prop · H90360 · 2021-11-09 00:00:00 — Många arbetsgivare väljer att teckna privata sjukvårdsförsäkringar för att uppfylla delar av de skyldigheter som handlar om ansvar för att förebygga ohälsa och rehabilitera sjukdom. Vissa, särskilt små, arbetsgivare uppges ha kostnadsskäl för att använda sjukvårdsförsäkringar som ett alternativ till det traditionella sättet att erbjuda företagshälsovård.76 70Arbetsmiljöverkets föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete, se 12 § (AFS 2001:1). 71En rapport från visar att arbetsplatsinriktade insatser med problemlösande samtal (PLS) och KBT som ges via företagshälsovården kan förkorta tiden till arbetsåtergång bland anställda som är sjukskrivna för psykisk ohälsa, , Insatser via företagshälsovården för att förebygga eller minska psykisk ohälsa, 2018. 72https:///sv/branschfakta. 73Myndigheten för arbetsmiljökunskap (MYNAK) lyfter i en rapport att det krävs fortsatta och intensifierade åtgärder för förbättrad kompetensförsörjning och möjlighet till utbildning av relevans för samtliga yrkeskategorier inom företagshälsovården. Särskilt angeläget är behovet av utbildningar för arbetsmiljöingenjörer och företagsläkare. Se Mynak, Riktlinjer för evidensbaserad praktik inom företagshälsovården, 2019:1 och Mynak, Företagshälsovårdens kompetensförsörjning 2019:2. 74Skatteverket, Förmån av hälso- och sjukvård, dnr 202 340340-18/111, 2018. 75Individer över hela landet tecknar sjukvårdsförsäkringar, men försäkringen är vanligare i storstadsregionerna och i . Den är också vanligare i vissa branscher såsom bygg och anläggning, inom den finansiella sektorn och på mindre arbetsplatser med upp till 30 anställda. Fler män än kvinnor omfattas av försäkringen. Se Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Privata sjukvårdsförsäkringar 2020, s. 25 och 27. 76Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Privata sjukvårdsförsäkringar, 2020, s. 35 och 39. FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G I samband med förslaget om hälsoväxling för aktiv rehabilitering och omställning på arbetsplatserna erbjöd regeringen arbetsmarknadens parter en möjlighet, att komma överens om åtgärder som kunde bidra till bättre arbetsmiljö och minskad sjukfrånvaro.77 Inom samtliga tre sektorer – statlig, landstingskommunala (nu regionala) och privata – träffade arbetsmarknadens parter avsiktsförklaringar om hur sjukfrånvaron skulle kunna minska. Insatserna inom ramen för avsiktsförklaringarna handlar till stora delar om att ta fram och utveckla kunskap och verktyg/stöd som är avsedda att användas av såväl arbetstagarrepresentanter som arbetsgivare. Det kan således förekomma förebyggande insatser även genom partsgemensamma överenskommelser.78 78SOU 2020:24, s. 216–228. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 3Använder de förebyggande ersättningarna på ett effektivt och enhetligt sätt? I detta kapitel beskriver vi om använder de förebyggande ersättningarna på ett effektivt och enhetligt sätt. Iakttagelserna ger underlag för att besvara delfråga ett. Våra iakttagelser visar att det finns brister när det gäller både effektivitet och enhetlighet i användning av de förebyggande ersättningarna. •De förebyggande ersättningarna beviljas i hög utsträckning till personer som redan har varit sjukskrivna. Framför allt förebyggande sjukpenning används sällan i ett rent preventivt syfte, trots intentionerna med ersättningen. •Enkätstudien visar att arbete med att förebygga sjukskrivning främst är inriktat på att förkorta sjukskrivningsperioden för långtidssjukskrivna, och att arbetet med att främja att förebyggande insatser initieras för grupper som riskerar framtida ohälsa är begränsat. •Det finns tecken på att förebyggande sjukpenning inte används i särskilt stor utsträckning i samband med behandlingar som ges för psykisk ohälsa. Det gäller dock inte användning av det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet. Analysen visar att det är vanligt att arbetsgivare beviljas stöd för genomförande av hälso- eller samtalsstöd för anställda. •De utbetalda beloppen för de förebyggande ersättningarna är små i förhållande till sjukpenningen i helhet. Det är därför tveksamt om de kan påverka de totala sjukpenningtalen i någon större omfattning. •Försäkringskassan använder ersättningarna i olika omfattning i olika delar av landet. Skillnaderna i användningen av förebyggande sjukpenning har bestått och kan ses när vi jämför län som har likartade förutsättningar vad gäller demografisk sammansättning, sysselsättning och sjukpenningtal. •Där det finns fler godkända anordnare för det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet används stödet mer. bedömer att här har möjlighet att påverka användningen av stödet genom att inrikta samverkan på att få anordnare att ansluta sig till ersättningssystemet. •Användningen av förebyggande sjukpenning och det arbetsplatsinriktade stödet kan över lag inte tydligt sammankopplas med vare sig vårdutbud eller vårdkonsumtion. bedömer att det kan finnas en outnyttjad potential i arbetet med att förebygga ohälsa. FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G 3.1Förebyggande ersättningar används främst i ett rehabiliterande syfte Få beviljas förebyggande ersättning och de flesta först efter en period med sjukpenning som omfattar – beviljades totalt 39 296 individer förebyggande sjukpenning. Antalet individer som beviljats förmånen har rört sig mellan 11 500 och 12 500 per år.79 Det tidigare arbetsplatsnära stödet omformades till det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet i juli 2018.80 Först från och med den tidpunkten kan stödet följas för individer i registerdata. Det totala antalet individer vars arbetsgivare beviljades stödet är 11 568. De förebyggande ersättningarna är små i relation till sjukpenning och motsvarar som mest av det utbetalda totalbeloppet av sjukpenning (i ) och i många län inte ens (däribland ). Det kan alltså vara svårt för att genom de förebyggande ersättningarna göra avtryck i uttaget av sjukpenningen. Överlappningen av förebyggande sjukpenning och arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd är minimal. Bara 241 individer fick båda ersättningsformerna 2018 och 2019. Av de individer som fick förebyggande sjukpenning under dessa år fick alltså också insatser med arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd via sin arbetsgivare. Av individerna som fick insatser med det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet var det 361 personer (3,) som fick förebyggande sjukpenning. Det finns med andra ord ingen större överlappning mellan de båda förebyggande ersättningarna. Det är vanligt att de individer som beviljats förebyggande sjukpenning, eller de anställda hos arbetsgivare som fått arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd, varit sjukskrivna med sjukpenning i en relativt nära anslutning till att de tagit del av ersättningarna. Av individerna som fick förebyggande sjukpenning 2016–2019 hade fått sjukpenning –2015. Begränsar vi perioden till maximalt före är andelen som haft sjukpenning . Av de med arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd () hade fått sjukpenning –2015. Om vi tittar bakåt , eller framåt för individerna med det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet, kan vi konstatera att hade fått sjukpenning. 79Se tabell 1 i bilaga 1 och diagram 1E och 2E i elektronisk bilaga 4. 80När vi hädanefter avser det sammanlagda måttet skriver vi arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Iakttagelsen ligger i linje med analyser från och Inspektionen för socialförsäkringen (ISF). Enligt hade en relativt stor andel av de som fick sjukpenning i förebyggande syfte varit sjukskrivna tidigare.81 ISF konstaterar att det är vanligare att personer får förebyggande sjukpenning efter en sjukskrivningsperiod, än att de får förebyggande sjukpenning utan en sådan tidigare period.82 analys av resultat från den enkät som ingår i granskningen visar att de lokalt samverkansansvariga bedömer att förebyggande arbete har en klar betoning på att långtidssjukrivna inte ska bli sjukskrivna ytterligare långa perioder.83 har arbetet med att förhindra att tidigare sjukskrivna ska bli sjukskrivna på nytt inte någon särskilt framskjuten roll i förebyggande arbete. Intervjuundersökningen visar att synen på hur förebyggande sjukpenning används skiljer sig åt mellan handläggare i olika län. Medan vissa handläggare lyfter att förmånen främst används för att förebygga sjukdom, upplever andra att den främst används för att rehabilitera från sjukdom och för undvika att personen hamnar i långvarig sjukskrivning. En handläggare lyfter fram att det kan finnas olika syn hos handläggare och specialister angående vilken sjukdomsrisk som krävs för att få förebyggande sjukpenning och hur den risken beläggs om personen inte varit sjukskriven tidigare. Enligt intervjuade handläggare har försäkrade med förebyggande sjukpenning som varit sjukskrivna ofta problem med smärta, stress eller ångest. Försäkrade som genomgår psykiatriska behandlingar eller missbruksbehandlingar har däremot oftast inte en sjukskrivningshistorik.84 Gruppen som inte har någon 81Bland dessa hade varit sjukskrivna på grund av en psykiatrisk diagnos och varit sjukskrivna på grund av rörelseorganens sjukdomar. Bland kvinnor som hade varit sjukskrivna före en period med förebyggande sjukpenning var de vanligaste förekommande diagnoserna vid den föregående sjukskrivningsperioden stressrelaterade (anpassningsstörningar och reaktion på svår stress F43) följt av depression (depressiv episod F32) och ryggvärk (M54). Bland de män som hade varit sjukskrivna före en period med förebyggande sjukpenning var det också vanligt att den föregående sjukskrivningen var kopplad till stress (F43), men den vanligaste diagnosen var psykiska störningar och beteendestörningar orsakade av alkohol (F10). , Korta analyser 2019:3, Ersättning för att förebygga sjukdom och sjukskrivning. analyser/korta-analyser-2019-3 Hämtad . 82Enligt ISF har andelen personer med en sjukpenninghistorik minskat något , men är det en klar majoritet av personerna som har fått förebyggande sjukpenning som också har fått någon av de två sjukpenningförmånerna – sjukpenning vid nedsatt arbetsförmåga och förebyggande sjukpenning – under de tio föregående åren. Det tyder på att förebyggande sjukpenning betydligt oftare används för att förkorta sjukdomstiden och nedsättningen av arbetsförmågan, och mer sällan för att förebygga sjukdom och nedsatt arbetsförmåga, se Inspektionen för socialförsäkringen, Förebyggande sjukpenning. En granskning av sjukpenning i förebyggande syfte, 2020, s. 64–65. 83Se tabell 3 i bilaga 1. 84Det framgår av tre av fyra intervjuer med handläggare av förebyggande sjukpenning. Det nämndes inte i den fjärde intervjun. FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G tidigare sjukskrivning har enligt handläggare i ett område ökat , vilket de menar kan bero på att förmånen har blivit mer känd. Förebyggande sjukpenning skulle kunna användas mer i samband med psykisk ohälsa I intervjuundersökningen lyfter handläggare i ett län att de ser få ansökningar som är kopplade till psykisk ohälsa. Vi kan alltså konstatera att förekomsten av psykisk ohälsa inte verkar ha återspeglats i större användning av förebyggande sjukpenning.85 I ett av länen uppger handläggare att psykiatrin är hårt belastad och att det möjligtvis kan vara en del av förklaringen till att ärendena är få. En handläggare säger så här: Stress ser vi i samband med smärta, att utmattningssyndrom utlöser smärta och då får man förebyggande sjukpenning. Men om det bara är psykisk ohälsa och man går till en psykolog en gång under långa perioder, för man är utmattad, ser vi inte många sådana ärenden med tanke på hur stora sjuktal det är för just det här diagnoserna. Det speglas inte i förebyggande sjukpenning, det kan man ju tycka är synd. I en rapport från ISF konstateras att behandlingstiden för psykisk ohälsa ofta är för kort för att nå av arbetstiden.86 En samverkansansvarig uppger också i vår enkät att förebyggande sjukpenning främst används för kroniska sjukdomar och att lagstiftning och praxis gör det svårare att använda förmånen vid stressrelaterad psykisk ohälsa, även om de menar att det har gett god effekt när sådana insatser utformas. egna uppföljningar visar att de vanligaste diagnoserna som orsakar behov av behandling eller rehabilitering inom ramen för förebyggande sjukpenning är psykiska sjukdomar och symtom (F-diagnoser) och sjukdomar i muskuloskeletala systemet och bindväven (M-diagnoser). Inom F-diagnoserna förekommer i stor utsträckning beroendesjukdomar och utmattningssyndrom.87 Likaså beviljas sjukpenning i förebyggande syfte för ett flertal olika behandlingar och 85År 2018 uppgav var femte kvinna () och var sjunde man () att de hade nedsatt psykiskt välbefinnande. Nedsatt psykiskt välbefinnande är vanligare bland unga och unga vuxna. Det framgår av , Folkhälsans utveckling – Årsrapport . Bilaga 1: Resultat itabellform, s. 12. 86Inspektionen för socialförsäkringen, Förbyggande sjukpenning. En granskning av sjukpenning iförebyggande syfte, 2020, s. 85. 87Det förekommer också att förmånen beviljas bl.a. för sjukdomar kopplade till tumörer, blodsjukdomar m.m.(C- eller D-diagnoser), endokrina sjukdomar (E-diagnoser), sjukdomar i nervsystemet (G-diagnoser), sjukdomar i matsmältningsorganen (K-diagnoser) och hudsjukdomar (L-diagnoser), . Rättslig kvalitetsuppföljning 2019:06. Sjukpenning i förebyggande syfte., s. 16. ISF ser liknande diagnoser i sin aktgranskning och lyfter alkoholberoende, utmattningssyndrom, ryggvärk och multipel skleros (ms) som exempel. Inspektionen för socialförsäkringen (2020), Förebyggande sjukpenning. En granskning av sjukpenning i förebyggande syfte., s. 74. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Vanligt förekommande behandlingar är missbruksbehandlingar, sjukgymnastik, psykologbehandling, läkarvård och arbetsterapi.88 Däremot är psykisk ohälsa en vanligt förekommande problematik inom ramen för det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet. Enligt handläggare är det vanligt att arbetsgivare beviljas stöd för att genomföra hälso- eller samtalsstöd. 3.2Regionala skillnader kan inte alltid förklaras av demografi, sysselsättning och sjukpenningtal Det finns en systematik i användningen av ersättningarna Användningen av förebyggande sjukpenning och det arbetsplatsinriktade stödet skiljer sig åt i olika delar av landet när den relateras till antalet invånare i åldrarna 18–. Det finns län (eller områden av ) där båda ersättningarna används i större utsträckning, och andra där användningen är klart mindre. Användningen kan dock hänga samman med bland annat befolkningssammansättning i länet. I syfte att identifiera skillnader i användning av ersättningarna som inte kan kopplas samman med demografisk sammansättning, sysselsättning och mängden sjukskrivningar jämför vi också några län som liknar varandra i dessa avseenden.89 Det sammanlagda beloppet av förebyggande sjukpenning som betalades ut –2019, fördelat på invånarna i åldrarna 18–, är störst i och och minst i och på . har jämförelsevis flest mottagare av förebyggande sjukpenning, 17 mottagare per 1 000 invånare i åldrarna 18–64 år.90 I är motsvarande antal 8 mottagare per 1 000 invånare i samma åldrar. Mottagarna är också fler i och än i och Kalmar.91 När vi jämför antalet nettodagar med förebyggande sjukpenning i landet kan vi konstatera att antalet nettodagar med förebyggande sjukpenning per mottagare är 49 i , och i är antalet dagar 34. I är motsvarande antal och i är antalet . Därmed kan vi konstatera 88Det förekommer även i ett fåtal ärenden med syn- och hörselrehabilitering, behandling eller rehabilitering i form av bland annat diabetesskola och utbildning i insulinpump, bassängträning, artrosskola, dagvård för ätstörningar, livsstilsskola, viktskola, massage, KOL-skola och cancerrehabilitering. har även sett behandlingar i form av sluta-röka-kurs, mindfulness och olika former av yoga. kategoriserar dock majoriteten av genomförda behandlingar eller rehabiliteringar som ”annat” i sin rättsliga uppföljning. Några av dessa ärenden handlar om så kallad utlandsvård där det sällan framgår av underlagen vilken behandling eller rehabilitering som utlandsvården innefattade. Sjukpenning i förebyggande syfte, Rättslig kvalitetsuppföljning 2019:06. s. 17. 89Se beskrivning i metodavsnittet. 90Se tabell 1 i bilaga 1 och diagram 1E och 2E i elektronisk bilaga 4. 91Se tabell 1 i bilaga 1. FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G att perioderna (aggregerade för länen) med förebyggande sjukpenning är längre i de län som använder förebyggande sjukpenning i stor utsträckning (och ), än i länen där förmånen används i liten utsträckning (och ). Vi kan dessutom konstatera att det finns ett mönster då det gäller användningen av förebyggande sjukpenning. och , som använder förebyggande sjukpenning i stor utsträckning, har länge haft en hög men även fluktuerande användning, medan användningen av förmånen i och legat på en stabil och låg nivå.92 Skillnaderna mellan länen har alltså grundlagts över . Det finns också regionala skillnader i utbetalningarna av det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet. ligger i topp med per invånare i åldern 18–64 år.93 och ligger i det övre spannet. Granskningen visar också att , där de i stor utsträckning betalar ut förebyggande sjukpenning, också i stor utsträckning betalar ut det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet.94 Detta kan tolkas som att det finns områden där är mer inriktad på att använda de förebyggande ersättningarna.95 Nedan presenteras länen utifrån i vilken grad använder sina förebyggande ersättningar: i låg, medelhög eller hög grad (figur A)96 Därmed kan vi konstatera att det finns tecken på bristande enhetlighet i användning av ersättningarna. 92Se figur 1 i bilaga 1. Ett liknande mönster ses också för antalet mottagare av förebyggande sjukpenning per 1 000 invånare. 93Beloppet avser det totala utbetalda beloppet av det arbetsplatsnära stödet (för 2014-juli 2018) och det totala utbetalda beloppet för det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet (). Dessa två belopp slås samman och relateras till antalet invånare i åldrarna 18–. 94För mer detaljerad information om beräkningar, se teknisk bilaga. Måtten för förebyggande sjukpenning och de arbetsplatsinriktade stöden samvarierar (är statistiskt signifikanta då p < 0,1). Ju större summa per invånare som satsas på förebyggande sjukpenning, desto större är summan för de arbetsplatsinriktade stöden. Då som är en tydlig ”outlier” (i en klass för sig då det gäller användningen av stödet/invånare 18–) för de arbetsplatsinriktade stöden plockas bort ur analysen är det tydligt att de båda måtten samvarierar: korrelationen är 0,6 och statistiskt signifikant (p < 0,01). 95Försäkringskassan kan eventuellt påverka denna användning genom att informera om ersättningarna. 96Låg-medelhög-hög är en kombination av länets båda mått för de förebyggande ersättningarna: kombinationer av om måtten ligger över eller under genomsnitten för alla län. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Figur A Karta över användningen (låg, medelhög, hög) av båda ersättningarna Användningen av förebyggande sjukpenning samvarierar med sjukpenningtalen Förebyggande sjukpenning och arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd har både ett förebyggande och ett rehabiliterande inslag. kan med andra ord använda de förebyggande ersättningarna i syfte att motverka sjukskrivningar, innan sjukskrivningen är ett faktum. Om förmånerna är effektiva, bör de också bidra till att hålla nere sjukskrivningstalen. Det är alltså inte självklart att hög användning av ersättningarna skulle vara kopplade till höga sjukskrivningstal. Vi kan konstatera att användningen av förebyggande sjukpenning samvarierar med sjukskrivningarna i länen: ju större mängd sjukskrivningar, desto större är användning av förebyggande sjukpenning. En sådan samvariation kan inte ses för det arbetsplatsinriktade stödet.97 97Däremot korrelerar sjukfrånvaron bland regionalt anställda negativt med det arbetsplatsinriktade stödet. Se tabell 2 i bilaga 1. FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G Det finns också skillnader mellan länen i den andel som haft sjukpenning före förebyggande sjukpenning. hade haft sjukpenning före perioderna med förebyggande sjukpenning i , medan denna andel i är 54 procent.98 Förebyggande sjukpenning riktas med andra ord i olika hög grad till individer med tidigare sjukskrivning i olika delar av landet. Då vi jämför de fyra länen som vi tittat närmare på, kan vi konstatera att användning av förebyggande sjukpenning efter en sjukskrivningsperiod är särskilt vanligt i de två län där förebyggande sjukpenning används mycket.99 Vi kan också konstatera att skiljer sig från övriga län genom klart färre nettodagar med sjukpenning före perioderna med förebyggande sjukpenning.100 Vi kan vidare konstatera att det finns regionala skillnader vad gäller orsaken till tidigare sjukskrivning och användning av förebyggande insatser. I är det exempelvis en klart högre andel som varit sjukskrivna med muskelrelaterade besvär före en period med förebyggande sjukpenning.101 Sammanfattningsvis visar våra analyser att det finns skillnader i användningen av förebyggande sjukpenning också efter att vi gjort fördjupade jämförelser av de utvalda länen som liknar varandra i avseenden såsom sjukpenningtal, befolkningssammansättning och sysselsättningsstruktur. I de kommande kapitlen granskas huruvida faktorer, exempelvis sätt att tolka uppdraget och organisera verksamheten, ligger bakom dessa skillnader. En sammanställning av de identifierade faktorerna redovisas i kapitel 7. Det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet används mer där sjukpenning oftare avslås inledningsvis I län där i högre grad fattat negativa beslut om sjukpenning som ett första beslut, har också betalat ut mer (fördelat på invånarna i åldrarna 18–) arbetsplatsinriktat stöd, enligt vår analys. Men detta kan vi bara konstatera utifrån aggregerade data på länsnivå. Vi uttalar oss alltså inte här om negativa beslut om sjukpenning för enskilda individer i kombination med positiva beslut för individernas arbetsgivare om det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet. Om säger nej till sjukpenning är det möjligt att arbetsplatsrelaterade åtgärder via arbetsgivaren aktualiseras. I detta sammanhang konstaterar att det kan finnas utrymme för att informera om möjligheten till arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd via arbetsgivaren. 98Se tabell 1 i bilaga 1. 99Se tabell 1 i bilaga 1. 100Se figur 2 i bilaga 1. 101Se figur 3 i bilaga 1. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Förebyggande ersättningar används inte alltid trots tillgång till förebyggande insatser För att ska kunna förebygga sjukskrivningar på ett enhetligt och effektivt sätt, behöver det finnas ett utbud av evidensbaserade insatser som kan koppla till sina beslut om att bevilja framför allt förebyggande sjukpenning.102 Granskningen visar att ersättningarna inte alltid används för att förebygga sjukskrivning, trots att det finns tillgång till förebyggande insatser eller vårdgivare. Till exempel är evidensbaserade insatser med KBT eller interpersonell terapi (IPT) och MMR103 som genomförs inom ramen för sjukskrivningsmiljarden104 behandlingar där framför allt förebyggande sjukpenning kan bli aktuellt. Då det gäller rapporterade insatser med KBT/IPT finner vi en negativ samvariation med förebyggande sjukpenning105 och arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd. Insatserna med MMR mot långvarig smärta samvarierar inte med användningen av de förebyggande ersättningarna. I län där många behandlingar med KBT/IPT genomförts (rapporterats in) är användningen av förebyggande sjukpenning liten, och tvärtom: där få behandlingar genomförts är användningen av förmånen stor. Denna systematik finns också i länen som vi har tittat närmare på i granskningen.