prop · H803175 · 2021-04-13 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:175 Stärkt kompetens i vård och omsorg – reglering Regeringen överlämnar denna proposition till . Undersköterskor tillhör en av de största yrkesgrupperna i . sköterskor är verksamma inom såväl kommunalt finansierad vård och om- sorg som regionfinansierad hälso- och sjukvård. En majoritet av underskö- terskorna i kommunerna arbetar inom äldreomsorgen. kompetens är viktig för att kvaliteten och säkerheten i vården och omsor- gen ska kunna upprätthållas. Regeringen anser att kompetensen hos yrkes- gruppen undersköterskor behöver säkerställas och att det därför ska införas en skyddad yrkestitel för yrket. I propositionen föreslås att endast den som har ett bevis om rätt att an- vända yrkestiteln undersköterska ska få använda titeln i yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område och i verksamhet enligt socialtjänst- lagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- Den som saknar ett sådant bevis ska inte heller få använda en titel som kan förväxlas med yrkestiteln undersköterska. få en skyddad yrkestitel kommer att vara det nya utbildningsinnehållet i gymnasieskolans vård- och omsorgsprogram. Vidare föreslås övergångsbestämmelser som innebär att den som vid ikraftträdandet är tillsvidareanställd med yrkestiteln undersköterska under en tioårsperiod räknat från ikraftträdandet ska få fortsätta att använda titeln även om han eller hon inte har fått bevis om rätt att använda den. ska även bevis om rätt att använda yrkestiteln under- sköterska kunna ges till den som har en utbildning med inriktning mot vård och omsorg från gymnasieskolan eller vuxenutbildning enligt de bestämmelser om utbildningsinnehåll som gäller eller har gällt före den Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2020/21:175 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade ...................... Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) .......................................................................... Förslag till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) .......................................................................... 3 Ärendet och dess beredning ............................................................ Allmänt om yrkesgruppen undersköterska ....................... Krav på kompetens, kvalitet och säkerhet inom vård Undersköterskors kompetens behöver bli mer Reformerad utbildning för en enhetlig utbildningsnivå för undersköterskeyrket .......................... Kompetensförsörjningen behöver säkras.......................... Yrkesregleringar inom hälso- och sjukvården.................. Exempel på yrkesreglering ...................... 5 Skyddad yrkestitel ska införas för yrket undersköterska................. Bevis om skyddad yrkestitel ska krävas för att få arbeta som undersköterska i vården och omsorgen .......... Gymnasieskolans vård- och omsorgsprogram ska bli grunden för skyddad yrkestitel ......................................... Handläggning av ansökningar om skyddad yrkestitel ...... Ett straffsanktionerat titelskydd........................................ Proportionalitetsbedömning av yrkesregleringen ............. Behandling av personuppgifter och frågor om offentlighet och sekretess ................................................. Uppdrag till att förbereda för den Reformen behöver följas upp ........................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Utgångspunkter för beräkningarna .................. Kostnader för staten......................................... Kommuner och regioner.................................. Konsekvenser för företag inom vård och Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen............. Konsekvenser för enskildas etablering på Konsekvenser för kompetensförsörjningen ...................... Konsekvenser för övriga reglerade och icke Samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt .................... Konsekvenser för jämställdheten..................................... 8.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade ................... Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453).......................................... 8.3Förslaget till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) ....................................................................... Sammanfattning av betänkandet Stärkt kompetens i vård- och omsorg (SOU 2019:20) ................................... Förteckning över remissinstanserna (SOU 2019:20) ...... Reglering av undersköterskeyrket – kompetenskrav och övergångsbestämmelser (Ds 2020:15) ..................... Förteckning över remissinstanserna (Ds 2020:15) .......... Sammanfattning av Sammanfattande promemoria om huvudförslagen till reglering av Förteckning över remissinstanserna (den sammanfattande promemorian) ..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 2020/21:175 1 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659). Verksamheten enligt denna lag ska vara av god kvalitet och bedrivas i samarbete med andra berörda samhällsorgan och myndigheter. Verksamheten ska vara grundad på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet. Den enskilde ska i största möjliga utsträckning ges inflytande och medbestämmande över insatser som ges. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras.För verksamheten enligt denna lag ska det finnas den personal som behövs för att ett gott stöd och en god service och omvårdnad ska kunna ges.I verksamhet enligt denna lag får endast den som har ett sådant bevis som avses i 4 kap. 5 a § patientsäkerhetslagen (2010:659) använda yrkestiteln undersköterska. Den som saknar behörighet att använda yrkestiteln får inte använda en titel som kan förväxlas med den yrkestiteln. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Härigenom föreskrivs att 6 och 28 §§ lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade ska ha följande lydelse. Verksamheten enligt denna lag skall vara av god kvalitet och bedrivas i samarbete med andra berörda samhällsorgan och myndigheter. Verksamheten skall vara grundad på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet. Den enskilde skall i största möjliga utsträckning ges inflytande och medbestämmande över insatser som ges. Kvaliteten i verksamheten skall systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. För verksamheten enligt denna lag skall det finnas den personal som behövs för att ett gott stöd och en god service och omvårdnad skall kunna ges. 1 Senaste lydelse 2005:125. Den som uppsåtligen eller av Till böter döms den som oaktsamhet bryter mot 23 § första 1. uppsåtligen bryter mot 6 § stycket döms till böter. tredje stycket, eller 2. uppsåtligen eller av oaktsam- het bryter mot 23 § första stycket. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den som vid ikraftträdandet är tillsvidareanställd med yrkestiteln undersköterska ska även i fortsättningen få använda titeln trots att han eller hon inte har fått bevis enligt 4 kap. 5 a § patientsäkerhetslagen (2010:659) om rätt att använda den, dock längst fram till och med . 2Senaste lydelse 2010:480. 2.2Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 3 § och 16 kap. 6 § socialtjänstlagen (2001:453) ska ha följande lydelse. Insatser inom ska vara av god kvalitet. För utförande av uppgifter inom ska det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. I verksamhet enligt denna lag får endast den som har ett sådant bevis som avses i 4 kap. 5 a § patientsäkerhetslagen (2010:659) använda yrkestiteln undersköterska. Den som saknar behörighet att använda yrkestiteln får inte använda en titel som kan förväxlas med den yrkestiteln. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Till böter döms den som 1. bryter mot 3 kap. 1. överträder ett förbud eller en 2. överträder ett förbud eller en begränsning som har meddelats med stöd av 5 kap. 2 §, med stöd av 5 kap. 2 §, 2. åsidosätter någon av bestäm- 3. åsidosätter någon av bestäm- melserna i 6 kap. 6 § första stycket melserna i 6 kap. 6 § första stycket eller 12 § första stycket, eller, om eller 12 § första stycket, eller, om inte gärningen är belagd med straff inte gärningen är belagd med straff i lagen (1997:192) om internatio- i lagen (1997:192) om internatio- nell adoptionsförmedling, 10 §, nell adoptionsförmedling, 10 §, 3. utan tillstånd driver verksam- 4. utan tillstånd driver verksam- het som avses i 7 kap. 1 §, het som avses i 7 kap. 1 §, 4. i strid mot ett förbud som har 5. i strid mot ett förbud som har meddelats enligt 13 kap. 9 eller 10 § meddelats enligt 13 kap. 9 eller 10 § Allmänt åtal för brott som avses i Allmänt åtal för brott som avses i första stycket 1 eller 2 får väckas första stycket 2 eller 3 får väckas 1 Senaste lydelse 2009:596. 2 Senaste lydelse 2012:944. 2020/21:175 endast efter medgivande av Social- endast efter medgivande av Social- Allmänt åtal för brott som avses i Allmänt åtal för brott som avses i första stycket 3 eller 4 får väckas första stycket 4 eller 5 får väckas endast efter medgivande av Inspek- endast efter medgivande av Inspek- tionen för vård och omsorg. tionen för vård och omsorg. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den som vid ikraftträdandet är tillsvidareanställd med yrkestiteln undersköterska ska även i fortsättningen få använda titeln trots att han eller hon inte har fått bevis enligt 4 kap. 5 a § patientsäkerhetslagen (2010:659) om rätt att använda den, dock längst fram till och med . Förslag till lag om ändring i patientsäkerhets- lagen (2010:659) Härigenom föreskrivs i fråga om patientsäkerhetslagen (2010:659) dels att 4 kap. 6, 10 och 11 §§ och 10 kap. 5 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 4 kap. 5 a § och 8 kap. 9 a §, av I yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område får endast den som har bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska använda titeln. Bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska ska efter ansökan utfärdas till den som 1.har en utbildning med inriktning mot vård och omsorg från gymnasieskolan eller vuxenutbildning, eller 2.har förvärvat en kompetens som motsvarar den som uppnås genom en sådan utbildning som avses i 1. I yrkesverksamhet på hälso- och I yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område får den som sjukvårdens område får den som enligt 5 § saknar behörighet att an- enligt 5 eller 5 a § saknar behörig- vända en skyddad yrkestitel inte an- het att använda en skyddad yrkesti- vända en titel som kan förväxlas tel inte använda en titel som kan med en sådan titel. förväxlas med en sådan titel. om legitimation, särskilt förordnan- om legitimation, särskilt förordnan- de att utöva yrke och bevis om spe- de att utöva yrke, bevis om specia- listkompetens och bevis om rätt att Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att även en region eller en kommun som inte ingår i en region får besluta om särskilt förordnande att utöva yrke. 1 Senaste lydelse 2020:40. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om legitima- meddela föreskrifter om legitima- tion och annan behörighet för häl- tion och annan behörighet enligt so- och sjukvårdspersonal. Ett bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska som ut- färdats enligt 4 kap. 5 a § kan inte Den som bryter mot någon av be- Den som bryter mot någon av be- stämmelserna i 4 kap. 3, 5 eller 6 § stämmelserna i 4 kap. 3, 5, 5 a eller döms till böter. 6 § döms till böter. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den som vid ikraftträdandet är tillsvidareanställd med yrkestiteln undersköterska ska även i fortsättningen få använda titeln trots att han eller hon inte har fått bevis om rätt att använda den, dock längst fram till och med . 3.I det fall en ansökan om bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska lämnas in ska bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska utfärdas till den som har en utbildning med inriktning mot vård och omsorg från gymnasieskolan eller vuxenutbildning enligt de bestämmelser om utbildningsinnehåll som gäller eller har gällt före . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över hur yrket undersköterska skulle kunna regleras i syfte att öka kvaliteten och säkerheten i hälso- och sjukvården och omsorgen. 2019 överlämnades betänkandet Stärkt kompetens i vård och omsorg (SOU 2019:20) till regeringen. I betänkandet föreslås ett införande av skyddad yrkestitel för undersköterska. Vidare föreslås vissa övergångs- bestämmelser för personer med äldre utbildning i kombination med yrkes- En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1 och betänk- andets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. ställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (S2019/02078). remitterades departementspromemorian Reglering av undersköterskeyrket – kompetenskrav och övergångsbestämmelser (Ds 2020:15) som tagits fram inom med förslag till lagändringar med delvis annan utformning än betänkandets. föranleddes dels av ändringar i gymnasieskolans vård- och omsorgspro- gram som regeringen beslutat om , dels av en ny bedöm- ning av behovet av övergångsbestämmelser och deras utformning. sammanfattning av promemorian finns i bilaga 4, promemorians lagför- slag finns i bilaga 5 och en förteckning över remissinstanserna finns i En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (S2020/05223). Under beredningen av lagråds- remissen har (tidigare Datainspektionen) fått tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss. myndighetens yttrande finns tillgängligt i (S2021/00531). Synpunkterna behandlas i avsnitt 5.6. I betänkandet och departementspromemorian föreslås att lagändringarna ska träda i kraft . En promemoria med förslag om att ändringarna i stället ska träda i kraft har tagits fram inom (S2021/01250). En sammanfattning av prome- finns i bilaga 7. Promemorians lagförslag finns i bilaga 8. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 9. Remissynpunkter på promemorian har hämtats in vid ett möte . Därtill har skriftliga synpunkter kommit Minnesanteckningar från remissmötet och de skriftliga synpunkterna finns tillgängliga i (S2021/01250). Denna proposition behandlar betänkandets och promemoriornas lag- Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 10. Lagrådets yttrande finns i bilaga 11. Lagrådet avstyrker förslaget till ändring i 8 kap. 8 § patientsäkerhetslagen (2010:659), och lämnar i övrigt synpunkter som avser förtydliganden och överväganden under den fortsatta beredningen. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets synpunkter, som behandlas i avsnitt 5.2, 5.3 och 6 samt i 2020/21:175 4 4.1Allmänt om yrkesgruppen undersköterska Undersköterskor är en av de allra största yrkesgrupperna i . En majoritet av undersköterskorna är anställda i kommun eller hos privata utförare av kommunalt finansierad verksamhet (). De flesta arbetar där med omsorg om äldre inom hemtjänst eller i särskilt boende. De är även verksamma i verksamheter för stöd och service till personer med funktionsnedsättning. Undersköterskor är också anställda inom den regionfinansierade hälso- och sjukvården (). Undersköterskorna är en yrkesgrupp med skiftande utbildningsbakgrund. Därtill kommer att yrkesutövare med samma eller liknande utbildningsbakgrund kan ha olika tjänstetitlar, exempelvis undersköterska, boendestödjare, behandlingsassistent, sjukvårdare, skötare eller stödassistent. I betänkandet (SOU 2019:20) uppskattades antalet undersköterskor uppgå till 183 000, med utgångspunkt i uppgifter från Kommuner och Regioner (SKR), Vårdföretagarna, (tidigare ) och Arbetsgivaralliansen. Enligt yrkesregistret med yrkesstatistik från () uppgick antalet undersköterskor till samma antal, nämligen 183 000. Om personal i närliggande yrkeskategorier såsom exempelvis skötare, vårdare, boendestödjare eller behandlingsassistent räknas in i SCB:s statistik, utökas det totala antalet med drygt ytterligare 100 000 personer (se vidare avsnitt 7.1.1). De allra flesta undersköterskor och anställda i närliggande yrkesgrupper är kvinnor (). utgjorde undersköterskor och skötare av all vård- och omsorgspersonal i verksamhet, medan gruppen vårdbiträden/vårdare utgjorde , sjuksköterskor och övrig omsorgspersonal . I regionerna är sjuksköterskorna den största personalgruppen och utgör av den totala vård- och omsorgspersonalen. Undersköterskor, skötare m.fl. utgör och läkarna av anställd vård- och omsorgspersonal. Rehabiliteringspersonal i form av fysioterapeuter och arbetsterapeuter utgör av de regionanställda (Kommuner och Regioner, personalstatistik, ). De som arbetar som undersköterska har i många fall antingen genomgått en gymnasieutbildning inom vård och omsorg eller någon form av vuxenutbildning med motsvarande kursinnehåll. I betänkandet (SOU 2019:20) anges med en genomförd intervjuundersökning som grund att runt en fjärdedel av de yrkesverksamma undersköterskorna genomgått en gymnasieutbildning inom vård och omsorg, vilket är en minskning från . har, enligt betänkandet, antalet vuxenutbildningar och andelen elever som genomgått någon form av vuxenutbildning inom vård och omsorg ökat markant. Omkring tre fjärdedelar av de yrkesverksamma undersköterskorna har genomgått en sådan utbildning. av de yrkesverksamma undersköterskorna saknar enligt betänkandet relevant utbildning. Enligt uppgifter från yrkesregistret med yrkesstatistik från har dock endast runt två tredje- delar av undersköterskorna en utbildning inom kategorierna omvårdnad Prop. 2020/21:175 eller hälso- och sjukvård eller social omsorg (se närmare avsnitt 7.1.1). 4.2Krav på kompetens, kvalitet och säkerhet inom vård och omsorg Kommunens ansvar för att ge omsorg Kommunen ansvarar enligt socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, bl.a. för vård och omsorg om äldre, barn och unga, människor med funktionsnedsättningar och missbrukare. Kommunen ansvarar också för insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. LSS-insatserna inbegriper bl.a. biträde av personlig assistent, ledsagarservice, korttidsvistelse utanför det egna hemmet och bostad med särskild service för vuxna eller annan särskilt anpassad bostad för vuxna. Kvalitet och säkerhet i omsorgsverksamhet Enligt 3 kap. 3 § SoL ska insatser inom vara av god kvalitet. För utförande av uppgifter inom ska det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. I förarbetena till 3 kap. 3 § SoL anges att detta förutsätter personal med lämplig utbildning och erfarenhet och med ett sådant förhållningssätt till de hjälpbehövande att dessa upplever trygghet i mötet med och i den vård som ges. När det gäller omsorgen om äldre påpekas särskilt vikten av att den enskilde och/eller dennes företrädare ges ett verkligt inflytande över insatsernas utformning, vilket förutsätter ett gott bemötande i form av kunnighet, lyhördhet, inlevelseförmåga och empati (prop. 1996/97:124 s. 48 f.). I i allmänna råd (SOSFS 2011:12) om grundläggande kunskaper hos personal som arbetar i omsorg om äldre finns rekommendationer om personalens utbildning och grundläggande kunskaper och förmågor inom tolv angivna områden. Däribland nämns värdegrund, förhållningssätt och bedömningsförmåga, social omsorg, kommunikation och åldrandets sjukdomar. Vidare rekommenderas fortbildning för att upprätthålla kunskaperna och förmågorna. Enligt 6 § LSS ska verksamhet enligt lagen vara av god kvalitet och det ska finnas den personal som behövs för att ge ett gott stöd. har meddelat allmänna råd (SOSFS 2014:2) om kunskaper hos personal som ger stöd, service eller omsorg enligt SoL och LSS till personer med funktionsnedsättning. De allmänna råden innehåller rekommendationer om utbildning, kunskap och förmågor hos personalen inom nio angivna områden, däribland kommunikation, hälsa och funktionsnedsättningar och deras konsekvenser. Vidare rekommenderas fortbildning för att upprätthålla kunskaperna och förmågorna. Säkerhet i omsorgsverksamheter kan bl.a. handla om att skapa trygghet för enskilda i olika situationer och om att minska och förebygga skador relaterade till fall, trycksår, undernäring och hantering av läkemedel (patientsäkerhet). Personalen är dessutom skyldig att dokumentera hand- 2020/21:175 läggning av ärenden som rör enskilda samt genomförande av beslut om stödinsatser, vård och behandling (11 kap. 5 § SoL och 21 a § LSS). Kommuners och regioners ansvar för hälso- och sjukvård Enligt 12 kap. 1 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL, ska kommunen erbjuda en god hälso- och sjukvård åt bl.a. dem som efter beslut av kommunen bor i särskilda boenden för äldre och bostäder med särskild service för personer som av fysiska, psykiska eller andra skäl möter betydande svårigheter i sin livsföring. Kommunen får även erbjuda hälso- och sjukvård i hemmet (hemsjukvård) i ordinärt boende och i sådant särskilt boende för äldre som avses i 5 kap. 5 § tredje stycket SoL (12 kap. 2 § HSL). Regionen ska i sin tur enligt 8 kap. 1 § HSL erbjuda en god hälso- och sjukvård åt den som är bosatt inom regionen. Kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården Enligt 5 kap. 1 § HSL ska hälso- och sjukvårdsverksamhet bedrivas så att kraven på en god vård uppfylls. Vården ska därmed särskilt tillgodose patientens behov av trygghet, kontinuitet och säkerhet. Vården ska också bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet, främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonalen och ha en god hygienisk standard. Där det bedrivs hälso- och sjukvårdsverksamhet ska det vidare finnas den personal som behövs för att god vård ska kunna ges (5 kap. 2 § HSL). Kravet på att vården ska vara av god kvalitet och tillgodose patientens behov av trygghet innebär att hälso- och sjukvården ska bedrivas av personal med adekvat utbildning (prop. 1981/82:97 s. 116). Som hälso- och sjukvårdspersonal räknas bl.a. den som har legitimation för ett yrke inom hälso- och sjukvården och den som är verksam vid sjukhus och andra vårdinrättningar och som medverkar i hälso- och sjukvård av patienter. Som hälso- och sjukvårdspersonal räknas också den som i andra fall vid hälso- och sjukvård av patienter biträder en legitimerad yrkesutövare, se 1 kap. 4 § patientsäkerhetslagen (2001:659), förkortad PSL. Hälso- och sjukvårdspersonalen omfattas av skyldigheten att utföra sitt arbete i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet och är skyldig att bidra till att hög patientsäkerhet upprätthålls (6 kap. 1 och 4 §§ PSL). För personer som arbetar inom ett legitimationsyrke och som har förvärvat sina yrkeskvalifikationer i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i och som vill etablera sig inom ett legitimationsyrke i får enligt 5 kap. 15 § patientsäkerhetsförordningen (2010:1369) besluta att kontrollera yrkesutövarens språkkunskaper. Om yrkesutövaren inte har för yrket nödvändiga kun- skaper i svenska, danska eller norska, får legitimation inte meddelas. samma gäller enligt 6 kap. 1 § patientsäkerhetsförordningen för den som Prop. 2020/21:175 har genomgått utbildning i ett annat land än inom EES eller (utbildning från ett tredjeland).