prop · H90353 · 2021-11-02 00:00:00 — 5.3MYH:s många uppdrag kräver ett utvecklat arbete avseende hot mot oberoende och jäv bedömer att MYH inte har ett tillräckligt systematiskt arbetssätt kring hantering av situationer som handlar om jäv eller hot mot oberoende. MYH beviljar statsbidrag, utövar tillsyn, samverkar med arbetslivet och är även stödjande och rådgivande till utbildningsanordnare. Det finns således flera olika uppdrag där intressekonflikter kan uppstå. Det är därför viktigt att det finns en tydlighet i hur jäv och hot mot oberoende ska hanteras. MYH saknar exempelvis styrdokument eller motsvarande policy för hur situationer ska bedömas och hanteras där en anställd kommer från eller går till en anordnare eller ett systematiskt arbete för rutinmässig jävsprövning. I stället förväntas enhetschefer hantera situationer som dessa på ett lämpligt sätt enligt förvaltningslagen. MYH:s beslut är i regel inte överklagbara. Av rättssäkerhetsskäl finns det därför anledning för MYH att på ett mer systematiskt sätt motverka risker som kan komma att hota myndighetens objektivitet. Myndigheten är dessutom skyldig att ha en förebyggande process som ska förhindra att verksamheten utsätts för korruption, otillbörlig påverkan och andra oredligheter. 5.4Behov av att utreda förutsättningar för en central ansökning till Myndigheten arbetar med flera olika strategier för att resurser till utbildningar används effektivt och för att motverka inställda utbildningar och för att återbesätta platser där avhopp skett. fattas beslut om antagningen till av varje enskild utbildnings ledningsgrupp. Att beslutet om antagning fattas hos utbildningen i nära samverkan med arbetslivet är sannolikt en viktig del av . Ansökningarna administreras av varje enskild anordnare. En följd av det är till exempel att en person kan tacka ja till flera platser. Det kan vara en bidragande orsak till tomma platser vid start. MYH har själva utrett ett gemensamt system och menar att det behöver utredas inom ramen av en statlig utredning. Myndigheten föreslår att regeringen tillsätter en utredning som får i uppdrag att belysa förutsättningarna att utveckla ett gemensamt system för ansökning till utbildning inom yrkeshögskola och högskola och även som ett alternativ utreda ett gemensamt system för ansökningar till . bedömer att förutsättningarna för någon form av gemensamt system för ansökning till bör utredas för att avgöra om det kan vara ett steg mot en mer effektiv användning av resurser. R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G är inne i en kraftig expansion. Mot bakgrund av ovanstående slutsatser är det då särskilt viktigt med effektiva och rättssäkra system som kan hantera en ökad belastning. Till Myndigheten för : •Utveckla handläggningsprocessen i samband med ansökan om att en utbildning ska ingå i och få statsbidrag så att denna blir mer effektiv och säkerställer att besluten innehåller en klargörande motivering. •Säkerställ att det inte förekommer hot mot oberoende eller risk för jäv i myndighetens verksamhet. •Utred förutsättningarna för ett gemensamt system för ansökningar till . 48R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , C, , M, , G., Marknadsstaten – om vad den svenska staten gör med marknaderna och marknaderna med staten, 2017. , R., Larijani, P.N. och , M.”The impact of vocational education and training on income in The impact of vocational education and training on income in ,” 2013. Böckerman, P. och , C., ”DISCUSSION PAPER SERIES Labor-Market Returns to Higher Vocational Schooling Labor-Market Returns to Higher Vocational Schooling,” nr 11734, 2018. Brunello, G. och , L., ”The effects of vocational education on adult skills and wages”, Social, Employment and Migration Working Papers, 2015. Heckman, J., Ichimura, H., , J. och , P., ””, Econometrica, 1998. Lechner, M. och Wunsch, C., ”Sensitivity of matching-based program evaluations to the availability of control variables”, Labour Economics, vol. 21, nr 5553, 2013. , P. och , A., ”– vilka söker, vem tar examen och hur går det sedan?”, 2015. Myndigheten för , Årsredovisning 2009, Myndigheten för , 2010. Myndigheten för , Arbetslivets nöjdhet med , Myndigheten för , 2017. Resultat av tillsyn 2018, Myndigheten för , 2019. Myndigheten för , Centralt system för sökande till , Intern , 2019. Myndigheten för , Årsredovisning 2019, Myndigheten för , 2020 Myndigheten för , , Myndigheten för , 2020 Myndigheten för , , Myndigheten för , 2020 Myndigheten för , Process och rutinbeskrivning, Myndigheten för , 2020 R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G Resultat av kvalitetsgranskning av yrkeshögskoleutbildningar , Myndigheten för , 2020. Myndigheten för , Statistisk Årsrapport , Myndigheten för , 2020. Myndigheten för , Riktlinjer och information gällande bisysslor, 2020 Myndigheten för , Hemställan till regeringen dnr MYH 2020/698, 2020. Myndigheten för , Årsredovisning 2020, Myndigheten för , 2021. Resultat av kvalitetsgranskning av yrkeshögskoleutbildningar , Myndigheten för , 2021. , Från många till en – sammanslagningar av myndigheter RiR 2010:3, , 2010 och , D.B.,”The central role of the propensity score in observational studies for causal effects”, Biometrika, 1983. , A., de , X. och , O., ”Does Formal Education for Older Workers Increase Earnings? - Evidence Based on Followup”, Labour, 2014. , A. och , O., ”Flexibility at a cost – Should governments stimulate tertiary education for adults?”, , 2016. Statskontoret, Myndighetsanalys av Myndigheten för , Statskontoret, 2012. Slutrapport från Utredningen om bildandet av MYH (U2008:12) Proposition 2008/09:68 , 2008/09: UbU6, rskr.2008/09:178. Proposition 2015/16:198 En stärkt yrkeshögskola. Lagen (2009:128) om Förordningen (2009:130) om Förordning (2011:1162) med instruktion för myndigheten för . Förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. 50R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 3 Inkomstutveckling för deltagare i yrkeshögskoleutbildning jämfört med övriga, . Standardfel inom parantes. -417,17 -752,88 -227,46 (10,17) (9,99) (11,75) (13,0) (14,05) (15,01) (15,77) -432,72 -895,97 -290,74 (11,34) (11,01) (12,82) (14,13) (15,13) (15,92) (16,41) -474,83 -985,51 -251,07 (11,78) (11,68) (12,71) (13,48) (14,33) (14,13) -527,82 -1067,44 -303,31 (12,65) (12,65) (13,11) (12,71) Tabell 4 Dagar i arbetslöshet för deltagare i yrkeshögskoleutbildning jämfört med övriga. Standardfel inom parantes. -3,15 -0,09 (0,54) (0,36) (0,50) (0,51) (0,43) (0,40) (0,37) -3,92 (0,52) (0,35) (0,49) (0,44) (0,39) (0,38) (0,39) -3,38 (0,48) (0,31) (0,42) (0,39) (0,37) -2,11 (0,42) (0,27) (0,38) Tabell 5 Sysselsättning för deltagare i yrkeshögskoleutbildning jämfört med övriga. Standardfel inom parentes. -0,13 -0,33 -0,01 (0,01) (0,00) (0,01) (0,01) (0,00) (0,00) (0,00) -0,11 -0,37 -0,01 (0,01) (0,00) (0,01) (0,00) (0,00) (0,00) (0,00) -0,10 -0,35 (0,01) (0,00) (0,00) (0,00) (0,00) (0,00) -0,09 -0,36 (0,01) (0,00) (0,00) (0,00) R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G Tabell 6 Inkomstutveckling i för deltagare i yrkeshögskoleutbildning med eller utan examen jämfört med övriga. Standardfel inom parantes. (14,72) (16,56) (17,56) (18,26) -135,59 -107,38 -103,41 -94,86 (26,43) (28,24) (29,46) (30,74) (15,52) (16,70) (17,72) (18,62) -181,64 -150,06 -141,56 -140,04 (32,03) (33,05) (33,85) (34,67) (14,47) (15,65) -98,85 -52,86 (32,86) (33,92) Figur 6 Sysselsättningsuvecklingen för yrkeshögskolestuderande. 52R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 7 Utvecklingen i antal dagar i arbetslöshet för yrkeshögskolestuderande. Tabell 7 Inkomstutveckling i för deltagare i yrkeshögskoleutbildning jämfört med övriga, uppdelad på kön. Standardfel inom parantes. (16,66) (17,77) (18,29) (19,47) (19,72) (20,05) (17,16) (18,40) (20,50) (21,36) (15,82) (19,50) R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G Tabell 8 Inkomstutveckling i för deltagare i yrkeshögskoleutbildning jämfört med övriga, uppdelad på utländsk bakgrund. Standardfel inom parantes. (59,64) (60,11) (63,28) Född i med båda föräldrarna (49,74) (53,31) (53,52) (13,79) (14,50) (14,99) (60,04) (61,31) Född i med båda föräldrarna (54,56) (56,69) (13,98) (14,35) (58,97) Född i med båda föräldrarna (50,30) (13,47) 54R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N För att skatta effekten av yrkeshögskoleutbildning på bästa sätt vore det bäst att bland dem som vill gå en yrkeshögskoleutbildning slumpmässigt välja dem som får delta och använda de andra som jämförelsegrupp. Då detta inte är möjligt samt att det inte finns någon exogen variation som kan utnyttjas får en mer deskriptiv analys användas för att utvärdera yrkeshögskoleutbildning. Vi använder en så kallad propensity score-matchningsmetod152 för att matcha deltagarna i mot individer som inte har deltagit i en yrkeshögskoleutbildning. Syftet är att, så långt som möjligt, identifiera individer som i allt övrigt liknar varandra så mycket som möjligt förutom att den ena individen har gått på och den andra inte. Detta för att få så hög jämförbarhet som är möjligt mellan deltagarna och jämförelsegruppen. Det finns ett stort antal studier som använder sig av denna identifieringsmetod.153 Risken är dock att icke observerbara karaktäristika kan påverka utfallet, det vill säga att sådant vi inte kan observera i data som exempelvis ambition eller intresse påverkar individernas val, vilket i sin tur påverkar utfallet. Detta är också är den huvudsakliga kritiken mot metoden, varför metoden kräver ett rikt datamaterial av hög kvalitet för att fungera bra, vilket är fallet i Sverige.154 Vidare använder vi kontroller för utfallet innan utbildning varför vi även kontrollerar för icke-observerbara faktorer som är konstanta , som exempelvis motivation. För att bias då ska uppstå krävs att det finns systematiska skillnader mellan jämförelsegrupperna som samvarierar med en tids trend, att exempelvis personer med vikande motivation eller hälsa skulle vara överrepresenterade i vårt urval. Matchningen görs på variablerna som redovisas i tabellen nedan. Det är variabler som vi antar påverka utbildningsbeslutet. Tabellen redovisar deskriptiv statistik för urvalen innan och efter matchningen så att matchningens kvalité kan granskas. Av utrymmesskäl redovisas endast tabellen som rör det som vi anser är huvudanalyserna på inkomstutvecklingen för dem som startade utbildningar Vid efterfrågan kan övriga tabeller tas fram. Variablerna är exempelvis antal dagar personen har varit arbetslös tre perioder innan utbildningen påbörjas men även tidigare bruttoinkomster dessa perioder. Vidare används en indikatorvariabel om individen har haft sjukpenning eller inkomst av sjukdom, arbetsskada eller rehabilitering de två föreliggande perioderna innan utbildningsstart. 152Nearest neighbour-matchning med återläggning. n = 4. 153Se exempelvis och , ”The central role of the propensity score in observational studies for causal effects”, 1983; och , ”Flexibility at a cost – Should governments stimulate tertiary education for adults?”, 2016; , de och , ”Does Formal Education for Older Workers Increase Earnings? - Evidence Based on Follow-up”, 2014. 154Heckman m.fl., ””, 1998. Lechner och Wunsch, ”Sensitivity of matching-based program evaluations to the availability of control variables”, 2013. R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G andra inkomster såsom föräldraledighet, värnplikt eller grundutbildning, försörjningsstöd eller inkomster förknippade med studier. Individerna matchas även på betyg från och gymnasiet samt ett födelseland grupperat och föräldrars högsta utbildningsnivå. Information om individen är gift eller i partnerskap samt om de finns småbarn i hushållet. Småbarn definieras här som barn i åldern 0–. De flesta av variablerna är indikatorvariabler, det vill säga antar värdet ett om det exempelvis finns ett eller flera barn som är i åldern 0–året innan utbildningsstart. Arbetslöshetsinformationen är kategoriserad i tre steg: arbetslös 1–, 26–eller 101–. Ålder är också kategoriserad. Bruttoinkomst är inte kategoriserad utan är en deflaterad kontinuerlig variabel och även här används tre perioder innan utbildningsstart i grundmodellen. Eftersom det inte fullt ut går att försäkra sig om att det inte finns några ickeobserverbara skillnader av det slag som nämns ovan mellan individerna kan jämförelserna inte ses som en effekt av en yrkeshögskoleutbildning i strikt bemärkelse. Dock minskar risken för att de ska påverkas av något annat än yrkeshögskoleutbildningen då vi kontrollerar för ett stort antal variabler. Därför används även variation mellan syskon, så kallade syskonfixa effekter, i en känslighetsanalys för att jämföra resultaten. Detta förenklar i vissa hänseenden jämförelser då syskon delar bakgrund i stor utsträckning. Här jämförs utfall mellan syskon som har, respektive inte har, deltagit Det gör att man kommer åt två stora källor till bias, skillnader i förmågor����������������������������������������������������och skillnader i����+4social− ����������������������������������������������������bakgrund. Det ����som−1) skattas är Förklarande variabler är kön, ålder samt betyg från och gymnasiet. Resultaten presenteras i bilaga 3. Data i granskningen utgår från studerande som påbörjade en yrkeshögskoleutbildning åren 2010–2016 och levereras av Myndigheten för samt SCB och tillhandahålls via SCB:s MONA-system. Från MYH:s data identifierar vi studerande som vi matchar mot hela den övriga befolkningen som återfinns i SCB:s LISA- register155. På så vis skapas en jämförelsegrupp till de studerande på MYH. Data innehåller både information som varierar som civilstånd, antal barn, inkomster, och information som inte varierar , såsom kön, födelseår, födelseland. Information som varierar samlas in innan och efter utbildningens startår där informationen innan start används för att matcha individer medan informationen efter utgör utfall, exempelvis bruttoinkomster efter utbildningens start. Eftersom vi använder ett matchningsförfarande på ett stort antal variabler kommer detta att påverka urvalet av individer då det är betingat på att individerna finns representerade i dessa register. Exempelvis kommer äldre individer 155Longitudinell integrationsdatabas för sjukförsäkrings- och arbetsmarknadsstudier. 56R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N som inte finns representerade i betygsstatistiken att falla bort. Vidare använder vi bara en utbildning per individ, den första. Vissa individer fullföljer inte sin utbildning direkt utan kan finnas på samma utbildning med en efterföljande omgång. Dessa klassificerar vi som samma utbildning. Dessa individer kommer således gå längre utbildningar än vad som faktiskt finns inom . Tabell 9 Genomsnittliga individegenskaper före och efter matchning. Deltagare som påbörjade utbildning . -0,00 -0,01 -0,00 -0,00 -0,01 -0,01 -0,00 -0,00 -0,01 -0,28 -0,00 -0,25 -0,00 -0,26 R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G -0,01 -0,01 -0,01 -0,001 -0,06 -0,04 -0,00 -0,16 -0,17 Ålder 18–25 -0,00 Ålder 26–30 Ålder 31–40 -0,19 -0,01 Ålder 41–50 -0,29 -0,14 -0,13 -0,19 -0,21 -0,07 -0,01 -0,01 -0,00 och (6) -0,00 -0,00 -0,02 58R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N -0,01 -0,04 -0,00 -0,02 -0,00 -0,05 -0,08 -0,21 -0,15 R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G 60R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 10 Jämförande analys, deflaterad bruttoinkomst. 147,6*** 153,6*** 188,8*** (26,53) (27,88) (26,70) -27,51*** -19,78*** -19,96*** (0,684) (0,657) (0,705) 291,4*** 236.6*** 230.9*** (4,948) (4,664) (4,747) 269,8*** 263,8*** 271,0*** (13,88) (13,30) (14,32) 225.1*** 300,4*** 330,8*** (12,07) (11,55) (14,24) 1,162*** 1,040*** 1,050*** (19,70) (19,64) (22,12) 1,468,548 1,612,798 1,739,240 ***p < 0.01 **p < 0.05 *p < 0.1 Tabell 11 Ashenfelters dip. Inkomstskillnader beroende på selektionsmodell vid propensity score matchning. Utfall, inkomster efter påbörjad yrkeshögskoleutbildning. (14,05) (15,13) (14,33) (14,16) (15,12) (14,41) R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G 62R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Analys av MYH:s bedömningsunderlag för urval av utbildningar Varje handläggare som ansvarar för bedömning av utbildningar ska göra bedömningar utifrån en rad olika parametrar. Anteckningar för dessa parametrar ska göras i en särskild Excelfil där de data som är möjliga att kvantifiera eller kort beskriva ingår. Det innebär att det finns ytterligare information som handläggarna tar hänsyn till när de bedömer ärenden och som kan påverka ärendet, information som inte vi har tillgång till i bedömningsfilen. De slutsatser som dras utifrån analysen av denna fil ska därför tolkas med försiktighet och ses som en indikation på hur vissa faktorer påverkar om en utbildning beviljas statsbidrag eller inte. Vi har använt dessa bedömningsfiler för att analysera några av de centrala moment som myndigheten har att ta hänsyn till. Det är bedömning av tidigare utbildningars resultat i form av genomströmning, arbete och resultat av tillsyn och granskning samt betydelsen av att utbildningen funnits tidigare. Betydelsen av att utbildningen har funnits tidigare 383 av de 1 097 utbildningarna har en föregångare, det vill säga en tidigare utbildning som genomförts av samma anordnare och som har varit i stort sett identisk. I de bedömningsfiler som beskrivs ovan kan vi se att en föregångare ökar sannolikheten för att få en utbildning beviljad. Detta gör vi genom en logistisk regression och analys av marginaleffekten av att tidigare ha genomfört Sannolikheten att beviljas en utbildning om samma utbildning funnits förut är väsentligt högre än om utbildningen inte har en föregångare. Då sannolikheten är väsentligt större att beviljas en utbildning om denna har en föregångare är det mer rättvisande att jämföra de utbildningar som har resultat eller granskningar nedan med andra utbildningar som också har en föregångare. Tabell 12 Korrelation mellan tidigare utbildning och att beviljats ny utbildningsomgång R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G Betydelse av de tidigare utbildningarnas resultat Med hjälp av myndighetens bedömningsfil har vi undersökt om utbildningar med positivt respektive negativt resultat samt tillsyn eller granskning i högre respektive lägre grad beviljas nya omgångar. Utbildningarnas tidigare resultat beskrivs av handläggarna i fritext. I bedömningsfilen anges om det har förekommit tillsyn eller granskning av tidigare utbildningar, hur genomströmningen har varit på tidigare utbildningar det vill säga om platserna har blivit tillsatta och hur hög examensgraden har varit. Om utbildningarna har pågått så länge att det också finns resultat, det vill säga om de som tagit examen har fått arbete inom rätt område, ska också detta finnas med i filen. Vi har sedan kodat om detta så att en analys kan göras. I vissa fall har handläggarna enbart skrivit ut omdöme som till exempel ”jättebra resultat”. Då har vi använt det. I många fall har ett resultat presenterats i numeriskt format. Vi har då bedömt enligt följande: (stark) = tillsyn eller granskning utan anmärkning/hög genomströmning/hög andel i arbete (> ) (medel) = viss kritik i tillsyn eller granskning/medel avseende genomströmning/resultat (50–genomströmning/arbete) (svag) = kritik på tillsyn/granskning eller svaga resultat avseende genomströmning och resultat (< ) 4.att det finns en anteckning men vi kan inte tyda om den är positiv eller negativ. Det betyder dock inte att till exempel bedömt att ett resultat som är >75 % är ett bra resultat utan det är en indelning för att göra det möjligt att granska olika nivåer på resultat i relation till beviljande. Med genomströmning avser vi här både examinationsgrad och tomma platser eller inställda utbildningsomgångar. 240 utbildningar har en anteckning om detta i bedömningsfilen. När det gäller genomströmningen så är beviljandet högt för de utbildningar som har ett tidigare starkt utfall och väsentligt lägre än för dem med ett svagt. av de med ett starkt resultat beviljas nya omgångar. får bifall på sin ansökan om det tidigare resultatet är svagt. 64R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Knappt 90 utbildningar av de utbildningar som har en föregångare har en registrering om tidigare resultat. Resultatet liknar det tidigare men är ännu något tydligare avseende att de som har hög övergång i arbete i högre grad beviljas ny utbildning och tvärt om. När det gäller tillsyn och kvalitetsgranskning är det 90 ansökningar som registrerats med resultat från tidigare granskningar. Även här får utbildningar med ett starkt resultat i högre grad nya beviljanden jämfört med de som fått ett svagt resultat. Dock rör det sig här om så få ärenden med bedömningen svag så det är svårt att dra någon slutsats. R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G 66R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Intervjuer, akter och enkäter Intervjuer har genomförts med chefer och handläggare vid myndigheten för . Intervjuer har också genomförts med 5 anordnare. har svarat på skriftliga frågor. Nästan alla intervjuer har spelats in och skrivits ut. I dessa fall har respondenterna fått ta del av anteckningarna. Det material som har använts är detta granskade material. Det är en vedertagen metodmässig kvalitetssäkring att gå till väga på ett sådant sätt. Texterna har sedan kategoriserats utifrån innehållet i de olika intervjuerna för att utgöra svar på revisionsfrågorna. Tabell 16 över genomförda intervjuer 3 fokusgrupper a 4 personer om bedömning av statsbidrag + 2 kommunala/regioner 3 privata 2 fokusgrupper a 4 personer om tillsyn + chef i separat grupp 2 fokusgrupper a 4 personer om kvalitetsgranskning + chef i separat 1 fokusgrupp a 2 intervju om analys Intervju enheten för rättsfrågor 37 handläggare/chefer 30 akter har lästs igenom. Det avser kommunicerade avslagsbeslut där myndigheten har bedömt att en utbildning inte ska få statsbidrag på grund av att andra har prioriterats och där det funnits en föregångare men där ingen information om tidigare resultat är noterat i bedömningsfilen. Akterna har kategoriserats utifrån om besluten innehåller en motivering som beskriver orsaken specifikt i förhållande till utbildningen eller om det innehåller en mer generell beskrivning. I 4 av 30 akter är beskrivningen av mer generell karaktär. R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G En enkät har också genomförts, riktad till de organisationer som på olika sätt är i kontakt med MYH, angående MYH:s bedömning av arbetsmarknaden samt vad man anser om kvaliteten i . Av 80 organisationer har cirka