prop · H9031d18 · 2021-09-20 00:00:00 — har i enlighet med strategin verkat för att fortsätter utveckla sin verksamhet inom framför allt arbetet för mänskliga rättigheter med tonvikt på yttrandefrihet, hållbara, demokratiska och inkluderande samhällen, jämställdhet, miljö, klimat och hav samt en effektiv och modern organisation. deltar även aktivt i flera av program, framför allt inom prioriterade områden såsom yttrandefrihet och journalisters säkerhet, jämställdhet och kampen mot kultur- förstörelse. är ansvarigt för den globala samordningen av mål 4, God utbildning för alla, i Agenda . Ett fortsatt aktivt svenskt engagemang bidrar till att driva Agenda 2030 framåt både på det nationella och internationella planet. Inom ramen för verksamhet bidrar till att säkerställa rätten till utbildning av god kvalitet för alla. 3.6Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Sammantaget är i flera avseenden en framstående kunskaps- och forsknings- nation. Andelen barn i förskolan är hög redan . Den senaste inter- nationella studien bekräftar det positiva trendbrott som uppvisades undersökning vad gäller svenska elevers resultat i matematik och natur- vetenskap i årskurs 8, även om förbättringar kan göras inom de ämnen där svenska elever presterar under genomsnittet. Positivt är också att fortsatt har en högre utbildningsnivå än snittet i , att övergången till arbete ser bättre ut i än i som helhet och att det är en mindre andel unga i än genomsnittligt i som varken arbetar eller studerar. har i högsta grad påverkats av pandemin. Arbetslösheten har ökat och antalet lediga jobb har minskat och särskilt har personer som inte ännu är etablerade på arbetsmarknaden drabbats. Därför är det positivt att fler har fått möjlighet att studera inom komvux, , folkhögskolan och universitet och högskola och att antalet studerande har ökat inom flertalet utbildningar där prognoserna förut- spår brist framöver. Riktade insatser mot bristyrken och de resurser som regeringen genom tillfört komvux, , folkhögskolan och högskolan , motsvarande drygt 160 000 utbildningsplatser , tillsammans med de satsningar regeringen gjort har möjliggjort att man kunnat möta det ökade söktrycket till utbildningar. Vidare har regeringen presenterat satsningar på totalt 2021 i forsknings- och innovationspolitiska propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60), som lämnades till . Det finns anledning att uppmärksamma de utmaningar som pandemin har inneburit för barn, elever, studenter och anställda inom utbildningssektorn med stora förändringar bl.a. i form av utbildning på distans. Huvudmännen bedömer att det finns en risk för försämrad kunskapsutveckling i och gymnasieskolan även om några sådana tendenser ännu inte är tydliga genom betygen. Vissa grupper bedöms särskilt utsatta, däribland nyanlända elever, elever i social utsatthet och elever 2021/22:1 Utgiftsområde 16 med föräldrar med låg utbildningsnivå vilket kan få negativa konsekvenser för likvärdigheten. Regeringens fortsatta satsningar på stärkt likvärdighet är därför viktiga. står fortsatt inför utmaningar när det gäller regeringens mål om jämställd utbildning. Män har halkat efter kvinnor i utbildningsnivå och mäns utbildningsnivå skiljer endast marginellt från snittet i och kvinnors och mäns val av utbildning skiljer sig fortfarande åt. Det finns fortsatt fler manliga än kvinnliga professorer även om andelen kvinnor bland professorer har ökat . var av professorerna kvinnor och var män. Andelen kvinnor har ökat även i anställningskategorier som föregår professorsanställningar och beviljandegraden vid bidragsansökningar är fortsatt jämn mellan kvinnor och män. 3.7Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder för lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet har framhållit att det är angeläget att få en samlad redovisning av skolans personalsituation (bet. 2014/15:UbU1). I följande avsnitt ges en sådan redovisning. I avsnittet redovisas lärar- och förskollärarsituationen i de skolformer som ingår i skolväsendet, inklusive fritidshem. Annan pedagogisk personal är en personalgrupp som växer och därför redovisas även denna i utvalda delar. Indikatorer för personalens utbildning I resultatredovisningen används fyra olika mått som resultatindikatorer för personalens utbildning. –andel av personalen (årsarbetare) i förskola och fritidshem som har pedagogisk högskoleexamen –andel av lärarna (heltidstjänster) i obligatoriska skolformer som har pedagogisk högskoleexamen –andel av lärarna (heltidstjänster) i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som har pedagogisk högskoleexamen –andel av lärarna (heltidstjänster) i vuxenutbildning (vuxenutbildning i svenska för invandrare särredovisas) och vuxenutbildning som särskild utbildning som har pedagogisk högskoleexamen. Indikatorer för lärares legitimation och behörighet I resultatredovisningen används fyra mått för lärares legitimation och behörighet. –andel lärare och förskollärare (heltidstjänster) i förskola med legitimation –andel lärare i obligatoriska skolformer (heltidstjänster) med legitimation och behörighet per ämne och nivå –andel lärare i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan (heltidstjänster) med legitimation och behörighet per ämne –andel lärare i vuxenutbildningen (heltidstjänster) med legitimation och behörighet per ämne. Indikatorer för lärar- och förskollärarutbildning Ur ett personalförsörjningsperspektiv redovisas också uppgifter om utvecklingen på yrkesexamensprogrammen inom pedagogik och lärarutbildning. De indikatorer som används är: 2021/22:1 Utgiftsområde 16 –söktryck till yrkesexamensprogrammen (antal behöriga förstahandssökande per antagen) –antal nybörjarstudenter på yrkesexamensprogrammen –antalet examinerade från yrkesexamensprogrammen. Indikatorer för lärar- och förskollärarförsörjning I resultatredovisningen används två resultatindikatorer för att beskriva utvecklingen av lärar- och förskollärarförsörjning: –framtida rekryteringsbehov, examinationsbehov samt beräknad examination av lärare och förskollärare –andel arbetsgivare som uppger brist på personal inom pedagogik och lärarutbildning. Personalsituationen i förskolan och fritidshemmet Antalet anställda i arbete med barn i förskolan uppgick till 100 666 heltids- tjänster, en minskning med 577 heltidstjänster (0,) sedan föregående år. minskade antalet barn i förskolan med 4 480, en minskning . Andelen deltagande barn var dock densamma som föregående år. Detta innebär att antalet barn per anställd (heltidstjänst) minskat med 0,1 barn sedan föregående år. I diagram 3.12 visas utvecklingen i antal barn per anställd . Diagram 3.12 Antal barn per anställd (heltidstjänst) i förskolan Antal barn/anställd Anm.: samlas uppgifter om barn och personal i förskola in på individnivå. lämnades uppgifterna på gruppnivå. Förändringen i hur uppgifterna samlas in kan påverka jämförbarheten av uppgifterna innan och efter 2014. Därför visas endast uppgifterna i diagrammet. Könsfördelningen bland de anställda i förskolan är mycket ojämn och visar inga tecken på förändring . har av de anställda (heltids- tjänster) varit kvinnor och män. Av de anställda (heltidstjänster) i förskolan hade en pedagogisk högskoleexamen . Andelen med en pedagogisk högskoleexamen har ökat sedan föregående år (se diagram 3.13). Andelen anställda (heltidstjänster) med en förskollärarlegitimation var 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Diagram 3.13 Andel anställda kvinnor respektive män (heltidstjänster) med en pedagogisk högskoleexamen i förskolan Andel (%) Anm.: samlas uppgifter om barn och personal i förskola in på individnivå. lämnades uppgifterna på gruppnivå. Förändringen i hur uppgifterna samlas in kan påverka jämförbarheten av uppgifterna innan och efter 2014. Därför visas endast uppgifterna i diagrammet. Antalet anställda i arbete med elever i fritidshemmet uppgick till 23 510 heltids- tjänster, en minskning med 333 heltidstjänster (1,) sedan föregående år. minskade antalet elever i fritidshemmet med 13 130, vilket innebär att antalet elever per anställd (heltidstjänst) minskade från 20,7 till 20,4 . Andelen barn som var inskrivna i fritidshemmet minskade vilket kan vara en effekt av pandemin och fler hemarbetande föräldrar. Könsfördelningen bland de anställda i fritidshemmet har blivit mer jämn. Av de anställda (heltidstjänster) var kvinnor 2020, en minskning . Diagram 3.14 Antal elever per anställd (heltidstjänst) i fritidshemmet Antal elever/anställd Andelen anställda (heltidstjänster) med en pedagogisk högskoleexamen ökade . Av de anställda (heltidstjänster) hade en 2021/22:1 Utgiftsområde 16 pedagogisk högskoleexamen , vilket motsvarar en ökning . För fritidshemmen saknas uppgifter om legitimationer. Diagram 3.15 Andel anställda (heltidstjänster) med en pedagogisk högskoleexamen i fritidshemmet Andel (%) Personalsituationen i de obligatoriska skolformerna Antalet anställda i arbete med elever i förskoleklassen uppgick /21 till 8 512 heltidstjänster och personaltätheten var oförändrad jämfört med förra läsåret. I ett längre perspektiv har antalet elever per heltidsanställd minskat något i förskoleklassen. Diagram 3.16 Antal elever per anställd (heltidstjänst) i förskoleklassen Antal elever/anställd Könsfördelningen bland de anställda i förskoleklassen är ojämn och visar inga större tecken på förändring. /21 utgjorde kvinnorna av de anställda i förskoleklassen. har andelen heltidsanställda med en pedagogisk högskole- examen minskat i förskoleklassen, men mellan 2019/20 och 2020/21 ser man en liten 2021/22:1 Utgiftsområde 16 ökning av andelen heltidsanställda med en pedagogisk högskoleexamen från . Av de anställda i förskoleklassen som omfattas av legitimationskravet hade en legitimation med relevant behörighet /21. Då räknas endast de lärare som har sin huvudverksamhet i förskoleklassen. En del av dem som arbetar i förskole- klassen arbetar även i andra verksamhetsformer. Diagram 3.17 Andel anställda (heltidstjänster) med en pedagogisk Andel (%) Antalet lärare i uppgick /21 till 90 055 heltidstjänster, en ökning med 744 heltidstjänster (0,) sedan föregående läsår. ökade antalet annan pedagogisk personal i med 18 311 heltids- tjänster (0,). I den övriga pedagogiska personalen ingår bl.a. studiehandledare på modersmål (1 836 heltidstjänster) och lärarassistenter (2 104 heltidstjänster). Totalt sett ökade den pedagogiska personalen, alltså både lärare och annan pedagogisk personal, i med 841 heltidstjänster, en ökning . ökade antalet elever i med 10 826, vilket är en ökning . Elevökningen gjorde att lärar- och personaltäthet var oförändrad jämfört med föregående läsår. Över den senaste tioårsperioden har dock personaltätheten ökat och antalet elever per pedagogisk personal minskat. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Diagram 3.18 Antal elever per lärare och per pedagogisk personal (heltidstjänst) i Antal elever/lärare och pedagogisk personal Antal elever/lärare Antal elever/pedagogisk personal /21 var av lärarna i kvinnor och män. Den ojämna könsfördelningen bland lärarna i har varit oförändrad . Andelen lärare i med en pedagogisk hög- skoleexamen ökade till /21, vilket innebär ett trendbrott. Mellan läsåren 2013/14 och 2019/20 minskade andelen lärare med en pedagogisk högskoleexamen . Av de lärare i som omfattas av legitimationskravet hade en legitimation med relevant behörighet /21, en ökning sedan föregående läsår. Diagram 3.19 Andel lärare (heltidstjänster) med en pedagogisk högskoleexamen i Andel (%) Andelen lärare i med en pedagogisk högskoleexamen varierade mellan kommunala huvudmän med som lägst och som högst /21. Andelen lärare med en pedagogisk examen uppgick /21 i kommunala skolor till , en ökning sedan föregående läsår. I fristående skolor var andelen /21 , en ökning /20. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Det finns skillnader i andelen behöriga lärare mellan olika ämnen. I tabell 3.6 sammanfattas andelen legitimerade och behöriga lärare per årskurs och ämne. Tabell 3.6 Andel legitimerade och behöriga lärare i per årskurs och ämne Andel (%) Årskurs 1–3 Årskurs 4–6 Årskurs 7–9 Anm.: Avser heltidstjänster. Ämnena är rangordnade efter högst andel legitimerade och behöriga lärare i årskurs 7–9. I årskurs 1–3 och årskurs 4–6 var andelen legitimerade och ämnesbehöriga lärare högst i svenska och matematik och i årskurs 7–9 var andelen legitimerade och ämnesbehöriga lärare högst i historia och idrott och hälsa. Antalet lärare i grundsärskolan uppgick /21 till 3 214 heltidstjänster, en ökning med 200 heltidstjänster () sedan föregående läsår. ökade antalet elever i grundsärskolan med 1 171, en ökning . Detta innebär att antalet elever per lärare (heltidstjänst) ökat med 0,1 sedan före- gående läsår och därmed är uppe i 4,2 elever per lärare (heltidstjänst). Könsfördelningen bland lärarna i grundsärskolan är ojämn och detta förhållande har varit oförändrat . Av lärarna var kvinnor och män /21. Andelen lärare i grundsärskolan med en pedagogisk högskoleexamen fortsätter att minska. /21 hade en pedagogisk högskole- examen, en minskning sedan föregående läsår. Av lärarna i grundsärskolan som /21 omfattades av legitimationskravet hade legitimation och behörighet. Antalet lärare i specialskolan uppgick /21 till 235 heltidstjänster, en ökning med 18 heltidstjänster (8,) sedan föregående läsår. ökade elevantalet med 21 elever, en ökning . Detta innebär att antalet 2021/22:1 Utgiftsområde 16 elever per lärare (heltidstjänst) har minskat från 3,2 till 3,1 det senaste läsåret. Köns- fördelningen bland lärare i specialskolan är ojämn. /21 var av lärarna kvinnor, vilket innebär en ökning av andelen kvinnliga lärare med 5 procent- enheter jämfört med föregående läsår. /21 var andelen lärare med en pedagogisk högskoleexamen i specialskolan , en ökning med 1,4 procent- enheter sedan föregående läsår. Andelen lärare med legitimation och relevant behörighet var /21, en ökning sedan föregående läsår. Antalet lärare i sameskolan motsvarade 29 heltidstjänster /21, och antalet elever var 174. Detta innebär att lärartätheten i sameskolan var 6,0 elever per lärare (heltidstjänst). En majoritet av lärarna i sameskolan är kvinnor. /21 var av lärarna kvinnor och män. /21 var andelen lärare med en pedagogisk högskoleexamen , en ökning sedan föregående läsår. Uppgifter om andelen lärare med legitimation och relevant behörighet saknas för sameskolan. Personalsituationen i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan Antalet lärare i gymnasieskolan uppgick /21 till 29 459 heltidstjänster, en ökning med 48 heltidstjänster (0,) sedan föregående läsår. ökade det totala antalet pedagogisk personal i gymnasieskolan med 142 heltids- tjänster, en ökning . I den övriga pedagogiska personalen ingår bl.a. studiehandledare på modersmål (209 heltidstjänster) och lärarassistenter (373 heltids- tjänster). Antalet elever i gymnasieskolan har ökat med 5 843 sedan föregående läsår, en ökning . Som framgår av diagram 3.20 innebär detta att antalet elever per lärare har ökat med 0,1 och att antalet elever per pedagogisk personal har ökat med 0,2 det senaste läsåret. Diagram 3.20 Antal elever per lärare och per pedagogisk personal (heltidstjänst) i gymnasieskolan Antal elever/lärare och pedagogisk personal Antal elever/lärare Antal elever/pedagogisk personal /21 var av lärarna i gymnasieskolan kvinnor och var män. Könsfördelningen bland lärarna i gymnasieskolan har inte ändrats . Andelen lärare i gymnasieskolan med en pedagogisk högskoleexamen har ökat sedan föregående läsår och var läsåret 2021/22:1 Utgiftsområde 16 2020/21, se diagram 3.21. Av de lärare i gymnasieskolan som omfattas av legitima- tionskravet hade en legitimation med relevant behörighet /21, vilket är en ökning sedan föregående läsår. I gymnasieskolan omfattas bl.a. lärare i yrkesämnen av ett undantag från kravet på legitimation. Diagram 3.21 Andel lärare (heltidstjänster) med en pedagogisk högskoleexamen i gymnasieskolan Andel (%) Gymnasieskolor finns i av landets kommuner. En stor del av skol- enheterna är fristående, . /21 var andelen lärare med en pedagogisk examen i kommunala gymnasieskolor och i fristående gymnasieskolor. Bland de kommunala gymnasieskolorna finns det statistik om hur det skiljer mellan olika kommuner. Andelen varierar med som lägst och som högst /21. Motsvarande uppgifter saknas för fristående skolor. Andelen behöriga gymnasielärare skiljer sig stort mellan olika vanliga ämnen. Som framgår av tabell 3.7 var andelen behöriga lärare /21 störst i ämnena historia, svenska och biologi och minst i svenska som andraspråk och teknik. Efter- som det finns ett särskilt undantag från kravet på legitimation för lärare i yrkesämnen respektive modersmål redovisas dessa inte. Andel legitimerade och behöriga lärare i gymnasieskolan per ämne Andel (%) 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Anm.: Avser heltidstjänster. Ämnena är rangordnade efter störst andel legitimerade och behöriga lärare i gymnasieskolan. Antalet lärare i gymnasiesärskolan uppgick /21 till 1 661 heltidstjänster, en ökning med 1 heltidstjänster (0,) sedan föregående läsår. ökade antalet elever i gymnasiesärskolan med 198 elever (3,). Detta innebär att antalet elever per lärare (heltidstjänst) har ökat med 0,2 från 3,8 till 4,0 elever per lärare. /21 var av lärarna kvinnor och män. I gymnasiesärskolan hade av lärarna en pedagogisk högskoleexamen /21, vilket är oförändrat jämfört med föregående läsår. Av lärarna i gymnasiesärskolan som omfattas av legitimationskravet hade en legitimation och relevant behörighet /21, en ökning sedan föregående läsår. Vuxenutbildningen som ingår i skolväsendet består av vuxenutbildning (komvux). respektive ingår utbildning i svenska för invandrare (sfi) och särskild utbildning för vuxna (särvux) i komvux, men i det följande redovisas särvux, sfi och övrig komvuxutbildning var för sig. vuxenutbildning (komvux) Antalet lärare i komvux uppgick /21 till 3 175, en ökning med 192 heltids- tjänster (6,) sedan föregående läsår. Uppgifterna avser lärare som arbetar i komvux som anordnas av kommunerna. Lärare som undervisar i verksamhet som bedrivs av en annan anordnare på entreprenad omfattas inte av statistiken. Antalet heltidsstuderande elever per lärare (heltidstjänster) har minskat sedan föregående läsår från 14,7 till 13,6, se diagram 3.22. Även dessa uppgifter avser komvux i regi. Utvecklingen inom den kommunala vuxenutbildningen går mot alltmer upp- handlad utbildning. Andelen kursdeltagare inom komvux som läser hos en extern utbildningsanordnare har fördubblats och uppgick . I och med den stora andelen externa utbildningsanordnare är det möjligt att uppgifter om kommunala anordnare inte ensamma kan användas för att dra slutsatser om utvecklingen. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Diagram 3.22 Antal heltidsstuderande elever per lärare (heltidstjänst) i komvux (exklusive särvux och sfi) Antal heltidsstuderande/lärare Antal heltidstuderande/lärare Anm.: Diagrammet omfattar endast heltidsstuderande elever och lärare i utbildning som ges av offentliga utbildningsanordnare, inte upphandlad verksamhet. /21 var av lärarna i komvux kvinnor och män. Andelen kvinnor har minskat och andelen män har ökat sedan föregående läsår. Som framgår av diagram 3.23 har andelen lärare i komvux med en pedagogisk högskoleexamen minskat sedan föregående läsår. /21 hade av lärarna en pedagogisk högskoleexamen. Uppgifterna redovisas endast för anordnare av vuxenutbildning i regi . Av de lärare som omfattas av legitimationskravet var av lärarna som undervisar i komvux på grundläggande nivå behöriga att undervisa i sina ämnen, medan av lärarna som undervisar på den gymnasiala nivån var behöriga. Diagram 3.23 Andel lärare (heltidstjänster) med en pedagogisk högskoleexamen i komvux (exklusive särvux och sfi) Andel (%) Anm.: Diagrammet omfattar endast lärare i utbildning som ges av offentliga utbildningsanordnare, inte upphandlad verksamhet. Som framgår av tabell 2.10 finns det betydande skillnader i andelen kommunalt anställda behöriga lärare mellan olika ämnen. I komvux på grundläggande nivå var andelen behöriga lärare störst i biologi och minst i historia. I komvux på gymnasial 2021/22:1 Utgiftsområde 16 nivå var andelen behöriga lärare störst i engelska och minst i svenska som andraspråk. Eftersom det finns ett särskilt undantag från kravet på legitimation för lärare i yrkesämnen respektive modersmål redovisas dessa inte. Tabell 3.8 Andel legitimerade och behöriga lärare i komvux (exklusive särvux och sfi) per nivå och ämne Andel (%) Anm.: Avser heltidstjänster. Endast ämnen med fler än tio tjänstgörande lärare redovisas i tabellen. Ämnena är rangordnade efter störst andel legitimerade och behöriga lärare på gymnasial nivå. vuxenutbildning som särskild utbildning (särvux) Antalet lärare i särvux uppgick /21 till 239 heltidstjänster, vilket är en minskning jämfört med föregående läsår. minskade antalet elever i särvux med 245 elever (7,). Detta innebär att antalet elever per lärare (heltidstjänst) är i snitt 13,7 elever per lärare, vilket är oförändrat jämfört med föregående läsår. Av lärarna i särvux var kvinnor och män /21. Detta innebär en ökning av andelen män sedan föregående läsår. /21 var andelen lärare i särvux med en pedagogisk högskoleexamen , en minskning sedan föregående läsår. Av lärarna i särvux hade legitimation och relevant behörighet /21. vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) Antalet lärare i sfi uppgick /21 till 2 924 heltidstjänster, en minskning med 165 heltidstjänster (5,) sedan föregående läsår. Antalet elever per lärare har minskat något sedan föregående läsår, från 24,6 till 23,9. /21 var av lärarna i sfi kvinnor och män, vilket är en ökning av andelen kvinnor sedan föregående läsår. Av lärarna i sfi hade en pedagogisk högskoleexamen /21, vilket är en ökning sedan föregående läsår . Andelen lärare i sfi med legitimation och relevant behörighet var /21. Detta är en ökning sedan föregående läsår. I det här avsnittet redovisas utvecklingen av antalet sökande och antagna till utbild- ningsprogram som leder till förskollärar- eller lärarexamen, dvs. folkhögskol- lärarexamen, förskollärarexamen, grundlärarexamen, speciallärarexamen, special- 2021/22:1 Utgiftsområde 16 pedagogexamen, yrkeslärarexamen, ämneslärarexamen och den tidigare lärarexamen. Även utvecklingen av antalet nybörjare på de olika programmen och antalet examinerade lärare och förskollärare redovisas. I diagram 3.24 redovisas utvecklingen av antalet behöriga förstahandssökande, antalet antagna och söktrycket till lärar- och förskollärarutbildningarna höstterminerna 2011– 2020. Antalet behöriga förstahandssökande har ökat kraftigt sedan lärar- och förskol- lärarutbildningarna gjordes om 2011. Antalet behöriga förstahandssökande höst- terminen uppgick till drygt 20 000 personer, en ökning och det är det högsta antalet . När det gäller de första- handssökande har andelen män legat . antogs 14 800 personer, vilket motsvarar en ökning med och det är det högsta antalet . Av de antagna 2020 var män och kvinnor. Könsfördelningen har varit relativt . Diagram 3.24 Antal behöriga förstahandssökande, antagna och söktryck till lärar- och förskollärarutbildningarna, höstterminerna Anm.: Avser sökande och antagna till program för folkhögskollärarexamen, förskollärarexamen, grundlärarexamen, speciallärarexamen, specialpedagogexamen, yrkeslärarexamen, ämneslärarexamen och lärarexamen. Söktryck definieras som antal behöriga förstahandssökande per antagen. Jämfört med har antalet antagna ökat mest till ämneslärar- utbildningen och grundlärarutbildningen där antal antagna ökat respektive . Det är också fler antagna till förskollärarutbildningen där antalet ökat . Ett vanligt sätt att mäta efterfrågan på en utbildning är genom söktrycket. Söktrycket avser antalet behöriga förstahandssökande per antagen student. I och med att måttet relaterar till antalet antagna påverkas söktrycket om antalet antagna ökar (eller minskar). Om antalet antagna ökar kan söktrycket minska utan att benägenheten att söka till utbildningen förändrats.