränsen för när ett fordon får ta del av bonus sänktes från koldioxid per kilometer, att det högsta bonus- beloppet som ges till fordon som släpper ut noll gram koldioxid höjdes och att det högsta bonusbeloppet för fordon med utsläpp över noll blev nära . En lång rad svenska och internationella faktorer, bland annat EU:s koldioxidkrav på nya bilar, driver omställningen mot bränslesnålare och el- drivna bilar och här har även bonus–malus-systemet en viktig roll. Förändringarna av bonus och malus genomfördes i syfte att förstärka miljöstyrningen och finansieringen av systemet samt att öka incitamenten att köpa nollemissions- fordon. De genomförda förändringarna innebar en förstärkning av bonus–malus-systemets verkningsgrad, vilket har bedömts kunna ge en viss ytterligare nationell utsläppsminskning. Systemet kan även ha indirekta effekter, t.ex. en signaleffekt kring vikten av att den tekniska utvecklingen bör gå mot mer effektiva fordon med lägre utsläpp av koldioxid. illustrerar med räkneexempel i underlaget till årets klimatredovisning en möjlig storleksordning på effekter av de genomförda förändringarna av bonus– malus-systemet. Resultaten är i linje med regeringens bedömningar inför förändringarna. Den senaste statistiken visar en betydande ökning av försäljningen av ladd- bara bilar i . var andelen elbilar och laddhybrider sålda i av försäljningen av personbilar och januari till hade andelen stigit ytterligare till av nybilsförsäljningen, som andelen elbilar ökar i förhållande till laddhybrider. ligger även högst bland EU:s medlemsländer när det gäller andelen laddbara bilar i nybilsförsäljningen (se statistik från ). När bonus–malus-systemet infördes var andelen laddbara bilar . 3.2.6Pausad BNP-indexering av skatten på bensin och diesel Skatt på bensin och diesel tar hänsyn till utvecklingen av bruttonational- produkten (BNP). Detta sker vid en årlig omräkning genom ett schabloniserat tillägg om . Omräkningen sker av såväl energiskatten som koldioxid- skatten men uttrycks som en höjning av energiskatten. För att möta ökade drivmedels- priser till följd av ökad inblandning av biodrivmedel tillämpas inte den årliga BNP- indexeringen av skattesatserna för kalenderåren 2021 och 2022. 2021 räknades därmed endast om baserat på den faktiska förändringen i konsument- prisindex mellan . utebliven BNP-indexering på energiskatten och koldioxid- skatten beräknas medföra att utsläppen ökar med i storleksordningen koldioxidekvivalenter . Den uteblivna BNP-indexeringen 2022 beräknas leda till en utsläppsökning i samma storleksordning, utöver den tidigare. Beräkningarna är osäkra och bygger på flera olika antaganden, bland annat framtida priser på bränslen och priselasticiteten. Effekterna från den pausade BNP- indexeringen ska ses mot bakgrund av de beslutade reduktionsnivåerna i reduktions- plikten för bensin och diesel. De högre reduktionsnivåerna bidrar till lägre utsläpp genom ökad inblandning av biodrivmedel. De minskade utsläppen medför en positiv miljöeffekt som väntas överstiga effekten av den pausade BNP-indexeringen. 3.2.7Tvåårig satsning för att stimulera ökad och säker cykling För att öka andelen som färdas med cykel gjorde regeringen i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg. omr. 22; bet. 2020/21: TU1, rskr. 2020/21:131) en tvåårig satsning för att stimulera åtgärder som leder till ökad och säker cykling, bl.a. i statlig cykelinfrastruktur och i samverkan med civilsamhället. Anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökades med 2021 och med 2022. En ökad och säker cykling kan bidra till att minska resandets miljöpåverkan och trängsel i tätorter samt bidra till bättre folkhälsa. 3.2.8En tillfällig förstärkning av stadsmiljöavtalen görs med särskilt fokus på cykling För att främja hållbara transporter i städer gjorde regeringen i budgetpropositionen en tillfällig förstärkning av Stadsmiljöavtalen med särskilt fokus på cykel. Anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökades därför med 2021 och med 2022. En ökad och säker cykling kan bidra till att minska resandets miljöpåverkan och trängsel i tätorter samt bidra till bättre folkhälsa. 3.2.9Upphandling av nattågstrafik för internationella nattågsförbindelser Regeringen vill förbättra människors möjligheter att resa kollektivt med liten klimatpåverkan för att bidra till att uppnå etappmålet för transportsektorns klimat- påverkan. fick i uppdrag att genomföra en upphandling av nattågstrafik genom och som bidrar till att det upprättas internationella nattågsförbindelser med dagliga avgångar från till andra europeiska länder. Trafiken ska påbörjas . Insatsen bidrar till att möta, och bidrar till, en växande efterfrågan på resor med nattåg till utlandet så att förutsättningarna förbättras för fortsatt nattågstrafik på kommersiella grunder. Om tågresorna ersätter resor med flyg och bil kan en stor klimatnytta uppnås. 3.2.10Förlängning och vidareutveckling av miljökompensationen för godstransporter på järnväg i Regeringen vill stimulera transporter på järnväg och har därför förlängt och vidare- utvecklat miljökompensationen för godstransporter på järnväg genom att tillföra . och dess kapacitet för godstransporter med låga utsläpp bedöms vara en väsentlig del i ett nationellt energieffektivt transportsystem och därmed viktig för möjligheterna att nå klimatmålen. Miljökompensationen för godstransporter möjliggör detta då risken för överflyttning av godstransporterna från järnväg till väg bedöms minska till följd av miljökompensationen. 3.2.11Skärpt miljöbilsdefinition och ändrade miljökrav för myndigheters bilar Regeringen har beslutat om en skärpt miljöbilsdefinition och ändrade miljökrav för myndigheters bilar. De nya kraven och den nya miljöbilsdefinitionen, som följer regelverket för klimatbonusbilar, trädde i kraft (SFS 2020:486). Kraven innebär bl.a. att de personbilar och lätta lastbilar som en myndighet köper, ingår leasingavtal om, hyr eller anlitar för taxiresor ska vara miljöbilar. En förenklad beräkning visar att den ändrade miljöbilsdefinitionen, om den antas vara additionell under , kan medföra att de fossila växthusgasutsläppen från personbilar minskar med omkring koldioxidekvivalenter , fram . Utöver de direkta utsläppsminskningarna finns det ett signalvärde i att staten går före. 3.2.12Justerad beräkning av bilförmån I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, Förslag till statens budget, finans- plan och skattefrågor, avsnitt 13.10) aviserade regeringen förändringar i den schablon- beräkning som används för att fastställa värdet av bilförmån. Regeringen föreslog därefter i propositionen Justerad beräkning av bilförmån (prop. 2020/21:156) att två delbelopp i schablonberäkningen skulle ändras. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2020/21:SkU28, rskr. 2020/21:329) och de nya reglerna trädde i kraft . Syftet med de nya reglerna är att förmånsvärdet bättre ska spegla kostnaden av privat bilinnehav och att neutralitet ska uppnås mellan inkomst i form av bilförmån och kontant lön i enlighet med lagstiftningens intentioner. resulterade schablonen, för de allra flesta bilmodeller, i ett förmånsvärde som klart understeg marknadsvärdet. Den nya schablonberäkningen gäller för bilar som blir skattepliktiga enligt vägtrafikskattelagen (2006:227) fr.o.m. ikraftträdandet. Den justerade schablonberäkningen bedöms ha små effekter på utsläppen från biltrafiken. Vilken sammanlagd effekt det får och senare är svårt att beräkna eller bedöma. Förslaget bedöms framförallt ha fördelningspolitiska konsekvenser. 3.3Beslut relaterade till den icke-handlande sektorn exklusive transporter Klimatklivet stärks och förlängs till 2026 infördes Klimatklivet vilket är ett program för lokala klimatinvesteringar som ska stimulera minskade utsläpp. Regeringen har beslutat om ökade satsningar på investeringsstöd inom ramen för Klimatklivet. Jämfört med budgeten ökar investeringsstödet totalt med ca 1,9 miljarder . Klimatklivet förlängs också till 2026. Det nya beslutet om ytterligare satsningar –2026 innebär ett anslag om totalt till Klimatklivet för åren 2015–2026. Under antagandet att nya medel kommer att fördelas på samma sätt som – 2019 bedöms de budgetbeslut som har skett för åtgärder inom den icke handlande sektorn leda till en minskning på totalt ca 0,24–0,koldioxidekvivalenter . Därutöver tillkommer indirekta effekter inom transportsektorn, t.ex. genom utökad laddinfrastruktur och anläggningar för produktion av hållbara fossilfria drivmedel. I avsnitt 3.6.2 (utgiftsområde 20) redovisas en större effekt av Klimatklivet jämfört med ovanstående bedömning. Skillnaden förklaras av att bedömningen i resultat- redovisningen gäller hela bidragsperioden –2020 samt att den även inkluderar uppskattningar av utsläppsminskningar till följd av indirekta effekter i transport- sektorn. Skattereduktion för installation av grön teknik infördes en ny skattereduktion för privatpersoner för installation av grön teknik. Denna skattereduktion ersätter tidigare stöd till fysiska personer enligt förordningen (2009:689) om statligt stöd till solceller, förordningen (2016:899) om bidrag till lagring av egenproducerad elenergi och förordningen (2017:1318) om bidrag till privatpersoner för installation av laddningspunkt till elfordon. Inget av investeringsstöden hade en budget som sträckte sig längre än . Skattereduktionen ges för arbets- och materialkostnaderna. Reduktionen utformas med en fakturamodell av motsvarande slag som den som finns för rut- och rotavdrag. så att köparna kan få del av skattelättnaden redan vid köpet. Fakturamodellen innebär en administrativ förenkling för köparen jämfört med skattereduktion i allmänhet. Givet att installationer av solceller och laddningspunkter, som kommer av skatte- reduktionen, sker i samma omfattning som för investeringsstöden beräknas den totala effekten av skattereduktionen bli koldioxidekvivalenter för solceller och koldioxidekvivalenter för laddningspunkter. Lagring av egenproducerad elenergi bedöms inte minska utsläppen i så pass stor mängd att det går att kvantifiera. Energilagring bidrar framförallt till en högre nyttjandegrad av den förnybara elen (från sol och vind) genom att det blir möjligt att även använda överskottsproduktionen. Modernisering och komplettering av befintliga testbäddar för bioraffinaderier , , förstärks 350 miljoner –2022 för att utveckla och modernisera testbäddar för bioraffinaderier runt om i . Syftet är att påskynda kommersialiseringen av nya teknologier, produkter och tjänster genom att tillgängliggöra test- och demonstrationsmiljöer. Detta skapar bättre förutsättningar för industrier att ställa om från fossil till förnybar. Testbäddarna är inte inriktade mot någon särskild produkt eller sektor. Baserat på tidigare projekt är det dock troligt att testbäddarna främst kommer att handla om förnybara bränslen, drivmedel, plastmaterial samt kemikalier. Inom kemiindustrin kan åtgärderna leda till minskade utsläpp av växthusgaser, då andelen biobaserade produkter ökar. Även inom el- och fjärrvärmesektorn kan det leda till minskade utsläpp eftersom stor del av plastmaterialet förbränns inom sektorn efter användning. Inom transportsektorn kan stödet bidra till framställning av bio- drivmedel. Effekten i form av direkta utsläppsminskningar till följd av stödet till testbäddar bedöms dock bli liten, men kan få betydande effekter om testerna slår väl ut. Skattebefrielse för biogas och biogasol Skattebefrielsen för vissa flytande biobränslen som används för uppvärmning avskaffades och förändrades förutsättningarna för att skattebefria biogas och biogasol. Bland annat infördes skattebefrielse för biogasol som används för uppvärmningsändamål. Energi- och koldioxidskatterna är miljörelaterade skatter. En befrielse från dessa skatter utgör statligt stöd enligt reglerna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Europeiska kommissionen beslutade att godkänna skattebefrielser för biogas och biogasol för uppvärmning respektive motordrift. Skattebefrielserna är dock begränsade till gas som inte är framställd av livsmedels- eller fodergrödor. Fortsättningsvis kommer alltså biogas och biogasol (förutsatt att de inte är framställda av livsmedels- eller fodergrödor) att vara befriade från energi- och koldioxidskatt, som skattebefrielsen avskaffas för övriga skattepliktiga flytande biobränslen för uppvärmning. Ändringarna trädde i kraft . Ingen effektberäkning har genomförts. Regeringen bedömer att skattebefrielsen är nödvändig för att de aktörer som använder dessa gaser inte ska övergå till att använda fossila bränslen. Skattebefrielsen är därför nödvändigt för att upprätthålla de klimatnyttor som gaserna med biologiskt ursprung bidrar med. Förlängning av satsningen på energi- och klimatrådgivning Den kommunala energi- och klimatrådgivningen har funnits och tillhandahåller oberoende rådgivning till hushåll, organisationer och mindre företag. Rådgivningen omfattar frågor som rör åtgärder för och investeringar i energieffektivisering, förnybar energi och minskad klimatpåverkan utifrån lokala förutsättningar. Styrmedlet stödjer omställningsarbetet på lokal och regional nivå. Regeringen har beslutat att ge fortsatt stöd till den kommunala energi- och klimat- rådgivningen. Anslaget ökades med . Energi- och klimatrådgivningen bidrar till att hushåll och företag får information och kunskap om olika tekniker för energieffektivisering, förnybar energi och minskad klimatpåverkan. Att stödet förlängs bedöms bidra till energi- och klimatomställning genom att nya aktörer mobiliseras och kompetensen höjs. Ett riktat stöd till fastighetsägare för renoverings- och energieffektiviseringsåtgärder av flerbostadshus Regeringen har inrättat ett statligt bidrag till fastighetsägare för energieffektiviserings- åtgärder som vidtas på flerbostadshus med hyresrätter. Stödet ska bidra till att öka takten i energieffektiviseringen av flerbostadshusbeståndet. Stöd kommer att kunna sökas från och ges till merkostnader för energieffektiviserande åtgärder. Sådana åtgärder är ofta integrerade med renoveringsåtgärder, och förväntas därför även kunna bidra till renoveringar av flerbostadshusen. Regering har avsatt totalt till stödet. Stödet uppskattas kunna bidra till en total energibesparing på 33 000–. Stödet ger effekter på men dessa kan inte beräknas eller redovisas annat än på ett allmänt plan. En minskad energianvändning bidrar både till ökad resurseffektivitet och till minskade utsläpp till luft av koldioxid, kväveoxider och partiklar. Stödets huvudsakliga påverkan på energisystemet bedöms bli en minskad användning av fjärrvärme. Alla energieffektiviseringsåtgärder som minskar behovet av energi- tillförsel frigör energiresurser (t.ex. biomassa) som kan användas till andra ändamål i klimatomställningen. kan även temperaturerna i fjärrvärmesystem sänkas om stödet ges till åtgärder som sänker temperaturerna i byggnadernas värmesystem. Det innebär en ytterligare energieffektivisering genom att värmeläckaget från fjärrvärme- näten minskar. Lägre fjärrvärmetemperaturer gör det också möjligt att ta till vara spill- värme av lägre temperatur från exempelvis industrier, vilket ytterligare kan minska behovet av biobränsle. Sänkta temperaturer i fjärrvärmenäten gör det även möjligt att producera mer el i kraftvärmeverken, vilket kan underlätta elektrifieringen av transporter och industri. Utöver de positiva effekter som energieffektiviseringen ger, kan stödet även bidra till minskade utsläpp från förbränningen av den fossila delen av det avfall som används vid produktion av fjärrvärme. Ett riktat stöd till forskning, utveckling och marknadsintroduktion för arbetsmaskiner För att minska växthusgasutsläppen från arbetsmaskiner och stärka svensk fordons- industris konkurrenskraft föreslog regeringen i budgetpropositionen att programmet fordonsstrategisk forskning och innovation (FFI) skulle förstärkas med 2021 genom ett riktat stöd till forskning, utveckling och marknads- introduktion av fossilfria. beräknas behöva tillföras för ändamålet. Sammantaget är forskning, utveckling, demonstration och marknadsintroduktion ett viktigt område för att påskynda omställningen av arbetsmaskiner. 3.4Sammanfattning av kvantifierade effektbedömningar I följande tabell sammanfattas kvantifierade effektbedömningar av nya och ändrade beslut . Effekten som redovisas gäller förändringen, inte styrmedlet som helhet. Kvantifierade effektbedömningar för nya och ändrade beslut under Reduktionspliktsnivåerna inom reduktionsplikten höjs successivt till 2030 – – – – Fortsatt skattebefrielse för rena och höginblandade biodrivmedel (efter 2022) - samspelar med reduktionsplikten Höjd bonus i bonus–malus-systemet Skärpt malus i bonus–malus-systemet Pausad BNP-indexering av skatten på bensin och diesel Skärpt miljöbildsdefinition och ändrade miljökrav för myndigheters bilar Skattereduktion för installation av grön teknik (elektriska laddstationer) Klimatklivet stärks och förlängs till 2026 Slopad nedsättning av energiskatt för uppvärmningsbränslen för industri, jord-, skogs- och Skattereduktion för installation av grön teknik (solceller) Reduktionspliktsnivåerna inom reduktionsplikten höjs successivt till 2030 – – – – 1Denna effekt inkluderas inte i scenarioredovisningen eftersom beslut är osäkert. 2Exklusive indirekta effekter i transportsektorn Avser en minskning med mellan 0 och 100 tusen ton CO2e . Avser en minskning med mellan 100 och 200 tusen ton CO2e . Avser en minskning med mellan 200 tusen och CO2e . – – – – Avser en minskning med över CO2e . Avser en ökning med mellan 0 och 100 tusen ton CO2e . Avser en ökning med mellan 100 och 200 tusen ton CO2e . Källa: Bearbetning av underlag till årets klimatredovisning 3.4.1Kvalitativa effekter av regeringens beslut och aviserade förslag Förutom ovanstående kvantitativa effekter på utsläppen av växthusgaser har också styrmedelsförändringar beslutats med effekter som har bedömts kvalitativt. Detta eftersom de inte varit möjliga att kvantifiera. Bland de kvalitativa effekterna finns exempelvis att breddningen av Industriklivet innebär en riskdelning mellan stat och privat sektor som kan undanröja hinder kopplade till höga initiala kostnader för teknikutveckling och produktion. På liknande sätt kan statliga kreditgarantier stödja långsiktiga industriinvesteringar genom att staten garanterar en del av lånen för investeringar, vilket kan bidra till att klimatomställningen underlättas. Dessutom utgör stödet för regionala elektrifieringspiloter med laddinfrastruktur för tunga fordon ett viktigt steg för att främja en större marknadsintroduktion av ellastbilar. Att förlänga investeringsstödet Klimatklivet har beräknats ge direkta utsläppsminskningar i viss Därutöver tillkommer indirekta effekter inom transportsektorn, t.ex. genom utökad laddinfrastruktur och tillförsel av fossilfria drivmedel. Dessa åtgärder är viktiga förutsättningar för att kunna ställa om fordonsflotta. För en del av de förändrade styrmedlen har effekter på utsläppen beräknats, men i tillägg väntas andra positiva samhällsekonomiska effekter uppstå. Exempelvis väntas styrmedelsförändringar bidra till bl.a. ökad trafiksäkerhet samt minskade luftföroreningar.