prop · H803174 · 2021-04-13 00:00:00 — Det nuvar- ande kravet på att redovisningen av miljökonsekvenserna ska innehålla en redogörelse för de samråd som har skett och vad som kommit fram i sam- råden (4 kap. 34 § andra stycket PBL jämförd med 6 kap. 35 § 8 miljö- balken) kan dock förstås som att kravet enbart tar sikte på plansamrådet. Kraven i MKB-direktivet omfattar dock det som har framkommit under hela detaljplaneprocessen, dvs. även det som har framkommit under granskningen. Det finns därmed en risk att regleringen uppfattas på ett sätt som medför att kommunens redovisning inte fullt ut kommer att motsvara kraven i artikel 9.1b. Redogörelsen för de samråd som har skett och vad som kommit fram i samråden ska finnas i granskningsutlåtandet Mot bakgrund av att redovisningen av de synpunkter som har framkommit under samrådet och granskningen enligt ska ske i samrådsredogörelsen respektive granskningsutlåtandet, är det nuvarande kravet på att redogörelsen för de samråd som har skett och vad som kom- mit fram i samråden även ska finnas i planbeskrivningen inte nödvändigt. Att dubbelregleringen leder till att samma uppgifter ska finnas på flera ställen är tvärtom negativt utifrån intresset av att skapa goda förutsätt- ningar för en effektiv planprocess. Den nuvarande hänvisningen till 6 kap. 35 § 8 i 4 kap. 34 § andra stycket bör därmed tas bort. Om hänvisningen till 6 kap. 35 § 8 tas bort, kommer det emellertid inte finnas någon bestämmelse som anger att kommunen ska redogöra för de samråd som har skett. Det skulle i så fall innebära att planhandlingarna inte tillgodoser kravet att beslutet ska innehålla informa- tion om förfarandet för allmänhetens deltagande (se artikel 9.1b). Enligt regeringen finns det därmed anledning att förtydliga att kommunen ska redovisa på vilket sätt allmänheten har beretts tillfälle att delta under planförfarandet. Regeringen anser att den redovisningen bör ske i gransk- ningsutlåtandet, eftersom det innebär att informationen kan redovisas tillsammans med redogörelsen över hur samrådsresultaten har införlivats Prop. 2020/21:174 eller på annat sätt beaktats (jfr artikel 9.1b). Informationen om på vilket sätt allmänheten har beretts tillfälle att delta under planförfarandet bör i allmänhet kunna vara kortfattad, men kan exem- pelvis avse vilka insatser som kommunen har vidtagit för att informera allmänheten (exempelvis genom annonsering eller anslag på den avsedda platsen), om samrådsmöten har hållits och hur allmänhetens deltagande vid eventuella samrådsmöten har varit. Har ett gränsöverskridande samråd skett, behöver redogörelsen även innehålla information om detta samråd. är kritiskt till förslaget att granskningsutlåtandet ska innehålla information om på vilket sätt allmänheten har beretts tillfälle att delta under planförfarandet eftersom allmänhetens deltagande är reglerat i 5 kap. 11 och 21 §§ . Regeringen kan konstatera att MKB- direktivet utgår från att det är exploatören som genomför samrådet, medan det i detaljplaneprocessen är kommunen som ansvarar för att andra aktörer ges möjlighet att yttra sig över planförslaget. Utifrån det perspektivet är behovet av att kommunen redogör för hur allmänheten har beretts tillfälle att delta under planförfarandet inte lika stort i det svenska genomförandet som i det förfarande som direktivet utgår från. Regeringen kan konstatera att de bestämmelser som hänvisar till är allmänt hållna och inte närmare reglerar formerna för hur allmänheten ska ges möjlighet att lämna synpunkter. Det är t.ex. inte obligatoriskt att anordna ett offentligt samrådsmöte för allmänheten. Utifrån det perspektivet – och att direktivet inte ger något utrymme för att avstå från redovisningen – anser regeringen att förslaget i promemorian är ändamålsenligt utformat. Bestämmelserna finns i 4 kap. 34 § och 5 kap. 23 § . 6.3.10De uppgifter som framkommit under granskningen ska offentliggöras Regeringens förslag: När granskningsutlåtandet finns tillgängligt ska kommunen dels i en underrättelse på kommunens anslagstavla informera om var granskningsutlåtandet finns tillgängligt, dels hålla granskningsutlåtandet tillgängligt på kommunens webbplats. Skyldigheten att hålla granskningsutlåtandet tillgängligt ska inte gälla i den utsträckning det skulle strida mot lag eller annan författning. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna yttrar sig inte sär- skilt över förslaget. anser att det är bra att de uppgifter som fram- kommit under granskningen ska offentliggöras eftersom det ökar trans- parensen i processen. kommun framhåller att ökade krav på planprocessen, t.ex. genom ökad administration för vissa delmoment under planprocessen, riskerar att bidra till en planprocess som blir mindre effektiv. Kommunen menar att granskningsutlåtandet bör hanteras som övriga planhandlingar. Skälen för regeringens förslag Bakgrund och gällande rätt Enligt artikel 6.3c i MKB-direktivet ska medlemsstaterna inom rimliga tidsramar se till att den berörda allmänheten ges tillgång till sådan annan information som är relevant för beslutet i enlighet med artikel 8 i direktivet och som blir tillgänglig efter det att den berörda allmänheten har infor- merats i enlighet med artikel 6.2. Enligt artikel 8 ska resultaten av sam- råden och vissa andra uppgifter som har inhämtats vederbörligen beaktas vid tillståndsgivningen. Enligt artikel 6.2 ska allmänheten informeras elek- troniskt m.m. om vissa frågor i ett tidigt skede av de beslutsprocesser på miljöområdet som regleras i direktivet, däribland information om ansökan om tillstånd, uppgift om att projektet omfattas av en miljökonsekvens- bedömning, uppgifter om vilka myndigheter som är ansvariga för att fatta beslut, från vilka relevant information kan erhållas, till vilka synpunkter eller frågor kan lämnas in samt om tidsfristerna för att överlämna syn- punkter eller frågor m.m. Av artikel 6.3c framgår att kravet på att den berörda allmänheten ska få sådan ytterligare information är en följd av kraven i det s.k. miljöinformationsdirektivet, dvs. och rådets direktiv /4/EG av om allmänhetens till- gång till miljöinformation, som i sin tur är en följd av Århuskonventionens första pelare (jfr artikel 4 i konventionen). Sammanfattningsvis följer alltså av artikeln att den berörda allmänheten ska ges tillgång till sådan annan miljöinformation som framkommer under samrådet. Det kan exempelvis handla om att det under samrådet framkom- mer uppgifter om att det finns djur och växter som omfattas av bestäm- melserna om artskydd i 8 kap. som inte har uppmärksammats i miljökonsekvensbeskrivningen eller i underlaget i övrigt. I förhållande till PBL-systemet innebär kraven i artikel 6.3c att den berörda allmänheten även ska få information om sådana uppgifter som framkommer under plansamrådet respektive . Av framgår att kommunen i en samrådsredogörelse ska redovisa de synpunkter som har kommit fram i samrådet (5 kap. 17 §). Samrådsredogörelsen ska under den efterföljande granskningstiden hållas tillgänglig för alla som vill granska den, tillsammans med planförslaget och visst annat underlag (se 5 kap. 21 § PBL). Efter granskningstiden ska kommunen göra ett granskningsutlåtande. Det ska innehålla en samman- ställning av de skriftliga synpunkter som har kommit in under gransk- ningstiden (5 kap. 23 § PBL). Kommunen ska skicka granskningsutlåtandet eller ett meddelande om var det finns tillgängligt till dem som inte har fått sina synpunkter tillgodosedda. Granskningsutlåt- andet ska finnas tillgängligt tillsammans med övriga handlingar i ärendet (5 kap. 24 § PBL). Även om de uppgifter som ska redovisas i samråds- redogörelsen och granskningsutlåtandet inte specifikt tar sikte på den information som avses i miljöinformationsdirektivet, omfattas även den information som avses i artikel 6.3c i MKB-direktivet. Allmänhetens tillgång till den information som framkommer under granskningen ska förbättras Det framgår inte tydligt att uppfyller kravet på att den information som avses i artikel 6.3c ska göras tillgänglig för den berörda allmänheten, eftersom 5 kap. 24 § endast tar sikte på Prop. 2020/21:174 att granskningsutlåtandet eller ett meddelande om var utlåtandet finns till- gängligt ska skickas till dem som inte har fått sina synpunkter tillgodo- sedda. Det innebär således att den berörda allmänheten inte nödvändigtvis kommer att underrättas om de uppgifter som avses i led c) i artikel 6.3. I praktiken tillhandahålls dock information så gott som alltid på kommunens webbplats, vilket innebär att kraven i direktivet tillgodoses . För att säkerställa att den berörda allmänheten ges möjlighet att ta del av informationen i granskningsutlåtandet anser regeringen att det bör framgå av att kommunen, när granskningsutlåtandet finns tillgängligt, i en underrättelse på sin anslagstavla ska informera om var detta finns tillgängligt. Kommunen bör dessutom ha en skyldighet att hålla granskningsutlåtandet tillgängligt på sin webbplats. Skyldigheten att hålla granskningsutlåtandet tillgängligt bör dock inte gälla uppgifter i den utsträckning det skulle strida mot lag eller annan författning (jfr avsnitt 6.3.8). Vissa uppgifter kan således behöva utelämnas i granskningsutlåtandet innan det tillgänglig- görs. Regeringen anser dock att kommunen även i fortsättningen bör vara skyldig att skicka granskningsutlåtandet eller ett meddelande om var det finns tillgängligt till dem som inte har fått sina synpunkter tillgodosedda. Som redan konstaterats tillhandahåller många kommuner granskningsutlåtanden på sin webbplats. Ett uttryckligt krav bör därmed inte leda till något egentligt merarbete för kommunerna, varför de risker för minskad effektivitet som kommun framhåller bedöms vara små. Däremot är det en ny uppgift att informera om granskningsutlåtandet på kommunens anslagstavla, eftersom de uppgifter som kan tillhandahållas på anslagstavlan är begränsat (se 8 kap. 10 och 11 §§ kommunallagen). Det bör i sammanhanget framhållas att det inte finns något hinder mot att kommunen antar planen som granskningsutlåtandet ska finnas på kommunens webbplats. Bestämmelserna finns i 5 kap. 24 § . 6.3.11Information om planbeslut ska finnas på anslagstavlan och planhandlingar ska hållas tillgängliga på webbplatsen Regeringens förslag: När en detaljplan har antagits ska kommunen på sin anslagstavla anslå en underrättelse med information om antagandet tillsammans med upplysningar om var beslutet finns tillgängligt och vad den som vill överklaga beslutet måste göra. ska kommunen hålla planen, planbeskrivningen, samrådsredogörelsen, granskningsutlåtandet och ett protokollsutdrag med beslutet tillgängliga på sin webbplats. Skyldigheten att hålla information tillgänglig ska inte gälla i den utsträckning det skulle strida mot lag eller annan författning. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna yttrar sig inte sär- skilt över förslaget. Av de remissinstanser som yttrar sig över förslaget är flertalet positiva eller har inget att invända mot det, däribland Lantmäte- riet, Malung-Sälens kommun, och . Höörs kommun är negativ till förslaget. Kommunen ser en risk för en konflikt mellan kraven på publicering av samrådsredogörelse och gransk- ningsutlåtande å ena sidan och skyddet av personuppgifter å andra sidan och att de föreslagna reglerna kommer att bli svårtillämpade. Kommunen anser att det inte är rimligt att lämna planhandläggaren med avvägningen mellan att bryta mot plan- och bygglagens krav på öppenhet eller att bryta mot skyddet för personuppgifter. anser att det behöver tas ett helhetsgrepp i frågan hur enskilda lämnas information i myndig- hetsärenden (se likalydande synpunkter med anledning av förslagen i avsnitt 6.3.8). anser att det saknas en tydlig bestämmelse om hur andra länder ska få kännedom om kommunens beslut, om beslutet kan antas medföra en betydande miljöpåverkan i ett annat land. Att andra länder underrättas och att det görs skyndsamt är enligt av stor vikt då det kan finnas myndigheter, organisationer eller allmänhet i det andra landet som kan ha rätt att överklaga beslutet. kommun anser att det är oklart vad kravet på att informera allmänheten innebär utöver att handlingarna blir tillgängliga på webbplatsen och anslås på anslagstavlan. Kommunen bedömer att förslaget i praktiken inte innebär några större förändringar mot hur kommunen kungör och tillgängliggör planinforma- tionen . Skälen för regeringens förslag Bakgrund och gällande rätt Av MKB-direktivet följer att den eller de ansvariga myndigheterna, när ett beslut att bevilja eller avslå en tillståndsansökan för ett MKB-projekt har fattats, ska informera allmänheten och de myndigheter som på grund av sitt särskilda miljöansvar eller sin lokala och regionala behörighet kan antas bli berörda av ett projekt om detta och se till att de får tillgång till viss information (artikel 9.1). Enligt led a) i artikel 9.1 ska allmänheten och berörda myndigheter få tillgång till information om innehållet i beslutet och varje villkor som är knutet till detta, i enlighet med artikel 8a.1 och 8a.2. Det innebär att beslutet ska innehålla en motiverad slutsats (jfr artikel 1.2g iv) och alla miljövillkor som bifogas beslutet, en beskriv- ning av projektets särdrag och/eller planerade åtgärder för att undvika, förebygga eller minska och om möjligt motverka betydande negativ miljö- påverkan samt, i tillämpliga fall, kontrollåtgärder (se artikel 8a.1). Om beslutet avser ett avslag på en tillståndsansökan, ska de huvudsakliga skälen till avslaget anges (se artikel 8a.2). Av led b) framgår att allmän- heten och berörda myndigheter ska få tillgång till information om de huvudsakliga skäl och överväganden som beslutet grundar sig på, och även om förfarandet för allmänhetens deltagande. Av artikel 9.1 följer dessutom att motsvarande krav även gäller när medlemsstaten använder andra förfaranden än tillståndsförfaranden. Kravet stämmer i huvudsak överens med kraven i artikel 6.9 i Århus- konventionen, som anger att varje part ska se till att allmänheten infor- meras på föreskrivet sätt om beslutet så snart det har fattats av myndig- heten. Enligt konventionen ska varje part dessutom göra beslutstexten till- gänglig för allmänheten tillsammans med de skäl och överväganden som beslutet är grundat på. Av nuvarande 5 kap. 29 § framgår att när detalj- planen har antagits ska kommunen skicka ett meddelande om detta till bl.a. , de kommuner som är berörda och till regionen, om det i länet ska ske regional fysisk planering enligt 7 kap. samma lag. Vidare ska med- delandet skickas till de som samråd skett med och de miljöorganisationer som får överklaga beslutet enligt 13 kap. 12 eller 13 § och som senast har lämnat skriftliga synpunkter som inte blivit tillgodosedda m.m. Meddelandet ska innehålla ett proto- kollsutdrag med beslutet och upplysningar om vad den som vill överklaga beslutet måste göra. Meddelandet ska skickas senast dagen efter det att justeringen av det protokoll som innehåller beslutet har tillkännagetts på kommunens anslagstavla. Om genomförandet av en plan kan antas medföra en betydande miljö- påverkan i ett annat land, ska den myndighet som regeringen bestämmer samråda med det landet i fråga om den gränsöverskridande miljöpåverkan som genomförandet av planen kan antas medföra, om det andra landet vill delta i miljöbedömningen (6 kap. 13 § ). När samråd har skett med ett annat land enligt 6 kap. 13 § , ska den myndighet som regeringen bestämmer se till att planen, beslutet och viss annan informa- tion lämnas till den ansvariga myndigheten i det andra landet (6 kap. 18 § ). Att är ansvarig myndighet enligt 6 kap. 13 och 18 §§ framgår av miljöbedömningsförordningen (se 21 §). Att ska underrätta om det i fråga om en detaljplan krävs samråd med ett annat land enligt 6 kap. 13 § framgår av 2 kap. 4 a § plan- och byggförordningen. gäller skyldighet att underrätta enligt samma paragraf också när en sådan plan antas, ändras eller upphävs, om den har varit föremål för samråd med ett annat land. Att kommunen ska skicka ett meddelande, som även ska innehålla ett protokollsutdrag med beslutet och upplysningar om vad den som vill överklaga beslutet måste göra, till när detaljplanen har antagits, framgår i sin tur av 5 kap. 29 § . Allmänhetens möjligheter att få information om ett beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan ska förbättras Bestämmelserna i innebär att delar av den berörda allmänheten ska informeras om ett beslut att anta en detaljplan. Däremot finns det ingen bestämmelse i lagen som säkerställer att även den allmänhet som inte är direkt berörd av beslutet får information om detta. Visserligen finns det bestämmelser i kommunallagen som anger att juster- ingen av kommunfullmäktiges och nämndernas protokoll ska tillkännages på anslagstavlan. Av tillkännagivandet ska det framgå var protokollet finns tillgängligt samt vilken dag det har tillkännagetts (8 kap. 12 § kommunal- lagen). I strikt mening informeras således även allmänheten om beslutet. Att allmänheten ska behöva granska ett protokoll från fullmäktige eller få reda på att kommunen har antagit en plan som 2020/21:174 möjliggör ett MKB-projekt kan dock inte anses vara det mest ändamåls- enliga sättet att genomföra de krav som följer av artikel 9.1 – tvärtom framstår det som ett onödigt omständligt sätt att informera allmänheten om Det finns inte heller någon bestämmelse som tryggar att protokollet innehållet anvisningar om hur allmänheten kan ta del av all den information som krävs enligt led a) och b) i artikel 9.1. För att informera allmänheten finns det alltså skäl att ställa krav på att kommunen ska underrätta allmänheten om beslutet på kommunens anslags- Av en sådan underrättelse bör det framgå hur allmänheten kan få tillgång till beslutet (jfr 6 kap. 44 § ). Det bör vara enkelt för allmänheten att få tag på den informa- tion som kommunen enligt direktivet ska tillhandahålla, eftersom informa- tionen kan ha betydelse för bedömningen av om beslutet bör överklagas Det finns därför anledning att även ställa krav på att kommunen ska tillhandahålla planen, planbeskrivningen, samrådsredogörelsen, gransk- ningsutlåtandet och ett protokollsutdrag med beslutet på kommunens Därigenom tillhandahålls även den information som kom- munen ska tillhandahålla enligt led a). Skyldigheten att hålla information tillgänglig bör dock inte gälla uppgifter i den utsträckning det skulle strida mot lag eller annan författning (jfr avsnitt 6.3.8). således behöva utelämnas i planhandlingarna som ska hållas tillgängliga Med anledning av synpunkterna från Höörs kommun bedömer regeringen, som anförs i avsnitt 6.3.8, att det kan behövas anpas- sad vägledning för att underlätta kommunens bedömning av vilka upp- gifter som behöver publiceras och vilka uppgifter som inte får publiceras. Regeringen anser att underrättelsen bör anslås på kommunens anslags- tavla som justeringen av det protokoll som innehåller beslutet tillkännages på anslagstavlan. hållas på kommunens webbplats. Det beror på att tiden för överklagande av ett beslut att anta en detaljplan räknas från den dag då beslutet eller justeringen av protokollet över beslutet har tillkännagetts på anslagstavlan (se 13 kap. 16 § andra stycket PBL). I avsnitt 6.3.8 konstaterar regeringen, med anledning av synpunkterna från , att övergången till en helt digital samhällsbyggnadsprocess medför att sätten för hur information sprids till den som berörs av ett plan- och byggprojekt kommer att behöva ses över. För att ge kommunen ett visst rådrum anser regeringen att kravet på när kommunen senast ska skicka ett meddelande till de aktörer som ska under- rättas genom brev även i fortsättningen bör vara dagen efter det att juster- ingen av det protokoll som innehåller beslutet har tillkännagetts på anslagstavlan (se nuvarande 5 kap. 30 § PBL). kommun anser att det är oklart vad kravet på att informera allmänheten innebär utöver att handlingarna blir tillgängliga på webb- platsen och anslås på anslagstavlan, men bedömer att förslaget i praktiken inte innebär några större förändringar mot hur kommunen kungör och Med anledning av kommunens synpunkter anser regeringen att det finns skäl att understryka att direktivets krav på att allmänheten ska informeras inte har någon självständig betyd- else för kommunen. Förslaget innebär att denna del av kravet i direktivet genomförs i genom en ny skyldighet som innebär att den angivna informationen ska anslås på anslagstavlan och vissa hand- lingar hållas tillgängliga på kommunens webbplats. Många kommuner Prop. 2020/21:174 tillhandahåller dessa handlingar på sin webbplats, även om merparten av kommunerna sannolikt gör det först när beslutet har fått laga kraft. Förslaget innebär dock att underrättelsen måste anslås och informa- tionen göras tillgänglig som justeringen av det protokoll som innehåller beslutet tillkännages på kommunens anslagstavla. anför att det saknas en tydlig bestämmelse om hur andra länder ska få kännedom om kommunens beslut, om beslutet kan antas medföra en betydande miljöpåverkan i ett annat land. Regeringen anser dock att det – med de ändringar i plan- och byggförordningen som trädde i kraft – är tydligt att det är som ansvarar för att det andra landet ska underrättas. ansvarar för att informeras om kommunens beslut. De detaljplaner som inte omfattas av MKB-direktivet omfattas likafullt av kraven i Århuskonventionen. De ändringar som har förordats ovan bör således gälla för alla förslag till detaljplaner, dvs. inte bara sådana detalj- planer som omfattas av kraven i MKB-direktivet. Kraven bör även gälla för områdesbestämmelser. Bestämmelserna finns i 5 kap. 29, 30, 31, 33–35 och 39 §§ plan- och bygg- lagen. 6.3.12Kommunen ska i vissa fall redovisa skälen till ett beslut att inte anta en detaljplan Regeringens förslag: Ett beslut att inte anta, ändra eller upphäva en detaljplan ska innehålla de huvudsakliga skälen för beslutet. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. I pro- memorian föreslås att ett beslut att inte anta, ändra eller upphäva en detaljplan ska innehålla de huvudsakliga skälen för kommunens ställ- ningstagande, om kommunen har redovisat att den avser att ingå ett exploateringsavtal eller genomföra en markanvisning. Remissinstanserna: Flertalet av de remissinstanser som yttrar sig över förslaget är positiva eller har inget att invända mot det, däribland Bygg- herrarna, , , , och . Flera av dessa anser att kommuner alltid ska motivera sina beslut att inte anta, ändra eller upphäva detaljplan, oavsett om det handlar om ett MKB-projekt eller om kommunen har redovisat att den avser att ingå ett exploateringsavtal eller genomföra en markanvisning. anser att syftet med den föreslagna bestämmelsen är otydligt eftersom det inte finns något krav på att kommunen ska fatta beslut om att inte anta, ändra eller upphäva en detaljplan. ställer sig frågande till om bestämmelsen riktar in sig på de fall där kommunen inför ett antag- andebeslut beslutar att inte anta ett förslag till detaljplan. anser att bestämmelsen inte är nödvändig för att MKB-direktivet ska uppfyllas. Skälen för regeringens bedömning Bakgrund och gällande rätt Av MKB-direktivet följer att allmänheten och berörda myndigheter ska få tillgång till information om innehållet i beslutet, när ett beslut att avslå en tillståndsansökan har fattats (artikel 9.1). När beslutet avser ett avslag på en tillståndsansökan, ska de huvudsakliga skälen till avslaget anges (artikel 9.1a jämförd med 8a.2). Av artikel 9.1 följer vidare att motsvarande krav även gäller när medlemsstaten använder andra förfaranden än tillstånds- förfaranden. I PBL-systemet genomförs kravet på att medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att projekt som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan blir föremål för krav på tillstånd m.m. (jfr artikel 2.1) dels genom kraven på bygglov, dels genom kravet på att vissa åtgärder måste prövas genom detaljplaneläggning.