prop · H803101 · 2021-04-15 00:00:00 — Aktivering av finansiella kostnader Övriga finansiella kostnader ökade med jämfört med före- gående år främst på grund av valutakursförändringar hos EKN och orealiserade värdeförändringar hos . finansiella kostnader har ökat med jämfört med . Ökningen förklaras främst av orealiserade kursförluster vid omvärderingar av skulder och avsättningar i utländsk valuta. Under posten Övriga finansiella intäkter redovisas ökningar av kursvinster på motsvarande belopp. orealiserade värdeförändringar på finansiella instrument har ökat med jämfört med föregående år. Kärnavfallsfondens finansiella kostnader består främst av räntekostnader på place- ringar samt realisationsförluster. Kärnavfallsfonden redovisar 2020 liksom året innan orealiserade värdeökningar på finansiella instrument under posten Övriga finansiella intäkter. finansiella kostnader består främst av räntekostnader hänförliga till reverser som ställts ut till samt valutakurs- förluster på fordringar och skulder. (Sidas) finansiella kostnader avser främst valutakursförluster som beräknas på Sidas skulder i garantiverksamheten. finansiella kostnader avser främst valutakursförluster. Några myndigheter har aktiverat räntekostnader i samband med anläggningsprojekt, eftersom räntan är en del av de utgifter myndigheten tar upp som tillgång för att bygga anläggningen. Not 15 Balanserade utgifter för utveckling Årets investeringar, anskaffningsutgifter Årets investeringar, egen utveckling Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ackumulerade avskrivningar vid Anm. Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans eller överföringar mellan myndigheter direkt mot det ackumulerade värdet. I posten Balanserade utgifter för utveckling ingår främst egenutvecklade it-system och program. Totalt ökade tillgångarna för balanserade utgifter för utveckling med De största tillgångarna finns hos , , och . har balanserade utgifter för utveckling av it-system om Den största delen avser it-stöd för ärendehantering, självbetjäning och automatisering. har kvar vissa it-stöd för pensionshantering för räkning. På uppdrag av vidareutvecklar dessa system och fakturerar för kostnader för avskrivningar på dessa tillgångar. och har balanserade utgifter för utveckling av it-system om respektive . Av de totala investeringarna på står för , för och för . Not 16 Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Årets investeringar, anskaffningsutgifter Årets investeringar, egen utveckling Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ackumulerade avskrivngar vid utrangering/försäljning Anm. Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans eller överföringar mellan myndigheter direkt mot det ackumulerade värdet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Under posten Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar redovisas i första hand köpta it-system och program. Posten ökade med jämfört med föregående år. Den största ökningen, , avser Svenska kraftnäts investeringar i bl.a. i systemlösningar som behövs i det framtida kraftsystemet och införandet av en elmarknadshubb. Svenska kraftnäts rättigheter och andra immateriella anläg- gningstillgångar uppgår till och består främst av markrättigheter i form av servitut och ledningsrätter samt nyttjanderättigheter för optoförbindelser, licenser och balanserade utgifter för dataprogram. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har tillgångar på . Tillgångarna har ökat med jämfört med . Tillgångarna avser främst investeringar i det nationella radiokommunikationssystemet . tillgångar har ökat med . Fortsatta investeringar har gjorts inom ramen för programmet robust flygtrafiktjänst. Not 17 Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar förekommer i mycket liten utsträckning. Not 18 Statliga väganläggningar Årets färdigställande från pågående investering redovisar investeringar i statliga väganläggningar. Anskaffningskostnad för mark för väganläggningsändamål ingår i redovisat värde för väganläggningar. Komponentavskrivning tillämpas för samtliga väganläggningar och avskrivningstiden är . Värdet av väganläggningar som färdigställdes var (överfört från Pågående nyanläggningar). Det negativa värdet på årets anskaffning beror på rättelser som avser tidigare års anskaffningar av utgifter för byggnader och andra intrångsersättningar. Bland färdigställda projekt ingår till exempel Vädermotet–Syrhålamotet inklusive Sörredsmotet och Väg 73, samt Väg 51 Svennevad–Kvarntorpskorset- . Not 19 Statliga järnvägsanläggningar Årets färdigställande från pågående investering redovisar investeringar i järnvägsanläggningar. Anskaffningskostnad för mark för järnvägsändamål ingår i redovisat värde. tillämpar differen- tierade avskrivningstider, , på samtliga järnvägsanläggningar. Värdet av järnvägsanläggningar som färdigställdes var (överfört från Pågående nyanläggningar). I objekt som färdigställts ingår bl. a. kapacitetsförstärkning Trelleborgsbanan, –Håkantorp spår och växelbyte, upprustning av kontaktledning och hjälpkraft på sträckan – C samt upprustning av spårväxelvärmestyrning. Not 20 Byggnader, mark och annan fast egendom Årets investeringar, anskaffningsutgifter Årets investeringar, egen utveckling Färdigställande av pågående nyanläggningar Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ack avskrivningar vid utrangering/försäljning Minskning av ack uppskrivningar vid försäljning Anm. Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans eller överföringar mellan myndigheter direkt mot det ackumulerade värdet. Cirka 15 myndigheter förvaltar byggnader, mark och annan fast egendom för statens räkning. förvaltar den del av statens fasta egendom som regeringen bestämmer. Större delen av fastigheterna tillhör det nationella kulturarvet. Exempel på fastigheter är de kungliga slotten, fästningar, nationalteatrarna, museerna, regeringens byggnader, landshövdingarnas residens och ambassadbyggnader i utlandet samt ett antal kungsgårdar och vissa markområden. redovisar främst nationalparker och naturreservat. Många markområden är bokförda till ett värde som är långt under marknadsvärdet. förvaltar fastigheter avsedda för försvarsändamål samt ett antal byggnader klassade som statliga byggnadsminnen. förvaltar bl.a. riksdagsbyggnaderna. Det bokförda värdet för statens byggnader, mark och annan fast egendom är vilket är en ökning med jämfört med . Det bokförda värdet för , mark och annan fast egendom minskade med till . Detta beror främst på att årets avskrivningar är större än årets aktiveringar. De högre avskrivningarna avser till stor del avskrivningar för som anskaffades . Av årets totala av- och nedskrivningar på står för och för . bokförda värde ökade med till 12 563 mil- joner kronor. Värdet av nyanskaffningar uppgick till inklusive direktavskrivna anläggningar. av- och nedskrivningar uppgick till . Not 21 Förbättringsutgifter på annans fastighet Årets investeringar, anskaffningsutgifter Årets investeringar, egen utveckling Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ackumulerade avskrivningar vid utrangering/försäljning Anm. Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans eller överföringar mellan myndigheter direkt mot det ackumulerade värdet. Förbättringsutgifter på annans fastighet avser sådana utgifter som myndigheten har haft för att anpassa hyrda lokaler till den egna verksamheten, exempelvis om- och tillbyggnationer, kabeldragningar för nätverk, larmanordningar samt reparationer och underhåll i fall där utgifterna uppgått till väsentliga belopp. Totalt ökade statens förbättringsutgifter på annans fastighet med 2020. ökning har varit störst hos som har ökat med Ökningen beror främst på att hyrda fastigheter anpassas till verksamhetsförändring och en kontinuerlig satsning på ökad säkerhet. Ett exempel på ett större projekt är det nya polishuset i . Not 22 Maskiner, inventarier, installationer m.m. Årets investeringar, anskaffningsutgifter Årets investeringar, egen utveckling Årets överföringar från Pågående nyanläggningar Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ackumulerade avskrivningar vid utrangering/försäljning Anm. Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans eller överföringar mellan myndigheter direkt mot det ackumulerade värdet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Datorer och kringutrustning, möbler, maskiner, installationer, bilar, fartyg, flyg och transportmedel är exempel på tillgångar som myndigheterna redovisar under denna post. Även tillgångar som innehas genom finansiell leasing ingår. Årets totala investeringar uppgår till . Svenska kraftnäts tillgångar består främst av kraftledningar, stationer, sjökablar, kontrollanläggningsdelar, optoanläggningar och tele- och informationssystem. Årets investeringar uppgår till . Årets investeringar för uppgår till . har anskaffning gjorts av ett stort antal fordon anpassade för polishundar. Även inköp av datorer och kringutrustning har gjorts för uppbyggnad av en förstärkt nationell förmåga inom till exempel it-brott, it-forensiska och mobila arbetssätt. fortsatta tillväxt har också medfört ökade inköp av inredning och utrustning av lokaler. Innehavet för består bl.a. av övervakningsfartyg, vattenskotrar och flygplan och årets investeringar uppgår till . Årets anskaffningar omfattar bl.a. anskaffning av två nya ribbåtar, komponenter till KBV312-serien och kustlänsor. Not 23 Pågående nyanläggningar Årets investeringar, anskaffningsutgifter Årets investeringar, egen utveckling Årets överföring till färdig tillgång Anm. Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans eller överföringar mellan myndigheter direkt mot det ackumulerade värdet. Av det totala bokförda värdet på för Pågående nyanläggningar finns hos , hos och hos . Årets investeringar uppgår totalt till . investeringar uppgår till . Här ingår många mycket stora väg- och järnvägsprojekt såsom till exempel E4 Förbifart , Västsvenska väg- och järnvägspaketet, ökad kapacitet för järnväg på sträckan –, nytt dubbelspår för sträckan samt projektet som avser nytt signalsystem i hela . har som pågående nyanläggningar och årets investeringar på avser främst investeringar inom program såsom stationen vid , tunneln och förbindelsen mellan Snäsätra–Ekudden. Även projekt inom Program ingår i årets investeringar, exempelvis förbindelserna mellan Lindbacka–samt Hurva–. pågående nyanläggningar på avser bl.a. fortsatt byggnation av regementet på på samt projektet med det nya elevhemmet vid . har färdigställt projekt på totalt som har överförts till färdig tillgång. Dessa avser bl.a. kapacitetsförstärkning järnväg för Trelleborgsbanan, spår- och växelutbyte för sträckan –Håkantorp, upprustning av kontaktledning samt hjälpkraft avseende sträckan –, upprustning av spårväxelvärmestyrning och vägprojekt såsom Vädermotet– Syrhålamotet inklusive Sörredsmotet, väg 73 –, väg 51 Svennevad– Kvarntorspskorset–samt E16 –. Förändring IB på grund av omklassificering Årets försäljningar/utrangeringar IB Beredskapsvaror i lager Förändring IB på grund av omklassificering UB Beredskapsvaror i lager Förändring IB på grund av omklassificering Årets avskrivningar/nedskrivningar Årets försäljningar/utrangeringar UB Ackumulerade avskrivningar (avser beredskapsinventarier) Beredskapstillgångar består av tillgångar både för civil och militär beredskap. Tillgångar för civil beredskap är t.ex. läkemedel, fordon samt medicinsk utrustning. Posten omfattar främst Försvarsmaktens tillgångar för militär beredskap och som delar in sina beredskapstillgångar i beredskapsinventarier och beredskapsvaror. Statens totala beredskapsinventarier uppgår till och består av t.ex. flygplan, fartyg och stridsvagnar. Beredskapsvaror som t.ex. ammunition, reserv- och beklädnadsmateriel uppgår till . I posten ingår även tillgångar under uppbyggnad i . Samman- lagt är av det utgående värdet militära beredskapstillgångar inklusive tillgångar under uppbyggnad. Nyanskaffning av militära beredskapsinventarier uppgår till och av- och nedskrivningar uppgår till . Anskaffningen innefattar bl.a. utveckling och anskaffning JAS 39E och nya generationens ubåt samt anskaffning av ett nytt luftvärnssystem med medellång räckvidd. Nyanskaffning av civila beredskapsinventarier uppgår till och av- och nedskrivningar uppgår till . Anskaffningen består främst av anskaffning av medicinteknisk utrustning och skyddsmateriel. Beredskapsvarulagrets värde ökade med och beror bl.a. på ökad anskaffning av reservmaterial samt en översyn av prissättningen, främst inom ammunitionsområdet. Not 25 Förskott avseende materiella anläggningstillgångar Under denna post redovisas förskott som lämnats vid anskaffning av materiella anläggningstillgångar. Posten hos består av förskott till både utländska och svenska leverantörer. Förskotten till svenska leverantörer uppgår till och förskotten till utländska leverantörer uppgår till . Förändringen avser främst förskott för inköp av försvarsmateriel från försvarsmyndigheter i . förskott avser byggande av väg- och järnvägsanläggningar. Större för- skott hos myndigheten finns i järnvägsprojekten , Varbergstunneln, Getingmidjan i , , - , dubbelspårsutbyggnad och i samt vägprojekten och . Not 26 Andelar i hel- och delägda företag Summa andelar i företag med bestämmande statligt inflytande Summa andelar i företag med väsentligt statligt inflytande Andelar i hel- och delägda företag är uppdelad på de företag där staten har ett bestäm- mande inflytande (när statens ägarandel överstiger ) och på väsentligt statligt inflytande (när statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst ). Förutom de förändringar vilka specificeras nedan är postens totala förändring en följd av förändringar i företagens justerade egna kapital, utbetalda utdelningar samt förvärv och avyttringar. Andelar i företag med bestämmande statligt inflytande Andelsvärdet ovan är baserat på det justerade egna kapitalet hos företagen enligt bokslut per , utom i några fall då senaste delårsbokslutet använts. Staten har deltagit i kapitalinsatser i statligt ägda företag om totalt Kapitaltillskotten har framför allt finansierat olika åtgärder för att motverka negativa effekter för företag i samband med spridningen av sjukdomen covid-19. Andelar i företag med bestämmande statligt inflytande ökade med . Förra årets jämförelsebelopp har korrigerats till följd av att ägs till av staten och redovisas därmed som andel i företag med bestämmande statligt inflytande. andelsvärde ökade med , vilket främst förklaras av årets vinst på minskat med årets utdelning på . Ökningen förklaras också av poster redovisade direkt mot eget kapital såsom resultat av kassaflödes- och valutasäkringar på , negativa omräkningsdifferenser på , negativ omvärdering relaterad till pensionsskulden på , negativ effekt avseende inkomstskatter på och övriga poster på -0,. Andelsvärdet för ökade med . Förändringen förklaras dels av årets resultat på minskat med utdelning till staten på , men också av en positiv värdeförändring på mark- tillgångar som redovisats direkt mot eget kapital på totalt . Andelsvärdet för ökade med , vilket beror på årets resultat på och en minskning genom utdelning av andelsvärde ökade med , vilket främst förklaras av nettot av årets vinst på och årets utdelning på samt av poster redovisade direkt mot eget kapital på -0,. ökade i värde med jämfört med föregående år, främst som en följd av årets resultat på samt en direkt ökning av eget kapital med som framför allt avser kassaflödessäkringar. AB Svensk Exportkredits andelsvärde ökade med , vilket i sin helhet förklaras av årets resultat. Andelsvärdet för ökade med , vilket förklaras av att staten tillfört kapital på motsvarande belopp. Kapitaltillskottets syfte var att underlätta tillgången till finansiering för små och medelstora företag genom att stärka utlåningskapaciteten. Tillskottet var en av åtgärderna för att motverka negativa effekter för företag i samband med spridningen av sjukdomen covid-19. ökade i värde med . Ökningen förklaras främst av statens tillförda kapital om minskat med årets resultat på -1,samt en mindre post redovisad direkt mot eget kapital på -0,. Situationen på flygmarknaden till följd av spridningen av sjukdomen covid-19 har medfört betydande intäktsbortfall för Swedavia. Kapitaltillskottet ska bidra till att företaget kan genomföra investeringar och underhålla flygplatsnätet. Andelsvärdet för minskade med , vilket i sin helhet förklaras av årets negativa resultat på -1,. redovisade ett eget kapital som uppgick till . I årsredovisningen för staten redovisas av dessa som upplupen skatteintäkt. Andelsvärdet för uppgår därmed till resterande . Föregående år redovisades företaget till värdet av aktiekapital och reservfond (värdet uppgick till som i tabellen avrundats till noll ) då kvarvarande kapital hanterades som blivande skatteintäkter. , och fick också ett kapitaltillskott på sammanlagt . Andelar i företag med väsentligt statligt inflytande Nordiska Investeringsbanken (NIB) Andelar i företag med väsentligt statligt inflytande minskade med totalt jämfört med . Förra årets jämförelsebelopp har korrigerats till följd av att ägs till av staten och redovisas därmed som andel i företag med bestämmande statligt inflytande. Andelsvärdet i minskade med jämfört med föregående år. Förändringen förklaras till stor del av andelen av årets resultat som uppgår till -9,samt av till staten betald utdelning som uppgår till Övriga poster som har redovisats direkt mot eget kapital uppgår till och består främst av positiva valutakursdifferenser samt negativa omvärderingar av pensionsskulden. Staten har ökat ägarandelen i samband med företagets återköp av aktier vilket ökade andelsvärdet med . Marknadsvärdet på statens aktier i uppgick till . Nordiska Investeringsbanken ökade med . Periodens resultatandel uppgick till och ändrad valutakurs medförde en minskning av andelsvärdet med . En utdelning till staten på reducerade andelsvärdet. Uppgifterna avser värdet enligt bokslut per respektive per . Statens ägarandel i SAS ökade till till följd av tillförda kapital- tillskott. SAS likviditet och finansiella ställning har påverkats kraftigt av den ändrade situationen på flygmarknaden i samband med utbrottet av sjukdomen covid-19. För att möjliggöra SAS fortlevnad deltog staten i en rekapitalisering. Totalt uppgick lämnade kapitaltillskott och köp av hybridobligationer emitterade av SAS till Andelarna i hybridobligationer uppgår till och redovisas under posten Andra långfristiga värdepappersinnehav. Föregående år redovisades innehavet i SAS i sin helhet under posten Andra långfristiga värde- pappersinnehav då ägarandelen understeg . Marknadsvärdet på statens aktier i uppgick till . Not 27 Andra långfristiga värdepappersinnehav Företagsobligiationer, aktier, värdepappersfonder Internationella återuppbyggnads- och , Asiatiska banken infrastrukturinvest, AIIB1 Internationella finansbolaget, IFC Interamerikanska investeringsbolaget, IIC Multilaterala investeringsgarantiorganet, MIGA Summa investerings- och utvecklingsbanker1 Andelar i aktie- och räntekonsortiet m.m. , aktier, andelar och obligationer 1I regeringens skrivelse 2020/21:76 Redovisning av verksamheten i , Världsbanksgruppen samt regionala utvecklings- och investeringsbanker 2019 och 2020 redovisas inbetalt kapital för utvecklings- och investeringsbankerna: EIB, , , , IFC och MIGA. Inbetalt kapital beräknas i skrivelsen som andel av ägarkapitalet omräknat till aktuell valutakurs, vilket ger ett belopp som överstiger anskaffningsvärdet med Skillnaden består till stor del av internt överförda medel på för EIB, för IFC och för . Resterande del av skillnaden avser valutakursförändringar och uppgår till . Det största innehavet av långfristiga värdepapper avser Kärnavfallsfondens innehav av företagsobligationer, aktier, värdepappersfonder och bostadsobligationer (säkerställda obligationer). fortsatte och avslutade Kärnavfallsfonden den övergång till ny placeringsmodell som påbörjades . Under denna övergång har finansiella instrument i den s.k. basportföljen sålts för att möjliggöra placeringar i en s.k. lång- siktig portfölj bestående av företagsobligationer, aktier och värdepappersfonder. Basportföljen består främst av statsobligationer som elimineras i Årsredovisning för staten samt bostadsobligationer. uppgick statsobligationerna som elimin- erades till , vilket är en ökning med jämfört med . Kärnavfallsfondens finansiella instrument värderas till verkligt värde eftersom syftet med innehavet är att ge avkastning och värdeökning. Avkastningen på totalnivå har varit positiv både och den senaste femårsperioden. Den orealiserade värde- ökningen hänförlig till den långsiktiga portföljens innehav uppgick till per balansdagen, vilket är en ökning med jämfört med föregående år. andelar i internationella investeringsbanker och utvecklingsbanker redovisas av Kammarkollegiet och (Sida), så att den myndighet som gör utbetalningar av kapitaltillskott och eventuella bidrag till respektive bank också tar upp andelsvärdet. har Sida redovisat kapital- tillskott till utvecklingsbanker med . I detta belopp ingår en korrigering med avseende en utbetalning som skedde till Internationella återuppbyggnads- och , . Kammarkollegiet har redovisat ett kapitaltillskott till Asiatiska banken infrastrukturinvest AllB om Kammarkollegiet redovisar innehavet i som Andra långfristiga värdepapper- sinnehav eftersom det är en del av statens garantitillgångar. Alla inkomster från ska användas för att finansiera förluster i garantiverksamhet. Föregående år redovisades SAS under denna post. Ägarandelen i ökade till till följd av årets kapitaltillskott. Innehavet i SAS redovisas där- med under posten Andelar i hel- och delägda företag och värderas enligt förenklad substansvärdering. Utöver de kapitaltillskott som staten tillfört SAS , har staten köpt andelar i hybridobligationer som SAS emitterat. Dessa andelar redovisas under posten Andra långfristiga värdepappersinnehav. Kammarkollegiets övriga värdepapper är främst de andelar i Kammarkollegiets aktie- konsortium och räntekonsortium som innehas av fonder som Kammarkollegiet redovisar. innehav består till största delen av nollkupongobligationer som övertogs i samband med avvecklingen av affärsverket . Syftet med obligationerna är att återbetala resterande lån som ursprungligen avsåg finansiering av anläggningstillgångar uthyrda till och . Not 28 Långfristiga fodringar Återförsäkrares andel av försäkringstekniska avsättningar och skadefordringar Långfristiga fordringar ökade med och den största ökningen är hänförlig till långsiktiga fordringar, som ökade med . () fordringar ökade med och uppgår till totalt . Fordringarna för efterskottspremier ökade med , och avser till helt övervägande del JAS . EKN värderar sina skadefordringar till , vilket motsvarar EKN:s förväntade återvinningsmöjligheter av fordringarna, som nominellt uppgår till . EKN kan minska riskerna genom att teckna återförsäkringar. EKN:s nettofordringar hänförbara till återförsäkringsavtal uppgår till , vilket är en minskning med jämfört med .