prop · H803115 · 2021-03-17 00:00:00 — 2020/21:115 EU har gjort talespersonsuttalanden om tillsättningen av domare till respektive parlamentsvalet. Presidentvalet präglades av valfusk, politiska repressioner och våld mot fredliga demonstranter. Situationen i i samband med och efter valet var föremål för diskussioner i rådet i . behandlades i den 1–. antogs rådsslutsatser som fördömde de belarusiska myndigheternas agerande, uttryckte stöd för de folkliga kraven på genomförande av nya fria och rättvisa val och konstaterade att saknade varje form av demokratisk legitimitet. , utökade rådet stegvis riktade restriktiva åtgärder mot personer i som är ansvariga för valfusket och kränkningar av mänskliga rättigheter i samband med valet med totalt 84 namn och sju företag, inklusive . På svenskt initiativ diskuterades EU:s utvecklingssamarbete med vid det informella biståndsministermötet . Vid rådsmötet rådde enighet bland medlemsstaterna om vikten av att styra om bilateralt bistånd bort från statliga aktörer och öka stödet till det civila samhället och till mellanfolkliga kontakter. Kommissionen presenterade ett stödpaket för det belarusiska folket med fokus på civilsamhället, små- och medelstora företag, studenter och hälsa. har det hållits möten om genomförandet av partnerskapsavtalet mellan och (CEPA), som tecknades 2017. CEPA fastställer det juridiska ramverket för relationerna mellan och . Det tredje partnerskapsrådet mellan och ägde rum . EEAS gjorde ett uttalande med anledning av det extrainsatta parlamentsvalet i och beklagade att /inte tillämpats. Ett möte hölls i samarbetsrådet EU–. Förhandlingar med om ett nytt fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal med EU pågår. EU stödjer samordförandena i i fredsskapande åtgärder när det gäller konflikten i . uttalade sig den 1–med anledning av upptrappningen i Nagorno- 2020/21:115 . krävde att fientligheterna skulle upphöra och uppmanade parterna att förnya åtagandet om en varaktig vapenvila och en fredlig lösning på konflikten. Vidare konstaterade rådet att det inte finns en militär lösning på konflikten och att den heller inte kan lösas av externa aktörer. trädde en vapenvila i kraft mellan och . diskuterades i med och i med . Som uppföljning till rådsslutsatserna om inledde kommissionen och EEAS en öppen konsultationsprocess för att ta in synpunkter inför översynen av EU:s gemensamma meddelande om . Detta arbete lanserades tidigare som del av kommissionens arbetsprogram. Ett nytt EU-sändebud för utnämndes . Den årliga EU-relaterade hölls i ett digitalt format till . EU behandlade utvecklingen i vid rådet för utrikes frågor och uppmanade till respekt för vapenvilan i , skydd för civila och humanitärt tillträde. EU återupprepade även att den enda vägen till hållbar fred i går genom den FN-ledda politiska processen. EU och dess medlemsstater är den största givaren av stöd för att lindra konsekvenserna av , med mer än i stöd . stod EU värd för en givarkonferens för behövande i och i grannländerna. EU har vid upprepade tillfällen fördömt attackerna på civilbefolkning och humanitär- och sjukvårdspersonal samt uppmärksammat kränkningar av de mänskliga rättigheterna i . EU:s sanktionsregim som rör förlängdes med till . Fredsprocessen i berördes vid EU:s samtliga utrikesministermöten och även vid det informella utrikesministermötet . EU:s utrikesministrar diskuterade även frågan med , och utrikesministrar. EU har varit tydlig i sin kritik mot israeliska planer på annektering av stora delar av , bosättningspolitik och demoleringar av palestinska byggnader på ockuperad mark. EU har även uppmanat till val i och arbetat för att förbättra den Skr. 2020/21:115 svåra humanitära situationen i . EU har tydligt framhållit legitima säkerhetsbehov samt välkomnat överenskommelser om normaliserade relationer med Förenande , , och . EU står fortsatt tydligt fast vid överenskommelsen om kärntekniska program (JCPOA) , också efter det att drog sig ur den och senare börjat vidta avsteg från JCPOA. Av EU anses JCPOA vara en väsentlig del av den globala icke-spridningsarkitekturen och av stor vikt för regional och global fred och säkerhet. EU söker konkreta sätt att bevara överenskommelsen, inklusive åtgärder för att möjliggöra handel med . Rådet för utrikes frågor tog upp i samband med ökade spänningar i regionen . EU:s utrikesministrar gav då EU:s höga representant ett mandat att verka för nedtrappning, regional dialog och en regional, politisk lösning. EU har när det gäller mänskliga rättigheter fortsatt att verka bl.a. för avskaffande av dödsstraffet i och till skydd för människorättsförsvarare. Eskaleringen mellan och i behandlades vid rådet för utrikes frågor där EU:s utrikesrepresentant gavs ett starkt mandat att verka för nedtrappning i regionen, stödja politisk dialog samt främja en regional lösning. EU har accelererat ansträngningarna för att stärka sitt samarbete med , framför allt om stöd till genomförande av reformer. Inom ramen för genomförandet av partnerskapsavtalet hölls en dialog om mänskliga rättigheter och demokratifrågor. EU:s insats till stöd för civil säkerhetssektorreform i förlängdes till 2022. EU har ytterligare stärkt sin roll i de internationella fredsansträngningarna i . Höga representanten för utrikes frågor deltog vid ett högnivåmöte om under svenskt medvärdskap till stöd för FN:s ansträngningar. EU stöder de politiska ansträngningarna genom flera dialoginitiativ. EU:s stöd till FN:s maritima importkontrollmekanism UNVIM, som möjliggör införsel av förnödenheter till landet, förnyades . EU har tagit en samordnande roll i givarsamfundet när det gäller de humanitära frågorna i . möjliggjorde tillsammans med EU en humanitär luftbro med försändelser till både norra och södra . EU:s humanitära stöd till Jemenkrisen uppgår till . 2020/21:115 19.6.6 Med anledning av explosionen i behandlade EU situationen i vid rådet för utrikes frågor . Beslut togs att bidra med personal, förnödenheter och finansiellt stöd både till den humanitära katastrofinsatsen och till arbetet med att hantera explosionens konsekvenser. behandlades också vid rådet för utrikes frågor då rådet även antog rådsslutsatser. EU uppmanade till ansvarsutkrävande för explosionen och framhöll behovet av genomgripande reformer, inklusive mot korruption, för att bemöta ekonomiska, sociala och politiska kris. EU har ett nära samarbete med . Politiska högnivåmöten och konsultationer sker kontinuerligt, inklusive inom ramen för möten för justitie- och inrikesministrar och dialog om cybersäkerhet. Den transatlantiska agendan rymmer säkerhets- och utrikespolitiska frågor, antiterrorism samt rättsliga och inrikes frågor. hade rådet för utrikes frågor en informell videokonferens med utrikesminister. Vikten av den nära och goda transatlantiska relationen bekräftades. Den transatlantiska relationen diskuterades även vid rådet för utrikes frågor samt vid den 10–. EU och anordnade ett virtuellt toppmöte . Båda parter bekräftade att den bilaterala relationen var värdefull och stark och man enades om fördjupat klimatsamarbete samt fortsatta gemensamma insatser för att hantera covid-19-pandemin. och diskuterades vid en informell lunch under rådet för utrikes frågor . EU:s höga representant betonade och stora betydelse för EU och behovet av ett ökat engagemang framöver. Den höga representanten framhöll också att ansträngningar kommer att göras för att intensifiera den politiska dialogen med regionen. deltog 55 utrikesministrar från EU, och i ett virtuellt informellt ministermöte. Initiativet under det tyska ordförandeskapet var ett uttryck för EU:s vilja att fördjupa och bredda relationerna med och samt ge ny drivkraft till det Skr. 2020/21:115 bi-regionala strategiska partnerskapet. I enlighet med avtalet om politisk dialog och samarbete mellan EU och dess medlemsstater och genomfördes flera dialoger mellan och inom prioriterade områden. Avtalet tillämpas provisoriskt i väntan på samtliga medlemsländers ratificering. Till följd av den försämrade politiska och sociala situationen i , beslutade EU och dess medlemsstater att lägga till sex personer på förteckningen över personer och enheter som omfattas av restriktiva åtgärder, dvs. inreseförbud till EU och frysning av tillgångar. förlängde EU ramverket för riktade restriktiva åtgärder med anledning av situationen i . EU och dess medlemsstater beslutade att lägga till elva ledande venezuelanska tjänstemän på förteckningen över personer som omfattas av restriktiva åtgärder, på grund av deras medverkan till handlingar och beslut som undergräver demokratin och rättsstaten i . Listan omfattar nu totalt 36 personer och de restriktiva åtgärderna förlängdes . EU har fortsatt ansträngningarna med att främja en fredlig och politiskt förhandlad lösning på krisen. hölls val till nationalförsamlingen, ett val som bojkottades av merparten av oppositionen. Dagen därpå publicerade EU ett uttalande som betonade att valprocessen saknade förutsättningar för att vara trovärdig, inkluderande och transparent. 19.7.3Den gemensamma handelspolitiken i relation till EU:s handelsrelation med har varit ansträngd. I ljuset av covid-19-pandemin har EU sökt föra samtal med om olika handelspolitiska samarbetsspår inom hälsa, teknologi och handelsliberalisering. nådde EU och en mindre handelsöverenskommelse om att sänka tullar på särskilda varor, vilket var den första transatlantiska tulliberaliseringen . införde EU strafftullar på amerikanska varor efter att () dömt till EU:s fördel i en långdragen tvist om amerikanskt statsstöd till flygplanstillverkaren . 2020/21:115 tillämpar strafftullar på europeiska varor i en motsvarande WTO-tvist mot EU. Båda parters åtgärder är i förenlighet med . 19.8.1Partnerskapet mellan EU och Afrikanska unionen, mot en gemensam strategi med och de ekonomiska partnerskapsavtalen EU:s ambition är ett förnyat och breddat partnerskap med Afrikanska unionen (AU) inom områden som klimat, digitalisering, tillväxt och jobb, fred och säkerhet, samt migration. Prioriteringarna utgår från EEAS och kommissionens gemensamma meddelande ”mot en gemensam strategi med ” och påföljande rådsslutsatser om som antogs . EU:s och AU:s respektive kommissioner möttes i , med deltagande av 22 av EU:s 27 kommissionärer. Det planerade toppmötet mellan EU och AU sköts emellertid upp på grund av covid-19-pandemin. Även en planerad högnivådialog med företrädare för ställdes in. Slutsatserna från angav att partnerskapet EU-AU ska utgå från ömsesidiga intressen och gemensamt ansvar. Förhandlingarna om de ekonomiska partnerskapsavtalen (EPA) mellan EU och de s.k. AVS-länderna (79 länder i , och ) har fortsatt . Nya förhandlingsdirektiv har antagits för att uppgradera EPA till moderna handelsavtal. EU stödjer AU:s flaggskeppsprojekt med att skapa en afrikansk inre marknad (AfCFTA). På grund av covid-19-pandemin har ikraftträdandet skjutits upp till . EU har fortsatt att stödja reformpolitiken i liksom fredsansträngningar och den regionala integrationen på . Den höga representanten besökte tillsammans med EU- kommissionären för krishantering och höll bilaterala möten med premiärminister och president. Sedan konflikten i Tigray utbröt har EU uppmanat till fredliga lösningar, humanitärt tillträde samt respekt för internationell humanitär rätt. EU har även utökat det humanitära stödet till regionen. EU är den största biståndsgivaren i och ger brett stöd till landets freds- och statsbyggnadsprocess. för att inleda en formell skuldavskrivningsprocess hos de internationella finansiella institutionerna, bl.a. tack vare finansiering från EU. En del av EU:s bistånd har styrts om till att stödja hantering av covid-19-pandemin, bl.a. till stärkt testkapacitet och för att mildra de upprättade EU även en humanitär luftbro till . EU förblir den största finansiären av AU:s fredsbevarande insats arrangerade EU tillsammans med AU och ett högnivåmöte om plan för överlämning av säkerhetansvar från AMISOM till självt och om landets säkerhetsarkitektur . EU:s tre civila och militära missioner och insatser i landet har fått förlängda mandat. EU har bibehållit sitt starka stöd till den demokratiska övergångsprocessen EU:s höga representant besökte –mars. Tillsammans med , och stod EU värd för den EU upprättade en humanitär luftbro för humanitär personal och skyddsutrustning under covid-19-pandemin. EU bevittnade fredsavtalet mellan och flera väpnade grupper i Juba . EU har varit tydligt när det gäller skyldighet att samarbeta med den internationella brottmålsdomstolen (ICC). EU har verkat för att fredsavtalet ska genomföras i sin helhet och för att vapenvilan i Sydsudan ska respekteras. EU har tillsammans med FN och AU fortsatt att stödja den process som syftar till att stödja genomförandet av fredsavtalet. Sydsudan har fortsatt att avstå från att ratificera . med anledning av den omfattande humanitära krisen, inklusive covid-19- pandemin, gett stort stöd till Sydsudan. deltar i EU:s civila och militära utbildningsinsats i () till stöd för den nationella försvars- EU har med anledning av den omfattande humanitära krisen gett stort stöd till . en utvidgning av undantagen från vapenembargot mot . 2020/21:115 /Tchadsjöregionen EU har fördjupat samarbetet med , bl.a. genom ett gemensamt ministermöte . Utvecklingssamarbetet med är fortsatt omfattande, totalt har EU avsatt för perioden – 2020. bidrog EU även med i humanitärt stöd till landet. EU har även stöttat med för hanteringen av covid-19-pandemin och möjliggjort tre humanitära luftbroar i samarbete med . EU fortsatte även stödja den multinationella gemensamma militära insatsen i . Den mycket oroande utvecklingen i och andra delar av har diskuterats löpande i EU , inklusive vid rådet för utrikes frågor . EU har ett stort utvecklingssamarbete och humanitärt stöd till de s.k. G5 Sahelländerna (, , , och ) och bidrar finansiellt till G5 Sahels gemensamma säkerhetsstyrka som ska verka för bekämpning av terrorism och ökad regional säkerhet. EU har tre pågående insatser i inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Ett toppmöte mellan EU och G5 Sahelländerna arrangerades och vid detta möte antogs en gemensam deklaration. EU fördömde den militärkupp som genomfördes i och uttalade stöd till den västafrikanska samarbetsorganisationen ansträngningar för att finna en lösning på den politiska krisen. välkomnade EU, genom ett uttalande av EU:s höga representant, de steg som tagits mot en gradvis övergång till civilt styre. Situationen i landet diskuterades vid rådet för utrikes frågor (utveckling) Diskussionen underströk vikten av ett enhetligt agerande från EU för att främja ökat demokratiskt utrymme och stärka respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i . antogs rådsslutsatser som uttryckte EU:s vilja att stödja landet i såväl fredsprocessen som i det ekonomiska och politiska reformarbetet. framhölls vikten av en transparent och inkluderande fredsprocess, inte minst avseende kvinnors deltagande. Rådsslutsatserna uppmärksammade även det försämrade humanitära och säkerhetsmässiga läget i norra samt de klimatrelaterade utmaningar som har att hantera. genomfördes en formell politisk dialog, vilket regelbundet ska ske mellan och (DRK) men som inte EU har i för mänskliga rättigheter bl.a. fortsatt att verka för att DRK kvarstår på dagordningen. Vidare har man understrukit betydelsen av att DRK utreder mordet på de två FN-experter som mördades , varav en var svensk medborgare, och att alla ansvariga ställs inför rätta. Rådet beslutade om ytterligare en förlängning av EU:s restriktiva åtgärder mot DRK. I samband med detta avlistades en avliden antog rådet för utrikes frågor rådsslutsatser om , där EU understryker en beredskap att fördjupa relationen med förutsatt att nödvändiga politiska och ekonomiska reformer genomförs. beslutades även om en ettårig förlängning av de restriktiva åtgärder som infördes och som bl.a. omfattar vapenembargo och ett Dessutom ingår riktade åtgärder mot fyra individer, dock med suspenderad tillämpning. hölls ett toppmöte som ytterligare stärkte EU:s samarbete och partnerskap med när det gäller utrikes- och säkerhetspolitik inklusive mänskliga rättigheter, multilateralism, global styrning, konnektivitet och mellanfolkliga kontakter. Efter toppmötet har genomfört säkerhetspolitiska konsultationer, dialog om antiterrorism, icke-spridningsdialog, dialog om maritim säkerhet samt cybersäkerhetsdialog. Den planerade MR-dialogen kunde dock inte genomföras . En av de utestående frågorna från toppmötet förblev EU:s handelsrelationer med . Rådsslutsatser antogs där de stridande parterna i uppmanades till vapenvila, även med hänvisning till utmaningarna i landet med anledning av covid-19-pandemin. Rådet för utrikes frågor underströk EU:s förväntningar på konfliktens parter och angav förutsättningarna för fortsatt stöd och samarbete. 2020/21:115 underströk rådet att EU:s stöd till kommer att utvärderas utifrån hur väl lever upp till åtaganden om bl.a. mänskliga rättigheter och stärkande av kvinnors ställning samt kampen mot terrorism och narkotika. antog rådet gemensamma ingångsvärden för givarsamfundets framtida stöd till inför den internationella givarkonferensen om som hölls . EU:s åtagande vid givarkonferensen uppgick till till , –2024. EU för en kritisk engagemangspolitik gentemot för att stärka fred och säkerhet och förhindra utvecklingen och spridningen av massförstörelsevapen. EU har genomfört de sanktioner som antagits av , samt de sanktioner EU därutöver har antagit, efter kärnvapenprovsprängningar och robottest. EU har vidare verkat för att länder utanför unionen ska kunna stärka sitt genomförande av sanktionerna. Likt lade EU fram resolutioner i och för mänskliga rättigheter om den svåra situationen för de mänskliga rättigheterna i . EU har bidragit med humanitärt stöd till ett antal organisationer, däribland Internationella . Årets två EU-toppmöten med fick stöpas om med anledning av covid-19-pandemin. Toppmötet med premiärminister och president ägde rum i digital form , istället för som planerat i . Det planerade toppmötet på stats- och regeringschefsnivå i fick ställas in och ersättas med det s.k. ledarmötet med president och Europeiska rådets ordförande, kommissionens ordförande och förbundskansler som deltog från det tyska ordförandeskapet . Vid dessa möten behandlades klimatutmaningarna, handelsfrågor, den pågående covid-19-pandemin och internationella relationer. EU uttryckte oro över situationen för de mänskliga rättigheterna i , inte minst vad gällde utvecklingen i och i Xinjiang. antog rådsslutsatser om som bl.a. betonar att balansen måste återställas i de ekonomiska förbindelserna och att ömsesidighet måste uppnås. EU och nådde en principöverenskommelse om att ingå ett investeringsavtal. Det framhålls att EU står fast vid den ansats för förbindelserna med som fastställs i det gemensamma meddelandet från kommissionen och den höga representanten och – En strategisk hållning . Rådsslutsatser om antogs , vilka anger en rad åtgärder som Skr. 2020/21:115 svar på händelseutvecklingen. hölls ett videomöte mellan och ledare. Ledarna bekräftade sitt engagemang för det strategiska partnerskapet mellan och EU för att ta itu med effekterna av covid-19-pandemin. De underströk vikten av att säkerställa ekonomisk återhämtning och åter bygga upp ekonomier som är mer hållbara, inkluderande och motståndskraftiga. De betonade att den gröna omställningen och digitaliseringen kommer att ingå i återhämtningsstrategin. hölls ett toppmöte mellan och över videolänk. EU:s och ledare diskuterade hur man kan främja globalt samarbete av återhämtning som följer efter covid-19-pandemin och bekräftade på nytt sitt åtagande att övervinna denna utmaning genom att arbeta tillsammans, inklusive inom ramen för G20 och FN-systemet. Med anledning av tioårsfirandet av det strategiska partnerskapet mellan och undersökte ledarna ytterligare möjliga samarbetsområden. EU lade fram en resolution om som antogs i för mänskliga rättigheter (MR). EU och OIC () initierade även i generalförsamlingens tredje utskott en Myanmarresolution som antogs . Genom dessa resolutioner understryks bl.a. vikten av ansvarsutkrävande. EU har reagerat på rapporter om grova MR-övergrepp i . EU genomförde den sjätte med . En dialog förs med om landets åtaganden om mänskliga rättigheter inom ramen för tullpreferenssystemet Everything But Arms (), som innebär tullfrihet för de minst utvecklade länderna för allt utom vapen och ammunition. I ljuset av den negativa politiska utvecklingen i fattade kommissionen ett beslut om delvis tillbakadragande av handelspreferenserna under eftersom fortsatt grova och systematiska överträdelser av de medborgerliga och politiska rättigheterna konstaterats. Beslutet trädde i kraft . Dialogen fortsätter och om tillräckliga 2020/21:115 positiva steg när det gäller mänskliga rättigheter görs av kan beslutet ses över och handelsförmånerna återinföras. mellan och trädde i kraft . Sydostasiatiska nationers förbund och Asien-Europa-mötet ägde ett virtuellt ministermöte rum mellan EU och Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) då EU representerades av den höga representanten. hölls ett utrikesministermöte mellan EU och Asean (virtuellt), då ett strategiskt partnerskap ingicks och ett gemensamt uttalande om konnektivitetssamarbete antogs. Asien-Europa-mötets (ASEM) toppmöte, som skulle ägt rum i , flyttades fram på grund av covid-19-pandemin. I samband med beslutet gjorde ASEM:s utrikesministrar ett gemensamt uttalande om att stärka samarbetet mellan europeiska och för att hantera konsekvenserna av covid-19-pandemin. DEL 4 EKONOMISKA OCH FINANSIELLA 20 Ekonomi och finans 20.1Ekonomisk styrning och samordning 20.1.1Makroekonomiska obalanser: Förvarningsmekanismen Samtliga djupgranskningar, som syftar till att identifiera eventuella makroekonomiska obalanser i medlemsstaterna, publicerades som en del av kommissionens landrapporter . Dessa rapporter ligger normalt till grund för kommissionens landsspecifika rekommendationer. Årets rekommendationer lades dock om mot behovet att hantera covid- 19-pandemin och understödja den ekonomiska återhämtningen som ett första nödvändigt steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. Därför fick inga medlemsstater rekommendationer som var direkt inriktade på att korrigera de makroekonomiska obalanserna. När det gäller noterades det i en beaktandesats att obalanser relaterade till hushållens skuldsättning och bostadspriserna kvarstod och kräver fortsatt övervakning. Rekommendationerna diskuterades på Europeiska rådets möte och antogs av rådet . Samråd med ägde rum , mars, april, maj, . publicerade kommissionen förvarningsrapport. Meddelande om översynen av den ekonomiska styrningen i presenterade kommissionen ett meddelande om en översyn av den ekonomiska styrningen i EU (se faktapromemoria 2019/20:FPM21). Meddelandet analyserar tillämpningen av två lagstiftningspaket, sexpacken och tvåpacken, sedan de trädde i kraft respektive 2013. Syftet är att inleda en bred diskussion om hur den finanspolitiska övervakningen fungerar och möjliga sätt att förbättra ramverkets På basis av ett offentligt samråd med berörda parter avsåg kommissionen att reflektera över möjliga framtida steg fram till slutet av Detta arbete påverkades dock av covid-19-pandemin och kommissionen angav att arbetet i stället skulle återupptas när den 2020/21:115 omedelbara krisfasen passerat. Meddelandet diskuterades på möte . Samråd med ägde rum . Aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten presenterade kommissionen ett meddelande som konstaterade att de villkor som satts upp för att aktivera en undantagsklausul i stabilitets- och tillväxtpakten var uppfyllda. Aktiveringen av undantagsklausulen gör det möjligt för medlemsstaterna att vid en krissituation som orsakats av en allvarlig konjunkturnedgång avvika från de budgetkrav som normalt ställs upp i .