prop · H90314 · 2021-09-23 00:00:00 — För arbetsgivaren innebär ett system med stöd vid korttidsarbete en möjlighet att behålla kompetens vid tillfälliga allvarliga ekonomiska svårigheter genom att staten står för en del av kostnaden för arbetskraft. Stödet vid korttidsarbete har under pandemin tillämpats och arbetsgivarna har under den pågående krisen behövt sätta sig in i ett nytt regelverk. Vidare är många arbetsgivare som har ansökt om stöd vid korttidsarbete mindre företag. Det är mot denna bakgrund enligt regeringens mening inte ändamålsenligt att återkräva stödet vid korttidsarbete i de situationer som beskrivs ovan där arbetsgivarna har lämnat eller försökt lämna en anmälan om avstämning. En arbetsgivare som fått ett beslut om återbetalning på grund av att anmälan om avstämning har kommit in för sent har blivit skyldig att betala tillbaka allt sitt preliminära stöd. Den avstämning som arbetsgivaren är skyldig att göra enligt 19 § lagen om stöd vid korttidsarbete har därmed inte prövats av och det saknas underlag för bedömningen av om det hade funnits förutsättningar för slutligt stöd om anmälan hade kommit in i rätt tid. För att dessa arbetsgivare ska kunna få slutligt stöd för korttidsarbete behöver därför en ny anmälan om avstämning ges in till Regeringen anser därför, i likhet med majoriteten av remissinstanserna, att arbetsgivare som har fått ett beslut om återbetalning på nytt ska få ge in en anmälan om avstämning och därmed få en prövning av förutsättningarna för att få slutligt stöd. Eftersom möjligheten till ny anmälan om avstämning endast kommer att gälla under en begränsad period bör bestämmelserna tas in i en egen tillfällig lag. Vilka stödmånader som ska omfattas I promemorian föreslås att den nya möjligheten till avstämning ska gälla de arbetsgivare som fått beslut om återbetalning av preliminärt stöd som avser stödmånader –. remissinstanser, däribland , , Företagarna, institutet, IKEM, Industriarbetsgivarna, konsulterna, liv, Teknikföretagen och anser att den nya möjligheten till avstämning också ska omfatta stödperioder som infaller efter Regeringen konstaterar att arbetsgivarna kommer att ha möjlighet att ansöka om stöd för perioden juli–först . Några anmälningar om avstämning har därmed inte lämnats och några beslut om återbetalning som avser dessa stödmånader har inte fattats. införa en möjlighet till ny anmälan om avstämning för stödmånader som ännu inte har kunnat stämmas av enligt ordinarie regelverk framstår inte För att förhindra återkrav av stöd som avser perioden juli–på grund av oavsiktliga mindre fel bör i stället ikraftträdandet för det föreslagna nya förfarandet med föreläggande vid sen anmälan om avstämning tidigareläggas så att de nya reglerna är på plats när preliminärt stöd för juli–ska stämmas av (se avsnitt 8). Beslutet om återbetalning av preliminärt stöd ska ha fått laga kraft Den nya anmälningsmöjligheten bör endast komma i fråga när grunden för beslutet om återbetalning är att en anmälan om avstämning inte har getts in i rätt tid och när en prövning enligt de ordinarie reglerna har avslutats. För en ny anmälan om avstämning bör därför krävas att beslutet om återbetalning av preliminärt stöd har fått laga kraft. efterfrågat ett förtydligande av vad som avses med att anmälan om avstämning inte har getts in i rätt tid. Avgörande för om arbetsgivaren ska kunna lämna in en ny anmälan om avstämning med stöd av den tillfälliga lagen är att beslutet om återbetalning grundar sig på 30 § första stycket första meningen lagen om stöd vid korttidsarbete, dvs. avstämning inte har getts in i rätt tid. Det kan således handla om både korta och långa förseningar samt fall då en anmälan om avstämning inte har kommit in alls. När anmälan senast ska ges in I promemorian föreslås att en ny anmälan om avstämning bör ges in till Företagarna, konsulterna och Tillväxt- 2021/22:14 verket föreslår att tidsfristen förlängs med beaktande av pågående domstolsprocesser. Regeringen delar remissinstansernas uppfattning och föreslår att en ny anmälan om avstämning ska ges in . En fast tidsfrist är enligt regeringens bedömning av tydlighetsskäl att föredra framför en tidsfrist som förhåller sig till ett lagakraftvunnet beslut som Srf konsulterna föreslår. Vad anmälan ska innehålla Arbetsgivaren ska i anmälan ställa samman de belopp som arbetsgivaren inte har rätt till, och de belopp som arbetsgivaren har rätt till, till ett nettobelopp. I promemorian förslås att en ny anmälan om avstämning ska omfatta de stödperioder som beslutet om återbetalning avser. Som Förvaltningsrätten i framhåller kan ett beslut om återbetalning avse del av en stödperiod. En stödperiod kan innehålla flera stödmånader (jfr 4 § 4 och 5 lagen om stöd vid korttidsarbete). För att förtydliga bestämmelsen bör bestämmelsen i stället formuleras så att en anmälan om avstämning ska omfatta de stödmånader som beslutet om återbetalning avser. Detta innebär att om beslutet om återbetalning omfattar flera stödmånader får den nya anmälan avse samtliga dessa månader. Förslaget medför införandet av 1–4 §§ i lagen om ny anmälan om avstämning av stöd vid korttidsarbete. 5.2Bestämmelserna om avstämning av preliminärt stöd, återbetalningsskyldighet och kontroll Regeringens förslag: Vad som föreskrivs om avstämning av preliminärt stöd i lagen om stöd vid korttidsarbete ska också gälla vid en ny anmälan om avstämning. Detsamma gäller vad som i den lagen föreskrivs om återbetalningsskyldighet och kontroll. Arbetsgivaren ska inte ha rätt till slutligt stöd till den del som arbetsgivaren skulle ha varit skyldig att betala tillbaka preliminärt stöd som har betalats ut för en arbetstagare, på grund av att förutsättningarna för stöd saknas. Om det preliminära stödet för en stödmånad har beräknats på en större arbetstidsminskning än den som följer av det avtal som vid avstämningstidpunkten gäller för stödmånaden, ska det slutliga stödet beräknas på motsvarande sätt som preliminärt stöd men baserat på den mindre arbetstidsminskningen. Om det preliminära stödet för en stödmånad har beräknats på en mindre arbetstidsminskning än den som följer av det avtal som vid avstämningstidpunkten gäller för stödmånaden, ska det slutliga stödet beräknas på motsvarande sätt som preliminärt stöd men baserat på den större arbetstidsminskningen. Arbetsgivaren har då rätt till ytterligare stöd motsvarande skillnaden mellan preliminärt stöd och slutligt stöd. Ytterligare stöd får inte lämnas till en arbetsgivare som har näringsförbud eller skatte- och avgiftsskulder som har överlämnats till för indrivning, när frågan om ytterligare stöd prövas. Om arbetsgivaren är en juridisk person, får den eller de fysiska personer som har ett betydande inflytande i verksamheten inte ha näringsförbud. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. anser att slutligt och ytterligare stöd inte heller ska få lämnas till en arbetsgivare för vilken ett konkurs- eller likvidationsförfarande är inlett eller till en arbetsgivare som är försatt i konkurs. Skälen för regeringens förslag: Förslaget innebär att en ny anmälan om avstämning av stöd vid korttidsarbete ska göras. Detta innebär att bestämmelserna om avstämningens innehåll (20 §), beräkningen av tillämpad genomsnittlig arbetstidsminskning (21 och 22 §§) och genomsnittlig löneminskning (23 och 24 §§) i lagen om stöd vid korttidsarbete också ska vara tillämpliga vid den avstämning som arbetsgivaren kan anmäla enligt den nya lagen. Detsamma bör gälla återbetalningsskyldighet för felaktiga utbetalningar (31 §) och kontrollmöjligheter (35–36 a §§). Bestämmelserna om återbetalningsskyldighet i vissa fall (25 §) och beräkning av slutligt stöd om avtal justerats (26 och 27 §§) förs in i den nya lagen, med vissa justeringar. Justeringarna följer av att det redan finns ett beslut om återbetalning av det preliminära stödet. Någon skillnad i sak beträffande hur avstämningen ska genomföras och hur det slutliga stödet ska beräknas är däremot inte avsedd. 2021/22:14 anser att slutligt stöd och ytterligare stöd inte bör lämnas till en arbetsgivare för vilken ett konkurs- eller likvidationsförfarande är inlett eller till en arbetsgivare som är försatt i konkurs. I denna del konstaterar regeringen att en arbetsgivare enligt lagen om stöd vid korttidsarbete inte får godkännas för stöd vid korttidsarbete om denne är skyldig att upprätta en kontrollbalansräkning, är föremål för företagsrekonstruktion eller är på obestånd. Enligt samma lag får preliminärt stöd inte lämnas till arbetsgivare som har näringsförbud eller skatte- och avgiftsskulder som har överlämnats till för indrivning när sådant stöd prövas. I den tillfälliga lagen (2021:54) om stöd vid korttidsarbete i vissa fall, som endast avser stödmånader –, har kraven på arbetsgivaren utökats. För dessa stödperioder gäller att preliminärt stöd och ytterligare stöd inte heller får lämnas till en arbetsgivare som är skyldig att upprätta en kontrollbalansräkning eller är på obestånd. Motsvarande bestämmelser finns alltså inte i lagen om stöd vid korttidsarbete och gällde därför inte för utbetalning av preliminärt stöd . De nu aktuella besluten om återbetalning avser preliminärt stöd som lämnats för stödmånader under både 2020 och 2021, dvs. med stöd av båda regelverken. Syftet med förslaget är att återskapa den möjlighet till slutligt och, i förekommande fall, ytterligare stöd som arbetsgivaren skulle ha haft vid en avstämning enligt ordinarie regelverk. Det är enligt regeringens mening inte lämpligt att inom ramen för detta lagstiftningsärende förändra kraven på arbetsgivarna. Det bedöms inte heller vara lämpligt att utforma kraven olika beroende av om det preliminära stödet avser stödmånader eller 2021. Det saknas även beredningsunderlag för att införa nya villkor. Förslaget medför införandet av 5–8 och 10 §§ i lagen om ny anmälan om avstämning av stöd vid korttidsarbete. 5.3Betalning av slutligt stöd Regeringens förslag: Om en arbetsgivare har rätt till slutligt stöd efter en ny anmälan om avstämning, ska det stödet betalas ut till arbetsgivaren. Om en arbetsgivare inte har betalat tillbaka det preliminära stödet, ska i stället fordran på återbetalningsbeloppet minskas med det slutliga stödet. Om arbetsgivaren har rätt till ytterligare stöd, ska även det stödet betalas ut. Slutligt stöd och ytterligare stöd ska dock inte lämnas för en stödmånad i den utsträckning sådant stöd redan har lämnats för den aktuella månaden. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. Promemorian innehåller inte något förslag om att slutligt stöd inte ska betalas ut för en stödmånad i den utsträckning slutligt stöd redan har lämnats för den aktuella månaden enligt lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. föreslår att lagförslaget kompletteras med en bestämmelse som anger att slutligt stöd inte ska lämnas om det leder till ett uppenbart oriktigt resultat. beviljade preliminärt stöd för maximalt fyra stödmånader baserat på arbetsgivarens första ansökan. Om arbetsgivarna därefter inte inkom med avstämning i rätt tid återkrävde stödet. Då den fjärde månaden inte omfattades av den första avstämningen har dock arbetsgivarna haft möjlighet att söka och beviljas stöd för den fjärde månaden på nytt. har då kvittat utbetalningen av den fjärde stödmånaden mot återkravet. En arbetsgivare som gör en ny anmälan om avstämning skulle enligt därmed kunna få dubbelt stöd för den fjärde månaden. Förvaltningsrätten i framhåller liknande omständigheter och anser att det är ytterst angeläget ur ett tillämpningsperspektiv att det klargörs hur nya anmälningar om avstämning och därmed nya bedömningar av slutligt stöd ska förhålla sig tids- och beloppsmässigt till tidigare gjorda eller uteblivna anmälningar om avstämning och till beslut om återbetalning. önskar också ett klargörande av hur upplupen ränta avseende återbetalningsbeloppet ska hanteras. Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete ska det preliminära stödet behållas om avstämningen visar att stödet motsvarar det slutliga stödet. Vid en ny anmälan om avstämning bör arbetsgivaren i stället ha rätt att få det slutliga stödet utbetalat i de fall det preliminära stödet har betalats tillbaka i enlighet med ett beslutat återkrav. Om en arbetsgivare, trots beslut om återbetalning, ännu inte återbetalat det preliminära stödet ska fordran på återbetalningsbeloppet minskas med det slutliga stödet. Om arbetsgivaren har rätt till ytterligare stöd, ska även ytterligare stöd betalas ut. Både och Förvaltningsrätten i framhåller att det vid en ny anmälan om avstämning kan uppstå tillämpningsproblem med anledning av att återbetalningsskyldigheten kan avse preliminärt stöd som lämnats för en stödmånad som ligger utanför den avstämningsperiod som omfattas av den för sent inkomna anmälan om avstämning. Preliminärt och, i förlängningen, slutligt stöd och ytterligare stöd kan därför ha lämnats för denna stödmånad i en parallell process. Det skulle med andra ord kunna finnas en risk för att en ny anmälan om avstämning medför att slutligt stöd och ytterligare stöd lämnas för samma stödmånad . En sådan ordning är självklart oacceptabel. Regeringen anser därför att det bör införas en uttrycklig bestämmelse om att slutligt stöd och ytterligare stöd inte ska lämnas för en stödmånad i den utsträckning sådant stöd redan har lämnats för den aktuella månaden enligt lagen om stöd vid korttidsarbete. har efterfrågat ett klargörande av hur upplupen ränta hänförlig till det lagakraftvunna beslutet om återbetalning ska hanteras. Enligt 7 § förordningen (2020:208) om stöd vid korttidsarbete ska ränta tas ut enligt räntelagen (1975:635) om en arbetsgivare ska betala tillbaka ett stödbelopp. Räntekravet får sättas ned om det finns särskilda skäl. 2021/22:14 Eventuell ränta hänför sig till det lagakraftvunna beslutet om återbetalning och omfattas inte av det nu aktuella förslaget. Förslaget medför införandet av 9 § i lagen om ny anmälan om avstämning av stöd vid korttidsarbete. Regeringens förslag: ska pröva rätt till stöd enligt den nya lagen. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt över Skälen för regeringens förslag: När det gäller frågan om handläggande myndighet bör det vara den myndighet som har beslutat om preliminärt stöd som även hanterar avstämningen av detta stöd. Handläggande myndighet för avstämning enligt den nya lagen föreslås därför vara . Förslaget medför införandet av 11 § i lagen om ny anmälan om avstämning av stöd vid korttidsarbete. Regeringens förslag: Beslut enligt den nya lagen ska få överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd ska krävas vid överklagande till kammarrätten. Beslut om sådant kontrollbesök som avses i 36 a § lagen om stöd vid korttidsarbete får inte överklagas. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt över Skälen för regeringens förslag: Eftersom den föreslagna lagen innebär att en ny anmälan om avstämning av stöd vid korttidsarbete får göras bör motsvarande regler om överklagande som finns i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete gälla även för beslut som fattas med stöd av bestämmelserna i den nu föreslagna lagen. Enligt 38 § lagen om stöd vid korttidsarbete får beslut som fattats av avseende stöd för korttidsarbete överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Någon särskild forumregel finns inte utan i enlighet med 14 § andra stycket lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar ska ett beslut överklagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets ärendet först prövats. Enligt 38 § lagen om stöd vid korttidsarbete gäller att beslut om sådant Prop. 2021/22:14 kontrollbesök som avses i 36 a § samma lag inte får överklagas. annan ordning är inte motiverad för den nu föreslagna lagen. Förslaget medför införandet av 12 § i lagen om ny anmälan om avstämning av stöd vid korttidsarbete. 6Nytt förfarande vid sen anmälan om avstämning Regeringens förslag: Om en anmälan om avstämning inte har getts in i rätt tid, ska den handläggande myndigheten förelägga arbetsgivaren att inom ge in en sådan anmälan. Om en anmälan om avstämning inte ges in efter föreläggande är arbetsgivaren skyldig att betala tillbaka allt preliminärt stöd. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Till dessa hör Kammarrätten i , Industriarbetsgivarna, – Innovations och Kemiindustrierna i (IKEM), , , , Transportföretagen och Hotell- och restaurangfacket. Förvaltningsrätten i och Srf konsulterna efterlyser en redogörelse för vilka krav som bör ställas för att en arbetsgivare ska anses ha tagit del av ett föreläggande och hur ska säkerställa att så också har skett. Förvaltningsrätten förordar också att ett överklagandeförbud ska gälla för föreläggandet. Skälen för regeringens förslag: Flera arbetsgivare som har gett in en anmälan om avstämning har lämnat in anmälan för sent med följden att de har blivit återbetalningsskyldiga för allt stöd. De ekonomiska konsekvenserna av återbetalningsskyldigheten kan i flera fall vara betydande med hänsyn till att företagen redan drabbats hårt ekonomiskt av pandemin. Det kan finnas många skäl till att en anmälan inte ges in i rätt tid. En arbetsgivare kan till exempel ha missförstått tidpunkten för avstämning eller haft tekniska svårigheter att komma in med anmälan. Eftersom en sen anmälan om avstämning kan ha betydande negativa konsekvenser för arbetsgivaren bör det enligt regeringens mening införas en skyldighet för handläggande myndighet att förelägga arbetsgivaren att ge in en anmälan om avstämning, om en sådan inte har getts in i rätt tid. Först om föreläggandet inte följs bör arbetsgivaren bli skyldig att betala tillbaka allt preliminärt stöd. Motsvarande bör gälla för den del av stödet som avser ersättning för kostnader för kompetensinsatser vid korttidsarbete som huvudsakligen regleras i förordningen (2020:1249) om ersättning för kostnader för kompetensinsatser vid korttidsarbete. förutsebarheten och rättssäkerheten öka. 2021/22:14 Genom att införa ett förfarande med föreläggande bedöms antalet ärenden om återbetalning av preliminärt stöd på grund av att anmälan inte har getts in i rätt tid minska. Detta är också ändamålsenligt sett till lagstiftningens syfte. är det viktigt att det även fortsättningsvis finns ett påtryckningsmedel för att bestämmelserna om anmälan om avstämning ska följas av de arbetsgivare som har fått preliminärt stöd. Om ett föreläggande att komma in med en anmälan inte följts, ska det preliminära stödet därför som regel återbetalas i sin helhet. Det nu föreslagna förfarandet bedöms säkerställa att kravet på proportionalitet upprätthålls. Precis som tidigare ska arbetsgivaren också helt eller delvis befrias från sin återbetalningsskyldighet, om det är uppenbart oskäligt att arbetsgivaren ska betala tillbaka allt preliminärt stöd. Vid denna prövning ska det på samma sätt som gäller göras en prövning av om återbetalningsskyldigheten står i rimlig proportion till den försummelse som arbetsgivaren har gjort sig skyldig till. Förvaltningsrätten i och Srf konsulterna efterfrågar en redogörelse för vilka krav som bör ställas för att en arbetsgivare ska anses ha tagit del av ett föreläggande. Det bör enligt regeringen mening vara myndigheten som bestämmer vilket tillvägagångssätt som ska användas för att föreläggandet ska komma arbetsgivaren till handa. Vilket sätt som är lämpligast bör avgöras av omständigheterna i det enskilda fallet. Förvaltningsrätten i anser att ett överklagandeförbud bör gälla för föreläggandet. För att föreläggandet ska gå att överklaga måste det anses ha eller vara ägnat att få en påvisbar effekt för den som berörs av beslutet. Avgörande är således vilka faktiska verkningar det får för den som berörs av det (se t.ex. HFD 2019 ref. 21 och HFD 2018 ref. 23). För att återbetalningsskyldighet enligt 30 § första stycket första meningen lagen om stöd vid korttidsarbete ska kunna aktualiseras krävs att en anmälan om avstämning inte kommer in . Återbetalningsskyldigheten är således inte knuten till själva föreläggandet utan till att tidsfristen enligt föreläggandet inte har följts. Detta innebär enligt regeringens mening att föreläggandet torde sakna sådana rättsverkningar att det är överklagbart. Det saknas mot denna bakgrund skäl att införa ett överklagandeförbud. 7Rättelse i lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall Regeringens förslag: Bestämmelserna i lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall ska ändras så att arbetstagares arbetstidsminskning kan uppgå till även juli–. Skälen för regeringens förslag: I propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur, idrott och civilsamhälle samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:208) lämnade regeringen förslag om att det förstärkta stödet vid korttidsarbete ska förlängas med ytterligare tre månader och därmed gälla . Staten ska enligt Prop. 2021/22:14 förslaget –ta en lika stor andel av kostnaden som . Löneminskningen ska uppgå till 4, 6, om arbetstidsminskningen är 20, 40, . Förslaget behandlades av den 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:416) och trädde i kraft (SFS 2021:702). Förslaget medförde ändringar i 1, 3, 10, 11, 15 och 16 §§ samt i punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2021:54) om stöd vid korttidsarbete i vissa fall samt att det infördes en ny paragraf, 4 a §, i samma lag. Propositionen innehöll dock inte något förslag till ändring av 9 § samma lag. I 9 § lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall anges att en arbetstagares arbetstidsminskning får, utöver vad som följer av 12 § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete, uppgå till av ordinarie arbetstid för stödmånader –. Tidsperioden ska rätteligen vara –. Detta bör justeras så att lagen får den lydelse som var avsedd. Regeringens förslag: Lagen om ny anmälan om avstämning av stöd vid korttidsarbete träder i kraft . Lagen upphör att gälla vid utgången av 2022. Den upphävda lagen gäller fortfarande för ansökningar som har getts in till före . Ändringarna i lagen om stöd i korttidsarbete och lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. I promemorian föreslås att ändringen i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete ska träda i kraft . Promemorian innehåller inte något förslag till ändring i lagen (2021:54) om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. Remissinstanserna: Flera av remissinstanserna, bl.a. FAR, Företagarna, konsulterna, och anser att förslagen bör träda i kraft tidigare än , bl.a. eftersom många arbetsgivare som ansökt om stöd vid korttidsarbete har en ansträngd ekonomisk situation med begränsade möjligheter till återbetalning. FAR och Företagarna efterlyser en möjlighet för att medge anstånd med återbetalning. anser att det vore bra om det kunde framgå av lagen att redan nu framlagda krav på återbetalning av preliminärt stöd inte kommer att verkställas i avvaktan på att ny avstämning kan göras från . Flera av remissinstanserna, däribland , framhåller att det inte är 2021/22:14 ändamålsenligt att arbetsgivare nu ska behöva betala tillbaka stöd om de ges en möjlighet att behålla stödet genom en ny avstämning. Skälen för regeringens förslag: Det är angeläget att arbetsgivarna får möjlighet att göra en ny anmälan om avstämning. Förslaget kräver enligt bl.a. ny systemutveckling och nya handläggarrutiner samt att allmän och riktad kommunikation till arbetsgivarna tas fram (se avsnitt 9.1.7).