prop · H9031d14 · 2021-09-20 00:00:00 — 1.när det finns ett nytt beslut om slutlig skatt, 2.när grunden för tillämplig procentsats enligt 17 § ändras, och 3. när ett högre underhållsstöd lämnas 3. när ett högre underhållsstöd lämnas till ett barn med anledning av att barnet till ett barn med anledning av att barnet har fyllt 11 eller . har fyllt 7 eller . En ändring av betalningsbeloppet vid En ändring av betalningsbeloppet vid omprövning enligt första stycket 1 ska omprövning enligt första stycket 1 ska gälla året efter det gälla året efter det år då beslutet om slutlig skatt meddelades. år då beslutet om slutlig skatt meddelades. En ändring av betalningsbeloppet vid om- En ändring av betalningsbeloppet vid om- prövning enligt första stycket 2 ska gälla prövning enligt första stycket 2 ska gälla från och med månaden efter den då grun- från och med månaden efter den då grun- den för tillämplig procentsats enligt 17 § den för tillämplig procentsats enligt 17 § ändrades, dock aldrig tillbaka än ändrades, dock aldrig tillbaka än före den dag då före den dag då fick kännedom om ändringen. fick kännedom om ändringen. av betalningsbeloppet vid omprövning en- av betalningsbeloppet vid omprövning en- ligt första stycket 3 ska gälla från och med ligt första stycket 3 ska gälla från och med månaden efter den då barnet fyllde 11 eller månaden efter den då barnet fyllde 7 eller 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd och betalningsskyldighet som avser . 1Senaste lydelse 2020:1271. 2Senaste lydelse 2018:743. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 3Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn omfattar tre typer av för- måner: generella bidrag, försäkringar och behovsprövade bidrag. De generella bidra- gen är barnbidrag och adoptionsbidrag. Försäkringar är föräldraförsäkringen, barn- pension och efterlevandestöd samt pensionsrätt för barnår. De behovsprövade bidra- gen är bostadsbidrag, underhållsstöd och omvårdnadsbidrag. Utgifterna inom utgiftsområdet uppgick till 2020 och var där- med ca lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2019 blev utgifterna högre, vilket motsvarar en ökning . Utgifterna för anslagen föräldraförsäkring, barnbidrag samt omvård- nadsbidrag och vårdbidrag blev lägre än beräknat. av de totala utgifterna för de familjeekonomiska stöden med totalt ca . Utgifterna för de generella bidragen var 33 335 miljoner kro- nor, vilket motsvarade av de totala utgifterna . De behovsprövade bi- dragen uppgick sammantaget till , vilket motsvarar ca 12 pro- cent av de samlade utgifterna. beräknas utgifterna bli 99 656 miljoner kro- nor. Det är ca lägre än budgeterat. I förhållande till 2020 beräk- nas utgifterna bli lägre. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 1:5 Barnpension och efterlevandestöd 1:6 Omvårdnadsbidrag och vårdbidrag 1:7 Pensionsrätt för barnår Totalt för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Tabell 3.2 Förändringar av utgiftsramen –2024 för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra utgiftsområden 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 3.3 Utgiftsram 2022 realekonomiskt fördelad för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, före- tag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. Vid sidan av stöd till företag och hushåll på budgetens utgiftssida finns det stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatte- utgifter. Innebörden av en skatteutgift beskrivs i Förslag till statens budget, finansplan m.m., avsnittet om skattefrågor. Den samlade redovisningen finns i regeringens skri- velse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2020/21:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är att hänföra till utgiftsområde 12, den nedsatta mervärdesskatten för livsmedel, där familjer och barn är en viktig målgrupp. Tabell 3.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Källa: Regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2020/21:98). Målet för utgiftsområdet är att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer samt minska skillnaderna i de ekono- miska villkoren mellan hushåll med och utan barn. Den ekonomiska familjepolitiken ska även bidra till ett jämställt föräldraskap (prop. 2015/16:1 utg.omr. 2015/16:SfU3, rskr. 2015/16:88). 2021/22:1 Utgiftsområde 12 3.5Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De centrala indikatorer som används för att redovisa resultaten inom utgiftsområdet är följande: –barnfamiljernas inkomstutveckling, –andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard och med låg inkomststandard, –de familjeekonomiska stödens betydelse för hushållens inkomster, och –föräldrarnas användning av föräldraförsäkringen och föräldraledighet. har på regeringens uppdrag tagit fram ett antal indikatorer som be- skriver hur de olika familjepolitiska stöden bidrar till måluppfyllelsen (S2021/04048, hädanefter benämnt , delrapportering ). Som underlag för beräkningar om hushållens ekonomi har utfall använts, framskrivet till värden enligt de ekonomiska och demografiska uppgifter som finns tillgängliga. Värdena är därmed en prognos. I årets resultatredovisning har en ny indikator tillkommit som mäter andelen barnhus- håll med låg inkomststandard. Måttet är ett absolut mått på ekonomisk utsatthet som ersätter det tidigare använda absolut låg ekonomisk standard. Hushåll med låg in- komststandard är hushåll som har en inkomst som är lägre än vad som krävs för att täcka vissa grundläggande utgifter. Utgångspunkten är riksnormen för försörjnings- stöd. Utöver riksnormen innefattas skattade kostnader för boende, el, hemförsäkring, barnomsorg, lokala resor m.m. Fördelen med det nya måttet är att det visar om in- komsterna täcker grundläggande utgifter . Det tidigare måttet, abso- lut låg ekonomisk standard, visade i stället hur många som kommer att anses vara fattiga om gränsen för fattigdom inte ändrades realt med tiden och var därmed en kombination av ett relativt och absolut mått. De uppgifter om barns boende som finns tillgängliga i exempelvis inkomststatistiken grundar sig på folkbokföringen. Barn till föräldrar som inte bor tillsammans bor i stor uträckning växelvis, dvs. ungefär lika mycket hos respektive förälder. Detta framgår inte av folkbokföringen eftersom barnet enbart kan vara folkbokfört hos en av föräld- rarna. Enligt uppgifter /2019 var det av barnen som då bodde växelvis (SCB, /SILC). I årets resultatredovisning har det varit möjligt att ta hän- syn till växelvist boende i några av indikatorerna. Genom att ta sådan hänsyn ges en mer rättvisande bild av barnhushållens sammansättning och deras ekonomi eftersom försörjningsbördan för barn som bor växelvis delas lika mellan de båda hushållen. Det gäller de indikatorer som avser förhållanden och prognosen . För tid finns inte sådana data tillgängliga och när det gäller indikatorer som av- ser tidsserier kan hänsyn därför inte tas till växelvist boende. Andra bedömningsgrunder för resultatutvecklingen är resultat från rapporter och undersökningar från t.ex. , Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) och (). vidtogs det omfattande åtgärder för att minska effekterna av utbrottet av sjukdomen covid-19. Inom utgiftsområde 12 har det inneburit att familjepolitiken har kompletterats tillfälligt, men även att förmåner som tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn har använts betydligt mer än annars. Föräldrar som behöver avstå från förvärvsarbete för att vårda barn när en förskola eller skola har stängt på grund av vissa situationer kopplade till covid-19 kan få ersättning i form av viss tillfällig föräld- 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Föräldrar till vissa allvarligt sjuka barn har kunnat få förebyggande tillfällig föräldrapenning när de avstår från förvärvsarbete för att vårda ett barn som behöver skyddas från smitta. Barnfamiljer med bostadsbidrag har fått ett tillfälligt tillägg till bostadsbidraget. I resultatredovisningen redovisas i den mån det är möjligt resultatet av dessa åtgärder. 3.6.1De flesta barn bor med båda sina föräldrar Resultatredovisningen inleds med en presentation av barnhushållens sammansättning och barnafödandet i . Kunskap om barnhushållens sammansättning är viktig för att kunna tolka resultatredovisningen och indikatorerna. I finns det drygt 1,3 miljoner hushåll med barn som berörs av den ekonomiska familjepolitiken, i tabell 3.5visas antalet individer i olika typer av barnhushåll. En dryg femtedel av befolkning- en består av barn och unga i åldrarna 0–. Andelen förväntas vara på samma nivå . Tabell 3.5 Antal individer i barnhushåll 2020 Ensamstående kvinnor med 1 barn Ensamstående män med 1 barn Ensamstående kvinnor med 2+ barn Ensamstående män med 2+ barn Sammanboende med 1 barn Sammanboende med 2 barn Sammanboende med 3+ barn Anm.: Hänsyn har tagits till växelvist boende. Källa: , delrapportering . De flesta barn bor tillsammans med båda föräldrarna. Den mest vanliga hushållsfor- men är sammanboende föräldrar med två barn. Många barn bor även med föräldrar som är ensamstående eller i ombildade familjer. Som nämnts ovan under avsnitt 3.5 bor barn till föräldrar som inte bor tillsammans i stor uträckning växelvis. Uppskattningsvis är det 146 000 barn som bor växelvis. När hänsyn tas till växelvist boende ökar antalet individer i barnhushåll. Störst effekt har det för ensamståendehushållen eftersom fler ensamstående män räknas som barnhus- håll. Av samtliga ensamståendehushåll med barn är kvinnor och 30 pro- cent män. Utan hänsyn till växelvist boende är andelen respektive 27 pro- cent. Det är av samtliga individer, dvs. både vuxna och barn, som bor i barnhushåll där de vuxna är sammanboende. föddes enligt SCB 113 077 barn (54 822 flickor och 58 255 pojkar), vilket var 1 446 färre barn än föregående år. Antalet födda barn förväntas enligt SCB minska svagt de kommande fyra åren för att sedan vända uppåt. Barnafödandet påverkar ut- gifterna för familjepolitiken. Ett högt antal födda barn innebär att utgifterna förväntas öka . 3.6.2Familjepolitiken bidrar till en god levnadsstandard – men stora skillnader mellan barnhushåll består Medianen för barnhushållens ekonomiska standard, (disponibel inkomst per konsum- tionsenhet), har ökat för samtliga barnhushåll –2020, se diagram 3.1.Det finns dock stora nivåskillnader i ekonomisk standard mellan olika hushållsty- per och dessa skillnader är bestående . Huruvida barnet eller barnen bor heltid 2021/22:1 Utgiftsområde 12 hos föräldern, om föräldern har ett barn som bor växelvis eller på deltid påverkar också den ekonomiska situationen för ensamståendehushållen. Ensamstående kvinnor och män med barn har en lägre ekono- misk standard än sammanboendehushåll med barn, se diagram 3.1. Ensamstående kvinnor med flera barn har lägst ekonomisk standard av de olika hushållstyperna och har även haft en svag inkomstutveckling . Även för ensamstående män med flera barn har inkomstutvecklingen varit svag. Om hänsyn tas till växelvist boende är den ekonomiska standarden för hushållen högre, särskilt för ensamstående kvinnor med flera barn. Diagram 3.1 Medianen av barnhushållens ekonomiska standard för olika hushållstyper, personer 0–64 år Sammanboende 1 barn Ensamstående, 1 barn, man Ensamstående, 2+ barn, man Sammanboende 2+ barn Ensamstående, 1 barn, kvinna , 2+ barn, kvinna Anm. Uppgifterna är en prognos Hänsyn har inte tagits till växelvist boende. Källa: , delrapportering, 2021. Jämfört med ensamstående män med barn har ensamstående kvinnor med barn en lägre sysselsättningsgrad och arbetar oftare deltid. Detta, och den genomsnittligt lägre lön per arbetad timme som kvinnor har, förklarar en del av skillnaderna i ekonomisk standard mellan ensamstående kvinnor och män med barn. sjönk syssel- sättningsgraden för hushåll med barn. Minskningen är något större för ensamstående- hushåll än för sammanboendehushåll och något större för ensamstående män än för ensamstående kvinnor (SCB, ). Det finns även skillnader i arbetslöshet, där kvin- nor med barn har högre arbetslöshet än män med barn. I rapporten och unga under coronapandemin (IFAU 2021) beskrivs att utvecklades arbets- lösheten delvis olika beroende på om hushållet hade små barn (upp till ) eller äldre barn, där småbarnshushållen drabbades hårdare av arbetslöshet . Skillna- derna kan bero på att etableringen på arbetsmarknaden kan vara mer stabil för föräld- rar som har äldre barn eftersom föräldrarna själva är äldre. Ett starkare fotfäste på arbetsmarknaden kan medföra att dessa föräldrar i högre utsträckning omfattas av korttidspermitteringar, medan föräldrar med tillfälliga anställningar i högre grad för- lorat arbetet. Att en högre andel av föräldrarna var arbetslösa 2020 än 2019 är inget som kommer till tydligt avtryck i barnhushållens disponibla inkomster , eftersom stabiliserande åtgärder i form av exempelvis arbetslöshetsersättning kan hålla uppe den ekonomiska standarden för barnhushållen. Utrikes födda har i genomsnitt lägre sysselsättningsgrad än inrikes födda. Detta gäller särskilt utrikes födda kvinnor. För dem som är nyanlända till är sysselsätt- ningsgraden låg, men stiger med tid i . Resultatet av dessa skillnader blir att den ekonomiska standarden i genomsnitt är lägre i hushåll där föräldrarna är utrikes födda 2021/22:1 Utgiftsområde 12 än i hushåll där föräldrarna är inrikes födda. var den ekonomiska standar- den lägre för utrikes födda ensamstående kvinnor och män med barn är den var för inrikes födda ensamstående kvinnor och män med barn. Störst skillnad är det dock mellan sammanboende föräldrar. Sammanboende utrikes födda föräldrar hade 2020 lägre ekonomisk standard än vad sammanboende inrikes födda föräldrar hade. Om etableringen på arbetsmarknaden försenas av den ekono- miska nedgången, kan det innebära att hushåll med nyanlända föräldrar får en mer permanent lägre ekonomisk standard och löper högre risk för långvarig ekono- misk utsatthet. De familjeekonomiska stöden har störst betydelse för ensamstående med barn Familjepolitikens betydelse för barnhushållens inkomster har minskat något sett , se diagram 3.2. Framför allt gäller det ensamståendehushåll med flera barn. Störst har minskningen varit för ensamstående män med två eller fler barn. har en svag stabilisering setts för flera hushållstyper och familjepolitikens andel av disponibel inkomst bedöms ha ökat svagt , förutom för sammanboendehushåll med ett eller två barn. Diagrammet beskriver utvecklingen . Uppgifter om växelvist boende finns inte tillgängliga och kan därför inte användas. Diagram 3.2 Den ekonomiska familjepolitikens andel av disponibel inkomst, olika hushålltyper Sammanboende med 1 barn Sammanboende med 3+ barn Ensamstående med 1 barn, kvinna med 2+ barn, kvinna Sammanboende med 2 barn Ensamstående med 1 barn, man Ensamstående med 2+ barn, man Anm.: Uppgifterna är en prognos. Hänsyn har inte tagits till växelvist boende. Källa: , delrapportering . Bostadsbidragets inkomstgränser har höjts i flera steg , så även 2020 och 2021. fick även ca 138 000 hushåll som tar emot bostadsbidrag ett tillfälligt tilläggsbidrag juli t.o.m. december. Syftet har varit att minska risken för att barnfamiljer inte kan betala sina boendekostnader, vilka i regel är den största utgiftsposten för hushållen. Även underhållsstödet har höjts i flera steg . Höjningarna av underhållstöd och bostadsbidrag påverkar framför allt ensamståendehushållens ekonomiska standard och kan vara en förklaring till att famil- jepolitiken inte har tappat i betydelse för dessa hushåll . Den ekonomiska familjepolitiken förstärkte barnhushållens disponibla inkomster med i genomsnitt 2020, vilket är samma nivå som 2019. De olika stöden inom familjepolitiken spelar olika stor roll beroende på hushållets storlek, sammansättning och inkomstnivå. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Diagram 3.3 Generella bidrag, försäkring och behovsprövade bidrag – andel av disponibel inkomst , olika hushållstyper S3+ barn E1 barn, kv E1 barn, m E2+ barn, kv E2+ barn, m Anm.: Prognos . Hänsyn tagen till växelvist boende. Källa: , delrapportering . Av diagram 3.3 framgår de olika familjepolitiska stödens betydelse för barnhushållens disponibla inkomster. De olika familjepolitiska stöden har skilda konstruktioner och syften. Barnbidrag är exempel på ett generellt stöd som ges med samma belopp för alla barn, men där familjer med flera barn även får flerbarnstillägg. Följaktligen är det för familjer med många barn eller där arbetsinkomsterna är låga som barnbidragen har störst påverkan på den ekonomiska standarden. För ensamstående kvinnor med flera barn bestod av den disponibla inkomsten av familjepolitiska stöd, till största del behovsprövade stöd som bostadsbidrag och underhållsstöd men även de generella bidragen såsom barnbidraget hade stor betydelse. För ensamstående män med flera barn var familjepolitikens andel av den disponibla inkomsten , dvs. betydligt lägre än för ensamstående kvinnor med flera barn. En förklaring till skillnaderna kan vara att fler ensamstående kvinnor med barn än ensamstående män med barn arbetar deltid. Bostadsbidrag och underhållstöd har en tydlig fördelningsprofil och betalas i större ut- sträckning ut till barnhushåll med låga inkomster. Om barnhushållen delas in i fem grupper baserat på ekonomisk standard, går hälften av utbetalningarna för de behovs- prövade bidragen till barnhushåll i gruppen med de allra lägsta inkomsterna. Ensamstående med barn har högre risk för ekonomisk utsatthet Eftersom de olika barnhushållens inkomstnivåer och inkomstutveckling skil- jer sig åt beroende på om föräldern är ensamstående, kvinna eller man, utrikes eller inrikes född m.m. finns stora variationer i hur stor andel av hushållen som har låg eko- nomisk standard. De skattningar av låg ekonomisk standard som redovisas i detta av- snitt är baserade på beräkningar av hushållens inkomster. Relativ låg ekonomisk stan- dard är ett mått som avser en ekonomisk standard som är lägre än av me- dianen av ekonomisk standard för samtliga personer det aktuella året. Måttet används ofta synonymt med risk för ekonomisk utsatthet. Huruvida hushållet har barnen bo- ende hos sig , delvis eller med växelvist boende har stor betydelse för hus- hållets ekonomiska standard. Tabell 3.6 visar skillnaden i risk för ekonomisk utsatthet beroende på om hänsyn tas till växelvist boende eller inte. De skuggade uppgifterna visar att skillnaden blir särskilt stor för ensamstående kvinnor och män med flera barn, vilket beror på att den verkliga försörjningsbördan minskar för hushållet när hänsyn tas till att barnet bor där enbart hälften av tiden. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Tabell 3.6 Andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard , efter hushållstyp, med och utan hänsyn till växelvist boende Sammanboende med 1 barn Sammanboende med 2+ barn Ensamstående med 1 barn, Ensamstående med 1 barn, man Ensamstående med 2+ barn, Ensamstående med 2+ barn, Anm.: Uppgifterna är en prognos. Källa: , delrapportering . Även om nivåerna av andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard skiljer sig åt när effekten av växelvis boende läggs till, är det tydligt att det oavsett sätt att mäta är samma hushållstyper som har en högre risk för ekonomisk utsatthet. Uppgifter om växelvist boende finns endast (prognos). När utveck- lingen studeras finns därmed inte möjlighet att ta hänsyn till det växelvisa boendet. Andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard har ökat med en procentenhet till . Nivåskillnaderna är stora mellan olika hushåll. När hänsyn tas till om föräldrarna är inrikes eller utrikes födda kan det konstateras att andelen med låg ekonomisk standard är betydligt högre när föräldern är utrikes född. För ensamstående kvinnor som är utrikes födda är andelen särskilt hög och har legat –2020. Även bland sammanboende föräldrar där båda är utrikes födda ses en hög andel med låg ekono- misk standard, . I hushåll där båda de sammanboende föräldrarna är inrikes födda är risken för ekonomisk utsatthet enbart . Uppgifterna är en prognos, skillnaderna mellan åren är små för samtliga hushållstyper. Det bör noteras att det sker förändringar i hushållens sammansättning mellan de olika mät- tidpunkterna, vilket kan påverka mätresultatet för barnhushållen som helhet när det görs jämförelser . Den ökning som syns för samtliga hushåll beror därför främst på att antalet personer i grupper där den ekonomiska utsattheten är stor har ökat . Ett kompletterande mått på ekonomisk utsatthet är låg inkomststandard. Ett hushåll har låg inkomststandard om hushållets disponibla inkomst är mindre än dess beräkna- de baskonsumtion, se vidare avsnitt 3.5. I diagram 3.4 visas att andelen barnhushåll som har en låg inkomststandard har sjunkit , men har ökat för samtliga hus- hållstyper förutom för ensamstående utrikes födda män med barn . Måttet kan ses som ett sätt att skatta vilka hushåll som har så låga inkomster att de skulle kunna vara aktuella för försörjningsstöd det aktuella året. För försörjnings- stöd görs dock inte bedömningen enbart utifrån hushållets inkomster, utan hänsyn tas även till om hushållet har sparade medel eller tillgångar som hus eller bostadsrätt. Även om barnhushållets inkomster inte är tillräckliga för att täcka vissa basala utgifter kan hushållet ändå klara av ett tillfälligt inkomsttapp. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Diagram 3.4 Andel med låg inkomststandard i barnhushåll efter hushållstyp och om föräldern är inrikes eller utrikes född S inrikes- och utrikes Anm.: E avser ensamstående, S avser sammanboende. Uppgifterna är en prognos. Hänsyn har inte tagits till växelvist boende. Källa: , delrapportering . Familjepolitiken bidrar till en god levnadsstandard men vissa barn lever i ekonomisk utsatthet även Familjepolitikens bidrag för att barnhushållen ska nå en god levnadsstandard har varit i stort sett oförändrad . Utan de familjeekonomiska stöden skulle av barnhushållen ha haft en låg ekonomisk standard 2020. Med stöden minskade den andelen till , med hänsyn tagen till växelvist boende. Särskilt stor betydelse har familjepolitiken för ensamstående kvinnor med flera barn. Andelen med låg ekonomisk standard bland ensamstående kvinnor med flera barn är Utan den ekonomiska familjepolitiken skulle andelen varit betydligt högre, . För ensamstående män med flera barn minskar andelen med låg ekono- misk standard från tack vare de familjepolitiska stöden. Även bland sammanboende med tre eller fler barn har familjepolitiken en stark inverkan på eko- nomisk levnadsstandard. Till följd av de familjeekonomiska stöden sjunker andelen med låg ekonomisk standard för gruppen, från 40 till Trots familjepolitikens bidrag finns det barnhushåll som har en låg ekonomisk stan- dard i följd, även om andelen är betydligt lägre än andelen med låg eko- nomisk standard under ett visst år. Även om andelen med låg ekonomisk standard sjunker är det samma mönster som observeras som när ett enskilt år studeras: Andelen med låg ekonomisk standard är högre om föräldern är ensamstående, ökar ytterligare om den ensamstående föräldern är kvinna och är högst om den ensamstå- ende kvinnan har utländsk bakgrund. Definitionerna av hushåll för denna indikator skiljer sig delvis från övriga uppgifter i avsnittet eftersom hushåll följs , i detta fall 2015–2018. Detta innebär att jämförelser med andra mått inte kan göras.