prop · H90338 · 2021-11-01 00:00:00 — Det är svårt för de intervjuade kommunföreträdarna att uppskatta hur mycket tid de faktiskt lägger ner på öppna jämförelser, eftersom de inte registrerar arbetstid specifikt på öppna jämförelser. Det är heller inte helt tydligt att alla kommuner upplever uppgiftslämnarbördan som stor. Flera av kommunerna i granskningen uppger dock att de lägger ner stor tid på insamling av uppgifter och på att svara på enkäterna i förhållande till den tid de lägger på analys och användning av öppna jämförelser.103 Det är samma mönster som identifierats i tidigare utvärderingar.104 har i intervjuer också poängterat att de vill se en utveckling mot att kommunerna jobbar mer med kvalitetsutveckling och inte bara med insamling. Att stimulera användningen av öppna jämförelser är därför en prioriterad del av pågående utvecklingsarbete.105 100Intervju med företrädare för , . 101Intervjuer med företrädare , , , . , Enkätundersökning till regionala samverkans- och stödstrukturer, 2020. 102Intervju med företrädare för , , , . Intervjuer med kommunföreträdare , , , , 2020-11-16a, 2020-11-19c, 2020-11-19d, . Kommunerna rapporterar bland annat in underlag till och länsstyrelserna, samt till SKR underlag till KKiK och brukarundersökningar. 103Intervjuer med kommunföreträdare, , , . 104Health Navigator, Öppna jämförelser av – på mottagarens villkor, på uppdrag av , 2014, s. 31. 105Intervjuer med företrädare för , . ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET 3.3.3 Vissa frågetecken kring datakvaliteten Att svårigheterna att tolka enkätfrågorna har minskat har förbättrat jämförbarheten i öppna jämförelser. Men det finns frågetecken i hur jämförbara resultaten i öppna jämförelser är och mellan kommuner, och kan förbättra sina kontroller av datakvaliteten. genomför vissa kvalitetskontroller av de uppgifter som samlas in till öppna jämförelser och kontaktar kommuner för att utreda orsaken till eventuella inkonsistenser. Oklarheter upptäcks också genom en frågefunktion där kommunerna kan ställa frågor. testar även nya indikatorer innan de tas i bruk genom provenkäter till några kommuner. kan även indikera om nyttan med indikatorn överväger den administrativa bördan Det finns dock frågetecken för vad kontroller av datakvaliteten i öppna jämförelser ger. RKA genomför systematiska kontroller av alla uppgifter de publicerar i Kolada, däribland öppna jämförelser. Många indikatorer i öppna jämförelser får låga betyg på datakvalitet, bland annat för att det finns inkonsistenser i svaren över tid.107 uppger att de inte kan kontrollera jämförbarheten i uppgifterna fullt ut. De måste i grunden lita på att de uppgifter kommunerna lämnar in är korrekta.108 Därför blir de kontroller som kommunerna själva gör viktiga för datakvaliteten. Ett exempel i våra kommunintervjuer är att en kommun upptäckt att de svarat olika på en fråga mellan olika år fast de inte gjort några förändringar i verksamheten som borde påverka svaren. Ett annat exempel är att vissa enhetschefer anger att en rutin finns medan andra inte gör det, vilket föranlett interna kontroller av svaren.109 Denna systematik i datainsamlingen varierar dock i kommunerna i granskningen. 106Intervjuer med företrädare för , , . har haft 50 kommuner som referenskommuner jämnt fördelade efter SKR:s kommunindelning. De har använts och ska bytas ut . 107Intervju med företrädare för , . 108Intervju med företrädare för , . 109Intervju med kommunföreträdare, . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 4Begränsat bidrag till en mer jämlik socialtjänst av god kvalitet I kapitlet redovisar vi våra iakttagelser för delfråga 2: Bidrar öppna jämförelser till en mer jämlik socialtjänst av god kvalitet? Kapitlet inleds med en sammanfattning av iakttagelserna. Vi bedömer sammantaget att öppna jämförelser i begränsad utsträckning bidrar till kvalitetsutveckling av . Det finns en stor variation mellan delområden i hur mycket kommunerna använder öppna jämförelser och vad de använder öppna jämförelser till. Inom vissa delområden använder majoriteten av kommunerna öppna jämförelser, och en stor andel använder dem till kvalitetsutveckling. Inom andra delområden använder ungefär hälften av kommunerna inte alls öppna jämförelser. Det är främst resultatindikatorer och verksamhetsnära indikatorer som är till nytta för kommunerna. De kommuner som intervjuats i granskningen anser att relativt få indikatorer är användbara i deras kvalitetsutvecklingsarbete. I relation till mängden indikatorer som ingår i öppna jämförelser är en kommuns nytta av öppna jämförelser för kvalitetsutveckling därmed låg. De flesta indikatorer i öppna jämförelser används istället som en checklista över vad man som kommun bör ha infört i sin verksamhet. På så sätt förekommer en viss kunskapsstyrning genom öppna jämförelser. i granskningen jämför också sina resultat i öppna jämförelser med andra kommuners. De intervjuade kommunerna prioriterar dock utifrån sina egna förutsättningar och väljer aktivt bort att arbeta med vissa indikatorer. Våra statistiska analyser visar inte heller på några tydliga resultatförbättringar i indikatorerna , varken bland de kommuner som uppgett att de använder öppna jämförelser för kvalitetsutveckling eller de som inte alls använder öppna jämförelser. Analyserna visar inte heller att kommunjämförelser leder till tydliga förbättringar i enskilda kommuners resultat. Granskningen visar vidare att det stöd kommunerna får från , SKR och RSS:erna inte är anpassat till att användas av kommunerna i deras kvalitetsutvecklingsarbete. Stödet motsvarar därmed inte kommunernas behov. ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET 4.1Stor variation i kommunernas användning av öppna jämförelser Majoriteten av kommunerna använder öppna jämförelser på något sätt och svarsfrekvensen på enkäterna i öppna jämförelser är hög. Men det finns en stor variation mellan olika delområden i hur öppna jämförelser används. Det gäller både i hur stor användningen är och vad kommunerna använder öppna jämförelser till. Inom delområden med en generellt högre användning uppger en stor andel av kommunerna att de använder öppna jämförelser för att utveckla kvaliteten i verksamheter. Vi kan i vår statistiska analys inte se några tydliga mönster i vilken typ av kommuner som uppger att de använder öppna jämförelser till kvalitetsutveckling respektive de som inte använder jämförelserna alls. Kommunerna i granskningen jämför sina resultat i öppna jämförelser med andra kommuners. De identifierar dock sällan utvecklingsområden och prioriterar mellan dessa genom att jämföra sig med andra. Våra statistiska analyser visar också att kommunjämförelser inte leder till några tydliga resultatförbättringar för enskilda kommuner till följd av att de kommuner de jämför sig med uppvisar bra resultat. 4.1.1Majoriteten av kommunerna använder öppna jämförelser på något sätt Enligt för arbetet med öppna jämförelser 2015–2018 använder av kommunerna öppna jämförelser på något sätt.110 Liknande siffror återkommer i SKR:s medlemsundersökning , se tabell 3 nedan.111 Det finns emellertid en stor variation mellan olika delområden vad gäller hur mycket kommunerna använder öppna jämförelser, och till vad. 110Siffran är baserat på en undersökning av där 50 kommuners kvalitetsberättelser, verksamhetsplaner och webbplatser granskats. , Öppna jämförelser socialtjänst och hemsjukvård - Slutrapport utifrån handlingsplanen –2018, 2019, s. 7. 111SKR, Medlemsundersökning om ÖJ socialtjänst 2019, 2019. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Tabell 3 Andel kommuner som uppgett att de använt resultatet från öppna jämförelser i olika syften inklusive inte alls använt resultaten, per delområde (procent) Social barn- och ungdomsvård Våld i nära relationer Källa: SKR, Medlemsundersökning om öppna jämförelser socialtjänst 2019. Öppna jämförelser används minst inom delområdena hemlöshet och krisberedskap, där uppger av kommunerna att de inte alls använder öppna jämförelser. SKR menar att de kommuner som inte alls använder öppna jämförelser kan ha svarat på enkäterna, men sedan inte prioriterat att analysera och använda resultaten i form av kvalitetsutveckling.112 Det kan bland annat bero på att de inte tycker indikatorerna är tillräckligt intressanta eller motsvarar deras behov som underlag i kvalitetsutvecklingsarbetet. Det kan också krävas en för stor arbetsinsats med tolkning och analys för att indikatorerna ska anses vara användbara.113 Att kommunerna ändå prioriterar att svara på enkäterna i öppna jämförelser är tydligt. Svarsfrekvensen har sedan start varit mycket hög.114 Sedan revideringen av den gemensamma kommunundersökningen 2016 har svarsfrekvensen varit över 90 procent.115 Svarsfrekvensen i enhetsundersökningarna för äldreomsorg och LSS är mellan 86 och 91 procent.116 Brukarundersökningen inom äldreomsorgen har 112Intervju med företrädare för , . 113SKR, svar från faktagranskning, . 114Socialstyrelsen, Öppna jämförelser av socialtjänst och hemsjukvård 2010–2014 - Slutrapport, 2015, s. 15. 115Intervju med företrädare för , . Den senaste genomförda undersökningen 2020 hade en svarsfrekvens på för den gemensamma delen i kommunenkäten och mellan för samtliga delområden, med undantag för krisberedskap som låg på . (2020). 116Socialstyrelsen, Resultat för öppna jämförelser i 2019. Enhetsundersökningarna publicerades inte . ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET en svarsfrekvens på för personer med hemtjänst och för personer på särskilt boende för äldre.117 Vår statistiska analys visar att det inte finns några tydliga mönster i vilken typ av kommuner som uppger att de använder öppna jämförelser till kvalitetsutveckling respektive de som inte använder jämförelserna alls. När vi har jämfört geografi, demografi och ekonomi bland dessa grupper av kommuner framkommer få skillnader. Den enda tydliga skillnaden är att fler mellanstora kommuner och kommuner i vissa län använder resultatet till kvalitetsutveckling. Det gäller både inom ekonomiskt bistånd och social barn- och ungdomsvård.118 Användningen kan variera mycket inom en och samma kommun – exempel från en av de intervjuade mindre kommunerna Äldreomsorg – indikatorer från öppna jämförelser är uppsatta mål för verksamheten •Inom äldreomsorgen grundas de politiska besluten och målen för verksamheten mycket på indikatorer från brukarundersökningen i öppna jämförelser. De mål som verksamheten ska uppnå mäts därmed genom öppna jämförelser. •Kvalitetsutvecklingsarbetet utgår därför också mycket från öppna jämförelser. Social barn- och ungdomsvård – lägger inte ner mycket tid på öppna jämförelser •Inom social barn- och ungdomsvård lägger man inte ner mycket tid på öppna jämförelser. De går främst igenom hur det ser ut och jämför sig till viss del med grannkommuner och andra jämförbara kommuner. Ekonomiskt bistånd – inget systematiskt kvalitetsutvecklingsarbete •Inom ekonomiskt bistånd har de inte något systematiskt kvalitetsarbete. De följer dock upp verksamheten och jobbar med utveckling, men skulle kunna göra det mer systematiskt och rutinmässigt. •Öppna jämförelser används för att stämma av hur de ligger till. Indikatorerna fungerar då som en checklista över vad de bör ha infört i verksamheten. •När socialsekreterare inom ekonomiskt bistånd arbetar med verksamhetsutveckling utifrån någon indikator i öppna jämförelser görs det inte specifikt i termer av öppna jämförelser. Det är mer regel än undantag att socialsekreterarna inte är medvetna om öppna jämförelser. 117Socialstyrelsen, Resultat för öppna jämförelser i 2019. Vi har valt att undersöka 2019 istället med hänsyn till coronapandemin. 118Riksrevisionens bearbetning av data från SKR:s medlemsundersökning 2019. Inom äldreomsorg går det inte att skatta sådana skillnader eftersom antalet kommuner som uppgett att de inte använder öppna jämförelser alls är så pass få, endast fem. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 4.1.2 Resultat presenteras främst för enhetschefer Öppna jämförelsers huvudsakliga målgrupper är verksamhetsutvecklare, chefer och politiker i kommunerna.119 De ska främja och stödja beslutsfattare nära verksamheterna.120 Det är också i huvudsak dessa målgrupper som arbetar med och använder öppna jämförelser. Enligt SKR:s medlemsundersökning presenteras resultaten från öppna jämförelser främst för enhetschefer.121 En liknande bild framkommer i våra intervjuer med kommunföreträdare. Ofta är det någon ledningsfunktion, antingen verksamhetschef eller funktioner kopplade till kvalitetsutveckling, som presenterar resultatet för enhetschefer men också för avdelningschefer. Det beror på hur stor kommunen är och hur många chefsnivåer det finns inom kommunen.122 Att enhetschefer är de vanligaste mottagarna av resultaten i kommunerna menar SKR är naturligt då det är en rimlig nivå inom förvaltningen när det handlar om just kvalitetsutveckling och förbättringsarbete.123 Det är enligt SKR:s undersökning mindre vanligt att resultat presenteras för politiker, och det förekommer i högre utsträckning inom äldreomsorg, LSS och ekonomiskt bistånd.124 I våra intervjuade kommuner presenteras resultat för politiker främst inom delområdet äldreomsorg.125 Inom äldreomsorgen där det finns verksamhetsnära indikatorer i form av brukarbedömningar finns det också en större koppling till uppsatta mål i socialnämnden eller i verksamhetsplaner.126 Tydliga kopplingar mellan indikatorerna i öppna jämförelser och uppsatta mål kan med andra ord påverka benägenheten att redovisa resultatet för politikerna. 4.1.3 Kommunerna arbetar med olika typer av jämförelser Kommunerna gör olika jämförelser utifrån resultaten i öppna jämförelser. Vanliga jämförelser är med den egna kommunen , med grannkommuner och kommuner inom länet, med kommuner med liknande förutsättningar såsom storlek, befolkningssammansättning och andra bakgrundsmått eller nationellt mot samtliga av landets kommuner.127 119Socialstyrelsen, ”Öppna jämförelser av socialtjänst och hälso- och sjukvård”, hämtad . 120Socialdepartementet, Öppna jämförelser inom och hemsjukvården, handlingsplan –2018, 2015. 121SKR, Medlemsundersökning om ÖJ socialtjänst 2019, 2019. 122Intervjuer med kommunföreträdare, , , 2020-11-16a, 2020-11-19c, , . 123Intervju med företrädare för , . 124SKR, Medlemsundersökning om ÖJ socialtjänst 2019, 2019. 125Intervjuer med kommunföreträdare, , 2020-11-16a, . 126Intervju med kommunföreträdare, 2020-11-16a. 127Intervju med företrädare för , . Intervjuer med kommunföreträdare, . , , 2020-11-16b, 2020-11-19a, 2020-11-19c, , . ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET Det är i intervjuerna i granskningen tydligt att de kommuner som främst jämför sig med grannkommuner och inom länet oftast gör det av praktiska skäl. Det kan vara för att de i nätverksträffar genom sin RSS gemensamt tolkat frågorna i enkäterna och då fått en gemensam uppfattning, eller att de i vanliga fall har dialoger med sina grannkommuner. Vissa tycker att länet är den mest intressanta jämförelsen, medan andra inte arbetar särskilt mycket med jämförelser och då ”nöjer sig” med att jämföra sig med kommunerna inom länet.128 De kommuner som jämför sig med kommuner med liknande förutsättningar gör det ofta i Kolada.129 Det är då vanligt att jämförelser görs inom ett specifikt verksamhetsområde.130 Intervjuade kommunföreträdare menar att när de i Kolada kan få fram liknande förutsättningar ända ner på verksamhetsnivå blir jämförelserna mer relevanta.131 Enligt företrädare för har kommunerna med tiden blivit medvetna om att förutsättningar är viktiga och att jämförelser inom länet inte alltid behöver vara den bästa jämförelsen.132 Vi ser i vår statistiska analys ingen systematisk koppling mellan förbättringar (2016–2020) i den egna kommunen och övriga kommuners resultat.133 Jämförelser verkar alltså inte leda till förbättringar för den enskilda kommunen. Resultaten i öppna jämförelser varierar mellan län och mellan kommungrupper (enligt SKR:s kommungruppsindelning) för många av de indikatorer vi undersökt inom delområdena äldreomsorg, ekonomiskt bistånd och social barn- och ungdomsvård. Även om resultaten skiljer sig mellan län/kommungrupper, så tyder det på att enskilda kommuner inte utvecklas positivt till följd av att den kommun de jämför sig mot uppvisar bra resultat. En möjlig förklaring är i stället att olika grupper av kommuner ”blir lika bra ”, till exempel tack vare samordnat stöd från sin RSS.134 Det är vidare utifrån våra intervjuer med kommunföreträdare inte vanligt att kommunerna identifierar utvecklingsområden och prioriterar mellan dessa genom jämförelser med andra. Men det finns enstaka exempel där kommunen dels prioriterat de områden som fått dåligt resultat i jämförelse mot övriga kommuner i landet135, dels letat efter ”goda exempel” hos grannkommuner eller de kommuner man i den daglig verksamhet har kontakt med.136 Kommuner som 128Intervjuer med kommunföreträdare, , 2020-11-19c, , . 129Intervju med företrädare för , . Intervjuer med kommunföreträdare, , , 2020-11-19c. 130Intervju med företrädare för , . 131Intervjuer med kommunföreträdare, , 2020-11-19c. 132Intervju med företrädare för , . 133Se tabell 3–5, 10–12 och 15–17 i bilaga 1. Analysen baseras på resultat –2020 (2016–2019 för enhets- och brukarundersökningen inom äldreomsorgen). 134Intervjuer med företrädare för RSS:er, , , , . , Enkätundersökning till regionala samverkans- och stödstrukturer, 2020. 135Intervju med kommunföreträdare, 2020-11-16b. 136Intervju med kommunföreträdare, . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN har en etablerad kontakt genom till exempel regionala nätverk kan även kontakta varandra angående enskilda frågor eller indikatorer i öppna jämförelser.137 4.2Relativt få indikatorer är användbara i kommunernas kvalitetsutvecklingsarbete Kommunernas upplevda nytta av öppna jämförelser varierar stort mellan delområden. De intervjuade kommunerna anser att relativt få indikatorer är användbara i deras kvalitetsutvecklingsarbete. När de ger exempel på kvalitetsförbättringar utifrån öppna jämförelser handlar det om specifika, enskilda indikatorer, som ofta är verksamhetsnära. Det är till exempel enbart indikatorer från brukarundersökningen inom äldreomsorgen som används som mål i kommunernas verksamhetsplaner och styrmodeller. I relation till den stora mängden indikatorer som ingår i öppna jämförelser som helhet är kommunernas användning och därmed nytta av öppna jämförelser låg. De flesta indikatorer används istället som en checklista över vad kommunen bör ha infört i verksamheten. På det sättet förekommer en viss kunskapsstyrning genom öppna jämförelser. visar vår statistiska analys inte på några tydliga resultatskillnader mellan de kommuner som uppgett att de använder öppna jämförelser för kvalitetsutveckling och de som inte använder alls använder öppna jämförelser. Intervjuade kommuner i granskningen uttrycker också att de prioriterar utifrån sina egna förutsättningar och ibland aktivt väljer bort vissa indikatorer. Så även om kommunerna använder öppna jämförelser som en checklista kan vi inte tydligt se att detta bidrar till kvalitetsutveckling. 4.2.1 Den upplevda nyttan av öppna jämförelser varierar stort Det finns en stor variation i upplevd nytta av öppna jämförelser mellan delområden. Inom äldreomsorgen är det , inom ekonomiskt bistånd och inom social barn- och ungdomsvård av kommunerna som uppgett att de har en mycket eller ganska stor sammantagen nytta av öppna jämförelser. Se tabell 4 nedan. 137Intervjuer med kommunföreträdare, , . ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET Tabell 4 Sammantagen uppskattad nytta av öppna jämförelser fördelat på olika delområden (procent) Social barn- och ungdomsvård Våld i nära relationer Källa: SKR, Medlemsundersökning om öppna jämförelser socialtjänst 2019. Det är generellt få kommuner som uppger att de haft en mycket stor nytta av öppna jämförelser. Bortsett från äldreomsorgen är det av kommunerna som uppger att de haft en mycket stor nytta.138 4.2.2Resultat- och verksamhetsnära indikatorer används mest och är till störst nytta En förklaring till skillnader i användning, och därmed upplevd nytta för kvalitetsutveckling, är att innehållet i öppna jämförelser varierar mellan olika delområden. Enligt RKA:s mätningar i Kolada är äldreomsorg och ekonomiskt bistånd de mest besökta och använda delområdena. Inom övriga delområden används öppna jämförelser i avsevärt mindre utsträckning.139 Den indikatortyp som generellt används mest i Kolada är registerindikatorer. De finns inom ekonomiskt bistånd och äldreomsorg, och majoriteten är resultatindikatorer. Exempel på registerindikatorer är hur många som har långvarigt ekonomiskt bistånd och hur många barn som lever i familjer med ekonomiskt bistånd. Även brukarbedömningar från brukarundersökningen inom äldreomsorgen är indikatorer som används mycket i Kolada, där samtliga kategoriseras som resultatindikatorer.140 Registerindikatorer finns även inom social barn- och ungdomsvård samt missbruks- och beroendevård (se avsnitt 3.2.1). Öppna jämförelser inom dessa delområden används dock inte i samma utsträckning i Kolada som äldreomsorg 138SKR, Medlemsundersökning om ÖJ socialtjänst 2019, 2019. 139Intervju med företrädare för , . RKA har mätt i antalet klick i Kolada. 140Intervju med företrädare för , . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN och ekonomiskt bistånd, och de har också en lägre upplevd nytta i SKR:s medlemsundersökning. I följande avsnitt beskriver vi hur de intervjuade kommunerna i granskningen använder olika typer av indikatorer inom de tre delområden som vi fördjupat oss inom. Inom äldreomsorgen uttrycker kommunföreträdarna i våra intervjuer att öppna jämförelser är till nytta i kvalitetsutvecklingsarbetet. Kommunerna sätter mål på ledningsnivå utifrån indikatorerna i öppna jämförelser, de prioriterar utvecklingsområden och fokuserar på att förbättra resultat. Även på enhetsnivå, inom och på särskilda boenden för äldre, upplevs öppna jämförelser vara till nytta.141 Det är främst indikatorer från brukarundersökningen och enhetsundersökningen samt registerindikatorer som kommunerna uppger att de använder och har nytta av. När indikatorer från öppna jämförelser används på ett systematiskt sätt som mål i verksamhetsplaner, i socialnämnden eller i övergripande styrmodeller handlar det främst om brukarbedömningarna, det vill säga verksamhetsnära indikatorer. Det gäller till exempel sammantagen upplevd nöjdhet, bemötande, trygghet, upplevd ensamhet, måltider, brukarens möjlighet att påverka tider och hur insatser genomförs.142 Däremot nämner ingen kommun i våra intervjuer att de använder indikatorer från den gemensamma kommunundersökningen i sitt kvalitetsutvecklingsarbete. Inom äldreomsorgen innehåller den enbart struktur- och processindikatorer. En av kommunföreträdarna menar att det kommunundersökningen framför allt bidrar med är att de får upp ögonen för saker de kan ha missat, det vill säga lite som en checklista. Den typen av användning diskuteras mer i avsnitt 4.2.4.143 Det finns i våra intervjuer inom ekonomiskt bistånd inte några exempel på att indikatorer från öppna jämförelser används för att sätta mål för verksamheten. SKR:s generella bild är att när kommunerna sätter mål i sina verksamhetsplaner utifrån indikatorerna i öppna jämförelser så använder de främst indikatorer från brukar- och enhetsundersökningarna.144 Den typen av undersökningar finns emellertid inte inom delområdet ekonomiskt bistånd, och inte heller inom social 141Intervjuer med kommunföreträdare, , , 2020-11-16a, 2020-11-16b, 2020-11-19a, . 142Intervjuer med kommunföreträdare, 2020-11-16a, 2020-11-19a, 2020-11-19b, . Svar på frågor via mejl från kommunföreträdare, , . 143Intervju med kommunföreträdare, . 144Intervju med företrädare för , .