prop · H90360 · 2021-11-09 00:00:00 — användning av förebyggande sjukpenning och arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd analyseras genom registerdata från . Vi använder registren MiDAS och Store. Vi har med stöd av offentlig statistik kartlagt utbudet av förebyggande insatser, vårdgivare, vårdkonsumtion i olika regioner, däribland statligt finansierade insatser med kognitiv beteendeterapi (KBT) och multimodal rehabilitering (MMR) inom ramen för sjukskrivningsmiljarden.29 Vi har analyserat hur användning av de förebyggande ersättningarna som är baserade på registeruppgifter samvarierar med olika utbudsmått som vi skapat med hjälp av data från de offentliga källorna. Analyserna görs med aggregerade data på länsnivå och i dem jämförs län och olika organisatoriska områden av . Vi uttalar oss alltså inte om samband som gäller individer.30 Granskningens design bygger på att alla datamaterial som vi använder i analysen vävs ihop och kan analyseras tillsammans. Vi studerar skillnader mellan några län.31 Vi har intervjuat elva handläggare av förebyggande sjukpenning som tillhör tre olika sjukförsäkringsområden och ett verksamhetsområde. Intervjun med ett av sjukförsäkringsområdena genomfördes som en del av förstudien. Handläggare av förebyggande sjukpenning hanterar ansökningar från invånare i motsvarande län.När det gäller arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd har vi intervjuat handläggare i verksamhetsområde Syd som hanterar samtliga ansökningar av stödet.32 Genom intervjuer med handläggare av förebyggande sjukpenning och arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd studeras handläggning och processer kring nämnda ersättningar.33 29Se närmare i kapitel 2. 30Analyserna är en så kallad ekologisk analys. 31Vi har valt att göra denna analys enligt en mest-lika-design. Vi studerar län som är liknande vad gäller befolkningssammansättning, sysselsättning och sjukpenningtal. i dessa län förväntas alltså ha likartade anledningar att förebygga sjukskrivningar men använder ändå de båda förebyggande ersättningarna i olika stor utsträckning. När vi uttalar om skillnader generellt utifrån dessa analyser, så gör vi det utifrån län med höga sjukpenningtal och län där ingen av storstäderna ingår. Se Bilaga 4, Teknisk bilaga. 32Totalt handlägger drygt 80 handläggare inom förebyggande sjukpenning. Hur handläggningen av förebyggande sjukpenning är organiserat varierar inom myndigheten. Det varierar hur ärenden om förebyggande sjukpenning delas upp mellan handläggare och vilka arbetsuppgifter handläggare har utöver att handlägga förmånen. Vi bad att få intervjua några handläggare i varje område utan att specificera erfarenhetsnivå. I våra utvalda områden har vi intervjuat i stort sett samtliga handläggare av förebyggande sjukpenning. När det gäller förebyggande sjukpenning intervjuar vi handläggare inom olika sjukförsäkringsområden vid : SF , SF , SF samt inom verksamhetsområde Syd. Se bilaga 3 för mer information om hur handläggningen är organiserad i våra utvalda sjukförsäkringsområden. Samtliga ansökningar om arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd handläggs i verksamhetsområde Syd av 16 handläggare. Handläggarna tillhör ett och samma team och är placerade vid ett kontor i . Vi har intervjuat 4 av 16 handläggare av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd. 33Frågeområden för intervjuerna finns i bilaga 2. Intervjuerna har analyserats med hjälp av analysprogrammet Nvivo. Analysen har gjorts genom att koda intervjuutskrifter efter teman. Därefter har resultatet av varje tema analyserats och skrivits fram i granskningsrapporten. FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G Det förebyggande arbetet inom ramen för strukturella samverkan studeras genom en enkät som riktades till samtliga lokalt samverkansansvariga vid Försäkringskassan.34 De lokalt samverkansansvariga är nyckelpersonerna i strukturella samverkan och de har en god bild av det som sker kring det förebyggande arbetet mot sjukskrivningar inom de lokala sjukförsäkringsområdena (SF-områden) där de är verksamma. Svarsfrekvensen för denna enkät blev . Analyserna av enkätdata genomförs i huvudsak områdesvis, nämligen för de lokala sjukförsäkringsområdena. I några av analyserna sammankopplas aggregerade registerdata över användningen av ersättningarna samman med enkätdata om samverkan i de lokala sjukförsäkringsområdena. Analyserna avser då de 16 län till vilka vi lyckas koppla uppgifter från enkäten.35 Extern referensperson för granskningen har varit , professor i arbetsterapi vid . var granskningsobjekt då granskningen inleddes. Under granskningens gång har vi dock bedömt att det inte finns behov av att inhämta information från . Granskningen har genomförts av , och . , (praktikanter) och har också bidragit i arbetet. Företrädare för () och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapport. 34Se enkätformulär i elektronisk bilaga 5. 35Se mer information om enkätstudien i bilaga 2 och i elektronisk bilaga 4. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 2 Förebyggande insatser: regelverk och roller 2.1 Regelverket för de förebyggande ersättningarna Syftet med förebyggande sjukpenning är att förebygga, förkorta eller häva en nedsättning av arbetsförmågan. Det innebär att ersättningen kan betalas ut redan innan den försäkrade har en sjukdom som kan befaras uppkomma och som sätter ned arbetsförmågan med minst en fjärdedel. Det krävs alltså inte att sjukdom eller arbetsoförmåga faktiskt finns, endast att det finns en ökad sjukdomsrisk med åtföljande risk för nedsatt arbetsförmåga.36 För att förebyggande sjukpenning ska betalas ut ska en medicinsk behandling eller medicinsk rehabilitering ha ordinerats av läkare och ingå i en av godkänd plan37. Förmånen ansöks om och handläggs i två steg.38 I det första steget ska handläggaren utifrån uppgifterna i ansökan ta ställning till om personens plan för behandling eller rehabilitering kan godkännas, utifrån uppgifterna i ansökan och det medicinska underlaget. Om behandlingsplanen godkänns kan personen under eller efter genomgången behandling eller rehabilitering i ett andra steg ansöka om förebyggande sjukpenning för de dagar eller delar av dagar då hen har varit tvungen att avstå från arbete på grund av behandlingen eller rehabiliteringen.39 Lagstiftningen innehåller inte någon tydlig definition av begreppet medicinsk behandling eller medicinsk rehabilitering. För att något ska anses som en medicinsk behandling krävs dock att behandlingen är ordinerad av läkare som, grundat på vetenskap och beprövad erfarenhet, har konstaterat att behandlingen är lämpad för att minska sjukdomsrisken.40 Det finns inte heller någon avgränsning 3627 kap. 6 § socialförsäkringsbalken, SFB och , Sjukpenning, rehabilitering och rehabiliteringsersättning, Vägledning 2015:1, version 12. s. 41. och prop. 1990/91:141 s. 73 och 84 f. 37Enligt , Sjukpenning, rehabilitering och rehabiliteringsersättning, Vägledning 2015:1, version 12, finns det varken i lagtext eller förarbeten några formella krav på planen. 38Handläggningsrutinen har ändrats efter rättsliga kvalitetsuppföljning 2015, bland annat med nya blanketter. ansökte den försäkrade personen om förebyggande sjukpenning, vilket normalt besvarades med ett beslut om att personen hade rätt till förebyggande sjukpenning. I beslutet angavs att personen därefter skulle skicka in en försäkran (en särskild blankett från ) där myndigheten bland annat frågade i vilken omfattning personen hade avstått från arbete för att delta i medicinsk behandling eller medicinsk rehabilitering. När , efter rekommendation i den rättsliga kvalitetsuppföljningen, ändrade handläggningen, var det för att förtydliga att det första steget bara handlade om att godkänna behandlingsplanen, medan rätten till ersättning prövas först i nästa steg. , Sjukpenning i förebyggande syfte. Rättslig kvalitetsuppföljning 2015:06. 39Försäkringskassan, Sjukpenning, rehabilitering och rehabiliteringsersättning, Vägledning 2015:1, version 12, s. 41. 1990/91:141, s. 84 f. FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G av vilka behandlingar eller rehabiliteringsåtgärder som kan ersättas. I förarbeten41 och rättspraxis42 anges att det, förutom vanlig sjukvård, kan handla om sjukgymnastik, syn- och hörselrehabilitering, arbetsterapi, utprovning av handikapphjälpmedel eller deltagande i missbruksvård. Uppräkningen bör dock inte ses som uttömmande. Däremot framhåller förarbeten att enstaka besök inte ska ersättas. I stället måste det röra sig om en behandlingsplan som omfattar flera besök på vårdinrättningen eller rehabiliteringskliniken.43 Förebyggande sjukpenning beviljas för tid i behandling, alltså inte för nedsatt arbetsförmåga.44 Förmånen betalas bara ut för den tid då behandlingen eller rehabiliteringen har hindrat den försäkrade från att förvärvsarbeta.45 Om den försäkrade är arbetslös ska bara sådan tid som denne är förhindrad att söka arbete på grund av behandlingen eller rehabiliteringen beaktas.46 tillsatte regeringen utredningen mer ändamålsenligt regelverk i sjuk- och aktivitetsersättningen och för förmåner vid rehabilitering.47 Utredningen har bland annat i uppdrag att se över regelverket för förebyggande sjukpenning och rehabiliteringsersättning. Utredningen ska presentera sitt betänkande . för sjukförsäkring är uppdelad i fem geografiska regioner (verksamhetsområden) som i sin tur är uppdelade i Dessa områden följer inte alltid länsgränserna. Förebyggande sjukpenning handläggs inom sjukförsäkringsområdena och i verksamhetsområde Syd. Handläggningen i verksamhetsområdet är koncentrerad till ett sjukförsäkringsområde. Med arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd avses ersättning för insatser för en arbetstagare som har eller riskerar att få en nedsatt arbetsförmåga på grund av arbetsrelaterade och icke-arbetsrelaterade sjukdomar och skador. Det handlar om att anlita expertstöd för att utreda, planera initiera, genomföra och följa upp 1991/1992:40, s. 31. 1990/91:141, s. 84 f och , Sjukpenning i förebyggande syfte Rättslig kvalitetsuppföljning 2019:06, s.17. 4427 kap. 6 § SFB. Se även , Sjukpenning och rehabiliteringsersättning, Vägledning 2015:1, Version 8, s. 39 f. har i en dom (HFD 2019 ref. 42) funnit att förebyggande sjukpenning endast kan lämnas för den faktiska tid som behandlingen eller rehabiliteringen tar samt för vissa nödvändiga förberedelser och resor till och från behandlingen. 4527 kap. 7 § SFB. 46Försäkringskassan, Sjukpenning, rehabilitering och rehabiliteringsersättning, Vägledning 2015:1, version 12, s. 44. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Åtgärderna ska vara arbetsplatsinriktade, vilket innebär att medicinsk eller annan behandling inte ingår i stödet.48 För att arbetsgivare ska kunna få bidrag för arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd måste de anlita en anordnare som är godkänd av . För att anordnare ska bli godkända ska de uppfylla krav på kompetens. Kompetenskraven innebär att anordnaren ska ha en läkare och en sjuksköterska knutna till sig, antingen som anställda eller via avtal. Anordnaren ska också ha tre av följande fem kompetenser: arbetsorganisation, hälsovetenskap, beteendevetare, sjukgymnast (fysioterapeut) och tekniker (arbetsmiljöingenjörer eller annat).49 Arbetsgivaren kan högst få i bidrag per kalenderår och högst i bidrag per arbetstagare och kalenderår.50 Arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd kan användas både för att förebygga sjukfrånvaro och för att underlätta återgång i arbete vid sjukfrånvaro. Genom stödet kan arbetsgivaren genomföra lämpliga arbetsplatsinriktade åtgärder tillsammans med medarbetaren och anordnaren. handläggning av rehabiliteringsstödet består av tre delar: godkänna anordnare, godkänna bidrag till arbetsgivare och genomföra efterkontroll av bidraget.51 Nuvarande rehabiliteringsstöd har sin bakgrund i att bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplatsnära stöd för återgång i arbete infördes 2014.52 Användandet av bidraget ökade –2017, men arbetsgivare saknade stöd för att kunna planera och genomföra insatser på arbetsplatsen. Bidraget till arbetsgivare för köp av arbetsplatsnära stödinsatser utvidgades därför till att även omfatta planering, 481 § andra stycket förordningen (2014:67) om bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd för återgång i arbete. Granskningen omfattar inte bidrag till anordnare för köp av medicinsk service. Ett exempel på insatsen ”utreda” är att det görs en bedömning av en anställds arbetsförmågabedömning. Exempel på ”planera” är att anordnaren har gjort en planering för arbetstagaren med åtgärder som kan förebygga sjukfall eller öka möjligheten att återgå i arbete. Insatsen ”initiera” innebär att anordnaren har initierat åtgärder som kan förebygga sjukfrånvaro. De vanligaste ikryssade insatserna är utreda, genomföra och planera. 498 § förordningen (2014:67) om bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd för återgång i arbete. Se även , Arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd och medicinsk service. Bidrag till anordnare av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd, Vägledning 2018:2 Version 1, s. 14 och 28. 507 § förordningen (2014:67) om bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd för återgång i arbete. Ytterligare bestämmelser för stödet finns i föreskrifter, se FKFS 2014:1, om bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd för återgång i arbete. 51Försäkringskassan, Arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd och medicinsk service. Bidrag till anordnare av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd, Vägledning 2018:2 Version 1. 2013/14:1 s. 26. FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G genomförande och uppföljning, och namnet ändrades till arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd.53 2.2Försäkringskassans roll i att förebygga sjukskrivningar utifrån samverkansuppgiften har ett övergripande samordningsansvar och tillsynsansvar för de insatser som behövs för rehabilitering. Att uppdraget är av samordnande karaktär innebär också att inte genomför några egna förebyggande insatser. Samordningsansvaret regleras i socialförsäkringsbalken. Där framgår det att den försäkrade har rätt till rehabiliteringsåtgärder som ska planeras i samråd med den försäkrade och utgå från individuella förutsättningar och behov. ansvarar för att samordna rehabiliteringsåtgärderna. Det stadgas att ska verka för att andra aktörer, såsom den försäkrades arbetsgivare och arbetstagarorganisation, hälso- och sjukvården, , Arbetsförmedlingen och andra myndigheter, vidtar de åtgärder som behövs för en effektiv rehabilitering.54 I årsredovisningen formulerar sitt uppdrag med att förebygga sjukfrånvaro inom ramen för den strukturella samverkan. Målet med denna samverkan, skriver , är att alla aktörer i sjukskrivningsprocessen tar sin del av ansvaret så att åtgärder kan sättas in för att förebygga eller förkorta sjukskrivning och möjliggöra förvärvsarbete.55 Nyckelaktörerna i samverkan nationellt, regionalt och lokalt är hälso-och sjukvården, , Arbetsförmedlingen och kommuner och landsting (regioner).56 Att i allmänhet ska samverka med berörda myndigheter, kommuner och regioner samt andra berörda parter för att bedriva en effektiv verksamhet framgår också av instruktion.57 har fastslagit riktlinjerna för sitt samverkansuppdrag i ett särskilt inriktningsdokument: samverkan utökas stegvis, den är behovsanpassad och den genomförs i ett sista steg genom särskilda överenskommelser mellan och enskilda arbetsgivare och vårdenheter. 2017/18:1 utg.omr.10 s. 65f, Ds 2017:9 Förstärkt rehabilitering för återgång i arbete. 2018:2, version 1. Arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd och medicinsk service., s. 8. i förordningen (2014:67) om bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplatsnära stöd för återgång i arbete trädde i kraft . 5430 kap. 8 och 10 §§ SFB. 55Försäkringskassan, Årsredovisning , 2018, s. 91. 56Försäkringskassan, Årsredovisning , 2020, s. 120. 57Förordningen (2009:1174) med instruktion för . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN kartläggning utgör viktiga steg i denna process.58 har också haft olika regeringsuppdrag med särskild betoning på samverkan.59 2.3 Andra parters ansvar I sjukskrivningsprocessen finns flera aktörer som utöver individen har olika roller och ansvar och som också kan aktualiseras i samband med förebyggande insatser. Arbetsgivare har den centrala rollen. Till arbetsgivarna kopplas företagshälsovården eller andra oberoende expertresurser. Förebyggande insatser kan också ges med försäkringar via kollektivavtal och privata försäkringar. Hälso- och sjukvården och primärvården har en central roll i det förebyggande arbetet. En ny lag för hälso- och sjukvården träder i kraft . Enligt förarbetena ska primärvården tillgodose vanligt förekommande vårdbehov och bland annat tillhandahålla förebyggande insatser utifrån patientens individuella behov. I sitt betänkande om propositionen till denna lag betonade socialutskottet särskilt vikten av att hälsofrämjande arbete, prevention och även uppsökande arbete ska ingå i definitionen av primärvårdens uppdrag.60 Förebyggande insatser genom sjukskrivningsmiljarden har staten och Regioner och Kommuner (SKR) ingått en överenskommelse, den så kallade sjukskrivningsmiljarden, för att stimulera regionerna till att ge sjukskrivningsfrågan högre prioritet i hälso- och sjukvården och för att utveckla sjukskrivningsprocessen.61 –2015 tecknade regeringen och SKR (dåvarande SKL) överenskommelser om en rehabiliteringsgaranti.62 58Försäkringskassan, Inriktning för samverkan inom sjukförsäkringen, dnr 004146–2019 och i anslutning till detta beslut ett särskilt dokument, se , Stöd för strukturell samverkan, version I detta dokument på s. 5, definieras samverkan: Syftet med samverkan inom sjukförsäkringen är att åstadkomma en välfungerande hantering av sjukförsäkringen och att i samverkan med andra bidra till en låg och stabil sjukfrånvaro. Detta förutsätter att berörda aktörer tar sitt ansvar, men också att det sker en dialog och samverkan mellan de berörda aktörerna. Samverkan ska skapa goda förutsättningar för den handläggning som sker för att bedöma arbetsförmågans nedsättning och stödja individens återgång i arbete. 59Se närmare: , Samordningsuppdragets praktik – en analys av hur ”gör” samordning, 2020:2. 2019/20:164 Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform och 2020/21:SoU2 Inriktningen för en nära och tillgänglig vård - en primärvårdsreform. har också beslutat om ett tillkännagivande till regeringen om primärvårdens grunduppdrag. Tillkännagivandet anger att regeringen, inför en framtida ändring av den aktuella lagen, ska återkomma med förslag om att hälsofrämjande insatser, rehabilitering och uppsökande arbete också ska ingå i grunduppdraget, se rskr. 2020/21:61. 61Sveriges Kommuner och Regioner, En kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess, SKR 2020. 62Målet med rehabiliteringsgarantin var att genom evidensbaserade medicinska rehabiliteringsinsatser åstadkomma en ökad återgång i arbete eller att förebygga sjukskrivning bland patienter i arbetsför ålder med måttliga till medelsvåra ångestsyndrom, depression, stress eller långvarig diffus smärta. FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G Rehabiliteringsgarantin lades ner 201563 och övergick i sjukskrivningsmiljarden inom Insatser för lindrig och medelsvår psykisk ohälsa och långvarig smärta.64 Enligt SKR:s uppföljning av insatser inom överenskommelsen var efterfrågan och behovet av behandlingar för psykisk ohälsa större än utbudet i hälften av alla regioner.65 SKR:s uppföljning av insatser inom överenskommelsen visar dock att behandling för psykisk ohälsa ökar i regionerna. Arbetsgivaren har en central roll för arbetstagares arbetsmiljö och rehabilitering vid sjukdom. Arbetsgivaren ska se till att verksamheten på ett lämpligt sätt organiserar arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet för att fullgöra de uppgifter som arbetsgivaren har enligt arbetsmiljölagen (AML) och socialförsäkringsbalken (SFB). Det innebär att arbetsgivaren ska vidta alla åtgärder som behövs för att uppnå en god arbetsmiljö och förebygga att arbetstagaren utsätts för ohälsa eller olycksfall.66 Arbetsgivaren har en skyldighet att upprätta en plan för återgång i arbete för en anställd som kan antas ha helt eller delvis nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom under minst . Vidare är arbetsgivaren skyldig att lämna upplysningar till och vidta åtgärder för en effektiv rehabilitering.67 Arbetsgivaransvaret för den psykosociala arbetsmiljön förtydligades 2016 genom föreskrift om organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4).68 Företagshälsovården ska arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser. Företagshälsovård eller annan oberoende expertresurs är inte obligatorisk, men en arbetsgivare är skyldig att tillse att den företagshälsovård som arbetsförhållandena kräver finns att tillgå.69 När kompetensen inom den egna verksamheten inte räcker för det systematiska arbetsmiljöarbetet eller för arbetet med arbetsanpassning och rehabilitering, ska arbetsgivaren anlita företagshälsovård 63Riksrevisionen, Rehabiliteringsgarantin fungerar inte – tänk om eller lägg ner, rapport 2015:19. 64De insatser som ingår i överenskommelsen är enligt rekommendationer för psykisk ohälsa olika former av psykologisk behandling: kognitiv beteendeterapi (KBT), internetbaserad kognitiv beteendeterapi (I-KBT), interpersonell psykoterapi (IPT), psykodynamisk terapi (PDT) och and Reprocessing (EMDR), se Kommuner och Regioner, Insatser för psykisk ohälsa och långvarig smärta, 2021. 65Sveriges Kommuner och Regioner, Insatser för psykisk ohälsa och långvarig smärta, 2019, och Sjukpenning i förebyggande syfte, Rättslig kvalitetsuppföljning, 2019:06, 2019. 66Se 1. kap. 1 § arbetsmiljölagen (1977:1160) AML. Paragrafen anger lagens ändamål, nämligen det förebyggande arbetet. 67Se 30 kap. 6 och 6 a §§ SFB. 68I fattade regeringen beslut om en ny arbetsmiljöstrategi. Den nya strategin har fyra prioriterade områden: Ett hållbart arbetsliv, Ett hälsosamt arbetsliv, Ett tryggt arbetsliv, En arbetsmarknad utan brott och fusk, Skrivelse 2020/21:92 En god arbetsmiljö för framtiden - regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025. 69Se 3 kap. 2 c § arbetsmiljölagen (1977:1160). EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN eller motsvarande sakkunnig hjälp utifrån.70 71 av alla anställda i har tillgång till företagshälsovård genom sin arbetsgivare.72 73 Det är också viktigt att skilja mellan regelrätt sjukvård och rehabilitering och förebyggande behandlingar ur beskattningssynvinkel då det gäller insatser som anställda tar del av genom sin arbetsgivare. har gjort ett rättsligt ställningstagande i frågan och presenterat exempel på vad som kan anses som sjukvård och vad som är rehabilitering och förebyggande insatser. Gränsdragningen är nödvändigtvis inte helt enkel. Alla förmåner som en anställd får från sin arbetsgivare är i princip skattepliktig inkomst. Vissa förmåner är dock undantagna från beskattning. En sådan särskild reglering om skattefrihet gäller företagshälsovård och förebyggande behandling eller rehabilitering. Det gäller om förmånen tillhandahålls av arbetsgivaren som ett led i det arbetsmiljöarbete som arbetsgivaren enligt arbetsmiljölagen är ansvarig för.74 Utöver den offentligt finansierade vården finns det möjlighet att få vård genom privat finansiering, bland annat genom privata sjukvårdsförsäkringar. De tecknas antingen som en individuell försäkring eller som en gruppförsäkring, exempelvis via arbetsgivaren eller ett fackförbund. Privata sjukförsäkringar har därför också en roll i det förebyggande arbetet mot sjukskrivning.75