prop · H80375 · 2021-03-16 00:00:00 — Frågan omfattas av betänkande Nya Påföljder (SOU 2012:34). Regeringen beslutade propositionen Ny påföljd efter tidigare dom (prop. 2015/16:151). I propositionen lämnades vissa förslag som innebär att reglerna om gemensam straffmätning i 34 kap. 2020/21:75 Justitie- departementet 2020/21:75 inte längre ska tillämpas då fråga är om återfall. Justitie-regeringen bedömningen att den nuvarande ordningen för departementet straffvärdebedömning vid flerfaldig brottslighet i övrigt framstår som väl avvägd och föreslog därför ingen ändring i de reglerna. I samband med att propositionen beslutades skrevs tillkännagivandet av. delade dock inte regeringens uppfattning att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). Punkten står därför åter som öppen. Tillkännagivandet återrapporterades till i budgetpropositionen (se prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6). Frågan bereds inom . Punkt 65 om försök till häleri*: har tillkännagett vad utskottet anför om försök till häleri (bet. 2014/15:JuU14 s. 76 f.) och därmed bifallit motion 2014/15:2972 yrkande 8. Frågan om kriminali- sering av häleri av normalgraden på försöksstadiet har behandlats av i betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85). Till följd av förslag har regeringen vidtagit ett flertal lagstiftningsåtgärder på för- mögenhetsbrottsområdet (prop. 2016/17:131). fick en utredare i uppdrag att utreda bl.a. den fråga som tillkännagivandet avser. Uppdraget redovisades genom promemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1). informerades om uppdraget i propositionen Elektronisk övervakning av kontaktförbud (prop. 2017/18:81 s. 43). beslutade regeringen propositionen Tillträdesförbud till butik och förstärkt straffrättsligt skydd mot tillgreppsbrottslighet (prop. 2020/21:52). I propositionen bedömde regeringen att tillkännagivandet, genom propositionens förslag om kriminalisering av försök till häleri, var tillgodosett och därmed slutbehandlat. Lagändringen trädde i kraft . Punkten är slutbehandlad. Följande punkt är inte slutbehandlad: 48. 2014/15:2986 yrkande 2, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ju 38), 2016/17:75 (Ju 26), 2017/18:75 (Ju 15), 2018/19:75 (Ju 11) och 2019/20:75 (Ju 8). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 20 om renodling av polisens arbetsuppgifter*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om renodling av polisens uppgifter (bet. 2014/15:JuU16 s. 13 f.) och därmed bifallit motion 2014/15:2986 yrkande 2. beslutade regeringen propositionen Transporter av frihetsberövade (prop. 2016/17:57). För att säkerställa en ändamålsenlig och rättssäker transportverksamhet och för att renodla polisens verksamhet föreslog regeringen i propositionen nya bestämmelser om Kriminalvårdens rätt att utföra transporter av frihets- berövade personer åt andra myndigheter. De nya reglerna trädde i kraft . Med anledning av betänkandet Bättre insatser vid missbruk och beroende (SOU 2011:35) har ett projekt pågått där regeringen har avsatt medel –2016 i syfte att få till stånd en praxisändring genom att landsting och kommuner tillsammans med gemensamt utvecklar alternativa lösningar till förvaring Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har följt upp effekterna av regeringens satsning och slutredovisade sitt uppdrag , rapport 2018:1 En lob i mål? (S2017/00357). propositionen Renodling av arbets- uppgifter när länsstyrelserna tar över uppgifter på djurområdet (2016/17:224). I propositionen föreslog regeringen att vissa uppgifter som rör djur ska flyttas från till länsstyrelserna. som innebär en renodling av arbetsuppgifter trädde i tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att göra en översyn av regelverket för ordningsvakter (dir. En av de frågor som ska utredas är om ordningsvakter kan utföra ytterligare arbetsuppgifter för att frigöra resurser för . Ett exempel på en arbetsuppgift som är särskilt resurskrävande för är enligt direktiven att transportera personer som frihetsberövats av ordningsvakter med stöd av t.ex. polislagen (1984:387) eller lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer. ändamålsenlig användning av ordningsvakter kan även på ett generellt plan frigöra resurser för till andra mer prioriterade Utredningen ska redovisas . vidare att i lämpliga former ta fortsatta initiativ för att renodla Polis- Frågan bereds i . är inte slutbehandlad. 2014/15:2970, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ju 39), 2016/17:75 (Ju 27), 2017/18:75 (Ju 16), 2018/19:75 (Ju 12) och 2019/20:75 (Ju 9). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 15 om villkorlig frigivning vid återfall i likartad brottslighet*: har tillkännagett vad utskottet anför om att regeringen bör skärpa reglerna för villkorlig frigivning för de som återfallit i likartad brottslighet (bet. 2014/15:JuU17 s. 27 f.). En särskild utredare lämnade i förslag på förändringar i systemet med villkorlig frigivning i betänkandet Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott (SOU 2017:61). Förstärkta återfallsförebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning (prop. 2018/19:77). I propositionen lämnades inte något förslag som innebär att återfall i brott påverkar tidpunkten för villkorlig frigivning. bedömer att skärpta reaktioner på återfall bör hanteras genom en förändring av reglerna om återfall snarare än genom en förändring av reglerna om villkorlig frigivning. Frågan bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. 2020/21:75 Justitie- departementet Tydligare redovisningsregler och nya rapporteringskrav för utvinningsindustrin 2015/16:3, mot. 2015/16:3253, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ju 66), 2016/17:75 (Ju 30), 2017/18:75 (Ju 19), 2018/19:75 (Ju 13) och 2019/20:75 (Ju 10). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt b) om kategoriindelning av företag i årsredovisningslagen*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om kategoriindelning av företag i årsredovisningslagen (bet. 2015/16:CU6 s. 10 f.). Tillkännagivandet har beaktats i lagstiftningsärendet om före- tagens rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy (prop. 2015/16:193, bet. 2016/17:CU2, rskr. 2016/17:25). Avsikten är att det ska behandlas i samband med arbetet med slutbetänkande En översyn av årsredovisningslagarna (SOU 2015:8). En proposition kan tidigast beslutas . Punkten är inte slutbehandlad. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Prop. 2015/16:1, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ju 73), 2016/17:75 (Ju 32), 2017/18:75 (Ju 21), 2018/19:75 (Ju 15) och 2019/20:75 (Ju 12). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om effektivare polis*: har ställt sig bakom det utskottet anför om en effektivare polis och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU1 s. 49). I skrivelse 2016/17:75 redovisades denna punkt som slutbehandlad. ansåg att de åtgärder som regeringen hade vidtagit var bra men inte tillräckliga för att tillkännagivandet skulle kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). I budget- propositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter står som öppen. Regeringen har i en rad budgetar tillfört myndigheten mer resurser. Polisverksamhet är en personalintensiv verksamhet och för att stärka och utveckla den polisära verksamheten är det därför främst mer personal som behövs. Regeringens satsning på ger myndigheten förutsättningar att till 2024 ha ökat antalet anställda med sammantaget 10 000 anställda jämfört med antalet anställda vid ingången av 2016. I budgetpropositionen ökar regeringen anslaget till med vilket medför en anslagsnivå som är i linje med myndighetens äskande för budgetåret. har haft regeringens uppdrag att redovisa hur resursförstärkningarna ska användas för att på bästa sätt stärka och utveckla polisverksamheten. har med anledning av uppdraget tagit fram en plan för hur myndigheten ska kunna öka antalet anställda med 10 000 till 2024. Myndigheten har också tillsatt ett tillväxtråd och i arbetet med den strategiska kompetensförsörjningen har en nationell kompetensförsörjningsstrategi och kompetensförsörjnings- plan tagits fram. har också stärkt rekryterings- kapaciteten för att möta verksamhetens behov i tillväxtarbetet. hade antalet anställda ökat med mer än hälften av totalt 10 000. Den betydande personalökningen som satsningen medför innebär att både antalet civilanställda och antalet poliser kommer att bli väsentligt större. Det kommer också medföra att fler poliser kan arbeta med uppgifter där en polismans kompetens är nödvändig. har ökat graden av systematiskt och enhetligt arbete med sin kompetensförsörjning för att säkerställa rätt kompetens i förhållande till verksamhetens behov. Många av de civilanställda som har anställts har stärkt upp kärnverksamheten på olika områden. arbetade enligt årsredovisning 20 492 personer i kärnverksamheten. var motsvarande siffra 22 574 personer. Det är 2 082 fler och av denna ökning utgörs av annan personal än poliser. Exempelvis har antalet civilanställda som arbetar med utredningsverksamhet ökat och det finns också möjligheter för civilanställda att erhålla polismans befogenhet. genomför funktionsutbildningar och avser att utvidga dessa ytterligare. Funktionsinriktad polisutbildning innebär att civilanställda i kan genomgå polisutbildning och därmed erhålla polismans fulla befogenhet. Utifrån den kraftfulla satsning som görs på polisverksamheten förväntar sig regeringen att verksamheten fortsätter att utvecklas och stärkas vartefter personalresurserna ökar. En effektiv verksamhet kräver god planering och styrning samt bra förutsättningar att kunna följa upp verksamheten. Regeringen har gett i uppdrag att vidareutveckla den interna styrningen och uppföljningen vilket också skett stegvis. genomförde ett omfattande arbete med att ta fram en strategisk verksamhetsplan som ska gälla för åren 2020–2024. Den bygger på strategi 2024 i vilken myndigheten har fastställt vision, verksamhetsidé, långsiktiga mål och strategiska initiativ. De tre långsiktiga målen är framgångsrik brottsbekämpning och uppklaring, stark lokal närvaro och attraktiv arbetsplats och samarbetspartner. Under varje långsiktigt mål finns ett antal delmål och till dessa knyts ett antal nyckelaktiviteter som kommer att genomföras och följas upp. har också tagit fram ett antal indikatorer som ska följas upp och analyseras löpande. Regeringen har skapat förutsättningar för att utbilda fler poliser, bl.a. genom att utöka antalet lärosäten som kan tillhandahålla polisutbildning. finns det fem sådana lärosäten. fanns det 3 300 studenter på grundutbildningen till polis. För att göra polisverksamheten mer effektiv har regeringen dessutom genomfört en renodling av verksamheten. Vissa uppgifter, exempelvis en del transporter av frihetsberövade och en del djurärenden, har flyttats till andra myndigheter. Syftet med dessa reformer är att frigöra tid för polisens kärnverksamhet. Vidtagna åtgärder redovisades för i budget- propositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) samt i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 avsnitt 2.7). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 7 om polisens närvaro i brottsutsatta områden*: har ställt sig bakom det utskottet anför om vikten av polisens närvaro i brottsutsatta områden och tillkännager detta för regeringen (bet. 2020/21:75 Justitie- departementet 2015/16:JuU1 s. 50). I skrivelse 2016/17:75 redovisades denna punkt som ansåg att flertalet av de åtgärder som regeringen hade vidtagit var viktiga i sig men inte tillräckliga för att tillkännagivandet skulle kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter står som öppen. I regleringsbrevet begärde regeringen att skulle analysera och bedöma hur långt myndigheten har kommit i målsättningen gällande en mer närvarande och tillgänglig polis i Särskild vikt skulle läggas vid att bedöma hur väl Polis- myndigheten svarar upp emot behoven av polisnärvaro i särskilt utsatta Uppdragen redovisades i årsredovisningen . I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att redovisa vilka långsiktiga mål myndigheten har för arbetet i utsatta områden och hur dessa mål ska operationaliseras. också göra en bedömning av vilka polisiära åtgärder som krävs framöver i de utsatta områdena. I årsredovisningen beskriver Polismyndig- heten att en långsiktig strategi har tagits fram för det polisiära arbetet i de I strategin beskrivs både långsiktiga och kortsiktiga mål för polisens arbete. har påbörjat arbetet med regionala handlingsplaner för att omhänderta strategin och utvecklingen i områdena är planerad att följas upp årsvis genom analys av förändringar i de lokala lägesbilderna och arbetet ska följas upp och mätas mot definierade En av förutsättningarna för att kunna vara mer närvarande är enligt regeringens satsning på fler polisanställda. Genom den verksamhetsuppföljning som sedan ett par år tillbaka månatligen redovisar till kan utvecklingen avseende bl.a. kompetensförsörjningen följas upp. Regeringen har på flera vis adresserat problematiken i utsatta områden och vikten av att hela samhället gemensamt involveras i lösningen. beslutade regeringen att ge samtliga tolv myndigheter som omfattas av den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet i uppdrag att utveckla sin organisation och ha ett ökat fokus på ökade de tolv myndigheterna dessutom den samlade förmågan ytterligare genom att knyta till sig nio nya myndigheter till samverkan. fattade regeringen ytterligare ett beslut om att de tolv myndigheterna får uppgiften om att samverka mot grov och organiserad brottslighet inskrivet i sina respektive instruktioner. Ändringen trädde ikraft . Genom instruktionsändringen fick samtliga tolv myndigheter ett brottsbekämpande uppdrag och myndigheternas uppdrag i utsatta områden blev ännu tydligare. beslutade regeringen om två uppdrag åt tolv myndigheter att inrätta pilotprojekt som rör näringsverksamhet och felaktig folkbokföring med koppling till organiserad brottslighet. Uppdragen ska bidra till att lyfta de utsatta områdena och öka kvaliteten i Uppdragen ska redovisas till regeringen senast den 1 I regleringsbrev ger regeringen myndigheten i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtas för att säkerställa en långsiktig och tydlig polisiär närvaro i hela landet. vikt ska läggas vid att redovisa hur resurser fördelas så att det finns en stark lokal närvaro i utsatta områden. Vidare ger regeringen i uppdrag att redovisa i vilken omfattning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och vad som görs för att dessa ska få större möjligheter att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete utan att tas i anspråk för annan verksamhet. Fördelningen av områdespoliser i utsatta områden ska särskilt redovisas. Ett annat sätt för poliser att vara mer närvarande i brottsutsatta områden är via kamerabevakning. Kamerabevakning fyller en viktig funktion för att öka tryggheten på utsatta platser och bekämpa brott. Kamerabevakning kan användas i utredningar av brott men också för att förhindra pågående brottslighet och möjliggöra för polisen att fördela resurser till rätt platser. Regeringen har gjort mycket för att förenkla och förbättra möjligheterna att använda kamerabevakning . infördes en ny kamerabevakningslag. Den innebar att de flesta privata aktörer – som butiker och köpcentrum – fick sätta upp kameror utan tillstånd. Kravet på tillstånd behölls för myndigheter och vissa andra. Men det blev lättare att få tillstånd i brottsbekämpande och trygghetsskapande syfte. togs tillståndskravet bort för , , och . I regleringsbrev ges myndigheten i uppdrag att beskriva hur arbetet med kamerabevakning bedrivs och utvecklas. Vidare ska redovisa vilken nytta kamerabevakningen har medfört för det brottsbekämpande arbetet, vilka eventuella utmaningar som finns samt hur myndigheten samverkar med andra aktörer som bedriver kamerabevakning. Av redovisningen ska särskilt framgå hur arbetet med kamerabevakning utvecklas i utsatta områden. ska också beskriva hur arbetet med kamerabevakning har påverkats av den nya kamerabevakningslag som trädde i kraft och av de förenklingar i regelverket som trädde i kraft . Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Det är emellertid inte enbart en ökad polisiär närvaro som krävs för att vända utvecklingen i de utsatta områdena. Regeringen presenterade därför ett långsiktigt reformprogram för att minska segregationen i landet. Syftet är att lyfta socialt utsatta områden. Reform- programmet innehåller en rad åtgärder som tar sikte på långsiktiga lösningar på segregationen och dess mekanismer, däribland brottsligheten. beslutade regeringen om handlingsplanen Ett som håller ihop – Regeringens insatser för minskad segregation och goda livschanser för alla (A2020/02652). Handlingsplanen innehåller insatser som regeringen genomför eller planerar att genomföra för att motverka och minska den socioekonomiska segregationen i . Regeringen vill också skapa bättre förutsättningar för ett strukturerat brottsförebyggande arbete över hela landet på så väl lokal som regional och nationell nivå. Därför har en satsning på det brottsförebyggande arbetet lanserats. Vidtagna åtgärder redovisades för i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) samt i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 avsnitt 2.7). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 18 om Kriminalvårdens kostnader m.m.*: har ställt sig bakom det utskottet anför om att låta analysera Kriminalvårdens 2020/21:75 Justitie- departementet kostnadseffektivitet och tillkännager detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU1 s. 54 f.). Regeringen avser att fortsatt hantera de frågor som tas upp i tillkännagivandet inom ramen för styrningen av Kriminalvården. I regleringsbreven för budgetåren 2016 och 2017 avseende Kriminalvården gav regeringen myndigheten i uppdrag att redovisa vidtagna och planerade åtgärder som syftade till ett effektivt I regleringsbreven , 2019 och 2020 har regeringen ålagt Kriminalvården att redovisa vidtagna och planerade åtgärder för att verksamheten ska kunna bedrivas inom ramen för tilldelade medel, samt vilka konsekvenserna blir för verksamheten. kostnadsutveckling för lokalförsörjning samt om den nuvarande häktes- och anstaltsorganisationen tillgodoser verksamhetens behov och lever upp till krav på flexibilitet och kostnadseffektivitet sker också löpande i dialog Mot bakgrund av den kraftiga klienttillströmning som påverkat beläggningsgraden i häkte och anstalt uppdrog regeringen i Kriminalvårdens regleringsbrev att redovisa myndighetens plan för den framtida platskapaciteten. skulle bl.a. framgå hur myndigheten hade planerat för att skapa en hög grad av flexibilitet i platstillgången, på vilket sätt de verksamhetsmässiga behoven tillgodosågs samt hur kravet på resurseffektivitet tillgodosågs. Uppdraget redovisades i samband med budgetunderlaget –2023. Kriminalvården har i regleringsbrevet i uppdrag att inkomma med en uppdaterad plan för den framtida platskapaciteten. Punkt 39 om polisens tillgänglighet*: har ställt sig bakom det utskottet anför om att öka polisens tillgänglighet och tillkännager detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU1 s. 76). sammat att väntetiderna för att komma fram till kontaktcenter (PKC) via telefon har varit allt för långa. arbetat för att bättra tillgängligheten. 2016 får den som ringer 114 14 sitt ärende besvarat och behandlat i den region där brottet ägt rum. har också ökat antalet anställda i PKC-verksamheten och öppnat nya kontaktcenter. ett PKC i varje region. ska kontaktcentrena ta ett större ansvar för främst mängdbrott tidigt i utredningsprocessen, i syfte att avlasta övrig utredningsverksamhet och förbättra servicen till medborgarna. enhetlig grundutbildning, anpassad för det utökade uppdraget för PKC- operatörer, genomförs . tiden för att få ett samtal besvarat hos PKC minskade mellan 2016 och ökade väntetiden igen men har stora förbättringar avseende svarstiderna skett. mötesstrategi som fastställde 2017 har myndigheten arbetat för att förbättra servicen mot allmänheten. Som ett led i detta arbete har myndigheten introducerat olika typer av e- tjänster, bl.a. för ansökan av olika tillstånd. tillsammans med ett antal andra myndigheter i rättskedjan, i reglerings- breven i uppdrag att genomföra en förstudie avseende digital framgår att har påbörjat ett arbete för att undersöka sidor” i syfte medborgarna enkla digitala kontaktvägar till myndigheten. har tagit fram en strategisk verksamhetsplan som sträcker sig . Inom ramen för detta arbete finns ett särskilt serviceprogram som syftar till att säkerställa att polisens möte med medborgarna präglas av öppenhet, enkelhet och hög tillgänglighet. Ambitionen är att kontaktvägarna till polisen ska vidareutvecklas utifrån medborgarnas behov. har fortsatt att följa utvecklingen vad gäller myndighetens tillgänglighet och väntetiderna. Av årliga serviceundersökning 2020 framgår att av de som kommer i kontakt med PKC är nöjda eller mycket nöjda med verksamhetens tillgänglighet och är nöjda eller mycket nöjda med bemötandet. Motsvarande siffror var respektive . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 44 om utredning, uppföljning och återkoppling till brottsoffer*: har ställt sig bakom det utskottet anför om förbättrad brottsutredning, uppföljning och återkoppling till brottsoffer. 2015/16:JuU1 s. 77). I skrivelse 2016/17:75 redovisades denna punkt som slutbehandlad. ansåg dock att regeringen inte hade redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att tillkännagivandet skulle kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). I budget- propositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter står som öppen. har tillförts ökade resurser i syfte att myndigheten ska kunna anställa mer personal för att förstärka verksamheten, vilket också har skett. Antalet anställda har ökat med mer än 5 400 personer. En stor del av de tillkommande resurserna har lagts på utredningsverksamheten. På förslag av regeringen har även särskilda medel tillförts i syfte att bl.a. öka kapaciteten vid Nationellt forensiskt centrum, en viktig del av utredningsverksamheten. Så gjordes i vårändringsbudgeten (prop. 2016/17:99). Utöver nyanställningar arbetar på andra sätt för att utveckla utredningsverksamheten. Myndigheten har sett över den dagliga styrningen av verksamheten och vidtar åtgärder för att kunna utbilda fler förundersökningsledare som ska ha en, för Polis- myndigheten, gemensam kompetens. arbetar också med att stärka brottssamordningen, stärka förmågan hos första polis på brotts- plats och stärka samverkan mellan utredningsverksamheten och den forensiska verksamheten. Sammantaget har detta lett till vissa resultat- förbättringar . Exempelvis har antalet ärenden som redovisas till åklagare för beslut i åtalsfrågan ökat . Som ett led i arbetet med att genomföra EU:s brottsofferdirektiv beslutade regeringen om vissa ändringar i förunder- sökningskungörelsen (1947:948). Ändringarna innebär bl.a. stärkt infor- mationsskyldighet till målsägande generellt under förundersökningen, t.ex. med information om den fortsatta handläggningen av ärendet. fick 2016 i uppdrag av regeringen att kartlägga brottsutsattas behov av stöd under brottmålsprocessen och analysera i vilken utsträckning dessa behov kan tillgodoses genom digitaliseringens möjligheter. Uppdraget redovisades och fick till följd att regeringen i regleringsbreven gav rättsväsendets myndigheter i uppdrag att identifiera vilka relevanta meddelandeflöden riktade till brottsutsatta som skulle kunna anslutas till Mina meddelanden. 2020/21:75 Justitie- departementet Myndigheterna skulle också utreda i vilken mån tjänsten kan användas för att brottsutsatta ska kunna följa och få fortlöpande statusuppdateringar kring sina ärenden. Myndigheterna redovisade uppdraget gemensamt i I regleringsbrevet fick i uppdrag