prop · H803223 · 2021-09-13 00:00:00 — 4.1Otillräcklig överblick över djurhälsopersonal och djurvårdare Regeringen betonade 2009 att den nya organisationen för veterinär service ställer krav på uppföljning av marknadens funktionssätt och utveckling, se avsnitt 2.1. rapporterar kortfattat om den generella tillgången till djurhälsopersonal och bakgrundsfaktorer till utvecklingen. följer löpande upp antalet utfärdade legitimationer för djurhälsopersonal. I det arbetet följer förändringar av antalet utbildad personal och inflödet av 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N personal från andra EU-länder och sammanställer en kort analys i sin årsredovisning.130 Djuravdelningen gör inga bredare analyser av tillgången till veterinärer och legitimerade djursjukvårdare i förhållande till behovet av dem, exempelvis i fråga om hur stort behovet av utbildningsplatser är för djurhälsopersonalen. Djuravdelningen bedömer inte heller tillgången till veterinärer utifrån deras inriktning på olika djurslag.131 Eftersom djurvårdare inte klassificeras som djurhälsopersonal, kartläggs den yrkeskategorin inte av Djuravdelningen.132 uppgifter om djurhälsopersonal i är osäkra. Av lagen (2009:302) om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård följer att begreppet djurhälsopersonal avser bland annat veterinärer, legitimerade djursjukskötare och godkända hovslagare.133 Djurhälsopersonal ska enligt föreskrifter lämna skriftliga uppgifter till om namn, adress, telefonnummer och arbetsplats när dessa ändras.134 ansvarar för att föra ett register över djurhälsopersonal vilket ska innehålla sådana uppgifter.135 Enligt ger lagstiftningen inte möjlighet för att se till att uppgifterna verkligen lämnas.136 Djuravdelningen ställer en årlig enkät till länsstyrelserna för att kartlägga bland annat hur många som är verksamma i de yrkeskategorierna och vilken inriktning som de har. Därefter gör Djuravdelningen en uppskattning, eftersom inte alla följer uppgiftsskyldigheten om var de är verksamma.137 Olika aktörer redovisar varierande antal yrkesverksamma veterinärer i . En orsak kan vara att man som veterinär behåller legitimationen även efter pensionering. SCB anger att det 2017 fanns 3 500 veterinärer (16–). var kvinnor och var män. Andelen veterinärer var 18 procent.138 senaste skattning är att var 2 652 veterinärer kliniskt verksamma i . Uppskattningen baseras på antagandet att antalet kliniskt verksamma veterinärer är av det totala antalet veterinärer under 70 år.139 130Intervju med företrädare för Distriktsveterinärerna . 131Intervju med företrädare för . 132Intervju med företrädare för . Intervju med företrädare för Distriktsveterinärerna . 133Se 1 kap. 4 § jämförd med 3 kap. 1 § och 5 § lagen (2009:302) om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård. 134Se 2 kap. 3 § Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om skyldigheter för djurhållare och personal inom djurens hälso- och sjukvård (SJVFS 2019:25). 135Se 4 § Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om offentlig kontroll av djurhälsopersonal (SJVFS 2010:62). 136Jordbruksverkets synpunkter på utkast till granskningsrapport . 137Intervju med företrädare för . 138Statistiska centralbyrån, Arbetskraftsbarometern , s. 59. 139Jordbruksverket, Kontroll av djurhälsopersonal 2019, s. 9 f. R I K S R E V I S I O N E N STATENS ANSVAR FÖR VETERINÄR SERVICE – JORDBRUKSVERKETS STYRNING OCH GENOMFÖRANDE uppgifter om legitimerade djursjukskötare är säkrare än de om veterinärer medan uppgifterna om djurvårdare är ännu mer osäkra än de om veterinärer. Vid utgången av 2019 fanns det enligt 1 975 legitimerade djursjukskötare i Sverige.140 känner inte till antalet yrkesverksamma djurvårdare, eftersom den kategorin inte tillhör djurhälsopersonalen. Det gäller även antalet djurvårdare som arbetar på utökad behörighet (se bilaga 1). För att få fram uppgift om detta skulle behöva kontakta olika kliniker.141 4.2Distriktsveterinärernas åtgärder för att rekrytera och behålla personal 4.2.1 Tillgången till veterinärer varierar lokalt anger att Distriktsveterinärerna har haft svårt att rekrytera veterinärer i delar av landet.142 Distriktsveterinärerna framhåller att de lokala behoven av veterinärer inte möts av en tillräcklig lokal tillgång på arbetskraft, vilket anges gälla generellt för marknaden.143 Distriktsveterinärerna anger att de har tillräckligt med personal för att klara sitt uppdrag generellt men att läget är ansträngt i vissa delar av landet. De nya beredskapsområden som tilldelas Distriktsveterinärerna medför svårigheter i att på kort varsel bemanna dem och täcka upp beredskapen.144 anser att många veterinärer är intresserade av arbete i primärvård och blandad praktik och att intresset bland nyexaminerade veterinärer torde vara tillräckligt stort för att svara mot nyrekryteringsbehovet av veterinärer till dessa djurslag. Däremot är beredskapstjänstgöringen inom Distriktsveterinärerna betungande.145 4.2.2Ökad efterfrågan på legitimerade djursjukskötare och djurvårdare Veterinärmarknaden har ökat kraftigt vilket har medfört ett stort behov av både legitimerade djursjukskötare och djurvårdare.146 Legitimerade djursjukskötare och djurvårdare inom Distriktsveterinärerna utför i grunden samma arbetsuppgifter och med samma begränsningar avseende behörighet som inom andra aktörer på marknaden. Såväl legitimerade djursjukskötare som 141Intervju med företrädare för . 142Jordbruksverket, årsredovisning 2019, s. 75. 143Intervju med företrädare för Distriktsveterinärerna . 144Intervju med företrädare för Distriktsveterinärerna . 145Intervju med företrädare för . 146Se ordlista för kort beskrivning av dessa personalkategorier. Se även bilaga 1. 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N djurvårdare arbetar med samtliga förekommande djurslag. Vanligast är att de arbetar främst med smådjur, därefter lantbrukets djur och häst.147 Dessa yrkesgrupper kan frigöra veterinärer från administrativt och mindre kvalificerat kliniskt arbete och från uppgifter som tvätt och städning. Distriktsveterinärerna anger att deras efterfrågan på legitimerade djursjukskötare och djurvårdare har ökat på grund av att exempelvis privata hästkliniker har lagt ned verksamheten. Vidare anges att mottagningarna har ökat verksamheten och då är det en förutsättning att ha legitimerade djursjukskötare och djurvårdare. har vakanserna till sådana tjänster ökat. För vissa mottagningar är det svårare att rekrytera legitimerade djursjukskötare än veterinärer.148 4.2.3 Distriktsveterinärerna saknar långsiktig rekryteringsstrategi Distriktsveterinärerna saknar en långsiktig rekryteringsstrategi, men arbetar med att ta fram en sådan . Utöver att det arbetet kommer att inledas, anger Distriktsveterinärerna att det pågår flera aktiviteter för att attrahera nya medarbetare och att behålla nuvarande anställda genom bland annat arbetstidsmätning och ett projekt kallat beredskap för framtiden. Till aktiviteterna för rekrytering hör bland annat praktikplatser och sommarvikariat för veterinärstuderande i och information till veterinärstudenter vid lärosäten inom EU.149 4.2.4Veterinärernas förtroendearbetstid i kombination med beredskap under jourtid är unikt för Distriktsveterinärerna Distriktsveterinärernas kollektivavtal för veterinärer bygger på förtroendearbetstid i stället för schemalagd arbetstid, vilket medför utmaningar med att kunna upprätthålla normal arbetstid. Enligt Distriktsveterinärerna medför förtroendearbetstiden en större frihet men medför den otydligheter i fråga om arbetstiden och svårigheter när djur blir sjuka , vilket resulterar i en ökad arbetsbelastning. Hur hög arbetsbelastningen är varierar mellan olika mottagningar och kan också variera för enskilda mottagningar. har cirka hälften av mottagningarna inga större problem med att ligga i nivå med normalarbetstid. Cirka en femtedel av mottagningarna ligger oftare över nivån för normalarbetstid. Ungefär en tredjedel av mottagningarna ligger under nivån för normalarbetstid.150 Enligt är det bara Distriktsveterinärerna som använder förtroendearbetstid inom den svenska djursjukvården. De övriga aktörerna använder avtal om schemalagd arbetstid i skift och tidig kväll, samt jour- och beredskapsavtal för övrig tid. Förbundet anger att det stora problemet 147Intervju med företrädare för Distriktsveterinärerna . 148Intervju med företrädare för Distriktsveterinärerna . 149Intervju med företrädare för Distriktsveterinärerna . 150Intervju med företrädare för Distriktsveterinärerna . R I K S R E V I S I O N E N STATENS ANSVAR FÖR VETERINÄR SERVICE – JORDBRUKSVERKETS STYRNING OCH GENOMFÖRANDE ligger i kombinationen av förtroendearbetstid och beredskapstjänstgöring, särskilt på mottagningar med bristande bemanning. Det kan leda till att veterinärer inte får den lagstadgade dygns- och veckovilan.151 Vid en del mottagningar inom Distriktsveterinärerna förekommer lokala lösningar för att veterinärer som har haft jourberedskap ska få tillräckligt med vila innan de arbetar efter beredskapen.152 Enligt Distriktsveterinärerna kan användningen av förtroendearbetstiden komma att ses över. De anger dock att om schemalagd arbetstid införs för veterinärerna, skulle en följd bli att man troligen behöver anställa fler veterinärer.153 Till skillnad från veterinärerna har djursjukskötarna och djurvårdarna schemalagd arbetstid.154 4.2.5Inom Distriktsveterinärerna påverkas veterinärernas sammanlagda lön av djurslag och djurtäthet Veterinärerna inom Distriktsveterinärerna har en lönemodell med fast lön och intäktsbaserad lön med flera olika tillägg under beredskapstid. var en distriktsveterinärs lön helt och hållet uppbyggd utifrån storleken på de intäkter som veterinären drog in, vilket inom Distriktsveterinärerna kallas tantiem. förändrades lönemodellen till fast lön och intäktsbaserad lön under beredskapstid. Den nuvarande lönemodellen bygger på följande huvudsakliga delar:155 •Arbete under vardagar 08–17: Fast grundlön och fasta tillägg för ansvar som gränsveterinär, klinikchef och ställföreträdande klinik- eller regionchef och överveterinär. •Arbete under vardagsdygn 17–08 och , det vill säga beredskapstid: Intäktsbaserad lön vilken beräknas som en andel av det som veterinären debiterat kund, inklusive inställelseavgift i de fall veterinären kör ut till kund och behandlar djuret under beredskapstid. Till detta kommer rörliga tillägg, exempelvis beredskapsersättning. Ju mer komplicerade eller tidskrävande tjänster som en distriktsveterinär utför under beredskapstid, desto högre blir den intäktsbaserade lönen. Formellt finns det enligt Distriktsveterinärerna inga skillnader i intäktsbaserad lön utifrån vilket djurslag som veterinären främst arbetar med. Däremot avgörs den intäktsbaserade lönens storlek av hur mycket som debiterats kunden. Det innebär att mer komplicerade och/eller tidskrävande tjänster medför större intäkter och därmed högre lön till veterinären. Enligt Distriktsveterinärerna är det möjligt att de utför 151Intervju med företrädare för . 152Intervju med företrädare för Distriktsveterinärerna . 153Intervju med företrädare för Distriktsveterinärerna . 154Intervju med företrädare för Distriktsveterinärerna . 155E-post från Distriktsveterinärerna . Intervju med företrädare för Distriktsveterinärerna . 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N mer komplicerade och därmed dyrare tjänster på häst än på ko (lantbrukets djur). Fler behandlingar och mer avancerade behandlingar ger större intäktsbaserad ersättning, vilket enligt Distriktsveterinärerna framför allt påverkas av hur det enskilda beredskapsområdet ser ut.156 Komplicerade ingrepp på mottagningen ger högre intäktsbaserad lön än långa bilresor till gårdar med produktionsdjur och hästar. Eftersom kunden betalar mer för komplicerade ingrepp än för inställelseavgift, kan det enligt Distriktsveterinärerna leda till att en veterinär som står inne på mottagningen under beredskapstid och behandlar många djur får en hög intäktsbaserad lön. En veterinär som kör ut till kunder och behandlar hästar och produktionsdjur tillbringar troligen i bil och får därmed totalt lägre intäktsbaserad lön.157 4.2.6 Åtgärder för att förbättra arbetet under jourtid Distriktsveterinärerna genomför ett projekt om hur beredskapen ska förbättras och utformas . Målet med projektet är att åstadkomma en jourberedskap som är bättre anpassad till dagens krav än den nuvarande. Delar i projektet har varit kollega i beredskap och beredskapstelefonen: •Kollega i beredskap innebär att veterinären kan ringa ett centralt telefonnummer och be en erfaren veterinär om råd i behandlingsfrågor. Detta har använts främst då det har varit många vikarier i tjänst. Tanken är att detta verktyg ska införas permanent, men det är ännu inte bestämt från vilken tidpunkt. •Beredskapstelefonen innebär att alla inkommande samtal till Distriktsveterinärerna under jourtid styrs till ett gemensamt bemannat nummer. Den som bemannar telefonen kan göra en första bedömning av om veterinär behöver skickas ut eller om ärendet kan vänta. Dessutom har beredskapstelefonen medfört en ökad säkerhet genom att det alltid finns en central funktion som vet var veterinärerna befinner sig.158 156Intervju med företrädare för Distriktsveterinärerna . 157Intervju med företrädare för Distriktsveterinärerna . 158Intervju med företrädare för Distriktsveterinärerna . R I K S R E V I S I O N E N STATENS ANSVAR FÖR VETERINÄR SERVICE – JORDBRUKSVERKETS STYRNING OCH GENOMFÖRANDE 5Hantering av konkurrens- och marknadsfrågor Detta kapitel avser följande delfråga i granskningen: Säkerställer att Distriktsveterinärernas verksamhet bedrivs på ett sådant sätt att konkurrens på likartade villkor upprätthålls på veterinärmarknaden? Granskningen visar att inte skiljer Distriktsveterinärernas intäkter och kostnader för veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse från intäkter och kostnader för den del av verksamheten som Distriktsveterinärerna bedriver Därmed går det inte att bedöma om den statliga ersättningen används för att täcka kostnader i den del av Distriktsveterinärernas verksamhet som bedrivs i konkurrens, det vill säga om korssubventionering förekommer. Granskningen visar också att det finns risk för att konkurrensfrågor inte beaktas vid beslut om geografisk placering av Distriktsveterinärernas mottagningar. •Nästan hela den statliga ersättningen för veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse går till Distriktsveterinärerna. •Ersättningen från det statliga anslaget ska beräknas och redovisas enligt detaljerade regler, för att säkerställa att anslaget inte korssubventionerar verksamhet som bedrivs •Jordbruksverket skiljer inte Distriktsveterinärernas intäkter och kostnader för veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse från intäkter och kostnader för den del av verksamheten som Distriktsveterinärerna bedriver i konkurrens. Därmed går det inte att bedöma om den statliga ersättningen används för att finansiera den del av Distriktsveterinärernas verksamhet som bedrivs i konkurrens, det vill säga om korssubventionering förekommer. Dessutom är det oklart om detta är iöverensstämmelse med bestämmelserna i transparenslagen. •Behov av fler distriktsveterinärmottagningar, till följd av att privata veterinärer inte kan ha beredskap under jourtid, var motiv till ökning av det statliga anslaget . Varken risken för att fler distriktsveterinärmottagningar kan komma att påverka konkurrenssituationen eller risken för korssubventionering beaktades. •Distriktsveterinärerna har ingen policy för att se till att säljverksamheten inte begränsar konkurrensen på den veterinära marknaden. Medarbetarna förutsätts ha ett sunt och ändamålsenligt förhållningssätt till marknadsaktiviteter. •Marknadsaktiviteter riktar främst in sig på information och utbildning, men kampanjer förekommer. •Det är oklart hur och Distriktsveterinärerna bedömer påverkan på konkurrensen på de lokala veterinärmarknaderna vid ändringar i placering av mottagningar. •Distriktsveterinärerna införde en nationell och enhetlig prissättning genom en ny prismodell. 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5.1Jordbruksverket tillämpar inte reglerna om redovisning av den statliga ersättningen I avsnittet redovisar vi intentioner för och bestämmelser om hur det statliga anslaget 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet ska användas och hur redovisar ersättningen. Kunskap om hur anslaget används krävs för att kunna bedöma om det finns risk för att det statliga anslaget används för att korssubventionera verksamhet som bedrivs i konkurrens med privata veterinärer. Den största delen av anslaget får användas för ersättning för veterinär service enligt förordningen (2009:1397) om veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse. En mindre del av anslaget får användas till kostnader för avlägset belägen djurhållning.159 disponerar anslaget 1:4 och ska besluta om utbetalning av ersättningen.160 Nästan hela ersättningen för veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse från anslaget 1:4 går till Distriktsveterinärerna.161 Endast en mindre del går till ett par privata veterinärföretag som enligt avtal med har beredskap för djursjukvård under jourtid. Även andra veterinärer kan ansöka om att få del av ersättningen, men den möjligheten är i stora delar okänd bland privata veterinärer (se avsnitt 3.1.4. Distriktsveterinärernas verksamhet finansieras både med kundintäkter och andra avgifter och med ersättning från det statliga anslaget 1:4. Kundintäkter och avgifter utgör av intäkterna. De totala kostnaderna för verksamheten hade överstigit intäkterna och vid utgången av 2019 hade Distriktsveterinärerna ett ackumulerat underskott på drygt 35 miljoner kronor.163 gick Distriktsveterinärerna med ett överskott på , vilket innebar en betydande minskning av det ackumulerade underskottet.164 159Regeringen, Regleringsbrev för avseende , regeringsbeslut uppgick anslaget till , varav högst får användas till kostnader för avlägset belägen djurhållning. 160Enligt 1 § förordningen (2009:1397) om veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse definieras sådan service som deltagande i beredskapsorganisation för utbrott av smittsamma djursjukdomar, beredskap för djursjukvård under jourtid samt djurhälso- och djursjukvård i sådana områden i landet där tillfredsställande veterinär service inte skulle kunna bedrivas på marknadsmässiga grunder. 161Jordbruksverket, årsredovisning 2019, s. 118 och 124. Det totala anslaget uppgick till , varav Distriktsveterinärerna fick . 162Intervju med företrädare för , . 163Jordbruksverket, årsredovisning 2019, s. 10. 164Jordbruksverket, årsredovisning 2020, s. 10. R I K S R E V I S I O N E N STATENS ANSVAR FÖR VETERINÄR SERVICE – JORDBRUKSVERKETS STYRNING OCH GENOMFÖRANDE •Kundintäkter och avgifter uppgick till . •Kundintäkter från behandlingar av häst och smådjur ökade medan kundintäkterna från lantbrukets djur minskade. •Intäkter av bidrag och finansiella intäkter uppgick till . •Ersättningen från anslaget 1:4 för veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse uppgick till drygt 108 miljoner kronor.165 •De totala kostnaderna för Distriktsveterinärernas verksamhet uppgick till . •Verksamheten gick med ett underskott på . Källa: , årsredovisning 2019. 5.1.1Det finns krav på hur den statliga ersättningen från anslaget ska beräknas och redovisas Regeringen och har framhållit att ersättningen från det statliga anslaget för veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse ska grundas på uppgifter om faktiska kostnader för att utföra sådana tjänster. Syftet är att säkerställa att anslaget inte riskerar att korssubventionera verksamhet som bedrivs i konkurrens (se avsnitt 2.1).166 om statsstöd ställer krav på separat ekonomisk redovisning av verksamhet som definieras som tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.167 För att tillgodose behov av insyn i hur statsstödsregler tillämpas nationellt finns i den så kallade transparenslagen.168 Enligt lagen ska företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse ta fram en separat redovisning169 över intäkter och kostnader förknippade med uppdraget. Redovisningen ska vara skild från intäkter och kostnader i annan verksamhet.170 Enligt är tjänster av allmänt ekonomiskt intresse allmännyttiga tjänster, som företag inte skulle åta sig på kommersiella grunder.171 För att sådana tjänster ska vara möjliga att utföra, kan det enligt vara nödvändigt att företagen får finansiellt stöd från staten för att täcka vissa eller alla de särskilda kostnaderna för de allmännyttiga tjänsterna.172 165Anslaget ökades 2020 till . 2008/09:211 s. 54, bet. 2009/10:MJU7, rskr. 2009/10:27. 167EUT L 7, , s. 3–10, Celex 32012D0021, artikel 5.9. 168Konkurrensverket, ”Transparenslagen”, hämtad . Lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. 169Jämför 4 § 2 lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. För att omfattas av bestämmelsen krävs även att företaget har anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och fått ersättning i någon form för detta, under förutsättning att företaget även bedriver annan ekonomisk verksamhet. 170Jämför 5 § 2 lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. 171EUT C 8, , s. 4–14, Celex 52012XC0111(02), punkt 47. 172EUT L 7, , s. 3–10, Celex 32012D0021, preambel 2. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ger ett handlingsutrymme för medlemsstaten att själv definiera vilka slags tjänster som ska anses som service av allmänt ekonomiskt intresse.173 Regeringen har i förordningen (2009:1397) om veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse angett vilka slags veterinärtjänster som omfattas av begreppet allmänt ekonomiskt intresse.174 I förordningen finns bestämmelser om att ersättningen för utförandet av veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse ska grunda sig på utförarens faktiska kostnader för att utföra dessa tjänster och samtliga intäkter kopplade till tjänsterna.175 För att kunna göra sådana beräkningar måste den som utför veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse bland annat ha en redovisning där kostnaderna för dessa uppdrag redovisas separerat från andra verksamheter.176 Det var detta som avsågs med beräkningsmetod i propositionen från 2009.177 ska utifrån förordningen kontrollera om förändringar på marknaden för veterinära tjänster gör att ersättningen är oskäligt hög.178 Regeringen hänvisar i regleringsbrev till den förordningen i fråga om vad får använda den statliga ersättningen till.179 I interna beslut finns krav på att Distriktsveterinärernas intäkter och kostnader för veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse ska redovisas separat. utredde –2015 ett klagomål om förenligheten med i Distriktsveterinärernas verksamhet.180 Med anledning av kommissionens utredning fattade generaldirektör två olika beslut. Det ena beslutet är fattat med stöd av förordningen (2009:1397) om veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse. Det anger att Distriktsveterinärerna är skyldiga att tillhandahålla veterinära tjänster av allmänt ekonomiskt intresse enligt förordningen. Det anger också att Distriktsveterinärerna är skyldiga att separat redovisa intäkter och kostnader för 173Det finns exempel på avgöranden från i sådana frågor, t.ex. mål C-445/19, Celex 62019CJ0445, punkt 33. 174Enligt 1 § förordningen (2009:1397) om veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse definieras sådan service som deltagande i beredskapsorganisation för utbrott av smittsamma djursjukdomar, beredskap för djursjukvård under jourtid samt djurhälso- och djursjukvård i sådana områden i landet där tillfredsställande veterinär service inte skulle kunna bedrivas på marknadsmässiga grunder.