prop · H803100 · 2021-04-15 00:00:00 — Prognosen är baserad på de regelverk för skatter och transfereringar och de anslagsnivåer som har beslutats av och som har föreslagits eller aviserats av regeringen. 1Skillnaden mellan den faktiska och potentiella nivån i respektive variabel i procent av den potentiella nivån. 2Beräknad som potentiell BNP till marknadspris (fasta priser, referensår 2019) multiplicerad med BNP-deflatorn, som är ett prisindex för producerade varor och tjänster. Källor: och egna beräkningar. Löneökningstakten enligt konjunkturlönestatistiken var enligt preliminära siffror historiskt låg 2020. Det beror främst på att en senarelagd avtalsrörelse till följd av pandemin bidrog utan avtalsmässiga löneökningar för många anställda. Parterna inom industrin enades om avtal som motsvarar en löneökningstakt på . Avtalet fick ett brett genomslag och blev i huvudsak normerande på den övriga arbets- marknaden. Löneökningstakten bedöms öka 2021 för att sedan bli något svagare 2022 (se tabell 3.5). Den högre löneökningstakten 2021 förklaras till stor del av hur avtalen är utformade, där en större vikt har lagts på en högre löneökning i närtid. Reallöne- ökningarna, dvs. den nominella lönen enligt konjunkturlönestatistiken korrigerad för konsumentprisindex (KPI), väntas fortsatt vara under det historiska genomsnittet både 2021 och 2022. Inflationen, mätt med konsumentprisindex med fast bostadsränta (KPIF), ökade tydligt under inledningen av 2021 efter en svag utveckling . Energipriser, som bidrog till den svaga inflationen , väntas i stället bidra till högre inflation 2021. innebär ett lågt resursutnyttjande i att inflationen bedöms bli fortsatt dämpad. Sammantaget väntas KPIF-inflationen öka 2021 men understiga inflationsmål på (se tabell 3.5). KPI-inflationen, som inkluderar effekten av ändrade bostadsräntor, väntas också öka 2021 men vara fortsatt dämpad. Tabell 3.5 Nyckeltal löner och priser Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2020 om inte annat anges, prognos 2021–2024 Anm.: Prognosen är baserad på de regelverk för skatter och transfereringar och de anslagsnivåer som har beslutats av och som har föreslagits eller aviserats av regeringen. 2Reallön beräknas som timlön enligt konjunkturlönestatistiken korrigerad för prisförändringar enligt KPI. 4KPI med fast ränta. Källor: , och egna beräkningar. Den ökade smittspridningen och utökade restriktioner har inte bidragit till några större rörelser på de finansiella marknaderna, till skillnad från vad som var fallet under inledningen av pandemin. Flera centralbanker har fortsatt med omfattande stödåtgärder, bl.a. i form av köp av olika värdepapper för att minska oron på de finansiella marknaderna och bidra till en fortsatt god kreditgivning i ekonomin. Den expansiva penningpolitiken har bidragit till ett lägre ränteläge och att aktiekurserna har stigit på flera håll i världen. Även har bedrivit en expansiv penningpolitik vilket bidragit till att hålla svenska räntor på en låg nivå. bedöms hålla reporäntan oförändrad 2021. Reporäntan antas sänkas , vilket är en följd av att regeringens principer för prognoser innebär att endast beslutade och aviserade förändringar av skatteregler och statens utgifter beaktas. Effekterna av detta motverkas till viss del av att penningpolitiken antas bli mer expansiv än vad som annars skulle vara fallet (se tabell 3.6). Kronan har stärkts efter den initiala försvagningen i början av pandemin, bl.a. till följd av mindre oro på de finansiella marknaderna och lägre ränteskillnader mot omvärlden. Växelkursen väntas vara relativt stabil 2021 och 2022. Tabell 3.6 Nyckeltal finansiella variabler Procent, årsgenomsnitt, om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 -0,3 -0,5 -0,5 -0,3 -0,2 -0,1 Växelkurs, kronindex KIX1 Växelkurs, SEK per EUR Källor: , Macrobond och egna beräkningar. 3.3Stor osäkerhet om hur långvarig lågkonjunkturen blir Den ekonomiska utvecklingen som beskrivits ovan är regeringens huvudscenario. Utvecklingen i den globala och svenska ekonomin är dock fortsatt mycket osäker och det är viktigt att belysa faktorer som kan leda till en svagare eller starkare ekonomisk utveckling. Risken för att utvecklingen blir sämre än i huvudscenariot är framför allt kopplad till pandemin. Vaccinationer har kommit igång i många länder men det finns logistiska och produktionsrelaterade utmaningar som kan leda till att det blir förseningar i vaccineringen. Det finns även osäkerhet kring hur effektiva de framtagna vaccinerna är mot muterade former av coronaviruset som orsakar covid‐19 som har upptäckts i flera länder. Som en följd av detta kan det uppkomma ett behov av att förlänga och utöka restriktionerna i både och omvärlden. Det skulle i så fall kunna påverka hushållens konsumtion och företagens investeringsvilja negativt och göra den ekonomiska återhämtningen än mer utdragen. Länders produktionskapacitet kan även påverkas, t.ex. om leverans- och värdekedjor störs av omfattande konkurser. Den globala bristen på halvledare, som har förvärrats under pandemin, riskerar också att begränsa produktionskapaciteten inom industrin. Bristen förklaras av begränsat utbud i kombination med en delvis oväntat hög efterfrågan. Problem relaterade till restriktioner, vaccindistribution och vaccinering i olika länder kan också leda till ökade spänningar mellan olika länder och resultera i minskad världshandel. Redan före utbrottet präglades världshandeln av handelskonflikten mellan och . Om relationerna i omvärlden försämras ytterligare kan det leda till långsammare produktionstillväxt. Den ekonomiska nedgången riskerar dessutom att leda till negativa effekter på . Den högre arbetslösheten, i kombination med att människor inte hinner ställa om när branschstrukturer förändras, kan medföra att arbetslösheten blir kvar på en högre nivå. Långa perioder av arbetslöshet riskerar att försämra de arbetslösas yrkes- kunskaper och försvåra matchningen på arbetsmarknaden. Effekterna kan medföra att redan utsatta grupper drabbas särskilt hårt. av förhöjd osäkerhet om den ekonomiska utvecklingen kan även hålla tillbaka investeringar och dämpa produktivitetstillväxten. Efter den initiala nedgången i priserna på tillgångar, som i huvudsak utgörs av aktier och fastigheter, i spåren av pandemin har både börsindex och bostadspriserna i ökat till rekordhöga nivåer. Det finns dock en fortsatt risk att tillgångspriser påverkas negativt. Ett betydande prisfall på bostäder eller kommersiella fastigheter skulle kunna förvärra lågkonjunkturen ytterligare. Det finns också risker kopplade till de stora stabiliseringspolitiska stödpaketen som har annonserats i många länder. Inflationsförväntningarna har stigit i framför allt vilket har bidragit till en uppgång i de längre räntorna i många länder. De högre räntorna i kombination med den ökade skuldsättningen i många länder kan leda till att vissa länder tvingas dra tillbaka finans- och penningpolitiska åtgärder för . Det skulle kunna leda till ökade konkurser och en långsammare återhämtning. Den ekonomiska utvecklingen kan också bli starkare än vad som bedöms i prognosen, framför allt om vaccin produceras och distribueras snabbare än väntat. Den starka återhämtningen visar att det finns en underliggande styrka i ekonomin. När många länder lättade upp restriktionerna steg den ekonomiska aktiviteten i snabb takt. Flera länder har också beslutat om nya stabiliseringspolitiska stödpaket för att återstarta sina ekonomier. En starkare ekonomisk utveckling i omvärlden skulle gynna svensk exportindustri. På utgör klimatförändringar, extrema väderhändelser och förlust av biologisk mångfald risker för den globala ekonomin, eftersom de kan medföra stora kostnader för både enskilda, företag och samhället som helhet. I kan kon- sekvenserna av ett förändrat klimat bli stora för exempelvis kustnära infrastruktur och bebyggelse, vattenkvaliteten i sjöar och hav och människors hälsa. En ökad risk för bränder, torka, invasiva arter och skadedjur kan också hota produktionen från jord- och skogsbruk. 3.4Utvecklingen 2023 och 2024 I detta avsnitt (3.4) beskrivs ett scenario för svensk ekonomi 2023 och 2024 under förutsättningen att inga nya störningar påverkar ekonomin. En utgångspunkt för scenariot är att BNP-utvecklingen på bestäms av ekonomins utbudssida, dvs. tillväxten i produktivitet och antalet arbetade timmar. Vidare innebär regeringens principer för prognoser att endast beslutade och aviserade förändringar av skatteregler och statens utgifter beaktas. antas också att kommunsektorn, dvs. kommuner och regioner, som helhet redovisar resultat i linje med god ekonomisk hushållning. BNP-tillväxten i de länder som är viktiga för utrikeshandel antas vara fortsatt god 2023 och 2024 (se tabell 3.1) och resursutnyttjandet i omvärlden bedöms vara i det närmaste balanserat 2023. Det leder till att efterfrågan på svensk export väntas fortsätta öka, men i avtagande takt. I väntas tillväxten i arbetsutbudet att fortsätta dämpas 2023 och 2024 till följd av att befolkningstillväxten mattas av som andelen äldre i befolkningen ökar. En justerad pensionsålder, som ökar i takt med den förväntade medellivslängden , har dock delvis en motverkande effekt. väntas produktivitets- utvecklingen, som har varit svag , förbli lägre än dess genomsnittliga tillväxttakt. Sammantaget bedöms tillväxten i potentiell BNP uppgå till omkring 2023 och 2024 (se tabell 3.4). Den faktiska BNP-tillväxten väntas öka något snabbare än den potentiella BNP-tillväxten 2023 och resursutnyttjandet balanseras. antas BNP öka i linje med den potentiella BNP-tillväxten. Förutom att utrikeshandeln lämnar ett positivt bidrag till tillväxten, bidrar även en ökad inhemsk efterfrågan. Den offentliga konsumtionen antas dock minska, vilket är en följd av antagandet om oförändrade regler. Effekterna av detta motverkas till viss del av att penningpolitiken blir mer expansiv än vad som annars skulle vara fallet, vilket antas stimulera tillväxten i framför allt hushållens konsumtion och fasta brutto- investeringar. En högre efterfrågan i ekonomin leder även till att sysselsättningen fortsätter att återhämta sig och att arbetslösheten faller till 2023. Den rådande lågkonjunkturen bedöms dock få varaktiga effekter på arbetsmarknaden, s.k. persistenseffekter, vilket bidrar till en något högre arbetslöshet även 2023 och 2024. Inflationstrycket bedöms stiga till följd av ett högre resursutnyttjande i ekonomin och inflationen, mätt med KPIF, bedöms uppgå till 2024. För att understödja en varaktig uppgång i inflationen bedöms dock hålla reporäntan fortsatt låg . Hur snabbt vacciner kan tillverkas, anpassas till de muterade varianterna och levereras till olika länder samt hur snabbt människor kan vaccineras är faktorer som är centrala för när olika länder kan lätta på sina restriktioner. De är därmed också faktorer som är av avgörande betydelse för den ekonomiska utvecklingen på kort till medellång sikt. visar tidigare erfarenheter att en djup eller långvarig lågkonjunktur också kan få varaktiga negativa effekter på ekonomin. Osäkerhet kring utvecklingen av pandemin och dess möjliga effekter på ekonomin belyses med två alternativa scenarier baserade på olika antaganden för pandemins utveckling. I scenario 1 antas tillgången till effektiva vacciner bli mindre än i huvudscenariot samt att nya muterade och mer smittsamma virusvarianter får en allmän spridning i världen. Fortsatta restriktioner är därmed nödvändiga i detta scenario. En mer långvarig pandemi leder till en större ekonomisk nedgång. Det antas i sin tur ge upphov till en lägre tillväxt , t.ex. om en minskad riskvilja håller tillbaka företagens invester- ingar eller om arbetslösheten blir kvar på en högre nivå . Det kan t.ex. inträffa om människor som blir arbetslösa inte hinner ställa om när branschstrukturer förändras. Sammantaget blir BNP-tillväxten 2021 lägre i detta scenario än i huvud- scenariot och ökar även långsammare de efterföljande åren än vad som antas i huvud- scenariot (se tabell 3.7). Det leder till att arbetslösheten blir högre. Som en konsekvens av den lägre aktiviteten i ekonomin blir den offentliga sektorns finansiella sparande lägre än i huvudscenariot, främst till följd av lägre inkomster från skatter men också i viss mån på grund av ökade offentliga utgifter när arbetslösheten stiger. De för- sämrade offentliga finanserna antas finansieras med lån, vilket tillsammans med en lägre BNP får till följd att den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld som andel av BNP blir högre än i huvudscenariot. I scenario 2 antas tillgången till effektiva vacciner globalt bli större än i huvud- scenariot, vilket möjliggör en snabbare vaccinering av världens befolkning. Ett uppdämt behov av att konsumera tillsammans med det höga sparandet under pandemin antas förstärka återhämtningen i världsekonomin när länder lättar på restriktioner. Dessutom antas många länders beslut om nya stabiliseringspolitiska stödpaket för att återstarta sina ekonomier ge upphov till en högre tillväxt , t.ex. om stöden används till produktiva investeringar i digitalisering och miljöteknik. I detta scenario blir BNP-tillväxten i starkare än i huvudscenariot och ekonomin återhämtar sig något snabbare även åren därefter. Det leder till att resursutnyttjandet i ekonomin blir högre än i huvudscenariot och att arbetslösheten blir lägre. Samman- taget blir den offentliga sektorns finansiella sparande högre än i huvudscenariot. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld blir därmed lägre. Tabell 3.7 Alternativa scenarier Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2020 och prognos enligt huvudscenario i fet stil för respektive variabel utifrån tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade reformer1 -3,1 Scenario 1: Djupare och utdragen kris -3,1 Scenario 2: Snabbare och ihållande återhämtning -3,1 -3,9 -2,6 -0,5 Scenario 1: Djupare och utdragen kris -3,9 -3,4 -2,1 -1,3 -1,0 Scenario 2: Snabbare och ihållande återhämtning -3,9 -2,4 Scenario 1: Djupare och utdragen kris Scenario 2: Snabbare och ihållande återhämtning -3,1 -4,5 -1,0 Scenario 1: Djupare och utdragen kris -3,1 -5,1 -2,2 -0,5 Scenario 2: Snabbare och ihållande återhämtning -3,1 -4,3 Scenario 1: Djupare och utdragen kris Scenario 2: Snabbare och ihållande återhämtning 1I alternativscenarierna har hänsyn även tagits till kompletterande penningpolitiska åtgärder. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 4Årsgenomsnitt i procent. 5Procent av BNP. Källor: och egna beräkningar. I detta avsnitt (3.6) redovisas de prognosrevideringar som gjorts jämfört med budget- propositionen (prop. 2020/21:1). Sedan den publicerades har bl.a. två kvartalssammanställningar av nationalräkenskaperna samt ett antal månadsutfall för bl.a. arbetskraftsundersökningarna () och KPI publicerats. Svensk ekonomi visade sig vara mer motståndskraftig mot pandemins effekter och BNP-tillväxten 2020 föll inte lika mycket som prognosen i budgetpropositionen implicerade. Det medför att BNP-tillväxten 2021 nu väntas bli lägre jämfört med bedömningen i budgetpropositionen (se tabell 3.8). Det gäller i synnerhet hushållens konsumtion. Utvecklingen av offentlig konsumtion har reviderats upp 2021 jämfört med budgetpropositionen. begränsade pandemin den offentliga verksamheten mer än väntat som kommunsektorn redovisade ett starkt resultat. De kommunala inkomsterna beräknas fortsatt öka i relativt hög takt 2021 och bedöms kunna användas för att återuppta offentlig verksamhet 2021. Prognosen för de fasta bruttoinvesteringarna har reviderats ned 2021 jämfört med budget- propositionen till följd av att investeringarna återhämtade sig bättre än väntat under En snabbare återhämtning än väntat och ökade investeringar i omvärlden medför att exporten har reviderats upp sedan budgetpropositionen. Tillsammans med en högre konsumtionsnivå bidrar det till att importen har reviderats upp, jämfört med budgetpropositionen. Jämviktsarbetslösheten har reviderats upp till följd av att den höga arbetslösheten i spåren av pandemin delvis dröjer sig kvar. har den potentiella arbetskraften reviderats upp något bl.a. till följd av höjd pensionsålder. Sammantaget medför detta att tillväxten i potentiell BNP bedöms vara något lägre 2022 jämfört med budget- propositionen. Arbetsmarknaden drabbades hårt av pandemin men återhämtade sig starkare än väntat till följd av en högre aktivitet i ekonomin. Det har medfört att arbetslösheten reviderats ned jämfört med budgetpropositionen. Timlönen bedöms utvecklas starkare 2020 och 2021 men svagare 2022 jämfört med budgetpropositionen. Revideringen av timlönen 2021 och 2022 följer av resultatet av avtalsrörelsen och de nya avtal som tecknades . KPI- och KPIF-inflationen har reviderats upp 2021 jämfört med budgetpropositionen till följd av bl.a. högre energipriser än väntat. Prognosen för reporäntan är oförändrad jämfört med bedömningen i budgetpropositionen. Tabell 3.8 Jämförelse mellan regeringens prognoser Procentuell förändring om inte annat anges. Siffrorna inom parentes avser prognos från budgetpropositionen -2,8 (-4,6) 3,2 (4,1) 3,8 (3,8) 1,9 (2,7) 1,7 (1,8) 1,7 (1,7) 1,6 (1,7) 1,6 (1,7) -3,9 (-5,9) -2,6 (-3,8) -0,5 (-1,8) 0,0 (-0,6) Arbetslöshet,2,3 8,3 (9,0) 8,7 (9,5) 7,9 (8,1) 7,0 (7,1) 0,3 (0,2) 0,7 (0,9) 1,0 (0,8) 0,7 (0,6) -1,3 (-2,1) 0,3 (0,3) 1,9 (2,4) 1,7 (1,7) -3,8 (-4,3) 3,0 (3,0) 2,4 (1,8) 1,1 (1,6) 2,0 (1,8) 2,5 (2,2) 2,3 (2,5) 2,5 (2,8) 0,5 (0,3) 1,4 (1,1) 1,0 (1,0) 1,3 (1,3) 0,5 (0,3) 1,5 (1,2) 1,3 (1,4) 1,7 (1,7) 0,0 (0,0) 0,0 (0,0) -0,3 (-0,3) -0,5 (-0,5) Anm.: Prognosen är baserad på de regelverk för skatter och transfereringssystem och de anslagsnivåer som har beslutats av och som har föreslagits eller aviserats av regeringen. 1Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 2Avser åldersgruppen 15–. 3Procent av arbetskraften. 5Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 7Procent, årsgenomsnitt. Källor: , , och egna beräkningar. 3.7Utvecklingen enligt andra bedömare I detta avsnitt (3.7) jämförs regeringens prognoser för vissa centrala makro- ekonomiska variabler med prognoser gjorda av , Europeiska kommissionen, och . Det är viktigt att komma ihåg att prognoser publiceras , vilket gör att prognosmakare inte alltid har tillgång till samma informationsmängd. vilket är särskilt tydligt under rådande omständigheter med ett snabbt händelseförlopp till följd av pandemin. Regeringens prognos för BNP-tillväxten 2021 är lägre än både och prognos (se tabell 3.9) medan regeringens prognos i stället är högre. Jämfört med kommissionen och är regeringens prognos för BNP-tillväxten 2021 högre medan regeringens prognos i stället är lägre. Sammantaget för både 2021 och 2022 bedöms skillnaderna mellan prognoserna vara små. Prognoser över BNP-tillväxten skiljer sig bl.a. beroende på olika bedömningar av när återhämtningen i huvudsak väntas ske. Regeringens prognos över arbetslösheten 2021 och 2022 är något lägre än kommissionens men något högre eller i linje med övriga bedömare. Som ovan angetts anpassas arbetskraftsundersökningarna () till nya bestämmelser , vilket innebär ett tidsseriebrott i statistiken. Till skillnad från regeringen och övriga bedömare beaktar omläggningen av AKU-statistiken i sin prognos. Detta medför att jämförelser med prognos över arbetslösheten försvåras. Regeringens prognos över inflationen 2021 och 2022 är lägre än prognos, både mätt med KPI och harmoniserat konsumentprisindex (HIKP). Övriga bedömares prognoser för inflationen 2021 är i stället något lägre än eller i linje med regeringens prognos. Regeringens bedömning av resursutnyttjandet mätt med BNP-gapet är något mer negativ än bedömning , men i linje med deras bedömning . Kommissionens bedömning av resursutnyttjandet är mer negativ än regeringens och övriga bedömares, en förklaring till skillnaden är att bedömningarna gjordes . Jämförelse mellan olika bedömares prognoser Procentuell förändring om inte annat anges 1,4/1,5 1,0/1,2 1,6/2,0 1,4/1,4 /1,3 /1,1 1,3/1,5 1,3/1,2 1,2/ 1,3/ -2,6 -0,5 -2,3 -0,5 -2,9 -2,1 -2,5 -0,3 -1,7 -0,1 Anm.: Publiceringsdatum är för regeringen , , Europeiska kommissionen för arbetslöshet och BNP-gap samt för BNP och HIKP, och . 1Fasta priser, ej kalenderkorrigerade värden. 2Procent av arbetskraften, 15–. 3Konjunkturinstitutets prognos beaktar omläggningen av AKU-statistiken. 4Årsgenomsnitt, KPI/HIKP. 5Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: , Europeiska kommissionen, , och egna beräkningar. Skillnaderna mellan BNP-prognoserna är små sett ur ett statistiskt perspektiv. Diagram 3.4 visar bedömarnas prognoser tillsammans med symmetriska osäkerhets- intervall som täcker olika sannolikheter av regeringens historiska prognosfel, dvs. skillnader mellan utfall och regeringens prognoser. Bedömarnas prognoser ligger inom det intervall som täcker hälften av regeringens prognosfel och befinner sig inom en felmarginal som kan anses motsvara ett relativt vanligt prognosfel. I det avseendet är det små skillnader mellan olika bedömares prognoser. Diagram 3.4 BNP-prognos med osäkerhetsintervall Anm.: Osäkerhetsintervallen är baserade på regeringens historiska prognosfel, i de ekonomiska vårpropositionerna 1994–2020, och bör inte förväxlas med en framåtblickande riskbild. För en beskrivning av hur osäkerhetsintervallen är beräknade, se av makroekonomiska prognoser som publicerades i samband med ekonomiska vårproposition. Källor: Respektive bedömare och egna beräkningar. 3.8Utvärdering av prognoser för den makroekonomiska utvecklingen Idetta avsnitt (3.8) utvärderas regeringens prognoser för BNP-tillväxt, arbetslöshet och inflation som redovisats i budgetpropositionerna och de ekonomiska vårpropositionerna 1994–2020 för prognosåren 1994–2020. Prognoserna utvärderas i förhållande till prognoser gjorda av andra bedömare. Ett prognosfel är i denna utvärdering definierat som utfallet minus prognosen. Ett positivt prognosfel relaterar därför till en underskattning av utfallet. Det mått som har använts för utvärderingen är prognosernas medelavvikelse gentemot utfall. Medelprognosfelet indikerar systematisk under- eller överskattning av variabelns förändringstakt. För systematiska prognosfel i form av genomsnittliga över- eller underskattningar används ofta den engelska termen bias. Genom att skatta en bedömares genomsnittliga prognosfel kan hypotesen att dess prognoser inte har någon bias testas. Medelprognosfelet skattas för enskilda bedömare som bedömarens genomsnittliga prognosfel för perioden –2020. I tabell 3.10 visas de olika bedömarnas medelprognosfel och uppgifter om antalet observationer för prognoser för BNP-tillväxten. Medelprognosfel som är statistiskt signifikanta är markerade med en asterisk. Tabell 3.10 Medelprognosfel för prognoser för BNP-tillväxt Medelprognosfel (MPF) för prognoser för BNP-tillväxten 1994–2020 och antal observationer (N) -0,26 -0,37 -0,39 -0,16 -0,08 0,57* -0,23 -0,20 -0,08 -0,27 Anm.: Värdena är avrundade till två decimaler. * indikerar signifikans på 10 procents nivå. Signifikansnivån används för att värna om testets styrka, se promemoria Utvärdering av makroekonomiska prognoser 2014, som publicerats på i anslutning till ekonomiska vårproposition. Ett signifikant medelprognosfel kan tolkas som att det är 10 procents sannolikhet eller mindre (dvs. en förhållandevis liten sannolikhet) att få det erhållna medelprognosfelet om det inte skulle finnas någon bias. Prognosfelet är här definierat som utfallet minus prognosen. Ett positivt medelprognosfel relaterar därför till en underskattning. Källor: , , , (), , , (), Nordea, och egna beräkningar. Samtliga prognoser är uppdelade i prognoser gjorda som utfallet respektive året före utfallet. För prognoser gjorda som utfallet har samtliga bedömare ett positivt skattat medelprognosfel. Regeringen har därmed, liksom övriga bedömare, igenomsnitt underskattat BNP-tillväxten för utvärderingsperioden.