prop · H803118 · 2021-03-16 00:00:00 — Arbetsförmedlingen förordar, faller utanför detta lagstiftningsprojekt. Detta gäller också frågan om ska lämna fler uppgifter till Även frågan om att göra ändringar i sjuklöneansvaret som efterfrågas av Arbetsförmedlingen ligger utanför detta lagstiftnings- Några remissinstanser, däribland Arbetsförmedlingen, ESV och Tillväxtanalys, efterlyser en utvärdering av det befintliga regelverket. Tillväxtanalys menar även att uppgifter bör göras tillgängliga från för att en utvärdering ska kunna göras. det är angeläget att löpande pröva och utvärdera alla delar av skatte- och emellertid att det befintliga regelverket har varit i kraft och utvidgats på olika sätt, vilket gjort det svårt att rättvist utvärdera det . 2020/21:118 sådan utvärdering bör därför ske . Några remissinstanser har framfört synpunkter på konsekvensanalysen av förslaget. Dessa synpunkter behandlas i avsnitt 6. 5.2Vilka verksamhetsformer ska omfattas av den tillfälliga utvidgningen? Regeringens förslag: Verksamhetsformer som omfattas av den tillfälliga utvidgningen ska benämnas växa-företag. avses enskilda näringsidkare som bedriver verksamhet utan anställda, aktiebolag som inte har någon anställd eller endast en anställd som också är delägare samt handelsbolag utan anställda och med högst två delägare. Dessa verksamhetsformer ska även anses vara växa-företag om de har högst en anställd. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Företagarna och (LRF) anser att den tillfälliga nedsättningen ska omfatta juridiska verksamhetsformer som inte omfattas av definitionen av enmansföretag, t.ex. ekonomiska föreningar och enkla bolag. anser att den nya termen växa-företag riskerar att blandas ihop med övriga begrepp inom näringslivet som är kopplade till tillväxt och utveckling. Övriga remissinstanser har inte yttrat sig särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om nedsättning av arbetsgivaravgifterna för den först anställda omfattar endast s.k. enmansföretag. Med ett enmansföretag avses verksamhetsformerna enskilda näringsidkare som bedriver verksamhet utan anställda, aktiebolag som inte har någon anställd eller endast en anställd som också är delägare och handelsbolag utan anställda och med högst två delägare. Syftet med förslaget är att träffa företag som antingen inte har några anställda eller högst en anställd. är därmed inte tillräcklig vid en utvidgning av nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för den först anställda till att omfatta upp till två anställda. Det behöver därför införas en ny term för företag som ska träffas av utvidgningen. Den nya termen för dessa företag föreslås vara växa-företag. menar att termen växa-företag kan förväxlas med andra liknande begrepp inom näringslivet. Regeringen anser att det är viktigt att nya termer i skattelagstiftningen är tydliga och inte leder till oklarheter. Den nya termen växa-företag införs för att beskriva de företag som kommer att ha möjlighet att använda sig av den föreslagna nedsättningen. I motsats till anser inte regeringen att termen växa-företag medför en risk för förväxling. Eftersom förslaget innebär en utvidgning av den befintliga nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för den först anställda anser regeringen i likhet med den bedömning som görs i promemorian och i motsats till vad Företagarna och LRF framför att det finns skäl för att termen växa-företag ska utgå från den redan framtagna definitionen av ett 2020/21:118 enmansföretag. bör därför omfatta samma verksamhetsformer som räknas som ett enmansföretag. Det innebär att ett växaföretag är en enskild näringsidkare som bedriver verksamhet utan anställda, ett aktiebolag som inte har någon anställd eller endast en anställd som också är delägare och ett handelsbolag utan anställda och med högst två delägare. Härutöver bör definitionen av ett växa-företag även omfatta nämnda verksamhetsformer i de fall dessa har högst en anställd arbetstagare. Eftersom termen växa-företag följer definitionen av enmansföretag innebär det att enkla bolag, ideella och ekonomiska föreningar samt stiftelse inte är växa-företag. Förslaget medför 4 § i den nya lagen om särskild beräkning av vissa avgifter för arbetsgivare. Regeringens förslag: ska anses bedriva verksamhet utan anställda om avgiftspliktig ersättning inte har getts ut , eller sedan verksamheten påbörjades, och fram till dess anställningen påbörjas. ska anses bedriva verksamhet med högst en anställd om avgiftspliktig ersättning har getts ut till högst en anställd , eller sedan verksamheten påbörjades, och till dess att den andra anställningen påbörjas. ska även anses bedriva verksamhet med högst en anställd om företaget inte hade några anställda för vilka ersättning getts ut men därefter anställer en första person som är fortsatt anställd när en andra person påbörjar sin anställning. Vid bedömningen av om ett aktiebolag är ett växa-företag ska ersättning till endast en person som direkt eller indirekt äger andelar i aktiebolaget eller är närstående till en sådan person inte beaktas. För att ett företag med verksamhet utomlands ska betraktas som ett växa-företag krävs att företaget inte har betalat ut ersättning till någon person eller har betalat ut ersättning till högst en person, med undantag för endast en delägare eller närstående till delägare i företaget, på ett sådant sätt att företaget hade varit skyldigt att betala arbetsgivaravgifter eller särskild löneskatt i om ersättningen betalats ut för arbete i . Vid bedömningen av om avgiftspliktig ersättning utges ska det bortses från ersättning som sammanlagt under nämnda period uppgår till högst till en och samma person. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: menar att det finns en risk att arbetsgivare senarelägger en anställning eftersom en anställning kan medföra att arbetsgivaren inte får nyttja nedsättningen. Övriga remissinstanser har inte yttrat sig särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Avsikten med den föreslagna utvidgningen av nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för den först anställda är att underlätta för företag som inte har någon anställd att anställa en ny person eller två nya personer och för företag som redan har en anställd att anställa ytterligare en person. Företag som kan komma i fråga för utvidgningen benämns växa-företag. För att i möjligaste mån underlätta tolkningen av vad som avses med ett växa-företag som bedriver verksamhet utan anställda eller med högst en anställd bör enligt regeringens bedömning reglerna kopplas till en omständighet som är relativt enkel att konstatera. Ett någorlunda enkelt och effektivt sätt kan vara att använda sig av en kvalificeringsperiod i likhet med de befintliga reglerna om nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för den först anställda. En sådan period bör ta sin början vid det datum som förslaget om utvidgning blev känt, dvs. På så sätt undviks risken för att arbetsgivare säger upp anställda för att kunna kvalificera sig för nedsättningen av arbetsgivaravgifterna. Även om det finns en risk för att arbetsgivare som med hänsyn till kvalificeringsperioden skulle senarelägga anställningar på det sätt som menar, anser regeringen att denna risk inte bör överdrivas. Kvalificeringsperioden innebär att för att få nedsättningen av arbetsgivaravgifterna ska växa-företaget, fram till dess att en nedsättningsberättigad anställning påbörjas, inte haft några arbetstagare eller haft högst en arbetstagare. För verksamheter som startas mellan och anställningen bör motsvarande kvalifikationsgrund gälla då verksamheten startades. Det krävs alltså att ett företag under hela kvalificeringsperioden uppfyller villkoren för att vara ett växa-företag. Ett företag kan inte säga upp en redan anställd person i syfte att anställa en eller två nya personer och få en nedsättning av arbetsgivaravgifterna för dessa. Ett företag som t.ex. har en arbetstagare när kvalificeringsperioden börjar uppfyller heller inte kvalificeringskravet för att anses som ett växa-företag om den arbetstagaren slutar sin anställning innan företaget anställer ytterligare en arbetstagare. För det företag som däremot redan vid kvalificeringsperiodens början har en anställd och behåller denne innebär förslaget att det inte uppställs något krav på när anställningen påbörjades. Det spelar heller ingen roll om arbetsgivaren erhöll nedsättning enligt de befintliga reglerna för den först anställda personen. Kvalificeringsperioden innebär också, i likhet med gällande regler, att i de fall en anställd självmant säger upp sig så kan inte företaget anställa en ny person och få en nedsättning av arbetsgivaravgifterna eftersom det inte varit ett växa-företag under hela kvalificeringsperioden. Om ett företag har beviljats nedsättning för en andra anställd påverkas inte rätten till detta stöd av att den först anställda slutar sin anställning. Ett företag som exempelvis har en anställd och anställer en ny person har således rätt till fortsatt stöd för den andra anställda även om den först anställda slutar sin anställning t.ex. . Syftet med förslaget är att främja nyttjandet av nedsättningen av arbetsgivaravgifterna och återstarten av ekonomin efter pandemin. Därför bör inte anställningar som görs under själva kvalificeringsperioden 2020/21:118 diskvalificera en arbetsgivare från att göra en ytterligare anställning av en andra person den tillfälliga lagen är i kraft. oavsett om företaget får nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för den först anställda enligt dagens regler för den person som anställs under Det bör dock uppställas ett krav på att den första personen som anställs är kvar när den andra Det innebär att om ett företag under kvalificerings- perioden, t.ex. , anställer en person och denna person sedan är kvar till dess att en andra person anställs, t.ex. , ska företaget kunna beviljas en nedsättning av arbetsgivaravgifterna för den andra anställda. Om ett företag anställer sin första arbetstagare t.ex. 2020 till denna dag. Om denna första arbetstagare är anställd när en andra arbetstagare anställs t.ex. uppfyller företaget villkoren för ett växa-företag. Om den först anställda arbetstagaren har slutat innan kan företaget inte få en nedsättning av arbetsgivaravgifterna för den andra anställda arbetstagaren eftersom företaget för anställningen inte är ett växa-företag. När det gäller en företagare som bedriver verksamhet i ett aktiebolag tar denne normalt ut sin ersättning för arbetet i form av lön. nedsättning av arbetsgivaravgifter bör vara tillämpligt även om aktiebolaget redan har en anställd under förutsättning att denne är företagaren själv eller en närstående till företagaren. Det innebär alltså att vid bedömningen av om ett aktiebolag är ett växa-företag ska avgiftspliktig ersättning till endast en person som direkt eller indirekt äger andelar i aktiebolaget eller är närstående till en sådan person inte beaktas. företagsledaren i ett aktiebolag inte är anställd i bolaget, och därmed inte tar ut lön eller annan avgiftspliktig ersättning från bolaget, bör det inte inverka på bedömningen av om bolaget är ett växa-företag. Bedömningen av huruvida företaget haft någon person anställd bör göras utifrån om företaget gett ut avgiftspliktig ersättning eller inte. Lagstiftningen om arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt kopplar inte skyldigheten att betala sådana avgifter och skatter till en anställning utan till utgivandet av avgiftspliktig ersättning. Det är därför inte möjligt att fånga upp ersättning som endast avser anställda personer och skilja ut denna från andra avgiftspliktiga ersättningar som t.ex. ges ut inom ramen för ett uppdragsförhållande. Trots det torde det av förenklingsskäl vara lämpligast att frågan om huruvida en person är eller har varit anställd i verksamheten avgörs utifrån att avgiftspliktig ersättning enligt socialavgiftslagen (2000:980) eller lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster getts ut. Om avgiftsskyldighet föreligger eller förelåg antas således en person ha varit anställd. Vid bedömningen av om en anställning förelegat bör dock bortses från ersättning som getts ut under kvalificeringsperioden till en och samma person under förutsättning att den sammanlagda ersättningen inte överstiger . Eftersom utländska arbetsgivare normalt inte är skyldiga att betala arbetsgivaravgifter i för sina arbetstagare blir ett sådant företag automatiskt att betrakta som växa-företag om det anställer en person som är socialförsäkrad i . Därför bör ett företag med verksamhet utomlands endast betraktas som ett växa-företag om företaget inte har gett ut ersättning till någon person eller högst en person på ett sådant sätt att företaget hade varit skyldigt att betala arbetsgivaravgift eller särskild Prop. 2020/21:118 löneskatt i om ersättningen utbetalats för arbete i . Förslaget medför 3 och 4 §§ i den nya lagen om särskild beräkning av vissa avgifter för arbetsgivare. 5.4Sänkta arbetsgivaravgifter när ett växa-företag anställer Regeringens förslag: ska endast betala ålderspensionsavgift under längst 24 kalendermånader i följd på den ersättning som utges till den första och andra anställda. Nedsättningen ska gälla för anställningar som påbörjas –. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: anser att turordningen mellan olika nedsättningar av arbetsgivaravgifter bör förtydligas i den tillfälliga lagen. Övriga remissinstanser har inte yttrat sig särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: De gällande bestämmelserna om nedsättning av arbetsgivaravgifterna för den först anställda innebär att ett enmansföretag bara ska betala ålderspensionsavgiften om på ersättningen till den anställde . Övriga arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt ska alltså inte betalas. Samma förutsättningar bör gälla för anställda i ett växa-företag. Nedsättningen bör gälla för anställningar som påbörjas –. Förslaget innebär således att för anställningar som påbörjas under nämnda period ska endast ålderspensionsavgiften betalas på ersättningar till den första och andra anställda i ett växa-företag. lyfter fram att ordningsföljden som ska gälla mellan olika nedsättningar av arbetsgivaravgifter bör klargöras för att det ska vara tydligt för arbetsgivaren vilken typ av nedsättning som ska göras i arbetsgivardeklarationen. Enligt regeringens uppfattning bör det vara upp till arbetsgivaren vilken möjlighet till nedsättning denne väljer att använda för en anställd. Det är därför inte lämpligt att som föreslår reglera en turordning i den tillfälliga lagen. Förslaget medför 3 § tredje stycket och 5 § i den nya lagen om särskild beräkning av vissa avgifter för arbetsgivare. Regeringens förslag: För ett växa-företag ska det gälla som villkor för nedsättning av arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt att det är fråga om en anställning som avser i följd och som omfattar minst 20 timmars arbete samt att nedsättningen görs på den del av lönesumman för den anställde som På den lönesumma som överstiger detta belopp ska ingen nedsättning göras. En anställning ska inte ge rätt till nedsättning om den anställde är delägare eller företagsledare i det anställande företaget eller närstående till en sådan person. En nedsättning ska inte heller ges om anställningen avser en person som varit anställd i annan verksamhet som bedrivs eller har bedrivits direkt eller indirekt av samma arbetsgivare eller någon närstående till denne. Nedsättningen ska inte heller ges om arbetsgivaren redan har fått nedsättning i en annan verksamhet. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: anser att den ersättning till anställda som förslaget tar sikte på bör höjas. och anser att även närstående till delägaren ska kunna komma i åtnjutande av nedsättningen. har inte yttrat sig särskilt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Enligt de befintliga bestämmelserna om nedsättning av arbetsgivaravgifterna för den först anställda gäller som villkor för nedsättningen av arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt att anställningen ska omfatta och en arbetstid på minst . Vidare gäller nedsättningen av arbetsgivaravgifterna endast till den del ersättningen inte överstiger 25 000 Till skillnad från anser regeringen att samma krav även bör gälla för växa-företag enligt den Syftet att öka sysselsättningen skulle motverkas om nedsättning beviljas för arbeten som redan utförts av anställda. En sådan situation kan vara när personer som redan är anställda i en näringsverksamhet flyttas över till en annan verksamhet som bedrivs av samma företagare eller av någon närstående till denne. Nedsättning bör därför inte beviljas för sådana För att undvika situationer där en verksamhet läggs ned och en ny startas upp i syfte att på nytt få nedsatta arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt, bör en nedsättning inte heller ges om arbetsgivare redan har utgett ersättning som blivit föremål för sådan nedsättning i en annan Företagarna och anser att även närstående till delägaren ska kunna komma i åtnjutande av nedsättningen. Regeringen anser dock att nedsättning, på samma sätt som i dagens bestämmelser, inte bör beviljas för ersättning som betalas ut till en delägare eller en företagsledare i det anställande företaget och inte heller för ersättning till närstående till sådana personer. definieras i 2 kap. 22 § inkomstskattelagen (1999:1229). Förslaget medför 5 § andra stycket samt 6 och 7 §§ i den nya lagen om särskild beräkning av vissa avgifter för arbetsgivare. 5.6 Företag i intressegemenskap Regeringens förslag: Företag i intressegemenskap ska, på samma sätt som enligt dagens regelverk, ses som en enda arbetsgivare. i intressegemenskap avses två företag som står under i huvudsak gemensam ledning. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt över Skälen för regeringens förslag: De föreslagna reglerna ger upphov till relativt betydande kostnadsminskningar för den som kan få nedsättningen. Det kan därför finnas ett intresse av att försöka fördela befintliga anställningar på flera företag som kan kvalificera sig som växa-företag eller att fördela ett behov av fler anställda på flera nybildade, eller existerande, växa-företag. Sådana förfaranden ligger utanför förslagets syfte. Nedsättningen bör därför, på samma sätt som i dagens bestämmelser om nedsättning av arbetsgivaravgifterna för den först anställda, avgränsas så att företag i intressegemenskap inte kan tillämpa reglerna. i intressegemenskap avses två företag som står under i huvudsak gemensam ledning. I annat fall skulle verksamheter som inte är typiska växa-företag kunna dra nytta av nedsättningen, t.ex. genom att omstrukturera verksamheten eller att anställa personer i redan existerande dotterbolag utan anställda. Det behövs därför regler som i vissa fall behandlar verksamheter som har intressegemenskap som en arbetsgivare när det gäller möjligheterna till nedsättning. Förslaget medför 8 § i den nya lagen om särskild beräkning av vissa avgifter för arbetsgivare. Stöd av mindre betydelse Regeringens förslag: Nedsättning av arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt när ett växa-företag anställer en person ska bara få göras om nedsättningen uppfyller villkoren för att anses vara stöd av mindre betydelse. För den som utger ersättning och bedriver verksamhet inom både jordbrukssektorn och inom en annan sektor tillämpas de villkor som gäller för stöd inom jordbrukssektorn. För den som utger ersättning och bedriver verksamhet inom fiskeri- och vattenbrukssektorn och inom en annan sektor som inte är jordbrukssektorn tillämpas de villkor som gäller för fiskeri- och vattenbrukssektorn. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt över Skälen för regeringens förslag: Den föreslagna nedsättningen av arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt när ett växa- företag anställer en person är utformat som ett stöd av mindre betydelse. Det innebär att nedsättning bara får göras, på samma sätt som gäller för enmansföretag enligt de befintliga bestämmelserna om nedsättning av arbetsgivaravgifterna för den först anställda, om villkoren i kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse är uppfyllda. Den individuella beloppsmässiga begränsning som gäller för sådana stöd är per företag om tre beskattningsår. För företag inom jordbruks- eller fiskerisektorn gäller andra tillåtna stödnivåer (för jordbrukssektorn och för fiskeri- och vattenbrukssektorn). Den högsta sammanlagda nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för ett företag som anställer två personer under beloppsmässiga begränsningen för jordbrukssektorn överskrids och att denna sektor därför inte kommer att kunna dra nytta av den tillfälliga utvidgningen fullt ut. Med hänsyn till befintliga ekonomiska bidrag som lämnas som stöd av mindre betydelse inom jordbruks- och fiskerisektorerna i bedöms nedsättningen rymmas inom de nationella taken för jordbruks- och Det är de stödgivande myndigheterna som med ledning av uppgifter från stödmottagande företag ska kontrollera att det högsta beloppet för stöd av mindre betydelse inte överskrids. Ett företag ska således innan ett stöd av mindre betydelse beviljas lämna uppgift om andra stöd av mindre betydelse som det fått . I förslaget förutsätts därför att den avgiftsskyldige lämnar sådana uppgifter för att ska kunna avgöra om nedsättning kan ges. För företag som bedriver verksamhet inom flera sektorer, t.ex. inom såväl jordbrukssom skogssektorn, uppkommer frågan om vilka villkor i kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse som ska tillämpas. Det gäller i första hand frågan om vilka individuella tak som ska tillämpas. För att inte riskera att de individuella taken överskrids men också för att underlätta bedömningen ska den som utger inom både jordbrukssektorn och villkoren för jordbrukssektorn. För den som bedriver verksamhet inom Prop. 2020/21:118 fiskeri- och vattenbrukssektorn och annan sektor än jordbrukssektorn ska bedömningen göras utifrån villkoren för fiskeri- och vattenbrukssektorn. Om verksamheten bedrivs inom både jordbrukssektorn och fiskeri- och vattenbrukssektorn ska bedömningen göras utifrån villkoren som gäller för jordbrukssektorn. För att säkerställa att eventuella ändringar i förordningarna som reglerar stöd av mindre betydelse får genomslag när det gäller tillämpningen av reglerna om nedsättning av arbetsgivaravgifter är det lämpligt att hänvisningen sker till förordningarnas bestämmelser i dess vid varje tid gällande lydelse, en s.k. dynamisk hänvisning. Förslaget medför 9 och 10 §§ i den nya lagen om särskild beräkning av vissa avgifter för arbetsgivare. Regeringens förslag: Vid särskild beräkning av arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt enligt lagen om särskild beräkning av vissa avgifter för arbetsgivare ska den som utger ersättningen lämna uppgift om annat stöd av mindre betydelse som beviljats samt de övriga uppgifter som behöver för att kunna bedöma om särskild beräkning får göras. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt över Skälen för regeringens förslag: För att ska kunna uppfylla de krav på kontroll som ställs enligt kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse behöver myndigheten information från den som utger ersättningen. Det berörda företaget är enligt kommissionens regler bl.a. skyldigt att lämna en skriftlig redogörelse eller en redogörelse i elektronisk form för allt annat stöd av mindre betydelse som företaget fått under de två föregående beskattningsåren och under det innevarande beskattningsåret. Denna information är nödvändig för att ska kunna kontrollera att stödnivåerna inte överskrids.