prop · H803117 · 2021-03-16 00:00:00 — Enligt är det därför viktigt att Sida säkerställer att bedömningar relaterade till dessa aspekter är väl motiverade. Sida planerar inte uppföljningen av garantiernas resultat på ett systematiskt sätt Sida har till viss del skapat goda förutsättningar för att följa upp garantiernas resultat. Sida beskriver vad garantierna förväntas ge för resultat på övergripande nivå, och begär in relevanta uppgifter för att följa upp prestationer till följd av garantier. Men Sida planerar inte systematiskt för hur garantiernas eventuella effekter ska följas upp. Till exempel specificerar Sida inte alltid vilka aspekter eller indikatorer som är relevanta att följa upp för att fånga finansiella effekter och utvecklingseffekter. Enligt försvårar det uppföljningen. Sidas uppföljning grundar sig på den information som garantitagaren rapporterar till Sida enligt avtal. Men Sida efterfrågar relevant rapportering av effekter för endast ett fåtal garantier som ingått i granskningen. Enligt bör Sida efterfråga sådan rapportering för samtliga garantier. Om det inte är möjligt att avtala om relevant rapportering behöver Sida planera för kompletterande uppföljningsåtgärder. Det är viktigt för att skapa möjlighet till att följa upp garantiernas resultat, inklusive deras långsiktiga effekter. Sida och Riksgälden har i huvudsak arbetat ändamålsenligt med att beräkna förväntade förluster, men det interna stödet behöver stärkas Sida och Riksgälden har i huvudsak arbetat ändamålsenligt med att beräkna statens förväntade förluster för garantier. Det går däremot inte att följa vilka överväganden Sida och Riksgälden har gjort för att skatta ”förväntad exponering” respektive ”förväntad förlust givet fallissemang” som är viktiga parametrar i beräkningarna. Både Sida och Riksgälden saknar också ett tydligt handläggarstöd för att skatta parametrarna. Det kan medföra att den beräknade förlusten skattas med sämre precision, vilket påverkar storleken på garantiavgifter och eventuella subventioner. har bedömt att regeringens styrning av Sidas garantiverksamhet har varit tydlig. Därför lämnas inga rekommendationer till regeringen. Granskningen visar dock att Sidas och Riksgäldens bedömningar i arbetet med garantier inte varit väl motiverade i alla delar. Det finns också brister i Sidas arbete med att följa upp garantier. lämnar därför följande rekommendationer till Sida och Riksgälden. R I K S R E V I S I O N E N SIDAS GARANTIVERKSAMHET – STATENS ARBETE MED GARANTIER INOM SVENSKT BISTÅND •Stärk det interna stödet för att utforma garantier, och dokumentera gjorda överväganden. Det är viktigt att de bedömningar som görs är väl motiverade för att säkerställa garantiernas ändamålsenlighet. Det interna stödet bör stärkas när det gäller: −bedömningar av nivån på riskdelning och på eventuella subventioner −bedömningar av risken för negativ marknadsstörning −skattningar av parametern ”förväntad exponering” i arbetet med att beräkna förväntade förluster. •Planera uppföljningen av garantier så att samtliga garantiers prestationer och effekter kan följas upp. Det är viktigt för att kunna förbättra garantierna efterhand och få ökad kunskap om garantiernas långsiktiga effekter. •Stärk det interna stödet för att skatta parametern ”den förväntade förlusten givet fallissemang”, och dokumentera gjorda överväganden. Det är viktigt för att säkerställa att beräkningar av statens förväntade förlust är rimliga. 8R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Administrativ avgift: Sida tar ut en avgift från garantitagare som ska täcka administrativa kostnader för beredning och uppföljningsåtgärder för garantin. Den administrativa avgiften disponeras av Sida. Aktuariell granskning: En granskning som genomförts av personer med försäkringsteknisk kompetens. Beredningspromemoria: Sida dokumenterar de bedömningar de gör inför beslut om en biståndsinsats i en beredningspromemoria. Biståndsråd: Högst ansvarig Sidaanställd person på utlandsmyndighet. Benämns också ”biståndschef”. Vi skriver ”BR” i fotnoterna när vi refererar till intervjuer med biståndsråd eller chefer för strategiansvariga enheter. Effekt på kort och medellång sikt: De effekter en utvecklingsinsats uppnår på kort och medellång sikt, vilka uppnås genom prestationer. Motsvarar engelskans ”outcome”. Exponering: Det belopp som speglar det aktuella utnyttjandet av garantin, det vill säga belopp på utställda lån som täcks av garantin. Fallissemang: De fall då garantitagaren inte får in sina krediter från garantigäldenären och behöver infria garantin. Jämför även skadefall. Finansiell additionalitet: Innebär att det lån som Sida garanterar inte skulle ha ställts ut utan stöd av garantin. Intentionen är att Sida på så sätt ska möjliggöra utveckling som inte skulle ha ägt rum i samma omfattning eller skala utan garantin. Förväntad förlust: Den förlust som kan förväntas uppstå för staten för en garanti. För att beräkna den förväntade förlusten ska man beakta sannolikheten för att garantigäldenären inte återbetalar krediter till garantitagaren. Den förväntade förlusten återspeglar därmed de risker som förknippas med garantin. Garantiavgift: Baserat på den förväntade förlusten tar Sida ut en avgift i form av en garantiavgift från garantitagaren. Garantiavgiften motsvarar en försäkringspremie som garantitagaren ska betala för den förväntade förlusten. Garantiavgifter förvaltas i garantireserven. Garantiavtal: Det avtal som sluts mellan garantigivaren () och garantitagaren om en garanti. 1Ordlistan bygger på information från bland andra Sida, Glossary of in Evaluation and , 2008; förordningen (2011:211) om utlåning och garantier; förordningen (2018:2098) om garantier för utvecklingssamarbete; Sida, – insatshantering för garantier, 2019 samt Sida, Analyspunkter för beredning av garantiinsatser – kring struktur, redovisning och additionalitet, 2019. R I K S R E V I S I O N E N SIDAS GARANTIVERKSAMHET – STATENS ARBETE MED GARANTIER INOM SVENSKT BISTÅND Garantienheten: Kort för ”enheten för garantier och katalytisk utvecklingsfinansiering”, en enhet på Sida som är placerad vid avdelningen för partnerskap och innovation. Garantienheten ansvarar för att hantera de garantitekniska aspekterna av en garanti. Vi skriver ”” i fotnoterna när vi refererar till intervjuer med personer på Sidas garantienhet, Garantigivare eller garant: Den part som ställer ut garantin, till exempel Sida. Garantigäldenär: Den part som garantitagaren ger lån till (det vill säga låntagare). Garantiinsats: Sidas utvecklingsarbete bedrivs i form av insatser, det vill säga Sida ger stöd till projekt eller program inom ramen för en insats. Sida utfärdar därmed garantier inom ramen för garantiinsatser. Garantiram: Det maximala belopp som Sida totalt får ställa ut garantier för (maximala garantiåtaganden). beslutar om garantiramens storlek genom antagande av budgetpropositionen. Garantireserv: Reserv med medel för att täcka förväntade förluster som kan uppstå med anledning av garantierna. Reserven byggs upp av garantiavgifter från garantitagarna och Sidas subventioner av dessa avgifter. Vid skadefall (utbetalningar) tas medel från reserven. Reserven fylls också på med återvinningar och inkommande ränta. Garantitagare: Den part som garantigivaren () tecknar garantiavtal med, till exempel en bank eller en fond. Garantiåtagande: De åtaganden som garantigivaren () gör inom ramen för ett garantiavtal. Marknadsstörning: Handlar om hur garantier påverkar den finansiella sektorn eller den sektor som garantigäldenären tillhör, till exempel om garantier bidrar till att snedvrida konkurrensen inom sektorerna. Sida får enbart ge garantier som risken för negativ marknadsstörning bedöms vara liten. Mobiliserat kapital: I denna rapport avser mobiliserat kapital de finansiella resurser som garantigivaren ställer till förfogande för investeringar genom Sidas garanti. Prestation: Ett mått på i vilken utsträckning en utvecklingsinsats eller en utvecklingspartner uppnår resultat i enlighet med uppsatta mål eller planer. Prestationer handlar om resultat på kort sikt i termer av produkter, kapitalvaror och tjänster. Motsvarar engelskans ”output”. Riskbedömning: En bedömning av de risker som är förknippade med en garanti. Riskbedömningen ska inkludera en beräkning av den förväntade förlusten. Riskbedömningen ska göras innan en garanti beslutas. Årliga värderingar av riskerna förknippade med befintliga garantier görs även i samband med bokslut. 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Skadefall: De fall när en garanti faller ut, det vill säga när en garantitagare behöver utnyttja garantin. Subvention: Om Sida bedömer att garantitagaren inte kan betala garantiavgifter eller administrativa avgifter kan Sida finansiera dessa genom en subvention. Subventioner av avgifter ska finansieras från anslag. Statsstöd: Statsstöd är när en stat, kommun eller region stöttar en ekonomisk verksamhet med offentliga medel. Detta innebär att mottagaren får en fördel gentemot andra aktörer på marknaden vilket kan snedvrida konkurrensen. Strategiansvariga enheter: Operativa enheter placerade på eller utlandsmyndigheter. Vi skriver ”SA” i fotnoterna när vi refererar till intervjuer med handläggare på Sidas strategiansvariga enheter, Säkerhet: Ett lån med säkerhet innebär att långivaren (i det här fallet en garantitagare) har rätt att ta något du äger om du inte kan betala tillbaka lånet. Utvecklingsadditionalitet: Innebär att insatsen utformas i enlighet med de målsättningar och strategier som regeringen har beslutat om för Sidas verksamhet. R I K S R E V I S I O N E N SIDAS GARANTIVERKSAMHET – STATENS ARBETE MED GARANTIER INOM SVENSKT BISTÅND 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Sedan 20092 arbetar (Sida) med garantier som en del av myndighetens näringslivssamverkan. Det innebär att Sida delar risk med en bank eller investerare som mot en avgift får tillbaka delar av sin förlust om låntagare inte förmår återbetala sitt lån. Sida fungerar därmed som en borgenär för lån, och inte primärt som en finansiär av biståndsmedel. Det innebär att kostnaderna för garantierna är relativt små. Syftet är istället att bidra till att mobilisera andra finansiella resurser för att uppnå det biståndspolitiska målet.3 Garantierna medför dock att staten tar en kreditrisk för garantierna. 1.1 Motiv till granskning har beslutat om att utöka garantiramen, det vill säga det maximala belopp som Sida får ställa ut garantier för. har garantiramen ökat år 2020.4 Garantierna har därmed fått en allt större betydelse i svenskt bistånd. är garantier ett relativt nytt och innovativt instrument inom biståndet och kunskapen om garantiernas långsiktiga effekter är begränsad. Få bilaterala givare använder garantier inom ramen för sitt bistånd. Utöver är det framför allt och som ger garantier.5 Det medför att den samlade kunskapen om bilaterala givares garantier är relativt liten. Sammanlagt har sex av Sidas garantier utvärderats tidigare. Utvärderingarna visar på brister i garantiernas effektivitet, såsom att garantier inte har nått avsedda målgrupper och att lån inte har beviljats i förväntad utsträckning.6 Utvärderingar visar också på positiva resultat på kort sikt, såsom att garantier har bidragit till 2Sida har haft möjlighet att ställa ut garantier sedan myndigheten bildades . Det garantiinstrument som Sida arbetar med infördes dock 2009 genom förordningen (2009:320) om finansiering av utvecklingslån och garantier för utvecklingssamarbete. Se SOU 2006:108. 32 § förordningen (2018:2098) om garantier för utvecklingssamarbete. Se kapitel 2 för en beskrivning om mål och intentioner med garantier samt om kostnader för garantier. 4Garantiramen har utökats stegvis: 2011 utökades den till 10 miljarder, till 12 miljarder, till 14 miljarder och till 15 miljarder. 2010/11:1 utgiftsområde 7, s. 5, bet. 2010/11:UU2, rskr. 2010/11:98; prop. 2016/17:1 utgiftsområde 7, s. 7, bet. 2016/17:UU2, rskr. 2016/17:95; prop. 2018/19:1 utgiftsområde 7, s. 7, bet. 2017/18:UU2, rskr. 2018/19:85; prop. 2019/20:1 utgiftsområde 7, s. 6; bet. 2019/20:UU2, rskr. 2019/20:104. 5DEVFIN Advisers, Sida Guarantees and Poverty Reduction. Developing Theories of Change, 2019, s. 5–6. 6Carnegie Consult, of Sida’s use of guarantees for market development and poverty reduction, 2016; m.fl., Evaluation of the /DCA Guarantee to Zanaco, 2018; m.fl., Evaluation of Health Guarantee to in , 2018 samt van Gerwen m.fl., Mid Term Evaluation of the Sida and and for Entrepreneurs (FFSWE) programme, 2019. Se även DEVFIN Advisers, Sida Guarantees and Poverty Reduction. Developing Theories of Change, 2019, s. 12. R I K S R E V I S I O N E N SIDAS GARANTIVERKSAMHET – STATENS ARBETE MED GARANTIER INOM SVENSKT BISTÅND utveckling av den privata sektorn.7 Ingen av de utvärderingar som har gjorts av Sidas garantier syftar dock till att mäta vilka eventuella långsiktiga effekter de haft på exempelvis den ekonomiska tillväxten eller på tillgången på mat eller sjukvård.8 Att garantier fått en ökad betydelse inom svenskt bistånd har därmed varit ett motiv till att granska Sidas garantiverksamhet. Garantier är dock ett relativt nytt och innovativt instrument vars långsiktiga effekter till stor del är okända. Enligt medför det ett ökat behov av tydlig styrning av garantierna och av ett utförligt arbete med uppföljning och lärande. Granskningen har därför riktat in sig på om regeringen och berörda myndigheter säkerställt att garantiverksamheten bedrivs på ett effektivt sätt. 1.2 Övergripande revisionsfråga och avgränsningar Den övergripande revisionsfrågan är: Har regeringen och berörda myndigheter säkerställt att Sidas garantiverksamhet bedrivs på ett effektivt sätt? 1.Har regeringens styrning av garantier som ett instrument inom biståndet varit tydlig? 2.Har Sida arbetat med garantier på ett ändamålsenligt sätt? a.Har Sida skapat goda förutsättningar för att använda garantier som ett instrument inom biståndet? b.Har Sida utformat garantier baserat på väl motiverade bedömningar? c.Har Sida skapat goda förutsättningar för att följa upp garantiernas resultat? 3.Har Sida och Riksgälden arbetat ändamålsenligt med att beräkna statens förväntade förluster för garantierna? Granskningen omfattar regeringen, Sida och Riksgälden. Riksgälden omfattas eftersom myndigheten har till uppgift att för Sidas räkning beräkna statens förväntade förluster för garantier.9 7Carnegie Consult, of Sida’s use of guarantees for market development and poverty reduction, 2016, s. 17. 8DEVFIN Advisers, Sida Guarantees and Poverty Reduction. Developing Theories of Change, 2019, s. 12. 9Fram till skulle Sida i första hand samverka med () för att bedöma den förväntade förlusten. Vid behov kunde en annan aktör tillfrågas. har inte inkluderat EKN i denna granskning, eftersom de inte längre gör sådana bedömningar. Sida har anlitat Riksgälden för att beräkna de förväntade förlusterna för flera garantier . Riksgälden har beräknat de förväntade förlusterna för ungefär hälften av Sidas garantier. 12 § förordningen (2018:2098) om garantier för utvecklingssamarbete jämfört med den numera upphävda bestämmelsen i 13 § förordningen (2009:320) om finansiering av utvecklingslån och garantier för utvecklingssamarbete. Se även Sida, Överenskommelse om samarbete mellan och , 2018. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Granskningen har inte omfattat en utvärdering av garantiers resultat. Anledningen till det är att en sådan utvärdering främst skulle omfatta äldre garantier i Sidas portfölj, eftersom behöver förflyta innan resultatet av en garanti kan granskas. har istället velat få en så aktuell bild som möjligt av garantiverksamheten. Granskningen har därför varit inriktad på arbetet med garantier och att det, så långt som möjligt, säkerställs att garantierna har avsedd effekt. För att fånga in förändringar som gjorts i arbetet med garantier, har vii huvudsak analyserat garantier som blivit beslutade –2018 eller sådana som löper ut –2020 (för mer information om urval, se avsnitt 1.4 och elektronisk bilaga 2). Budgetlagens krav på effektivitet är en generell bedömningsgrund i granskningen. Budgetlagen anger att hög effektivitet ska eftersträvas och att god hushållning iakttas i statens verksamhet.10 Med hög effektivitet avses att verksamheten bedrivs så att de mål som har satt upp nås i så hög grad som möjligt inom ramen för tillgängliga resurser. Verksamheten kan då sägas vara ändamålsenligt utformad.11 Därutöver utgår från följande bedömningsgrunder. 1.3.1 Regeringens styrning ska vara tydlig För att bedöma regeringens styrning av garantier utgår vi från den förvaltningspolitiska propositionen. Den anger att regeringens styrning av myndigheter ska vara tydlig.12 Tydlig styrning innebär bland annat att myndigheternas uppdrag ska preciseras genom att regeringen anger vilka uppgifter och regler som myndigheten ska arbeta med och efter. Vid behov ska regeringen också precisera mål och prioriteringar. Mål och uppgifter ska vara formulerade så att myndigheterna själva råder över eller har rimliga möjligheter att genomföra uppdraget på ett tillfredsställande sätt.13 I detta ingår att verksamhetens finansiering ska vara anpassad till uppgiftens karaktär. 10Se 1 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). 11Det framgår av förarbetena till lagen om statsbudgeten (som var föregångare till budgetlagen). 1995/96:220, s. 20, bet. 1996/97:KU3, prot. 1996/97:25. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. 2009/10:175, s. 96–97. Det framgår också att styrningen ska vara verksamhetsanpassad, ha ett medborgarperspektiv och att den bör inriktas på att bli mer strategisk. R I K S R E V I S I O N E N SIDAS GARANTIVERKSAMHET – STATENS ARBETE MED GARANTIER INOM SVENSKT BISTÅND 1.3.2Sida ska skapa goda förutsättningar för att använda garantier som ett instrument i biståndet Vår utgångspunkt här är att Sida ska skapa goda förutsättningar för att använda garantier som ett instrument i biståndet. Det innebär att Sida genom sin interna styrning och organisation möjliggör för chefer och handläggare på Sida att bedöma garantiernas relevans för att uppnå biståndsmål och att använda garantier när de bedöms vara relevanta. Utgångspunkten är formulerad mot bakgrund av förordningen (2018:2098) om garantier för utvecklingssamarbete som reglerar Sidas garantiverksamhet.14 Förordningen fastställer att Sida får utfärda garantier i syfte att bidra till mobilisering av finansiella resurser för att uppnå det biståndspolitiska målet. Garantier som utfärdas ska bidra till en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling.15 Garantierna får i detta syfte användas inom ramen för regeringsbeslutade strategier eller andra mål för biståndsverksamheten.16 Vidare har regeringen betonat att Sida ska mobilisera kapital genom att använda garantiramen för att komplettera relevanta anslagsposter.17 Vi grundar oss också på myndighetsförordningen, som anger att myndighetens ledning ansvarar för verksamheten inför regeringen och för att verksamheten bedrivs effektivt.18 Sidas ledning ansvarar därmed för att verksamhetens styrning och organisation möjliggör för handläggare och chefer att bedöma garantiernas relevans för att uppnå biståndsmål, och att även använda garantier när de bedöms vara relevanta. 1.3.3Sida ska utforma garantier baserat på väl motiverade bedömningar Vi utgår vidare från att Sida utformar sina garantier baserat på väl motiverade bedömningar. Det innebär att det ska vara möjligt att följa de överväganden som legat till grund för utformningen av garantin. Det är enligt rimligt att Sida dokumenterar överväganden som påverkat garantiernas utformning. Dokumentation skapar bättre förutsättningar för en enhetlig hantering av garantier, organisatoriskt minne, uppföljning och lärande. I kapitel 5 preciserar vi de aspekter som vi anser vara viktiga att Sida bedömer vid utformningen. 14Förordningen (2018:2098) om garantier för utvecklingssamarbete beslutades och trädde ikraft . Förordningen kompletterar förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. Den ersatte förordningen (2009:320) om finansiering av utvecklingslån och garantier för utvecklingssamarbete, som hade varit gällande . har bedömt att det inte finns några avgörande skillnader mellan förordningarna som får betydelse för granskningen. 15Se 2 § förordningen (2018:2098) om garantier för utvecklingssamarbete. 16Se 3 § 1 förordningen (2018:2098) om garantier för utvecklingssamarbete. 17Regeringsbeslut UD2018/20720/PLAN, UD2018/20984/IU; regeringsbeslut UD2019/18427/RS (delvis), UD2019/18461/IU samt regeringsbeslut UD2020/08905/RS (delvis), UD2020/08919/IU. Regeringen specificerar strategiernas anslagsposter i de årliga regleringsbreven till Sida. 183 § myndighetsförordningen (2007:515). 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vi grundar detta på förvaltningslagens krav på att myndigheters beslut ska innehålla en klargörande motivering. Motiveringen ska bland annat innehålla uppgifter om vilka omständigheter som har varit avgörande för myndighetens ställningstagande.19 Utrikesskottet har också understrukit att det måste vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, insatser och resultat inom svenskt bistånd.20 Vidare har utrikesutskottet betonat att beslut om biståndets fortsatta utformning i hög grad bör utgå från en analys av de resultat som har uppnåtts.21 Vi menar därför att det ska gå att följa gjorda överväganden, till exempel kopplingen mellan utformningen av garantin och avsedda resultat. 1.3.4Sida ska skapa goda förutsättningar för att följa upp garantiernas resultat Vi utgår från att Sida ska skapa goda förutsättningar för att följa upp garantiernas finansiella resultat och utvecklingsresultat. Det innebär att Sida tidigt bör planera uppföljningen av garantierna. Uppföljningen ska planeras så att resultatet av garantierna kan redovisas och så att lärdomar kan dras för att förbättra garantiernas effektivitet. Med resultat avses såväl prestationer (outputs, det vill säga de produkter, kapitalvaror och tjänster som en utvecklingsinsats genererar) som effekter på kort och medellång sikt (outcomes).22 Detta är viktigt för att skapa möjlighet till att också följa garantiernas långsiktiga effekter. Vi grundar detta på att såväl som regeringen har framhållit vikten av uppföljning av biståndsinsatser, och att biståndet bör utformas genom att man drar nytta av lärdomar från tidigare uppföljningar.23 1.3.5Beräkningar av statens förväntade förluster för garantier ska vara väl motiverade För att bedöma Riksgäldens och Sidas arbete med att beräkna förväntade förluster för garantier har vi samma utgångspunkt som för frågan om Sidas utformning av garantier (delfråga 2b). Vi utgår därmed från att arbetet är baserat på väl motiverade bedömningar och att det är möjligt att följa de överväganden som legat till grund för beräkningarna. Genom att kunna ställa utfallet mot gjorda överväganden förbättras förutsättningarna för lärande. 19Se 32 § förvaltningslagen (2017:900). Jämför även utredningsansvaret i 23 § och dokumentationskravet i 27 § samma lag. 2016/17:UU11, s. 8, rskr. 2016/17:235. I betänkandet hänvisar utskottet till liknande uttalanden i budgetbetänkandena bet. 2014/15:UU2, bet. 2015/16:UU2 och bet. 2016/17:UU2. 2016/17:UU11, s. 8, rskr. 2016/17:235. 22För definitioner av termerna “prestationer/outputs” och “effekter på kort och medellång sikt/ outcome”, se Sida, Glossary of in Evaluation and , 2017. 23Se t.ex. prop. 2017/18:1 Utgiftsområde 7, s. 49, bet. 2017/18:UU2, s. 21, rskr. 2017/18:95; prop. 2019/20:1 Utgiftsområde 7, s. 49, bet. 2019/20:UU2, s. 9, rskr. 2019/20:104 samt skr. 2016/17:60, s. 45–47, 52–54. R I K S R E V I S I O N E N SIDAS GARANTIVERKSAMHET – STATENS ARBETE MED GARANTIER INOM SVENSKT BISTÅND