prop · H9031d19 · 2021-09-20 00:00:00 — Att ordna upp och digitisera (konvertera information från analog till digital form) samlingarna är även nödvändigt för att kunna bedriva en säker och aktiv samlingsförvaltning (se även avsnitt 5.5). Framtidssäkrad samlingsförvaltning och kunskapsuppbyggnad Regeringen föreslår att Stiftelsen tillförs medel för förvaltnings- och underhållsbehov. Många av miljöer, anläggningar och museala byggnader har stora restaurerings- och renoveringsbehov. Regeringen föreslår vidare att medel tillförs Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen och Stiftelsen för att stärka dessa verksamheter. Regeringen föreslår att Föremålsvården i tillförs medel för ökade kostnader i samband med flytt till nya lokaler på grund av samhällsomvandlingen i . Föremålsvården i arbetar för att kulturarvet ska bevaras och tillhandahållas åt nuvarande och kommande generationer. Verksamheten är av stor vikt för de nationella kulturarvsinstitutionerna då de erbjuder tjänster inom vård, konservering och digitalisering av svenskt kulturarv. Långsiktig finansiering av pollenövervakningen i Regeringen föreslår att tillförs medel för att ta ett heltäckande ansvar för pollenövervakningen i . Tillförlitliga pollenprognoser är en samhällsviktig verksamhet. ca 2,5 miljoner pollenallergiker behöver tillförlitliga prognoser för att styra sin medicinering, hantera sin livssituation och mildra effekterna av sin allergi. Regeringen bedömer att ett utökat statligt åtagande för pollenprognoserna är angeläget och att det finns tydliga incitament för att skapa en hållbar och sammanhållen organisation för verksamheten med pollenmätningar på nationell nivå. 11.6Den årliga revisionens iakttagelser gör i revisionsberättelsen avseende Statens centrum för arkitektur och designs årsredovisning en reservation. för reservationen är att myndigheten i årsredovisningen inte redovisat en fördelning av myndighetens totala intäkter och kostnader. Det är inte förenligt med 3 kap. 2 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Myndigheten har senare inkommit med uppgifterna till regeringen och frågan har följts upp vid den årliga myndighetsdialogen. gör i revisionsberättelsen avseende årsredovisning en reservation. Myndigheten har ackumulerat ett allt större underskott för avgiftsområdet Försäljning av varor. Det ackumulerade underskottet uppgår till per . Det är inte förenligt med det ekonomiska målet för Försäljning av varor som enligt 5 § andra stycket avgifts- förordningen (1992:191) ska beräknas så att avgifterna helt täcker verksamhetens kostnader. Regeringen har beslutat att låta täcka delar av det ackumulerade underskottet med anslagsmedel. Myndigheten har genomfört ett antal åtgärder för att utveckla och effektivisera butikverksamheten framåt och frågan följdes upp vid den årliga myndighetsdialogen. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 11.7.18:1 Centrala museer: Myndigheter Tabell 11.2 Anslagsutveckling 8:1 Centrala museer: Myndigheter 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 369 762 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 360 533 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter för följande centrala museer som är myndigheter: , , , Statens museer för världskultur, Statens maritima och transporthistoriska museer, Statens centrum för arkitektur och design, och . Anslaget får även användas av nämnda myndigheter för utgifter för statsbidrag till ändamål inom museiområdet. Vidare får anslaget användas för utgifter vid avvecklingen av myndigheten och med Stiftelsen . Tabell 11.3 Sammanställning över medelstilldelning till Centrala museer: Myndigheter Statens museer för världskultur Statens maritima och transporthistoriska museer Statens centrum för arkitektur och design Digitalisering av kulturarvet och utveckling av digitala tjänster 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Fördelningen av medel 2022 är preliminär. 3Fördelning av medel sker i beslut om regleringsbrev . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Skälen för regeringens förslag Tabell 11.4 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 8:1 Centrala museer: Myndigheter Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Stärkt nationellt arbete för pollenprognoser – Digitalisering av kulturarvet och utveckling av digitala tjänster – Inrättande av om Förintelsen Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för att möjliggöra för att samordna pollenövervakningen i . Vidare ökas anslaget med för en satsning på digitalisering av kulturarvet och utveckling av digitala tjänster (se avsnitt 5.5). Anslaget ökas med , och för att inrätta om Förintelsen vid och bygga upp verksamheten inom myndigheten. Förslaget bedöms leda till ett ökat antal anställda vid . Av kostnaderna för det nya museet beräknas –2024 för en satsning på spridning av och utbildning om den svenskspråkiga versionen av Dimensions in Testimony. beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med till följd av att tidsbegränsade medel för att öka Moderna museets förvärv av konst upphör. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 11.5 Sammanställning över avgiftsintäkter till 8:1 Centrala museer: Myndigheter Statens museer för världskultur Statens maritima och transporthistoriska museer3 Statens centrum för arkitektur och design Anm.: I myndigheternas avgiftsintäkter ingår bl.a. entré- och visningsintäkter samt intäkter av försäljning, eventuell sponsring och lokaluthyrning m.m. 1Intäkterna för Arkeologisk uppdragsverksamhet redovisas separat i tabell 11.6. 2Intäkterna för Cosmonovas verksamhet redovisas separat i tabell 11.7. 3Intäkterna för verksamhet redovisas separat i tabell 11.8. Tabell 11.6 Arkeologisk uppdragsverksamhet Inom den arkeologiska uppdragsverksamheten vid pågår ett strategiskt utvecklingsarbete för att uppnå en ekonomi som på är i balans. Under fem av de som verksamheten har bedrivits inom har verksamheten uppvisat ett positivt resultat. Regeringen noterar det ackumulerade underskottet i den arkeologiska uppdragsverksamheten och följer myndighetens arbete med detta. Tabell 11.7 Uppdragsverksamhet Cosmonova 1Inklusive förslag till ändringar i statens budget 2021 i samband med denna proposition. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2020 för uppdragsverksamhet genom anslag. 2Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 3Budget är preliminär. Källa: Statens maritima och transporthistoriska museer. 11.7.28:2 Centrala museer: Stiftelser Tabell 11.9 Anslagsutveckling 8:2 Centrala museer: Stiftelser 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för statsbidrag till följande centrala museer som är stiftelser: , , och Arbetets museum. Tabell 11.10 Sammanställning över medelstilldelningen till Centrala museer: Stiftelser Förstärkning av de centrala museer som är stiftelser 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Medelstilldelningen är preliminär. 3Fördelning av medel sker i beslut om regleringsbrev . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Tabell 11.11 Sammanställning över avgiftsintäkter till Centrala museer: Stiftelser Anm.: I stiftelsernas avgiftsintäkter ingår bl.a. entré- och visningsintäkter samt intäkter av försäljning och lokaluthyrning. Skälen för regeringens förslag Tabell 11.12 Förändring av anslagsnivån 2022–2024 för 8:2 Centrala museer: Stiftelser Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Förvaltning av anläggningar och miljöer samt förstärkning av de centrala museer som är stiftelser Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för förvaltningskostnader för Stiftelsen och fastigheter. Vidare ökas anslaget med för att stärka det statliga bidraget till de museer som finansieras från anslaget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:2 Centrala museer: Stiftelser . beräknas anslaget till respektive . 11.7.38:3 Bidrag till vissa museer Tabell 11.13 Anslagsutveckling 8:3 Bidrag till vissa museer 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till museer och liknande institutioner. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Tabell 11.14 Sammanställning över medelstilldelning för Bidrag till vissa museer Ájtte, Svenskt fjäll- och samemuseum Form/Design Center 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Medelstilldelningen är preliminär. Skälen för regeringens förslag Tabell 11.15 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 8:3 Bidrag till vissa museer Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Överlåtelse av ansvar för museum – Förstärkning av Föremålsvården i Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med till följd av att överlåtit ansvaret för driften av besöksmålet till Region . För ändamålet kommer Region att tilldelas från anslaget . Vidare ökas anslaget med för att stärka det statliga bidraget till Föremålsvården i . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:3 Bidrag till vissa museer . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 11.7.48:4 Forum för levande historia Tabell 11.16 Anslagsutveckling 8:4 Forum för levande historia 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 50 175 tkr prisnivå. 3Motsvarar 50 175 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Forum för levande historias förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för såväl prissumma som omkostnader för pris- utdelning, avseende ett pris för humanitära och demokratifrämjande insatser. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till den fond som inrättats av Task Force for International Cooperation on Holocaust Education, Research and Remembrance, benämnt . Skälen för regeringens förslag Tabell 11.17 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 8:4 Forum för levande historia Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med till följd av att en tillfällig förstärkning av anslaget upphör . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:4 Forum för levande historia . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 11.7.58:5 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Tabell 11.18 Anslagsutveckling 8:5 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för utställningsgarantier. Anslaget får även användas för utgifter för inköp av kulturföremål som har sådant konstnärligt, historiskt eller vetenskapligt värde att det är av synnerlig vikt att de införlivas med offentliga samlingar. Skälen för regeringens förslag Tabell 11.19 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 8:5 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:5 Statliga utställnings- garantier och inköp av vissa kulturföremål . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 I avsnitt 3.4 anges de mål som beslutat för trossamfundspolitiken. 12.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatredovisningen inom Trossamfund utgår från följande bedömningsgrunder: –antalet församlingar och antalet medlemmar som får statligt stöd –insatser för att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv långsiktig religiös verksamhet. Det statliga stödet fortsätter att nå fler församlingar och medlemmar var 24 trossamfund och samverkansorgan statsbidragsberättigade enligt lagen (1999:932) om stöd till trossamfund och förordningen (1999:974) om statsbidrag till trossamfund. tillkom i och . Enligt statistik från Myndigheten för stöd till trossamfund (SST) fanns totalt 901 352 betjänade personer inom de statsbidragsberättigade trossamfunden, en ökning med drygt 32 000 jämfört med . Som visas i diagram 12.1har andelen betjänade ökat kraftigt . De fem största statsbidrags- berättigade trossamfunden var , , , Evangeliska Frikyrkan och . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Diagram 12.1 Antalet betjänade hos de statsbidragsberättigade trossamfunden 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 Källa: SST:s budgetunderlag. Från anslaget 9:2 Stöd till trossamfund utgick som statligt bidrag till trossamfunden, vilket var drygt 25 miljoner mer än året innan. Spridningen av covid-19 medför negativa ekonomiska konsekvenser för de statsbidragsberättigade trossamfundens verksamhet, bl.a. i form av intäktsbortfall. Regeringen ansåg därför att det behövs insatser för att mildra dessa konsekvenser och anslaget ökades med Huvuddelen av stödet , , fördelades till trossamfunden i form av organisationsbidrag. Stödet motsvarar ett bidrag på per betjänad person, vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Resterande del av stödet fördelades i form av verksamhetsbidrag respektive projektbidrag till trossamfunden. Insatser för att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktig religiös verksamhet En grundläggande förutsättning för att trossamfunden ska kunna bedriva en religiös verksamhet är att de som deltar i samfundens verksamhet känner sig trygga. Nivån på det stöd som fördelas enligt förordningen (2018:1533) om statsbidrag för säkerhets- höjande åtgärder till organisationer inom det civila samhället minskade från 2019 till 2020 på anslag 6:1 Allmänna val och demokrati inom utgiftsområde 1 . Stödet riktar sig mot både trossamfund och andra organisationer som uppfyller förordningens krav. Kammarkollegiet beviljade 2020 ansökningar för . Huvuddelen av medlen gick till olika judiska organisationer (Ku2021/00998). Stödet går dels till skydd av byggnader, dels till bevakning av byggnader. Utöver detta har satsningar gjorts av SST i syfte att stärka trossamfundens kapacitet. Det har rört sig bl.a. om insatser som varit kopplade till pandemin, så som att stödja samfunden i att kunna bedriva en religiös verksamhet trots de restriktioner som staten beslutat om, exempelvis kring begravningar. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 12.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att de statliga insatserna i form av bl.a. stöd till trossamfund bidrar till att uppfylla målet för politikområdet genom att skapa förutsättningar för trossamfundens religiösa verksamhet. Regeringen har betonat att det är viktigt att stödet till trossamfunden måste upplevas legitimt både av samhället i stort och av trossamfunden själva. SST har publicerat en rapport där myndigheten visar att trossamfunden aktivt arbetar med frågor som rör samhällets grundläggande värderingar (Ku2021/00720). Regeringens bedömning är att myndighetens arbete stärker legitimiteten för stödet. Dock finns ett fortsatt behov av de utbildningsinsatser som SST bedriver för att stärka trossamfunden i frågor som rör samhällets grundläggande värderingar, demokrati och mänskliga rättigheter. Regeringen bedömer vidare att utsattheten för många trossamfund fortsatt är hög och att statsbidraget för säkerhetshöjande åtgärder till organisationer inom det civila samhället är betydelsefullt för att främja religionsfriheten i . var första gången som söktrycket på statsbidraget var högre än tilldelade medel. Detta visar att bidraget är betydelsefullt för både trossamfunden och civilsamhället i stort. Förstärkning av säkerhetsbidrag till trossamfund Regeringen föreslår att statsbidraget för säkerhetshöjande åtgärder till organisationer inom det civila samhället tillförs ytterligare medel. Utvecklingen när det gäller hot riktat mot religiösa byggnader och hat riktat mot religiösa funktionärer och utövare har ökat behovet av säkerhetshöjande åtgärder för trossamfund och andra organisationer inom det civila samhället. Efterfrågan på statligt stöd för att tillgodose olika skyddsbehov har ökat från trossamfunden. Det kan handla om stöd för skydd av byggnader, lokaler eller andra anläggningar och personella resurser eller tekniska lösningar för bevakning. Regeringen anser därför att det finns skäl att öka nivån på de medel som fördelas enligt förordningen (2018:1533) om statsbidrag för säkerhetshöjande åtgärder till organisationer inom det civila samhället (utg.omr. 1 avsnitt 3.5 och 3.7). Åtgärden är en del av åtaganden, s.k. pledges, som ska presenteras på internationella forum för hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism (utg. omr. 1 avsnitt 10.5). Förstärkning av Myndigheten för stöd till trossamfund Regeringen föreslår en ökning av anslaget till Myndigheten för stöd till trossamfund (SST) för att myndigheten ska kunna förstärka sitt arbete med bidragshantering, bl.a. till följd av ett förtydligat demokrativillkor, kunskapsstöd i trossamfundsfrågor samt dialogen med andra myndigheter, kommuner, regioner, trossamfund och andra organisationer inom det civila samhället. är ett av de mest sekulariserade länderna i världen och har en av världens mest mångreligiösa befolkningar. Kunskap om religion och trossamfund vid myndigheter, kommuner och allmänhet bidrar till att förbättra dialogen mellan trossamfunden och samhällets övriga aktörer. SST arbetar bl.a. med att bidra med kunskap om religion och samfundsliv i och har hand om frågor om trossamfundens roll i krisberedskapen. Myndigheten har märkt av en allt större efterfrågan från bl.a. kommuner och regioner på kunskapsstöd i dessa frågor. Under pandemin, när trossamfundens roll i krisberedskapen synliggjorts, 2021/22:1 Utgiftsområde 17 har efterfrågan ökat ytterligare. Regeringen bedömer att frågorna kommer att vara fortsatt aktuella inte minst under och att efterfrågan på SST:s kunskaps- stöd därmed kommer att vara fortsatt hög. Regeringen avser att återkomma med förslag om en, reformering av lagstiftningen avseende det statliga stödet till trossamfunden, bl.a. med ett förtydligat demokrativillkor (se avsnitt 16.5). En viktig del i arbetet är att säkerställa att statsbidrag lämnas till organisationer som i sin verksamhet respekterar demokratins idéer. 12.6.19:1 Myndigheten för stöd till trossamfund Tabell 12.1 Anslagsutveckling 9:1 Myndigheten för stöd till trossamfund 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 16 328 tkr prisnivå. 3Motsvarar 16 327 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för stöd till trossamfunds förvaltningsutgifter. Skälen för regeringens förslag Tabell 12.2 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 9:1 Myndigheten för stöd till trossamfund Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Förstärkning av Myndigheten för stöd till trossamfund (SST) Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för att bl.a. förstärka arbetet med bidragshantering mot bakgrund av kommande lagstiftning med ett förtydligat demokrativillkor. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 9:1 Myndigheten för stöd till trossamfund . beräknas anslaget till respektive . 12.6.29:2 Stöd till trossamfund Tabell 12.3 Anslagsutveckling 9:2 Stöd till trossamfund 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till trossamfund. Anslaget får användas för utgifter för avgiftshjälp. Skälen för regeringens förslag Tabell 12.4 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 9:2 Stöd till trossamfund Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med till följd av att tidsbegränsade medel upphör. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 9:2 Stöd till trossamfund . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 I avsnitt 3.4 anges de mål som har beslutat för den nationella kulturpolitiken och för filmpolitiken. 13.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatredovisningen inom film utgår från följande bedömningsgrunder: –hur bidrag har fördelats med avseende på stöd till utveckling och produktion av svensk film –insatser för att sprida och visa svensk film i hela och internationellt –storleken på utbudet av svensk och utländsk film i olika visningsfönster –publiksiffror för film i olika visningsfönster –antalet filmer ur det svenska filmarvet som har digitaliserats och gjorts tillgängliga genom t.ex. visningar i och utomlands. Bedömningen görs vidare utifrån de fyra gemensamma bedömningsgrunderna för kulturområdet: barns och ungas tillgång till kultur, jämställdhet, tillgänglighet samt konstnärlig förnyelse och utveckling av verksamheten (se avsnitt 3.5). Som grund för bedömningen ligger redovisningar och publikationer från Stiftelsen (), , , Myndigheten för kulturanalys och Nordicom. Liksom inom andra kulturområden drabbades de aktörer inom film som direkt omfattas av publikrestriktionerna hårdast av pandemin, men effekterna spred sig i hela systemet. Finansiering av ny film är en komplicerad process som länge har varit starkt kopplad till en films intäkter från biografvisning. Affärsmodellen har allt mer ifråga- satts och försvagats i och med de digitala strömningstjänsternas tillväxt. Nedstäng- ningen av biograferna resulterade i att processen accelererade akut. För att motverka de negativa konsekvenserna av pandemin tillförde regeringen totalt i krisstöd till filmområdet. fördelade av medlen till produktionsledet och resten till visningsområdet, varav den absolut största andelen till biograferna.