prop · H803223 · 2021-09-13 00:00:00 — beslutade om ett samlat åliggande för Distriktsveterinärerna att tillhandahålla veterinär service. Sedan det uppdraget löpte ut , har varken samlat följt upp hur uppdraget genomförts eller beslutat om något nytt samlat uppdrag till Distriktsveterinärerna. Eftersom något nytt beslut inte fattades tillhandahöll Distriktsveterinärerna veterinär service utan formellt samlat uppdrag. En bidragande orsak till att uppdraget inte följts upp och förnyats kan vara att centrala styrdokument inte pekar ut vem som ska göra sådana uppföljningar. Att centrala styrdokument inte förnyats och att nytt beslut om samlat uppdrag kommer att gälla retroaktivt, skapar osäkerhet och minskar möjligheterna till insyn 6.2.3Jordbruksverket håller inte alltid isär beställar- och utförarrollerna i beredningen av frågor om veterinär service En utgångspunkt för regeringens och beslut om förändringar 2009 var att arbete med veterinär service skulle organiseras så att myndighetens beställar- och utförarroller blev tydliga. i instruktionen till angett att Distriktsveterinärerna ska vara en avdelning inom som fullgör veterinära uppgifter, det vill säga svara för utförarrollen. En annan enhet som är organisatoriskt åtskild från Distriktsveterinärerna ska enligt instruktionen säkerställa tillgången till veterinärer, det vill säga svara för beställarrollen. Eftersom myndighetsledningen har ett samlat ansvar för en myndighets samtliga verksamheter, går det inte alltid att helt separera beställar- och utförarroller från varandra. Förutom det generella ledningsansvaret, finns det när det gäller exempel på att myndighetsledningen beslutar i centrala delar av Distriktsveterinärernas verksamhet. Sådana exempel gäller Distriktsveterinärernas etablering och prissättning, där beslutsordningen beror på direkta bestämmelser i lagstiftningen eller på tolkning av dem. har organiserat beställar- och utförarrollerna så att de är formellt åtskilda i enlighet med kraven i instruktionen. Granskningen visar dock att i praktiken inte alltid håller isär beställar- och utförarrollerna i beredningen av frågor om veterinär service. Det gäller beredningen av tilldelning av ansvar för veterinär service och i bedömningen av Distriktsveterinärernas etableringar. Detta kan enligt ge utomstående intrycket av att R I K S R E V I S I O N E N STATENS ANSVAR FÖR VETERINÄR SERVICE – JORDBRUKSVERKETS STYRNING OCH GENOMFÖRANDE Distriktsveterinärerna har fördelar av att vara del av , jämfört med andra aktörer. När ska utse ansvariga för veterinär service deltar Distriktsveterinärerna både i inledande beredning och i framtagande av förslag till beslut av generaldirektör. är Distriktsveterinärerna en av de aktörer som kan komma ifråga för sådana uppdrag. Distriktsveterinärerna deltar även i bedömning av om Distriktsveterinärerna är etablerade enbart där det krävs för att säkerställa tillgången till veterinärer. Den bedömningen görs informellt, som en avvikelserapportering tillsammans med Distriktsveterinärerna. Därmed finns det enligt en risk för att inte gör någon självständig bedömning av Distriktsveterinärernas etableringar. 6.3Jordbruksverket har otillräcklig överblick över tillgången till djurhälsopersonal En förutsättning för att ska kunna se till att det finns en väl fungerande och effektiv organisation för djurhälso- och sjukvård är att har överblick över tillgången till djurhälsopersonal. Granskningen visar att har otillräcklig överblick över djurhälsopersonal och annan personal inom branschen för djursjukvård. Granskningen visar att inte följer upp veterinärmarknadens funktionssätt och utveckling utifrån de förväntningar som och regering har uttryckt. Regeringen och har betonat att det är särskilt viktigt att belyser hur antalet distriktsveterinärer och privata veterinärer utvecklar sig i områden med olika djurtäthet och djursammansättning samt hur jourberedskapen, smittskyddsberedskapen och verksamheten i områden där det inte går att bedriva lönsam veterinär verksamhet utan statligt stöd fungerar. har dock inte analyserat tillgången till djurhälsopersonal i förhållande till behovet. bedömer inte heller tillgången till veterinärer utifrån deras inriktning på olika djurslag. En orsak kan vara att uppgifter om djurhälsopersonal i är bristfälliga, vilket enligt beror på att det inte är möjligt för myndigheten att kräva in tillräckliga uppgifter. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6.4Distriktsveterinärerna har utmaningar i att rekrytera och behålla personal För att Distriktsveterinärerna ska kunna medverka till att det finns en väl fungerande och effektiv organisation för vård av djur i hela landet behöver de vidta relevanta åtgärder för att säkerställa kompetensförsörjningen. konstaterar att Distriktsveterinärerna har flera utmaningar när det gäller att rekrytera och behålla personal. Vissa utmaningar är de samma som för andra aktörer inom branschen för djursjukvård. Det gäller till exempel att tillgången till och efterfrågan på framför allt veterinärer varierar lokalt. Andra utmaningar är specifikt knutna till Distriktsveterinärernas uppdrag att tillhandahålla djursjukvård, årets dygnet runt. Veterinärerna inom Distriktsveterinärerna har förtroendearbetstid i kombination med beredskapstjänstgöring, vilket är en lösning som ingen annan aktör i branschen har. Det kan leda till att veterinärer inte får den lagstadgade dygns- och veckovilan. I granskningen har också framkommit att delar av veterinärernas lönemodell kan medföra lägre total lön i områden med långa geografiska avstånd och låg djurtäthet. bedömer att dessa arbetstids- och lönevillkor kan påverka Distriktsveterinärernas möjligheter att rekrytera och behålla personal, inte minst i sådana områden. 6.5Jordbruksverket säkerställer inte konkurrens på likartade villkor bedömer att inte säkerställer att Distriktsveterinärernas verksamhet bedrivs på ett sådant sätt att konkurrens på likartade villkor upprätthålls på veterinärmarknaden. Granskningen visar att inte skiljer Distriktsveterinärernas intäkter och kostnader för veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse från intäkter och kostnader för den delen av Distriktsveterinärernas verksamhet som bedrivs i konkurrens. Därmed går det inte att bedöma om den statliga ersättningen till Distriktsveterinärerna används för att finansiera den del av deras verksamhet som bedrivs i konkurrens, det vill säga om korssubventionering förekommer. Det går inte heller att använda den av regeringen bestämda beräkningsmetoden. Detta eftersom det saknas information om Distriktsveterinärernas faktiska intäkter och kostnader för att utföra veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse. Granskningen visar också att det finns risk för att konkurrensfrågor inte beaktas vid beslut om geografisk placering av Distriktsveterinärernas mottagningar. R I K S R E V I S I O N E N STATENS ANSVAR FÖR VETERINÄR SERVICE – JORDBRUKSVERKETS STYRNING OCH GENOMFÖRANDE 6.5.1Jordbruksverket säkerställer inte att korssubventionering förhindras Regeringen och lyfte 2009 fram två verktyg för att förhindra korssubventionering av den del av Distriktsveterinärernas verksamhet som de får bedriva i konkurrens. Det ena verktyget är särredovisning av den statliga ersättningen enligt en beräkningsmetod, som regeringen har angett i en särskild förordning och som har beslutat ska användas för den statliga ersättningen till Distriktsveterinärerna. Det andra verktyget är upphandling av veterinär service, som regeringen har beslutat i instruktion. Granskningen visar dock att inte använder dessa verktyg. Eftersom en del av Distriktsveterinärernas verksamhet bedrivs i konkurrens, är det viktigt att skiljer mellan å ena sidan intäkter och kostnader för den delen och å andra sidan intäkter och kostnader för veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse. gör dock inte detta i redovisningen av Distriktsveterinärernas verksamhet. Enligt går det därmed inte att bedöma vilka av Distriktsveterinärernas kostnader som finansierar med ersättningen från det statliga anslaget. Därför går det inte heller att bedöma om använder ersättning från det statliga anslaget för att finansiera den del av Distriktsveterinärernas verksamhet som bedrivs i konkurrens, det vill säga om korssubventionering förekommer. Eftersom inte skiljer mellan kostnader för veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse och kostnader för den verksamhet som bedrivs i konkurrens, kan inte heller redogöra för Distriktsveterinärernas kostnader för att tillhandahålla veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse. Det gäller till exempel kostnaderna för att upprätthålla beredskap på jourtid. I och med att inte särskiljer Distriktsveterinärernas intäkter och kostnader för att tillhandahålla veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse, kan ersättningen från det statliga anslaget inte grundas på uppgifter om faktiska intäkter och kostnader för att utföra dessa tjänster. i stället ersättningen till det som återstår av anslaget efter att andra delar, främst ersättning till avlägset belägen djurhållning, har räknats av. Nästan hela den statliga ersättningen går till Distriktsveterinärerna. Att inte särskiljer Distriktsveterinärernas intäkter och kostnader för att tillhandahålla veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse, medför även att inte tillämpar den beräkningsmetod som regeringen har bestämt. Den metoden är tillsammans med upphandling tänkt som verktyg för att förhindra korssubventionering. upphörde med upphandling . Detta innebär att inte använder något av de två av regeringen anvisade verktygen som ska förhindra korssubventionering. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6.5.2Oklart hur konkurrensfrågor beaktas i Distriktsveterinärernas verksamhet Distriktsveterinärerna erbjuder tjänster inom djurhälso- och sjukvård i konkurrens med privata veterinärer, det vill säga offentlig säljverksamhet. Granskningen visar att det är oklart om denna säljverksamhet bedrivs på ett sådant sätt att konkurrens på likartade villkor upprätthålls på veterinärmarknaden. Distriktsveterinärerna har ingen fastställd policy för hur säljverksamheten ska undvika att begränsa konkurrensen. Inte heller Distriktsveterinärernas centrala styrdokument som exempelvis affärsplanen ger närmare vägledning i sådana frågor. Förändringar i placeringen av Distriktsveterinärernas mottagningar har central betydelse för de lokala veterinärmarknaderna. Dilemmat med Distriktsveterinärernas etableringar är att de å ena sidan behövs för att säkerställa djursjukvård under jourtid där privata aktörer inte kan eller vill åta sig sådana uppdrag. Å andra sidan innebär etableringar att Distriktsveterinärerna behöver bedriva verksamhet för att kunna tillhandahålla djursjukvård , nätter och . Verksamheten bedrivs till stor del i konkurrens med privata veterinärföretag. Granskningen visar att det är oklart om och Distriktsveterinärerna regelmässigt beaktar påverkan på konkurrensen vid beslut om placering av mottagningar. konstaterar att det i stället framför allt är möjligheten att rekrytera och att upprätthålla djursjukvård under jourtid som väger tungt vid dessa beslut. I Distriktsveterinärernas fastställda riktlinjer för geografisk placering av mottagningar ingår inte frågor om påverkan på konkurrens. Enligt finns det därmed en risk för att frågan om konkurrens på likartade villkor prioriteras ned i samband med bedömningar av var mottagningar ska vara placerade. granskning visar att det finns stora brister i regeringens och styrning och uppföljning. Det finns även brister i hur genomför uppdraget att säkerställa tillgången till veterinär service, där Distriktsveterinärerna är en del. Dessutom säkerställer inte att Distriktsveterinärernas verksamhet bedrivs på ett sådant sätt att konkurrens på likartade villkor upprätthålls på veterinärmarknaden. lämnar följande rekommendationer till regeringen och . R I K S R E V I S I O N E N STATENS ANSVAR FÖR VETERINÄR SERVICE – JORDBRUKSVERKETS STYRNING OCH GENOMFÖRANDE •Följ upp hur intentioner med förändringarna av veterinär service 2009 har fallit ut. Uppföljningen bör särskilt omfatta −behovet att förbättra arbetet med att säkerställa tillgången till veterinär service −konsekvenserna av att varken använder upphandling av veterinär service eller den anvisade beräkningsmetoden för den statliga ersättningen till Distriktsveterinärerna. •Utred hur beställar- och utförarrollerna i arbetet med att säkerställa tillgången till veterinär service bättre kan hållas isär. •Förbättra arbetet med att säkerställa tillgången till veterinär service genom att −regelbundet följa upp och dokumentera hur den veterinära servicen fungerar −regelbundet följa upp och analysera tillgången till och efterfrågan på djurhälsopersonal och övrig personal inom djursjukvården −regelbundet bedöma hur tillgången till veterinär service i alla delar av landet kan säkerställas på , till exempel genom återkommande dialog med privata veterinärer −fastställa principer för hur privata veterinärer ska tilldelas ansvar för veterinär service och med vilka villkor. •Förbättra styrningen och uppföljningen av Distriktsveterinärerna genom att −precisera de centrala begrepp som ska begränsa vilken vård som Distriktsveterinärerna får bedriva −regelbundet följa upp och ompröva att Distriktsveterinärerna endast är etablerade där det krävs för att säkerställa tillgången till veterinär service i hela landet −se till att det finns tydliga riktlinjer för Distriktsveterinärernas säljverksamhet och för hur konkurrens ska beaktas inför beslut om placering av Distriktsveterinärernas mottagningar. •Förändra redovisningen av Distriktsveterinärernas intäkter och kostnader så att det går att säkerställa att den statliga ersättningen för veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse inte används för att finansiera den del av Distriktsveterinärernas verksamhet som bedrivs i konkurrens. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N EUT L 318, 17.11.2006, s. 17–25, Celex 32006L0111. Kommissionens direktiv /111/EG av om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet. EUT L 7, , s. 3–10, Celex 32012D0021. Kommissionens beslut /21/EU av om tillämpningen av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Lag (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. Lag (2009:302) om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård. Myndighetsförordning (2007:515). Förordning (2007:603) om intern styrning och kontroll. Förordning (2009:1386) om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård. Förordning (2009:1397) om veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse. Förordning (2009:1464) med instruktion för . Förordning (2019:202) om statliga myndigheters lokalisering. Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om offentlig kontroll av djurhälsopersonal (SJVFS 2010:62). Statens jordbruksverks föreskrifter om avgifter vid förrättning utförd av Distriktsveterinärerna (2019:73). Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om skyldigheter för djurhållare och personal inom djurens hälso- och sjukvård (SJVFS 2019:25). 2008/09:211, En ny organisation för veterinär service och vid utbrott av smittsamma djursjukdomar, bet. 2009/10:MJU7, rskr. 2009/10:27. 2009/10:175 s. 98, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. R I K S R E V I S I O N E N STATENS ANSVAR FÖR VETERINÄR SERVICE – JORDBRUKSVERKETS STYRNING OCH GENOMFÖRANDE 2019/20:1, Budgetpropositionen utgiftsområde 23, bet. 2019/20:MJU2, rskr. 2019/20:112. Mål C-445/19, Celex 62019CJ0445. Domstolens dom (stora avdelningen) av . mot TV2/A/S och . Begäran om förhandsavgörande från Østre Landsret. Begäran om förhandsavgörande – Statligt stöd – Allmännyttigt radio- och tv-bolag – Artikel 106.2FEUF – Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse – Stöd som är förenligt med den inre marknaden – Artikel 108.3 FEUF – Anmälan – Har inte gjorts – Skyldighet för stödmottagaren att betala ränta då stödet var rättsstridigt – Beräkning av räntan – Belopp som ska beaktas. , Brist på veterinärer?, rapport 2020:3. Distriktsveterinärerna, 2018–2022. Distriktsveterinärerna, arbetsordning, version 1.1, dnr 1.2.1-06010/2019. Distriktsveterinärerna, av attesträtt inom Distriktsveterinärerna, version 1.1., dnr 1.2.1.-06010-/2019. Distriktsveterinärerna, för regional verksamhet, version 1.3, dnr 1.2.1-0554/2020. Distriktsveterinärerna, för geografisk placering av mottagningar hos Distriktsveterinärerna, 1.1, dnr 1.2.1.-12882-2020. Europeiska kommissionen, Meddelande från kommissionen om tillämpningen av Europeiska unionens regler om statligt stöd på ersättning för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, EUT C 8, , s. 4–14, Celex 52012XC0111(02). Europeiska kommissionen, DG COMP, ärende SA.33887(2011/CP) . , Årsredovisning 2010. , Årsredovisning 2011. , Årsredovisning 2012. , Årsredovisning 2013. , Djurens hälso- och sjukvård – i ett tioårsperspektiv, rapport 2013:19, . 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , Årsredovisning 2014. , beslutar med stöd av 2 § förordningen (2009:1397) om veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse samt i överensstämmelse med 23 § förordningen (2009:1464) med instruktion för följande, beslut , dnr 1.5.04-6952/14. , Statens jordbruksverks beslut avseende principer kring beräkning av ersättning för veterinära tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, principer för bedömning av områden där Distriktsveterinärerna bedriver verksamhet samt principer för viss intäkts- och kostnadsfördelning i distriktsveterinärverksamheten, beslut , dnr 1.5.04-6952/14. , Årsredovisning 2015. , Statens jordbruksverks beslut avseende principer kring beräkning av ersättning för veterinära tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, principer för bedömning av områden där Distriktsveterinärerna bedriver verksamhet samt principer för viss intäkts- och kostnadsfördelning i distriktsveterinärverksamheten, beslut , dnr 1.5.04-6952/14. , Årsredovisning 2016. Jordbruksvetet, Årsredovisning 2017. , interna regler, Direktiv för Distriktsveterinärernas verksamhet, , Dnr 7.1.12-11629/16. , årsredovisning 2018. , Ny modell för upphandling rörande veterinär service av allmänt ekonomiskt intresse, . , årsredovisning 2019. , Jordbruksstatistisk sammanställning 2019 med data om livsmedel – tabeller, officiella statistik, 2019. , Statens jordbruksverks budgetunderlag för räkenskapsåren 2020–2022, skrivelse , dnr 1.1.1–01494/2019. , bilaga till promemoria . , Utredningsbehov kring distriktsveterinärverksamheten m.m., skrivelse , dnr. 1.2.17-01728/2020. , Generaldirektörens arbetsordning för , version 10.0, dnr 1.2.1-04699/2019, gällande . , Ändring av de områden där Distriktsveterinärerna bedriver verksamhet, beslut , dnr 1.5.4-09387/2020. R I K S R E V I S I O N E N STATENS ANSVAR FÖR VETERINÄR SERVICE – JORDBRUKSVERKETS STYRNING OCH GENOMFÖRANDE , nationella beredskapsplan för foder- och livsmedelskedjan, fastställd , dnr 6.9.17-13514/2020. , Kontroll av djurhälsopersonal 2019, rapport , dnr 5.3.17-05718/2020, s. 9 f. , Verksamhetsinriktning Dv. , ”Arbete inom djurens hälso- och sjukvård–djurvårdare”, renshalsoochsjukvard/djurvardare.4.510b667f12d3729f91d8000103.html, hämtad . , årsredovisning 2020. , Konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet – Så fungerar reglerna i konkurrenslagen, . , ”Transparenslagen”, , hämtad . , ”Vägledning – privata företag och offentliga aktörer i konkurrens – vad gäller?”, konkurrensreglerna/konkurrensbegransande-offentlig- saljverksamhet/vagledning-konkurrensbegransande-offentlig-saljverksamhet/, hämtad . Regeringen, Regleringsbrev för avseende , regeringsbeslut , N2019/03234/JL, N2019/03201/SSS (delvis), N2019/03140/DL m.fl. SOU 2007:24, Veterinär fältverksamhet i nya former. Svensk Djursjukvård, Branschrapport . , Internrevisionen, Styrningen av UDS och det kliniska samarbetet – Rapport från Internrevisionen, rapport, , dnr SLU ua2020.1.1.2-1218. , Styrelsen, Styrningen av UDS och det kliniska samarbetet, beslut inklusive åtgärdsplan, , dnr SLU ua2020.1.1.2-1218. 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bilaga 1 Rekrytering av djurhälsopersonal och djurvårdare Efterfrågan på djurhälsopersonal har ökat Flera aktörer bedömer att efterfrågan på främst veterinärer och legitimerade djursjukskötare har ökat och kommer fortsätta att öka. () redovisade 2019 att av arbetsgivarna inom djursjukvård bedömde att antalet anställda med veterinärutbildning kommer att öka sikt.211 Sektionen Svensk Djursjukvård inom branschorganisationen arbetsgivare anger att det råder en akut brist på veterinärer och legitimerade djursjukskötare i Sverige.212 Distriktsveterinärerna framhåller att antalet tillgängliga veterinärer på marknaden är i svagaste laget. Genomsnittsveterinären ser annorlunda ut jämfört med , från att ha varit en man i övre medelåldern till att vara en småbarnsförälder i 30–40-årsåldern. Inom branschen anses det vara svårare att rekrytera till verksamheter med jourtjänstgöring eller beredskap, till exempel Distriktsveterinärerna och djursjukhusen.213 Distriktsveterinärerna anger att en generell utvecklingstendens inom djurhälsoområdet är en stark tillväxt inom branschen genom främst nyetablering av småföretag. De flesta är enmansföretag eller företag med få anställda. Utvecklingen med att mindre veterinärpraktiker knyts till de stora veterinärföretagen har avstannat. Tillväxten medför att antalet aktiva veterinärer och legitimerade djursjukskötare behöver öka.214 uppger att det har påtalat för () att man ser en tilltagande brist på veterinärer som är inriktade på produktionsdjur. SLU har 100 utbildningsplatser på veterinärutbildningen. Det antalet har varit . Däremot har SLU ökat antalet utbildningsplatser för djursjukskötare från 40 till 80.215 Den fria rörligheten inom EU medger att veterinärer med legitimation från annan medlemsstat arbetar i . Om sådana veterinärer ska arbeta i måste de ansöka om svensk veterinärlegitimation. meddelade 110 (63 ) veterinärer utbildade inom EU till att de arbetar tillfälligt i Sverige.216 Enligt en rapport från har det största årliga tillskottet av veterinärer i utgjorts av veterinärer med utländsk utbildning.217 För veterinärer med utländsk legitimation kan 211Statistiska centralbyrån, Arbetskraftsbarometern , s. 38. 212Svensk Djursjukvård, Branschrapport , s. 2. 213Intervju med företrädare för Distriktsveterinärerna . 214Intervju med företrädare för Distriktsveterinärerna . 215Intervju med företrädare för . 217AgriFood , Brist på veterinärer? rapport 2020:3, s. 28. R I K S R E V I S I O N E N STATENS ANSVAR FÖR VETERINÄR SERVICE – JORDBRUKSVERKETS STYRNING OCH GENOMFÖRANDE det finnas språkbarriärer genom krav på nödvändiga kunskaper i svenska. kan dock ge dispens från det kravet. meddelade 13 veterinärer sådan dispens.218 I årsredovisningen redovisar en ökning av antalet utfärdade legitimationer för veterinärer och djursjukskötare. För veterinärer anges ökningen bero på att fler veterinärer utbildade i och inom övriga EU har ansökt om legitimation. Det ökade antalet legitimationer för veterinärer utbildade i anges bero på ökat antal utbildningsplatser. Vid sidan av de veterinärer som söker legitimation anges antalet veterinärer med utländsk legitimation som arbetar tillfälligt i öka. Trots det ökade antalet utfärdade legitimationer ser en ökad brist på veterinärer och djursjukskötare, vilket bland annat anges vara ett resultat av branschens snabba utveckling.219