prop · H803109 · 2021-03-23 00:00:00 — UHR konstaterade bl.a. att konstnärliga högskoleutbildningar hör till de mest snedrykterande när det gäller social Detta verifieras t.ex. av statistik från () och (Statistiskt meddelande UF 20 ). Andelen högskolenybörjare med högutbildade föräldrar, dvs. minst en av föräldrarna har eftergymnasial utbildning, var /20 på de konstnärliga kandidatprogrammen. Motsvarande andel på de konstnärliga mastersprogrammen var . Detta kan jämföras med att bland högskolenybörjarna generellt hade högutbildade föräldrar och bland alla 19–21-åringar, dvs. även ickehögskolestuderande, hade högutbildade föräldrar. Andelen studenter med högutbildade föräldrar som studerat på de konstnärliga programmen har legat relativt , under nästan alla läsår /2008 (Statistiskt meddelande UF 20 ). har dock andelen personer med högutbildade föräldrar generellt blivit större. Regeringen gav UKÄ i uppdrag att genomföra en tematisk utvärdering av universitets och högskolors arbete med breddad rekrytering. (U2019/03691 och U2020/02276). Uppdraget ska redovisas . Regeringen är medveten om att en stor del av snedrekryteringen till konstnärliga högskoleutbildningar grundläggs långt innan antagningen till dessa utbildningar, varför det pågående uppdraget till UKÄ behöver kompletteras med satsningar som når barn och unga i tidigare åldrar. 6.4Erfarenhetsutbyte om breddad rekrytering till kulturella och konstnärliga utbildningar och breddat professionellt deltagande Regeringens bedömning: Staten bör verka för att utbildningsaktörer på olika nivåer och andra aktörer inom kulturområdet ges möjlighet att utbyta erfarenheter och goda exempel i frågorna om breddad rekrytering i de kulturella och konstnärliga utbildningarna, samt breddat professionellt deltagande i kultursektorn. Åtgärder: och har bjudit in till ett rundabordssamtal om breddad rekrytering till de konstnärliga utbildningarna. Cirka 35 aktörer från utbildningar, branschen samt relevanta myndigheter och organisationer deltog. 2020/21:109 har fått i uppdrag att vara ett nav för erfarenhetsutbyte gällande breddat professionellt deltagande i kultursektorn. Utredningens bedömning: Utredningen har inte gjort någon bedömning i denna del. Skälen för regeringens bedömning: Den konstnärspolitiska utredningen pekar på vikten av att snedrekryteringen till konstnärsyrket motverkas på flera utbildningsnivåer. Flera konstnärliga högskolor har självmant vidtagit åtgärder för att bredda studentunderlaget, ofta i samarbete med andra aktörer, som folkhögskolor eller fritids- och ungdomsgårdar. Vid sidan av den formella utbildningen, med gymnasieskolans estetiska program samt universitets- och högskoleutbildningarna, spelar folkbildningen och en viktig roll för rekryteringen till konstnärsyrket. I en utvärdering med data pekar på att av deltagarna i estetiska kurser på folkhögskolorna var födda i och att enbart en procent av lärarna i dessa kurser hade vuxit upp i ett utomeuropeiskt land. fick 2017 i uppdrag av regeringen att redovisa en handlingsplan för hur en ökad mångfald avseende etnisk bakgrund, kön och ålder kan uppnås i folkbildningens kulturverksamheter. Uppdraget slutredovisades (U2017/05103). Regeringen bedömer att det vore värdefullt om utbildningsaktörer på olika nivåer och andra aktörer inom kulturfältet ges möjlighet att utbyta erfarenheter och goda exempel i frågorna om breddad rekrytering i de kulturella och konstnärliga utbildningarna och breddat professionellt deltagande i kultursektorn. Då snedrekrytering i lägre åldrar bidrar till snedrekrytering i högre åldrar är det viktigt att en dialog åstadkoms mellan dessa aktörer för att perspektiven ska kunna komplettera varandra. I arbetet är det också viktigt att involvera aktörer som arbetar med sammanlänkningen av unga och professionen. Runt om i landet finns flera goda och innovativa exempel på hur nya partnerskap, ny kommunikation samt kritisk blick på de egna verksamheterna leder till att de konstnärliga utbildningarna och kultursektorn öppnas upp för nya perspektiv och ger kulturlivet och publiken nya röster. Regeringen ser ett stort värde i att staten tar ett samlande ansvar för att se till att aktörer på olika nivåer och från olika fält kan utbyta erfarenhet i dessa frågor. och tog initiativ till ett rundabordssamtal om breddad rekrytering till de konstnärliga utbildningarna. Cirka 35 aktörer från utbildningar, branschen samt relevanta myndigheter och organisationer deltog. Regeringen ser det som värdefullt att det etableras en struktur för erfarenhetsutbyte kring dessa frågor. fick därför i uppdrag att vara ett nav för erfarenhetsutbyte gällande breddat professionellt deltagande i kultursektorn. Åtgärd: Regeringen har i regleringsbreven till säkerställt finansiering av en nationell samordning av yrkesintegrationsprojektet att delta, så att projektet kan utvecklas till fler konstarter och spridas till hela landet. Den konstnärspolitiska utredningen pekar på vikten av att åtgärda snedrekryteringen till konstnärsyrket och lyfter särskilt upp yrkesintegrationsprojektet att deltas viktiga arbete. Konsten att delta är ett projekt för yrkesintegration med syftet att minska segregationen i den svenska kultursektorn. Projektet drivs av i samarbete med andra branschorganisationer. Bildkonstnärer födda utomlands och utan yrkeserfarenhet i matchas med en kollega med yrkeserfarenhet i för att stärka nätverk samt underlätta en professionell konstnärskarriär i det nya hemlandet. Konsten att delta samarbetar med Arbetsförmedlingen och med flera regioner, som har identifierat projektet som ett viktigt initiativ och valt att gå in med medel för att stödja aktiviteterna. Regeringen bedömer att Konsten att delta fyller en viktig funktion i identifieringen och etableringen av konstnärer födda utomlands, vilket i förlängningen kan leda till att nya perspektiv, erfarenheter och berättelser hörs i det svenska kulturlivet. Att initiativet befästs på nationell nivå bidrar till mer kultur för fler i hela landet. Regeringen har därför genom uppdrag i regleringsbrevet till möjliggjort finansiering av en nationell samordning av projektet som bedöms möjliggöra att projektet kan utvecklas till fler konstarter och att en nationell struktur kan säkerställas. 7Konstnärers möjligheter till konstnärlig förnyelse, fördjupning och utveckling De statliga stödordningarna riktade mot konstnärer är en grundpelare för den statliga konstnärspolitiken, och bedöms vara en förutsättning för att främja konstnärlig förnyelse, fördjupning och utveckling. Det samma gäller arbete. Som regeringen beskriver i avsnitt 4.1 är konstnärsfältet i sig själv föränderligt och en del av samhällsutvecklingen. De statliga insatserna måste därför möjliggöra för nya konstnärliga uttryck och genreöverskridande konstnärlig verksamhet. Regeringen beslutade därför om en ny förordning (2019:1269) om statsbidrag till konstnärer. Förordningen är konstartsneutral och skapar på detta sätt utrymme för nya konstarter och genrer. Syftet enligt förordningen är att främja yrkesverksamma konstnärers möjligheter att bedriva, fördjupa och utveckla sin konstnärliga verksamhet. 2020/21:109 Konstnärspolitiken behöver också ses i ett större sammanhang med internationaliseringen och den globala marknaden. Att konstnärer verkar i en global värld är tydligt. Det är därför viktigt att regeringen verkar för att öka det internationella utbytet och utblicken mot övriga världen. Detta syftar till att vidga arbetsmarknaden och öka möjligheterna till försörjning, men också till att verka för konstnärlig förnyelse, fördjupning och utveckling. De statliga ersättningarna och bidragen till Regeringens bedömning: De statliga ersättningarna och bidragen till konstnärer är av avgörande betydelse för konstnärlig förnyelse, fördjupning och utveckling. Residensverksamheten spelar en viktig roll i att stärka konstnärers arbetsmarknad, utveckla konstnärskap och att skapa förutsättningar för kultur i hela landet. Åtgärd: De statliga ersättningarna och bidragen till konstnärerna har Utredningens bedömning stämmer delvis överens med regeringens. Utredningen föreslår inte någon generell förstärkning av de statliga Utredningen bedömer dock att residensverksamhet stärker konstnärers arbetsmarknad och föreslår att konstnärliga residens ska inrättas på statliga arbetsplatser genom regeringsuppdrag till myndigheter samt att bolaget ska tillföras medel för att vara förmedlande länk mellan myndigheterna och konstnärerna. Vidare föreslås att ska tillföras medel för en satsning på internationella residensprogram, och att myndigheten bl.a. ska inrätta Majoriteten av remissinstanserna stödjer utredningens förslag, i synnerhet förslaget om satsning på internationella Flera instanser invänder dock mot förslaget om inrättandet av konstnärliga residens på statliga arbetsplatser. vissa instanser, exempelvis och konstnärliga högskola, att förslagets syfte och konsekvenser behöver förtydligas och analyseras, dels ifrågasätter flera instanser, bl.a. (), och , att bolaget ska fungera som ensam förmedlande Majoriteten av remissinstanserna beskriver att det också behövs en ökning av de statliga ersättningarna och bidragen till konstnärer. Skälen för regeringens bedömning: Det finns ett antal statliga ersättnings- och bidragsformer riktade till konstnärer inom bild-, form-, musik-, teater-, dans-, ord- och filmområdet. stödgivning i form av kort- och långtidsstipendier, visningsersättning samt bidrag till nyskapande kultur genom Ersättningarna och bidragen ska bidra till att de nationella kulturpolitiska målen nås. Stöden har en central roll att spela i att göra det konstnär i hela landet och för att säkerställa konstnärlig förnyelse, fördjupning och utveckling. Av den konstnärspolitiska utredningen framgår att berörda aktörer överlag är nöjda med utformningen av stöden, men att ytterligare finansiering behövs. Mot bakgrund av remissinstansernas synpunkter och de negativa effekter som den pågående pandemin har haft på konstnärers möjlighet till försörjning, har det blivit än tydligare att det finns ett behov av en förstärkning av ersättningarna och bidragen till konstnärer för att uppfylla konstnärspolitikens motiv och inriktning. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 UO 17, bet. 2020/21:KrU1, rskr. 2020/21:106) förstärktes ersättningar och bidrag till konstnärer med . Regeringen har i regleringsbrevet till beslutat att ca av dessa medel ska användas till att förstärka myndighetens bidragsgivning. Även vissa ersättningar till konstnärer som delas ut av andra aktörer har förstärkts, se avsnitt 8.2 och 8.3. Ett konstnärligt residens erbjuder en konstnär en plats att vara på för att utveckla sitt konstnärskap. Det innebär också utbyte, mentorskap och relationsskapande på platsen. Betydelsen av förstärkningar av residensverksamheter lyfts tydligt fram av den konstnärspolitiska utredningen. Genom att möjliggöra residens i hela landet skapas även ett konstnärligt sammanhang på platser som kanske inte annars skulle ha samma tillgång till konstnärligt utövande. Residensen kan på så vis ses som ett viktigt konstnärspolitiskt instrument och ett effektivt sätt att skapa förutsättningar och bidra till att hela ska leva och hålla ihop. bedriver residensverksamhet inom ramen för programmen IASPIS, Internationella dansprogrammet samt Internationella musikprogrammet. Dessa ger stipendier samt stöd till residens, samverkansprojekt i och utomlands. Förstärkningen av de statliga ersättningarna och bidragen till konstnärerna skulle kunna möjliggöra ett ökat stöd för residensverksamhet. Förstärkningen av ersättningarna och bidragen skulle också i ökad utsträckning möjliggöra en bredare stipendie- och bidragsgivning öppen för nya kulturuttryck, och därmed nya bidragsmottagare. Konstnärliga uttryck som exempelvis kan återfinnas i data- och tv-spel kan innehålla konstnärliga kvaliteter som bidrar till konstnärlig utveckling och förnyelse, men som kanske inte enkelt kan kategoriseras i någon av de traditionella konstarterna. Andra exempel på aktuella konstnärliga uttryck är genreöverskridande konstnärliga uttryck mellan exempelvis film och bildkonst eller dans. Även cirkusen bör nämnas i sammanhanget. Tillgång till residens är en viktig faktor för att förbättra produktionsvillkoren för cirkusartister, något som lyfts fram i samtida cirkus – en kartläggning (Ku2017/02548). Regeringen vill dock understryka den grundläggande bedömningen att det är upp till respektive professionen att avgöra vad som ska få stöd samt att definiera vad konst och kvalitet är. I sammanhanget är det också relevant att nämna det särskilda organet Kulturbryggan inom som har regeringens uppdrag att främja förnyelse och utveckling inom kulturområdet i hela landet och därmed bidra till att öppna för bl.a. nya kulturuttryck. Regeringen bedömer att man inte bör gå vidare med utredningens förslag om att inrätta konstnärliga residens på statliga myndigheter. 2020/21:109 enlighet med flera remissinstanser, bl.a. och konstnärliga högskola, ser regeringen att syftet med förslaget är oklart. Regeringen gör bedömningen att det skulle ge mer effekt för konstnärers villkor att stärka och utöka den residensverksamhet som redan pågår i landet och internationellt. Frågan om särskilda internationella residensmedel avhandlas i avsnitt 7.3.1. 7.2Stödordningarna för fria aktörer på bild- och formområdet Åtgärd: Regeringen har beslutat om en ny förordning om statsbidrag till aktörer inom bildkonst, form och konsthantverk, i syfte att främja en fortsatt positiv utveckling av området och att göra bildkonst, form och konsthantverk tillgängligt för en större publik. Förordningen trädde i kraft . De statliga ersättningarna och bidragen till konstnärer är av avgörande betydelse för konstnärers möjligheter att utveckla sitt konstnärskap och för konstnärlig förnyelse, fördjupning och utveckling. Bild- och formkonstområdet är i stark utveckling. Många nya initiativ tas utanför storstadsregionerna och ett flertal nya arrangörer med kvalitativ verksamhet har beviljats verksamhetsbidrag . De tidigare bidragsförordningarna som styrde Statens kulturråds bidragsgivning på området var dock inaktuella. Förordningarna innehöll formuleringar som motverkade möjligheten att förnya bidragsgivningen för att kunna stödja verksamheter som arbetar på nya sätt och i nya former. Regeringen beslutade därför om en ny gemensam förordning (2020:337) om statsbidrag till aktörer inom bildkonst, form och konsthantverk, som trädde i kraft . Den nya bidragsförordningen ger möjlighet att i ökad grad kunna stödja verksamheten hos fler kvalitativa, nyskapande och experimentella aktörer. Förordningen möjliggör öppna och inkluderande stödsystem som på ett flexibelt sätt tar hänsyn till snabba förändringar inom området. Det är en förutsättning för en fortsatt positiv utveckling av bild- och formkonstområdet samt för dess tillgängliggörande för en större publik och svarar därmed bättre mot de nationella kulturpolitiska målen. Konstnärspolitiken ska ses i ett större sammanhang där internationaliseringen och den globala marknaden är viktiga förutsättningar för konstområdets överlevnad och utveckling. verkar i en global värld och det blir allt svårare att avgränsa konstnärens geografiska tillhörighet till nationsgränser. och mångfald ska kunna prägla samhällets utveckling i enlighet med de nationella kulturpolitiska målen krävs nya intryck och utbyten. också en förutsättning för konstnärlig utveckling och förnyelse. därför viktigt att regeringen verkar för att öka det internationella utbytet och utblicken mot övriga världen. I sammanhanget bör mellanhänderna, Skr. 2020/21:109 som ofta kan vara en förutsättning för att ett utbyte ska ske, lyftas fram. Pandemin har visat hur snabbt förutsättningarna för internationellt utbyte kan ändras och därmed aktualiserat betydelsen av hållbara, men flexibla, strukturer på området. Det är viktigt att i sammanhanget se kulturområdets och konstnärernas betydelse för utvecklingssamarbetet och för demokratiseringsprocesser i världen. Regeringen har i olika sammanhang tydliggjort att arbete för att främja, förankra och försvara demokratin ska stärkas genom en utrikespolitisk demokratisatsning, som syftar till att motverka den demokratiska tillbakagång som vi ser runt om i världen. Medier och konstnärer drabbas av ett krympande utrymme. Regeringen ser därför att det är av vikt att stärka centrala demokratiaktörer, där kulturlivets aktörer och dess infrastruktur har en viktig roll att spela. Ur ett konstnärspolitiskt perspektiv är internationell samverkan viktigt för att möjliggöra en bredare arbetsmarknad, och konstnärlig utveckling samt för att stödja varandra gällande frågan om konstnärlig frihet. 7.3.1Internationell residensverksamhet och internationellt kulturutbyte Regeringens bedömning: Internationell residensverksamhet stärker konstnärers arbetsmarknad och bidrar till att främja konstnärlig förnyelse, fördjupning och utveckling samt ökat internationellt kulturutbyte. Åtgärd: De statliga ersättningarna och bidragen till konstnärer förstärks med . Utredningens bedömning stämmer till viss del överens med regeringens. Utredningen bedömer att residensverksamhet stärker konstnärers arbetsmarknad. Vidare föreslås att ska tillföras medel för en satsning på internationella residensprogram, och att myndigheten bl.a. ska inrätta nya residens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna stödjer utredningens förslag, i synnerhet förslaget om satsning på internationella residensprogram. Skälen för regeringens bedömning: Residensverksamhet stödjer konstnärlig, kvalitativ fördjupning och utveckling. Residensverksamheten inom landet behandlas i avsnitt 7.1. Många residens har dock även internationell koppling. Genom att möjliggöra och erbjuda residens internationellt för konstnärer att utvecklas på skapas ett konstnärligt sammanhang på platser som kanske inte annars skulle ha samma tillgång till konstnärligt utövande. Det kan i sin tur skapa en attraktivare miljö för konstnärer att verka i. Residensen innebär att internationella konstnärer får möjlighet att verka i olika delar av samt att svenska konstnärer får möjlighet att verka och utvecklas i olika delar av världen. Därmed skapas också ett ovärderligt utbyte och berikande av kulturlivet. Förstärkningen av de statliga ersättningarna och bidragen till konstnärer som redovisas i avsnitt 2020/21:109 7.1 skulle, som utredningen föreslår, kunna användas för att förstärka och utveckla de tre internationella programmen för kulturutbyte vid (bild- och form, musik samt dans), som erbjuder residensverksamhet. Det finns ett behov av insatser för en förstärkt infrastruktur i hela landet. En förstärkning skulle även kunna öppna för möjligheter att inrätta program för fler konstområden. Regeringen bedömer dock inte att man bör gå vidare med den konstnärspolitiska utredningens förslag att peka ut särskilda medel för internationella residensprogram. I enlighet med den rådande principen för styrningen av , där myndigheten ges stor frihet att besluta om hur medel används, bör inte något speciellt belopp pekas ut. Förstärkningen av ersättningar och bidrag till konstnärer kan dock alltså användas till att förstärka internationella residensprogram om anser att det är lämpligt. Förstärkningen av dessa ersättningar och bidrag innebär också att den bidragsgivning som går till internationella utbyten hos bl.a. , och Författarfonden kan förstärkas. 7.3.2Konstnärernas och kulturens roll i internationellt utvecklingssamarbete Regeringens bedömning: Konstnärers och kulturens roll i det internationella utvecklingssamarbetet bör fortsatt främjas. bör i ökad utsträckning bidra till demokratiseringsprocesser och den konstnärliga friheten globalt. och bör fortsatt ha i uppdrag att verka för synergier mellan kulturpolitiska och biståndspolitiska insatser. Åtgärder: Regeringen har 2019 gett (Sida) två uppdrag att inventera och utveckla arbetet med demokrati i det internationella utvecklingssamarbetet och särskilt lyft fram kulturlivets aktörer. Regeringen har också 2019 beslutat om en ändring av instruktionen för som innebär att det tydligt framgår att myndigheten ska främja ett brett internationellt kultursamarbete. Utredningens bedömning stämmer delvis överens med regeringens. Utredningen bedömer att ett uppdrag bör lämnas till , , och Sida att främja konstnärernas roll i utvecklingssamarbetet. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna såsom Myndigheten för kulturanalys, , , och stödjer utredningens bedömning. avstyrker dock förslaget och påpekar att man redan samverkar med berörda aktörer kring den verksamhet som bedrivs inom olika områden. Skälen för regeringens bedömning: Kulturen har en central roll att spela i det demokratiska samtalet. Stöd till kulturlivets aktörer internationellt, inte minst konstnärer, bidrar därför till demokratisk utveckling. Regeringen har i olika sammanhang tydliggjort att arbete för att främja, förankra och försvara demokratin ska stärkas genom en demokratisatsning, som syftar till att motverka demokratisk tillbakagång och inskränkning av det demokratiska utrymmet. Internationellt ser vi en utveckling där medier och kulturaktörer drabbas av ett krympande utrymme. Regeringen ser därför att det är viktigt att stärka dessa aktörer globalt, inte minst kvinnliga konstnärer som är en särskilt utsatt grupp. Det är också viktigt ur ett konstnärspolitiskt perspektiv då det öppnar för en bredare arbetsmarknad, men också för möjligheter till konstnärlig utveckling. Iett samarbetsprojekt med Sida 2011–2013 fördelade bidrag till kulturorganisationer som verkar i låg- och medelinkomstländer. har och i uppdrag att främja kulturens roll för yttrandefrihet och demokratisering och även att verka för synergier med biståndspolitiska insatser, ett arbete som regeringen bedömer bör fortsätta. Den konstnärspolitiska utredningen beskriver hur stödet till kulturprojekt överlag har minskat sedan ett tiotal år tillbaka och att kulturinsatser oftare integreras i bredare satsningar på demokrati och mänskliga rättigheter. Regeringen lämnade ett uppdrag till Sida om att inventera och utveckla arbetet med demokrati i utvecklingssamarbetet (UD2019/10446). Hur ökat stöd till demokratins röstbärare, såsom kulturlivets aktörer, kan bidra till den demokratiska utvecklingen nämns i uppdraget som ett område av särskilt intresse. Uppdraget redovisades och i Sidas redovisning föreslås stärkt stöd till kulturlivets aktörer som ett område för kommande satsningar inom ramen för demokratiarbetet (UD2019/18823). Därutöver har regeringen lämnat ytterligare ett uppdrag till Sida om att utveckla arbetet med demokrati i utvecklingssamarbetet (UD2020/13611). I detta nämns särskilt kulturutövares betydelse. Sida ska redovisa arbetet i myndighetens årsredovisning fram t.o.m. . undertecknades ett avtal mellan Sida och som innebär att ska initiera ett stödprogram för att stärka och skydda den konstnärliga friheten internationellt. Medel kommer att fördelas till internationella organisationer som arbetar för att skydda och främja den konstnärliga friheten. Programmet finansieras av Sida och löper över . Regeringen har också beslutat om en ändring av förordningen (2015:152) med instruktion för som innebär att det tydligt framgår att myndigheten ska främja ett brett internationellt kultursamarbete genom samarbete med aktörer inom kultursektorn i och utomlands. Inom ramen för Statens kulturråds och uppdrag i regleringsbrevet om kulturens roll för yttrandefrihet och demokratisering ska myndigheterna verka för synergier mellan kulturpolitiska och biståndspolitiska insatser. Sida och har inom ramen för detta uppdrag bl.a. genomfört ett pilotprojekt för att utveckla metoder när det gäller synergier mellan kultur- och biståndspolitiken. Projektet handlar om att stödja konstnärlig frihet för individuella konstnärer genom bl.a. residens, men också att stödja kulturell infrastruktur som värnar konstnärers villkor genom olika kunskapsutbyten.