prop · H80378 · 2021-01-12 00:00:00 — Om ett undantag är tillämpligt ska den försäkrades arbetsförmåga inte bedömas enligt första stycket utan enligt 46 och 47 §§. Av första punkten framgår att om övervägande skäl talar för att den försäkrade kan återgå till sådant arbete som avses i 46 och 47 §§ före den tidpunkt då han eller hon har haft nedsatt arbetsförmåga , ska den försäkrades arbetsförmåga bedömas enligt de angivna paragraferna. Övervägande skäl är ett lägre beviskrav än sannolikt. Det räcker att mer talar för en återgång i arbete än emot för att övervägande skäl ska finnas. Den försäkrade har att visa de omständigheter som talar för att han eller hon kan förväntas återgå i arbete inom den föreskrivna tiden. har enligt 110 kap. 13 § socialförsäkringsbalken en skyldighet att se till att ärendet blir utrett i den omfattning som dess beskaffenhet kräver (jfr prop. 2008/09:200 s. 554 f. och avgörandet RÅ 2010 ref. 120). Bedömningen av om det finns övervägande skäl för återgång i arbete ska göras fortlöpande (dag för dag) fr.o.m. dag 181 i sjukperioden. Det innebär att en tidigare bedömning kan komma att ändras, om omständigheterna i ärendet ändras. Bestämmelsen i andra punkten har flyttats från första stycket (jfr kommentaren till det stycket). Ändringen är endast redaktionell. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. 49 § Från och med den tidpunkt då den försäkrade har haft nedsatt arbetsförmåga ska det, om det inte kan anses oskäligt, beaktas om han eller hon har sådan förmåga som avses i 48 § första stycket. Vid bedömningen tillämpas 47 § andra stycket. I paragrafen regleras hur bedömningen av arbetsförmågan ska göras i ärenden om sjukpenning när den försäkrade har haft nedsatt arbetsförmåga . Med anledning av ändringarna i 48 § görs ett tillägg i första stycket. Tillägget innebär inte någon ändring i sak. En rent redaktionell ändring görs vidare genom att ordet ”alltid” tas bort från första stycket. 2020/21:78 Övervägandena finns i avsnitt 4.2. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna tillämpas även på sjukperioder som har påbörjats före ikraftträdandet. Bestämmelserna tillämpas dock första gången vid prövning av rätt till ersättning för dagar från och med ikraftträdandet. I första punkten anges att lagen träder i kraft . Andra punkten har utformats efter förebild av den övergångsbestämmelse som trädde i kraft när begreppet ”den reguljära arbetsmarknaden” ersattes med det nuvarande begreppet ”sådant förvärvsarbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden” (prop. 2011/12:113, bet. 2011/12:SfU14). Första meningen anger att de nya bestämmelserna tillämpas även på sjukperioder som har påbörjats före ikraftträdandet. Bestämmelserna ska med andra ord inte enbart tillämpas på sjukperioder som påbörjas efter det att lagen har trätt i kraft. Enligt andra meningen ska de nya bestämmelserna dock tillämpas första gången vid prövning av rätt till ersättning för dagar fr.o.m. ikraftträdandet. Övervägandena finns i avsnitt 4.3. 5Ändring i statens budget I detta avsnitt lämnar regeringen förslag till ändring i statens budget . Ändringen är en följd av det lagförslag om vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen som lämnas i denna proposition. 5.1Ändring av statens utgifter Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 37 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för sjukpenning. Regeringen har denna dag i propositionen Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:77) föreslagit att anslaget ökas med för att utöka förmånstiden för ersättningar till riskgrupper. I denna proposition lämnas förslag som innebär nya bestämmelser om Prop. 2020/21:78 bedömningen av arbetsförmågan i ärenden om sjukpenning. melserna föreslås träda i kraft (se avsnitt 2 och 4). Den föreslagna regleringen bedöms öka kostnaderna för sjukpenning (se avsnitt 4.4.4). Anslaget bör därför ökas med 2021. beräknas utgifterna öka med . 5.2Konsekvenser för statens budget Det förslag som lämnas i denna proposition innebär att anvisade medel ökar med 2021. Utgiftsökningen ökar statens lånebehov och försämrar statens finansiella sparande med motsvarande belopp. Detta motsvarar av BNP. Utgifterna beräknas öka med . 2020/21:78 Bilaga 1 Sammanfattning av för denna proposition relevanta delar av betänkandet En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering (SOU 2020:6) Behov av att lätta på beviskraven för särskilda skäl för att skjuta upp bedömningen mot normalt förekommande arbete Utredningen drar slutsatsen att kraven för att särskilda skäl ska finnas för att skjuta upp bedömningen mot normalt förekommande arbete är alltför högt satta. Beviskraven är så höga att de försäkrade ofta inte kan uppfylla dem, trots att de ger in läkarintyg i vilka bedömningen görs att de kan komma att återgå i arbete. I den ärendegranskning som utredningen genomförde konstateras att det i ca en tredjedel av de totalt 108 granskade avslagsärendena pågick en upptrappning av arbetstiden med sikte på återgång i arbete på heltid för försäkrade, som varit heltidssjukskrivna, då sjukperioden passerade dag 180. Dessa personer fick avslag på ansökan om fortsatt sjukpenning eftersom de bedömdes kunna ta ett på arbetsmarknaden normalt förekommande arbete trots delvis nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom. Personerna har alltså inte ansetts uppfylla lagens krav på särskilda skäl för att få bedömningen mot normalt förekommande arbete uppskjuten. Tillämpningen av de särskilda skälen med dess höga beviskrav innebär alltså i dessa fall att även de försäkrade som är i en planerad återgång i arbete prövades mot normalt förekommande arbete och därmed avkrävdes omställning. I förarbetena till bestämmelsen om särskilda skäl finns en skrivning om att särskilda skäl endast bör finnas vid tydliga diagnoser och att det vid mer diffusa diagnoser torde vara svårt att uttala sig om behandlingar eller läkningsförlopp och att därför särskilda skäl inte kan föreligga i dessa fall. Utredningens slutsatser utifrån ärendegranskningen är att detta uttalande verkar ha den effekten att personer med psykiatriska diagnoser sällan anses ha särskilda skäl för att skjuta upp bedömningen av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete. Utredningen anser att regelverket bör gynna tidig återgång i arbete hos arbetsgivare och att det är viktigt att påbörjad rehabilitering inte avbryts. Försäkrade som vid dag 180 är i en process med planerade eller pågående åtgärder för återgång i arbete bedöms därför sällan ha tillräckliga skäl för att bedömningen av arbetsförmågan mot ett normalt förekommande arbete ska skjutas upp. Det kan handla om åtgärder inom hälso- och sjukvård, företagshälsovård och/eller arbetslivsinriktade rehabiliteringsåtgärder hos arbetsgivaren. Utredningens utgångspunkt är att en individs möjligheter att komma tillbaka till arbetet sannolikt är störst om det kan ske till den arbetsgivare där personen redan är anställd. Det är detta som kräver minst omställning. Att gå tillbaka till en arbetsgivare som har ett anpassnings- och rehabiliteringsansvar är ofta att föredra jämfört med att, ofta med kvarstående besvär, söka arbeten på den öppna arbetsmarknaden. Nuvarande restriktiva undantag från huvudregeln om att omställning ska ske vid dag 180 kan tvinga den försäkrade till en både för arbetsgivare och arbetstagare oönskad omställning, trots god prognos för återgång i det Utredningen hänvisar till en uppföljning från som visar att en majoritet av dem som återgår till arbete efter ett ha fått sjuk- penningen indragen tillbaka till samma arbetsgivare som vid sjukfallets Enligt utredningen talar detta för att ytterligare ansträngningar bör göras för att tidigt i sjukfallet stödja individens väg tillbaka till arbete hos Vid en lyckad återgång i arbete hos arbetsgivaren tidigt i sjukfallet skulle en rad olägenheter, som uppstår vid omställningen, Förslag om att införa ett nytt beviskrav, övervägande skäl, för att skjuta upp prövningen mot ett normalt förekommande arbete efter dag 180 Utgångspunkter vid bedömningen av om övervägande skäl finns Utredningens förslag innebär att huvudregeln är alltjämt att de försäkrades arbetsförmåga efter dag 180 ska bedömas mot angivet normalt förekommande arbete. Utredningen föreslår dock att undantaget utvidgas i förhållande till dagens regler. Övervägande skäl innebär inte ett krav på stor sannolikhet för återgång med de hänvisningar till vetenskap och beprövad erfarenhet som görs i förarbetena. Däremot innebär kravet på övervägande skäl att mer ska tala för en återgång i arbete hos arbetsgivaren än emot. Det måste finnas ett medicinskt stöd för slutsatsen att den försäkrade kan återgå före dag 366. Det behöver dock inte röra sig om en fördjupad medicinsk utredning men en förutsättning för att övervägande skäl ska finnas i de situationer som anges nedan är att läkaren angivit bedömningen i läkarintyget. Övervägande skäl för återgång i arbete hos arbetsgivaren kan avse alla diagnoser. Utredningen anser att det inte finns något hinder för att övervägande skäl kan tala för återgång i arbete även när den försäkrade har en diffus diagnos eller lider av samsjuklighet och därför bör ingen diagnos undantas vid prövning av om övervägande skäl finns för att skjuta upp bedömningen mot angivet normalt förekommande arbete. Det krävs att den försäkrade senast dag 365 kan återgå i samma omfattning som hen arbetade före sjukskrivningen för att det ska vara möjligt att efter dag 180 skjuta upp bedömningen av arbetsförmågan mot angivet normalt förekommande arbete Situationer där övervägande skäl talar för återgång i arbete hos arbetsgivaren Utredningen tar upp situationer där övervägande skäl talar för återgång i arbete hos arbetsgivaren. Om arbetsgivare och arbetstagare tagit fram en plan med åtgärder för återgång i arbete med målet att återgång i arbete ska ske före dag 366 och den försäkrade genomför en sådan aktivitet kan över- 2020/21:78 Bilaga 1 vägande skäl föreligga. Planen med åtgärder för den försäkrades återgång i arbete kan också ha tagits fram i samarbete med företagshälsovård eller motsvarande sakkunnig hjälp eller hälso- och sjukvården. Vad som är verksamma åtgärder i det enskilda fallet bör bedömas av någon av de professionella aktörerna inom hälso- och sjukvård, företagshälsovård eller någon annan rehabiliteringsaktör, som är involverade. Utredningen lyfter i detta sammanhang fram att arbetsgivaren fr.o.m. ska upprätta en plan för återgång i arbete om en arbetstagares arbetsförmåga varit nedsatt . En annan situation där övervägande skäl bör tala för återgång i arbete är då det pågår en upptrappning av arbetstid vid partiell arbetsförmåga. Enligt planen ska det framgå att målsättningen är att den försäkrade kan återgå i arbete i den omfattning som hen arbetade före sjukfallet och att detta kommer ske före dag 366. En grundläggande förutsättning är, liksom i de övriga situationerna, att en läkare intygat att personen i fråga kan bedömas återgå i arbete före dag 366. Ytterligare en situation för när övervägande skäl bör föreligga är när en läkare gjort bedömningen att en föreslagen operation eller behandling kan leda till en återgång i arbete före dag 366 och att det saknas anledning att ifrågasätta denna bedömning. Utredningen anser att det är viktigt , i de fall dokumentation kring den försäkrades möjligheter till återgång är otillräcklig, själv utreder om den försäkrade uppfyller kraven för övervägande skäl. Det kan innebära att kontaktar den försäkrades läkare eller arbetsgivare. För en sådan kontakt bör dock krävas att ärendet innehåller uppgifter som tyder på att övervägande skäl skulle kunna finnas. Utredningen gör bedömningen att förslaget om att ersätta de nuvarande särskilda skälen med ”övervägande skäl” fr.o.m. dag 181 leder till att fler får möjlighet att fullfölja rehabiliteringsåtgärder eller andra åtgärder och återgå i det befintliga arbetet. Utredningens förslag ändrar inte den grundläggande strukturen i rehabiliteringskedjan. Omställningskravet vid dag 180 kommer fortfarande att vara huvudregeln. Utredningen bedömer att förslaget kan genomföras med en mindre ökning av utgifterna i sjukförsäkringen och utan att andra negativa konsekvenser uppstår för företag eller andra samhällssektorer. Författningsförslag i betänkandet En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering (SOU 2020:6) Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 27 kap. 48 och 49 §§, 28 a kap. 8 § och 31 kap. 3 § ska ha följande lydelse dels att det i balken ska införas två nya paragrafer, 27 kap. 48 a och 49 a §§, av följande lydelse, 2020/21:78 Bilaga 2 Från och med den tidpunkt då Från och med den tidpunkt då den försäkrade har haft nedsatt den försäkrade har haft nedsatt dessutom, om det inte finns sär- det dessutom beaktas om den för- skilda skäl mot det eller det i annat säkrade har sådan förmåga att han fall kan anses oskäligt, beaktas om eller hon kan försörja sig själv den försäkrade har sådan förmåga att han eller hon kan försörja sig 1. sådant förvärvsarbete som är 1. sådant angivet förvärvsarbete normalt förekommande på arbets- som är normalt förekommande på 2.annat lämpligt arbete som är tillgängligt för honom eller henne. Vid bedömningen tillämpas 47 § andra stycket. När en försäkrad har uppnått den ålder då inkomstgrundad ålderspension som tidigast kan lämnas ska hans eller hennes arbetsförmåga, oavsett vad som stadgas i första stycket och 48 a-49 a §§, bedömas enligt 46 och 47 §§. Sjukpenning enligt denna bedömning kan som längst beviljas till och med den tidpunkt då den försäkrade som tidigast kan ta ut garantipension. Bedömning av arbetsförmågan ska dock alltid göras mot annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade. 1 Senaste lydelse 2012:256. 2020/21:78 Bilaga 2 ska, trots det som sägs i 48 § första stycket, från och med den tidpunkt då han eller hon har haft nedsatt bedömas enligt 46 och 47 §§ om – övervägande skäl talar för att den försäkrade kan återgå till arbete som avses i 46 och 47 §§ före den dag då han eller hon har haft nedsatt arbetsförmåga i 365 – hög grad av sannolikhet talar för att den försäkrade kan återgå till arbete som avses i 46 och 47 §§ före den dag då han eller hon har haft nedsatt arbetsförmåga i 550 i annat fall kan anses oskäligt att bedöma den försäk- rades arbetsförmåga enligt 48 § Från och med den tidpunkt då Från och med den tidpunkt då den försäkrade har haft nedsatt den försäkrade har haft nedsatt det, om det inte kan anses oskäligt, det beaktas om han eller hon har alltid beaktas om han eller hon har sådan förmåga som avses i 48 § sådan förmåga som avses i 48 §. Vid bedömningen tillämpas 47 § andra stycket ska, trots det som sägs i 49 §, från och med den tidpunkt då han eller hon har haft nedsatt arbetsförmåga 46 och 47 §§ om – hög grad av sannolikhet talar för att den försäkrade kan återgå till arbete som avses i 46 och 47 §§ före den dag då han eller hon har haft nedsatt arbetsförmåga i 550 i annat fall kan anses oskäligt att bedöma den försäk- rades arbetsförmåga enligt 48 § Vid bedömningen av om arbetsförmågan är nedsatt ska det beaktas om den försäkrade på grund av sjukdomen har sådan förmåga att han eller hon kan försörja sig själv genom 1. sådant förvärvsarbete som är 1. sådant angivet förvärvsarbete normalt förekommande på arbets- som är normalt förekommande på 2.annat lämpligt arbete som är tillgängligt för honom eller henne. Bedömningen av arbetsförmågans nedsättning ska göras i förhållande till ett heltidsarbete. Vid sjukdom som sätter ned en försäkrads arbetsförmåga med minst en fjärdedel har den försäkrade rätt till rehabiliteringsersättning under tid då han eller hon deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering som avser att 1.förkorta sjukdomstiden, eller 2.helt eller delvis förebygga eller häva nedsättning av arbetsförmågan. Vid bedömningen av om arbets- förmågan är nedsatt enligt första stycket ska 27 kap. 46 och 47 §§ tillämpas. I fråga om den som är arbetslös ska bedömningen dock göras mot arbete som avses i 48 § första stycket. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna tillämpas även på sjukperioder som har påbörjats före ikraftträdandet. Bestämmelserna tillämpas dock vid prövning av rätt till ersättning för dagar från och med ikraftträdandet. 3.Den som utifrån då gällande tidigast tidpunkt för uttag av inkomstgrundad ålderspension fått sin arbetsförmåga bedömd enligt 48 § tredje stycket ska få arbetsförmågan fortsatt bedömd mot denna bestämmelse även om tidpunkten för tidigast uttag ändras. Detta gäller dock bara om den försäkrade i obruten följd uppburit sjukpenning enligt 48 § tredje stycket utifrån den äldre tidpunkten för tidigast uttag. 2 Senaste lydelse 2012:256. 2020/21:78 Bilaga 3 Efter remiss av betänkandet En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering (SOU 2020:6) har yttrande inkommit från Arbetsförmedlingen, , , kommun, DHR, , , kommun, kommun, , Funktionsrätt , Fysioterapeuterna, , Förhandlings- och samverkansrådet (PTK), , Förvaltningsrätten i , kommun, , , kommun, , Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), utvärdering, , kommun, kommun, Kammarrätten i , kommun, , Kumla kommun, i (LO), , LO-TCO Rättsskydd, , , kommun, , kommun, Myndigheten för arbetsmiljökunskap (Mynak), Myndigheten för delaktighet (MFD), Region , Region , Region , , Region , Region län, , Mental Hälsa, , akademikers centralorganisation (), kommun, kommun, , Statskontoret, , , , , , , , Arbetsterapeuter, , , , , , (), , , samt kommun. Därutöver har yttrande inkommit från , , , , , Nationell Samverkan för Psykisk Hälsa (NSPH), (), (), samt S-kvinnor. Följande instanser har avstått att lämna ett yttrande eller inte haft några synpunkter: kommun, , för hälsa, arbetsliv och välfärd (FORTE), Företagarna, ombudsmän (), samt , kommun, , kommun och kommun. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , Föredragande: statsråden , Shekarabi Regeringen beslutar proposition 2020/21:78 Extra ändringsbudget – Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen