prop · H803191 · 2021-04-29 00:00:00 — förslagen i promemorian. Skälen för regeringens bedömning: Nyanlända kvinnors arbets- marknadsetablering tar i genomsnitt än nyanlända mäns, som kvinnor i högre utsträckning arbetar deltid och har otrygga Detta kan innebära att det kommer att ta för kvinnor än för män att uppfylla det föreslagna försörjningskravet för permanent uppehållstillstånd och att det även kan ta för kvinnor att bli svenska medborgare, vilket kan påverka jämställdheten negativt. påtalar kan även personer med icke normativ funktionalitet ha svårt att uppfylla dessa krav. skäl som anges ovan kan, i likhet med vad bl.a. framför, även försörjningskravet för anhörig- invandring slå hårdare mot anknytningspersoner som är kvinnor än mot Som bl.a. Roks påtalar medför förslaget om försörjningskrav vid anhöriginvandring också en viss risk för att kvinnors möjlighet till invandring och återförening begränsas, eftersom det är fler kvinnor än män som beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning. Vissa inlåsnings- Prop. 2020/21:191 effekter kan, i likhet med det som påtalar, också uppstå för kvinnor och utsatta grupper. Det kan t.ex. handla om att kvinnor som kommer hit som anhöriga kan hamna i en beroendeställning eller att en existerande beroendeställning förstärks genom att försörjningskrav uppställs för anknytningspersonen. Regeringens förslag om att fortsatt uppehållstillstånd i vissa fall ska kunna beviljas även om ett anknytnings- grundande förhållande har upphört bedöms dock kunna motverka en del av dessa negativa effekter och, i likhet med vad Roks anför, stärka kvinnors oberoende jämfört med vad som gäller enligt den tillfälliga lagen. Som ett flertal remissinstanser påpekat, däribland Asylrättscentrum, DO, RFSL och , bör regeringens förslag om att uppehålls- tillstånd på grund av anknytning i vissa fall ska kunna beviljas för en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett sambo- förhållande med en person som erhållit ett tidsbegränsat uppehållstillstånd, också stärka möjligheten för utsatta grupper – exempelvis hbtqi-personer –att få uppehållstillstånd på grund av anknytning. Sammantaget är det regeringens bedömning att förslagen kan komma att leda till negativa effekter för kvinnor som är asylsökande och kvinnor som invandrar på grund av anknytning, och därför påverka jämställdheten negativt jämfört med en återgång till utlänningslagen. Jämfört med den tillfälliga lagen bör förslagen däremot innebära en förbättring för jämställdheten. Regeringens bedömning: En ordning med tidsbegränsade uppehålls- tillstånd kan i viss mån försvåra nyanländas etablering och integration jämfört med en återgång till permanenta uppehållstillstånd som Däremot antas möjligheten till permanent uppehålls- tillstånd, och de särskilda krav som uppställs för att få ett sådant, uppmuntra skötsamhet och öka drivkraften att komma i arbete och egen Förslagen kan ha vissa negativa effekter på nyanländas hälsa som inte skulle uppstå vid en återgång till utlänningslagen, men förväntas påverka nyanländas hälsa mer positivt än en förlängning av den tillfälliga lagen. Kommitténs och promemorians bedömning överensstämmer i allt väsentligt med regeringens. Kommitténs bedömning av konsekvenserna innefattar dock även ett förslag om språk- och samhällskunskapskrav. Remissinstanserna: Flyktinggruppernas riksråd (FARR) anser att de sammantagna samhällseffekterna och konsekvenserna av att ett ökande antal personer har tidsbegränsade uppehållstillstånd behöver utredas ytterligare, främst i fråga om möjlighet till vård, rehabilitering och remissinstanser, bl.a. , Arbets- förmedlingen, Civil Rights Defenders och kommun, anser att i synnerhet korta tidsbegränsade uppehållstillstånd kan inverka negativt på individers hälsa, integration och motivation att tillgodogöra sig anför att kraven för permanent uppehållstillstånd riskerar att drabba redan utsatta grupper. Kommuner och Regioner (SKR) menar att det är svårt att avgöra i vilken utsträckning reglerna om uppehållstillstånd påverkar hälsan i förhållande till andra faktorer. anser att förslagen i promemorian kan ha en positiv effekt på människors hälsa och integration. Vissa remissinstanser, bl.a. , anför att tids- begränsade uppehållstillstånd kan innebära att arbetsgivare blir tvek- samma till att anställa nyanlända och på så sätt leda till negativa effekter för företag och kompetensförsörjning. givarverket menar att förslagen kan leda till att personer tar lägre kvalificerade arbeten och därmed till kompetensunderskott i andra yrken. kommun anser att tidsbegränsade uppehållstillstånd och begränsade möjligheter till familjeåterförening kan utgöra ett incitament för ökad arbetsmarknadsetablering. På liknande sätt menar kommun att försörjningskravet vid anhöriginvandring överlag är positivt och att det kan skapa incitament för nyanlända att integreras på ifrågasätter däremot att kraven för permanent uppehållstillstånd kan fungera som incitament för att etablera sig på arbetsmarknaden. organisationen i (LO) anser att det behövs en tydligare analys av kopplingen mellan en välfungerande arbetsmarknad och integrationen. Arbetsförmedlingen framhåller att förslaget i promemorian om att uppehållstillstånd på grund av anknytning ska kunna beviljas i vissa fall kan bidra till en snabbare etablering på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen, Asylrättscentrum och i län ställer sig positiva till förslaget om att även vuxna i vissa fall ska kunna beviljas uppehållstillstånd på grund av särskilt ömmande omständigheter och anser att förslaget bl.a. kan bidra till ökade incitament gällande tillgodogörande av språkkunskaper och etablering. Skälen för regeringens bedömning: Utöver de konsekvenser som det redogörs för ovan, bedöms förslagen få konsekvenser inom ett antal andra områden såsom integration, etablering och hälsa. exempelvis leda till att familjeåterförening fördröjs i vissa fall. i sin tur få negativa hälsoeffekter för den enskilde och, som bland annat och påpekar, påverka möjligheten till etablering och integration. Regeringen menar emellertid att arbete, språkkunskaper och bostad för den egna familjen är avgörande faktorer för en god integration. Om anknytningspersonen redan har integrerats i samhället genom att vara egenförsörjande och ha en bostad, bör även nyanlända familjemedlemmars integration främjas. Som bland annat Civil Rights Defenders framhåller finns det en risk för att tidsbegränsade tillstånd skapar oro och ökad ohälsa hos nyanlända och därigenom försvårar deras etablering. uppehållstillstånd som huvudregel bedöms emellertid leda till ett lägre antal asylsökande, vilket bedöms förkorta väntetiderna i både grund- och överprövningsprocesserna. Detta kan minska den oro som kan Risken för negativa hälsoeffekter bedöms också begränsas genom förslaget om att det ska vara möjligt för skydds- behövande att i förlängningen få permanenta uppehållstillstånd. också framhållas att barn, personer som uppbär inkomstgrundad ålders- pension, garantipension eller äldreförsörjningsstöd och personer med särskilda skäl ska vara undantagna från de särskilda kraven för permanent Prop. 2020/21:191 uppehållstillstånd. I likhet med bl.a. centrum bedömer regeringen också att förslaget om en möjlighet till uppehållstillstånd för vissa vuxna som fått en särskild anknytning till om omständigheterna är särskilt ömmande är en förbättring för de personer som berörs, jämfört med den tillfälliga lagen. En långsiktig ordning med tidsbegränsade tillstånd bör innebära att systemet inte upplevs som lika krångligt. Regeringen delar därför inte till fullo bl.a. kommuns uppfattning att tidsbegränsade uppehållstillstånd kan inverka negativt på företags vilja att anställa nyanlända. Nyanländas etablering på arbetsmarknaden har successivt förbättrats sedan etableringsreformen trädde i kraft , även om mycket pekar på att den pågående pandemin kan ha viss negativ påverkan på denna utveckling. Det är för tidigt att säga hur den ordning med tidsbegränsade uppehållstillstånd som gällt har påverkat nyanländas etablering. och framhåller kan det finnas en risk att försörjningskravet för permanent uppehållstillstånd medför vissa bieffekter, såsom att kvalificerad arbetskraft kanaliseras till mindre kvalificerade arbeten i syfte att få permanent uppehållstillstånd. Det skulle kunna påverka vissa företags kompetensförsörjning negativt. Regeringen instämmer dock i SKR:s bedömning att det är för tidigt att avgöra i vilken utsträckning reglerna om uppehållstillstånd respektive andra faktorer kommer att påverka nyanländas hälsa, etablering och integration. Regeringen avser därför att följa frågan. Det är av särskild vikt att följa hur nyanlända kvinnor påverkas av förslagen. Regeringens bedömning: De ökade kostnaderna som enskilda förslag medför för asylsystemet och mottagandet av nyanlända bör inte över- stiga den kostnadsminskning som ett minskat antal asylsökande innebär för kommunerna, regionerna och staten, jämfört med en återgång till utlänningslagen. Ytterligare finansiering bör därmed inte behövas. Kommitténs och promemorians bedömning överensstämmer i allt väsentligt med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna har inte haft några särskilda synpunkter på bedömningen av förslagens finansiering. kommun har i denna del särskilt anfört att hänsyn måste tas till ekonomiska effekter av bl.a. fördröjd etablering. Skälen för regeringens bedömning: Förslagen bedöms innebära att statens utgifter inom utgiftsområde 8 kommer att fortsätta minska och sedan stabiliseras jämfört med en återgång till vad som gällt enligt utlänningslagen i tiden före den tillfälliga lagen. Den förväntade minskningen beror på att antalet asylsökande, antalet personer som beviljas uppehållstillstånd efter att ha ansökt om asyl och antalet personer 2020/21:191 som invandrar på grund av anknytning bedöms minska jämfört med en återgång till utlänningslagen. Förslagen kan innebära merkostnader för och migrationsdomstolarna till följd av att antalet förlängningsärenden ökar (asyl och anhöriginvandring). Förslagen om särskilda krav för permanent uppehållstillstånd kan också göra och domstolarnas prövning mer komplicerad och därmed mer kostnads- krävande. Förslagen bedöms innebära att utgifterna för nyanländas etablering inom utgiftsområde 13 (Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering) och 14 (Arbetsmarknad och arbetsliv) minskar jämfört med en återgång till utlänningslagen. Minskningen inom dessa utgiftsområden förväntas dock ske långsammare än minskningen inom utgiftsområde 8, framför allt eftersom utgifterna för t.ex. etableringsinsatser och arbetsmarknads- insatser är mer långsiktiga. Regeringen bedömer att förslagen sammantaget leder till ett minskat antal asylsökande och nyanlända jämfört med en återgång till utlännings- lagen och därmed till lägre kostnader för stat, kommuner och regioner. Eftersom förslagen sammantaget bedöms leda till minskade utgifter för stat, kommuner och regioner finns det inte behov av ytterligare finansiering. Regeringen avser däremot att återkomma i kommande ekonomiska propositioner med en närmare bedömning av hur utgifterna påverkas mellan och inom berörda anslag. Det handlar i första hand om utgiftsområde 8 Migration, 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. 14.1Förslaget till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) 1 a § Om en utlänning inte har någon handling som gäller som pass och saknar möjlighet att skaffa en sådan handling, får utfärda ett främlings- pass för honom eller henne. Har en utlänning beviljats uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande enligt 4 kap. 2 § eller beviljats skyddsstatusförklaring enligt 4 kap. 3 c §, ska utfärda ett främlingspass för utlänningen, om han eller hon inte kan få ett nationellt pass. Främlingspass ska dock inte utfärdas om tvingande hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen kräver att så inte sker. får utfärda främlingspass även i andra fall, om det finns särskilda skäl. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om utfärdande av främlingspass, ändras som en följd av att skyddskategorin övriga skyddsbehövande utmönstras ur utlänningslagen. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. 2 c § En utlänning är utesluten från att anses som alternativt skyddsbehövande om det finns synnerlig anledning att anta att han eller hon 1.har gjort sig skyldig till sådana brott eller gärningar som avses i 2 b § första stycket 1 eller 3, 2.har gjort sig skyldig till ett grovt brott, eller 3.utgör en fara för rikets säkerhet. Det som anges i första stycket gäller även en utlänning som har anstiftat eller på annat sätt deltagit i förövandet av de brott eller gärningar som avses i första stycket 1 och 2. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om vilka utlänningar som är uteslutna från att anses som alternativt skyddsbehövande, ändras som en följd av att skyddskategorin övriga skyddsbehövande utmönstras ur utlänningslagen. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. 3 a § En utlänning, som med åberopande av skyddsskäl ansökt om uppehålls- tillstånd, ska förklaras vara alternativt skyddsbehövande (alternativ skyddsstatus- förklaring) om han eller hon omfattas av definitionen i 2 § och inte är utesluten från att anses som alternativt skyddsbehövande enligt 2 c §. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om skyddsstatusförklaring, ändras med anledning av att skyddskategorin övriga skyddsbehövande utmönstras ur utlänningslagen. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. Vidare tas en upplysningsbestämmelse bort på grund av att lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i upphör att gälla. 5 a § En utlänning upphör att vara alternativt skyddsbehövande om de omständigheter som medförde att han eller hon bedömdes som skyddsbehövande 2020/21:191 inte längre finns eller har ändrats i sådan omfattning att skydd inte längre behövs. Vid bedömningen ska endast väsentliga och bestående förändringar beaktas. Första stycket gäller dock inte en utlänning som på grund av tidigare upplevelser som utgjort grund för skyddsbehov har tungt vägande skäl för att inte vilja använda sig av det lands skydd där han eller hon är medborgare eller där han eller hon som statslös tidigare hade sin vistelseort. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om när en utlänning upphör att vara alternativt skyddsbehövande, ändras som en följd av att skydds- kategorin övriga skyddsbehövande utmönstras ur utlänningslagen. Över- vägandena finns i avsnitt 6.1. 5 c § En alternativ skyddsstatusförklaring ska återkallas, om det kommer fram att utlänningen inte kan anses vara alternativt skyddsbehövande. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om återkallelse av skyddsstatus- förklaring, ändras som en följd av att skyddskategorin övriga skydds- behövande utmönstras ur utlänningslagen. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. 1 § Flyktingar och alternativt skyddsbehövande som befinner sig i har rätt till uppehållstillstånd. Uppehållstillstånd får dock vägras en flykting om han eller hon 1.genom ett synnerligen grovt brott har visat att det skulle vara förenat med allvarlig fara för allmän ordning och säkerhet att låta honom eller henne stanna i , eller 2.har bedrivit verksamhet som inneburit fara för rikets säkerhet och det finns anledning att anta att han eller hon skulle fortsätta verksamheten här. Paragrafen innehåller bestämmelser om rätt till uppehållstillstånd för skyddsbehövande. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. Första stycket ändras som en följd av att skyddskategorin övriga skydds- behövande utmönstras ur utlänningslagen. Det hittillsvarande tredje stycket tas bort som en följd av att giltighets- tiden för uppehållstillstånd som beviljas enligt paragrafen ändras och flyttas till 1 a §. Upplysningsbestämmelsen i fjärde stycket tas bort som en följd av att lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i upphör att gälla. 1 a § Ett uppehållstillstånd som beviljas en flykting enligt 1 § ska vara tids- begränsat och gälla . Varje nytt tidsbegränsat uppehållstillstånd som därefter beviljas ska gälla . Ett uppehållstillstånd som beviljas en alternativt skyddsbehövande enligt 1 § ska vara tidsbegränsat och gälla . Varje nytt tidsbegränsat uppehållstillstånd som därefter beviljas ska gälla . En ansökan om permanent uppehållstillstånd ska, när giltighetstiden för ett uppehållstillstånd löper ut, beviljas om flyktingen eller den alternativt skydds- behövande har haft tidsbegränsat uppehållstillstånd och förutsättningarna för uppehållstillstånd enligt 1 § och de särskilda kraven i 7 § är uppfyllda. Första–tredje styckena gäller inte om tvingande hänsyn till den nationella Prop. 2020/21:191 säkerheten eller den allmänna ordningen kräver en kortare giltighetstid. Giltighetstiden får dock inte vara kortare än . Om en utlänning som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljas status- förklaring efter ansökan enligt 4 kap. 3 c §, ska uppehållstillståndets giltighetstid omprövas och bestämmas i enlighet med vad som föreskrivs i första, andra och fjärde styckena. Paragrafen, som har utformats i linje med Lagrådets förslag, innehåller bestämmelser om giltighetstiden för uppehållstillstånd för flyktingar och alternativt skyddsbehövande. Övervägandena finns i avsnitt 6.2 och 6.3. Paragrafen får delvis ett nytt innehåll som en följd av att giltighetstiden för uppehållstillstånd som beviljas skyddsbehövande enligt 1 § ändras och flyttas till denna paragraf. Av första stycket i dess nya lydelse framgår att uppehållstillstånd som beviljas till en flykting vid det första beslutstillfället ska vara tidsbegränsat och gälla . Om uppehållstillståndet förlängs ska giltighetstiden vid varje förlängningstillfälle bestämmas till om inte en ansökan om ett permanent uppehållstillstånd kan beviljas. I andra stycket, som är nytt, regleras giltighetstiderna för uppehålls- tillstånd som beviljas till alternativt skyddsbehövande. För dessa skydds- behövande ska ett uppehållstillstånd som beviljas vid det första besluts- tillfället gälla . Varje uppehållstillstånd som därefter beviljas ska gälla om inte ett permanent uppehållstillstånd kan beviljas. Av tredje stycket, som är nytt, framgår att en förutsättning för att en ansökan om ett permanent uppehållstillstånd ska beviljas är att flyktingen eller den alternativt skyddsbehövande har haft uppehållstillstånd och att han eller hon också uppfyller de särskilda krav för permanent uppehållstillstånd som anges i 7 §. Ett permanent uppehållstillstånd kan vidare endast beviljas i samband med en prövning av en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd och förutsätter alltså även att det finns en grund för att bevilja uppehållstillstånd enligt 1 §. Vid bestämmandet av tid- punkten för när en ansökan om permanent uppehållstillstånd kan beviljas får även sammanhängande tid med uppehållstillstånd på annan grund beaktas, t.ex. ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av anknytning. Fjärde stycket, som delvis motsvarar hittillsvarande 1 § tredje stycket, innebär att huvudregeln om giltighetstiden för uppehållstillstånd som beviljas enligt 1 § kan frångås och att kortare tillstånd kan beviljas om tvingande hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen kräver det. Ett sådant uppehållstillstånd får dock inte gälla än . Paragrafhänvisningen i femte stycket, som motsvarar paragrafens hittillsvarande första stycke, ändras som en följd av att giltighetstiden för uppehållstillstånd som beviljas till skyddsbehövande nu regleras i denna paragraf i stället för i 1 §. 2 § En utlänning som tagits emot i inom ramen för ett beslut som regeringen har meddelat om överföring av skyddsbehövande till (vidarebosättning) ska beviljas ett permanent uppehållstillstånd. 2020/21:191 Paragrafen, som har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, reglerar uppehållstillstånd för personer som tagits emot för vidarebosättning. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Paragrafen ändras så att det framgår att vidarebosatta ska beviljas ett permanent uppehållstillstånd redan vid det första beslutstillfället. Av 8 § framgår att de särskilda kraven i 7 §, som annars är en förutsättning för att beviljas ett permanent uppehållstillstånd, inte gäller när ett permanent uppehållstillstånd beviljas med stöd av denna bestämmelse. 3 § Uppehållstillstånd ska, om inte annat följer av 17–17 b §§, ges till 1.en utlänning som är make eller sambo till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , 2.ett utländskt barn som är ogift och a)har en förälder som är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , eller b)har en förälder som är gift eller sambo med någon som är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , 3. ett utländskt barn som är ogift och som har adopterats eller som avses bli adopterat av någon som för adoptionsbeslutet var och är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , om barnet inte omfattas av 2 och om adoptionsbeslutet – har meddelats eller avses komma att meddelas av svensk domstol, – gäller i enligt lagen (1997:191) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner, eller – gäller i enligt lagen (2018:1289) om adoption i internationella situationer, 4. en utlänning som är förälder till ett ogift utländskt barn som är flykting eller alternativt skyddsbehövande, om barnet vid ankomsten till var skilt från båda sina föräldrar eller från någon annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe, eller om barnet lämnats ensamt efter ankomsten, och 5. en utlänning som är förälder till ett ogift utländskt barn som är flykting eller alternativt skyddsbehövande, eller en annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe, om utlänningen befinner sig i och beslutet om hans eller hennes asylansökan fattas i samband med beslutet om barnets asylansökan. När en ansökan om uppehållstillstånd grundas på ett beslut om adoption som har meddelats av svensk domstol, ska den anknytning som har uppkommit genom beslutet godtas i ärendet om uppehållstillstånd. Uppehållstillstånd enligt första stycket 1–2 ska även beviljas om den person som utlänningen åberopar anknytning till (anknytningspersonen) har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 1 eller 6 § eller enligt 12 kap. 18 § och har välgrundade utsikter att beviljas uppehållstillstånd . Paragrafen innehåller bestämmelser om uppehållstillstånd på grund av Övervägandena finns i avsnitt 6.1 och 8.1. Första stycket 4 och 5 ändras med anledning av att kategorin övriga skyddsbehövande utmönstras ur utlänningslagen. Det hittillsvarande tredje stycket tas bort som en följd av att giltighets- tiden för uppehållstillstånd som beviljas på grund av anknytning i vissa fall ändras och flyttas till den nya paragrafen §. Av tredje stycket i dess nya lydelse framgår när ett uppehållstillstånd enligt första stycket 1 eller 2 ska beviljas om anknytningspersonen har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande eller på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter eller på grund av verkställighetshinder enligt 12 kap. 18 §. En förutsättning för att Prop. 2020/21:191 uppehållstillstånd på grund av anknytning ska beviljas i dessa fall är att anknytningspersonen bedöms ha välgrundade utsikter att beviljas uppehållstillstånd . Bestämmelsen innebär en utvidgad möjlighet till familjeåterförening för en utlänning som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd i förhållande till vad som gällt enligt tidigare rättspraxis (jfr MIG 2007:29). Uppehållstillstånd som beviljas med stöd av första stycket 4 och 5 förutsätter inte att barnets uppehållstillstånd är permanent och påverkas således inte av att tidsbegränsade uppehållstillstånd nu blir huvudregel (jfr prop. 2015/16:174 s. 40).