prop · H803101 · 2021-04-15 00:00:00 — Bland garantiförbindelser inom linjen finns inte de garantier med där förlustrisken har värderats och avsättning för förväntade förluster görs. Årets tillkommande avsättningar för garantier uppgick till sammanlagt varav huvuddelen rör garantier. Avsättningarna kommenteras i viss mån i not 44, avsättningar för garantier. Förutom garantiförbindelser görs inte heller avsättningar för insättningsgarantin, investerarskyddet eller garantikapital. I nedanstående tabell redovisas statens totala garantiåtaganden fördelat på de åtaganden för vilka avsättningar görs och de åtaganden för vilka avsättningar inte görs. Garantier för vilka avsättningar görs Garantier om tillförsel av kapital Fristående krediter, Sida Internationella åtaganden, Sida Åtgärder relaterade till sjukdomen covid-19 innefattar även garantiförbindelser. som har fått i uppdrag att ställa ut olika former av garantier. ställer bl.a. ut en tillfällig rörelsekreditgaranti för stora företag. Utestående åtaganden för denna uppgår till ställer ut garantier under den s.k. Företags- akuten, där staten tar risken vid utlåning till ekonomiskt påverkade företag. Utestående garantier uppgår till vid utgången av 2020. Utöver det förvaltar bl.a. statens åtagande gällande SURE. Utestående åtagande för SURE uppgår till . Garantier för vilka avsättningar inte görs Garantier om tillförsel av kapital Garanti till Europeiska unionen för SURE Not 57 Övriga ansvarsförbindelser Ansvarsförbindelser för avhjälpande av miljöskador Summa Ansvarsförbindelser för avhjälpande av miljöskador Summa andra övriga ansvarsförbindelser Ansvarsförbindelser är förpliktelser som inte redovisas som skuld eller avsättning i balansräkningen på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet. Det kan också vara möjliga förpliktelser, dvs. det är osäkert om det förekommer en förpliktelse eller inte. Som Övriga ansvarsförbindelser redovisas de ansvarsförbindelser som inte är garantiförbindelser. redovisar flera åtaganden. Ansvarsförbindelserna innefattar ansvar för avhjälpande enligt 10 kap. (1998:808) i vissa fall till följd av den flygplatsverksamhet som har bedrivit och den verksamhet som har bedrivit. redovisar även åtaganden för den av staten utställda miljögarantin i avtalet om bolagisering av . svenska kraftnäts framtida åtagande för avhjälpande enligt 10 kap. (1998:808) till följd av föroreningsskada som uppstått i verksamheten. Impregnerade slipersfundament med tillhörande stag tas upp vid avslutad verksamhet. Försvarsmaktens post består bl.a. av framtida åtaganden för avhjälpande av miljö- skador för förorenade områden som har uppkommit på grund av Försvarsmaktens verksamhet. ansvarsförbindelser är skuldbevis för utbetalningar från anslag till kapitalhöjning i internationella finansieringsinstitutioner. redovisar ansvarsförbindelser för statliga utställningsgarantier. Motsvarande redovisades hos Kammarkollegiet 2019. Justitiekanslern har i uppdrag från regeringen att företräda staten med anledning av bl.a. ett anspråk på ersättning där skadan uppskattas till . Den ansvarsförbindelse som förelåg har tagits bort utifrån förändrade förutsättningar vilket förklarar minskningen mellan åren. Tillkommer/avgår: Förändring av fordringar och skulder Statens betalningar från skatter minskade med jämfört med föregående år. Skatteintäkterna enligt resultaträkningen minskade med , se not 1. Vid periodiseringen av skatteintäkterna tas upplupna eller förut- betalda intäkter upp för de skatter som är hänförliga , men ännu inte betalats eller omvänt, se not 38. Betalningarna beräknas vara lägre än skatteintäkterna enligt resultaträkningen. Beloppet är en nettoeffekt av de förändringar av fordringar och skulder som rör skatter. Bl.a. har både upplupna skatteintäkter och skulder för överskott på skattekontot minskat . Not 59 Avgifter och andra ersättningar Tillkommer: utdelningar och kapitaljustering Statens betalningar från avgifter och andra ersättningar ökade med vilket huvudsakligen beror på att utdelningar är högre än föregående år. I finansieringsanalysen tillkommer erhållna utdelningar i avsnittet för statens verksamhet eftersom hel- och delägda företag redovisas enligt den s.k. substans- värdemetoden och utdelningarna därmed inte redovisas i resultaträkningen. Statens utdelningar redovisas i allt väsentligt av Kammarkollegiet. De största ökningarna gäller () och . Högst utdelningar gav och . Avgifter och andra ersättningar ökade något jämfört med föregående år, se not 2. Avgifter och andra ersättningar justeras med delen av förändringen av avsättningar för garantier som redovisas som intäkter, eftersom förändring av avsättningar inte medför något kassaflöde. Från avgifter och andra ersättningar enligt resultaträkningen avgår realisationsvinster eftersom dessa inte innebär några betalningar. Omvärdering och avskrivning av lån, CSN m.fl. Utbetalningarna av transfereringar ökade med . Den största ökningen är transfereringar till kommuner. Utbetalningarna är lägre än kostnaderna för transfereringar enligt resultaträkningen eftersom avsättningar till fonder och omvärderingar av lån inte medför några betalningar. Avsättning till fonder avser främst Resolutionsreserven och Kärnavfallsfonden. Not 61 Statens egen verksamhet Nedskrivning av andra långfristiga värdepappersinnehav Utbetalningarna från statens egen verksamhet ökade med . Utbetal- ningarna är lägre än kostnaderna enligt resultaträkningen på grund av att kostnader för avskrivningar och avsättningar inte medför några betalningar. Kostnaderna för statens verksamhet justeras även för realisationsförluster vid försäljning av egendom som redovisats som kostnad utan att medföra någon betalning. Not 62 Justeringar till betalningar Förändring av långfristiga fordringar Förändring av kassa och bank Justeringar till betalningar för statens verksamhet förbättrade kassaflödet med sammantaget , jämfört med att de försämrade kassaflödet med föregående år. Förändringen av omsättningstillgångarna påverkade kassaflödet positivt med , vilket kan jämföras med att den försämrade kassaflödet med föregående år. Förändring av skulder påverkade betalningsflödet positivt med . Den del av förändring av fordringar och skulder som avser skatter redovisas under not 58, poster och förändring av periodiseringsposter som tillhör statsskuldsförvaltningen redovisas under not 67. Aktier och andra värdepapper Datasystem, rättigheter m.m. Investeringar uppgick till , en ökning med jämfört med föregående år. De finansiella investeringarna uppgick till , vilket innebär en ökning med . I investeringarna ingår kapitaltillskott till statliga bolag och kapitalplaceringar hos Kärnavfallsfonden. Kapitalskott har skett till bl.a. med och Swedavia med . Staten har gjort kapitaltillskott och anskaffat hybridobligationer i SAS till ett värde av . Utöver detta har Kärnavfallsfonden gjort investeringar med placeringar i aktier och andra värdepapper. Investeringar i materiella anläggningstillgångar uppgick till vilket är mer än föregående år. Investeringar i väganläggningar ökade med och inves- teringar i järnvägsanläggningar med , se not 18, 19 och 23. Investeringar i maskiner och inventarier och i fastigheter och markanläggningar har sammantaget minskat med , se not 22 och 20. Övriga investeringar ökade med . I övriga investeringar ingår pågående nyanläggningar, förbättringsutgifter på annans fastighet och förändring av förskott för materiella anläggningstillgångar, se not 21, 23 och 25. Investeringar i immateriella tillgångar som i huvudsak avser it-system uppgick till , liksom föregående år, se not 15 och 16. , studielån och hemutrustningslån CSN:s nyutlåning, som till största delen består av studielån i form av annuitetslån, uppgick till , vilket är mer än föregående år. Amorteringarna till CSN uppgick liksom föregående år till . nyutlåning avser framför allt en fordran på på som utnyttjat en del av sin låneram. Resterande del av nyutlåningen består främst av refinansiering av lån hos Riksgälden. Not 65 Finansiellt netto för statens upplåning Övriga poster, netto Det finansiella nettot som är hänförbart till statens upplåning gav ett negativt kassa- flöde med , jämfört med ett negativt kassaflöde med föregående år. Minskningen förklaras främst av lägre räntekostnader och nettoutflöde för realiserade valutakursförändringar jämfört med föregående år, se not 12.Finansiellt netto för statens upplåning justeras för orealiserade poster eftersom de inte medför något kassaflöde. Not 66 Övrigt finansiellt netto Finansiella intäkter enligt resultaträkningen Finansiella kostnader enligt resultaträkningen Nedskrivning av andra långfristiga värdepappersinnehav Reaförlust vid försäljning av aktier m.m. Övrigt finansiellt netto har påverkat kassaflödet positivt med vilket är mer än föregående år. Under Övrigt finansiellt netto redovisas räntor och andra finansiella transaktioner som inte är hänförliga till statsskuldsförvaltningen, se not 13 och 14. Övrigt finansiellt netto justeras för marknadsvärdesförändringar på statens innehav av obligationer m.m. eftersom de inte medför några betalningar. Realisationsvinster vid försäljning av aktier och andra värdepapper ingår i posten försäljning av anläggnings- tillgångar i finansieringsanalysen och dras därför av från de finansiella intäkterna. Not 67 Justeringar till betalningar Förändring av tillgångar hänförbara till statens upplåning Förändring av skulder hänförbara till statens upplåning Förändring i fordringar och skulder till följd av affärsdagsredovisning Förändringar i kortfristiga placeringar i statsskuldsförvaltningen Justeringar till betalningar har förbättrat kassaflödet och därmed minskade stats- skulden med , jämfört med förgående år. Det beror främst på nettot av förändringar i fordringar och skulder i affärsdagsredovis- ningen, vilket ökade kassaflödet med . Förändringar av kortfristiga placeringar har påverkat kassaflödet negativt och därmed ökade statsskulden med . Förgående år minskade statsskulden med till följd av förändringar i kortfristiga placeringar i statsskulds- förvaltningen. Upplupna och förutbetalda räntor som är hänförbara till statens upplåning redovisas i balansräkningen under periodavgränsningsposter och påverkar således inte stats- skulden. Förändringar av dessa tillgångar och skulder har försämrat kassaflödet med , jämfört med föregående år. 4 Utvecklingen av statsskulden Statens budget visade ett underskott på 2020. Det innebär att budgetsaldot försämrades med jämfört med , då budgeten visade ett överskott på . Statens nettolånebehov är lika med saldot på statens budget fast med omvänt tecken. Den konsoliderade statsskulden ökade från 2019 till 2020, dvs. Huvudorsaken till att statsskulden ökade var budgetunderskottet. Coronapandemins effekter på statens budget medförde att statens upplåningsbehov växte snabbt och osäkerheten var stor. mötte det nya läget genom att höja emissionsvolymerna i alla statspapper och introducerade en ny 25-årig statsobligation. gav också ut s.k. gröna obligationer. Dessa utgör ett komplement till de traditionella statsobligationerna och pengarna som lånas upp kopplas till utgifter på statens budget som rör hållbara investeringar och projekt. lånar för statens räkning dels för att täcka underskott i statens budget, dels för att refinansiera lån som förfaller. Det totala upplåningsbehovet, inklusive behovet av att ersätta lån som förfaller, uppgick till 2020, jämfört med 2019. Volymen av statsskuldväxlar ökade kraftigt från den låga nivån 2019. Den utestående stocken av stats- skuldväxlar uppgick till , vilket ska jämföras med 2019 (se tabell 4.3). var upplåningen i nominella statsobligationer , vilket var den högsta nivån sedan finanskrisen. var den årliga emissionsvolymen av nominella statsobligationer nere på . Upplåningen i nya gröna obligationer var . gav även ut två obligationer i utländsk valuta för refinansiering av lån till , motsvarande . sålde realobligationer för . Den statsskuld som redovisas i årsredovisningen för staten är konsoliderad och skiljer sig från den statsskuld som redovisar, som är okonsoliderad. Skillnaden utgörs av elimineringar av myndigheters innehav av svenska statspapper. Vissa myndigheter som hanterar medel avsatta för ändamål vid sidan av statens budget har rätt att placera på den svenska statspappersmarknaden. Dessa tillgångar räknas bort vid beräkningen av den konsoliderade statsskulden. Elimineringen av statliga myndigheters innehav av statspapper i balansräkningen i årsredovisningen för staten uppgick till 2020 (se tabell 4.1). Nästan hela beloppet avser Insättningsgarantifondens och Kärnavfallsfondens innehav. Övriga myndigheters innehav var . innehav av statspapper för premiepensionssystemet inkluderas inte i den konsoliderade statsskulden, eftersom dessa tillgångar inte ingår i den konsoliderade balansräkningen för staten. Sammantaget innebär detta att den okonsoliderade statsskulden som redovisar var högre än vad som redovisas i balansräkningen för staten. Myndigheternas innehav av svenska statspapper ökade från 2019 till 2020. Kärnavfallsfondens innehav av statsobligationer ökade med 2,3 respektive 2020. Tabell 4.1 Statliga myndigheters innehav av statspapper vid utgången av 2020 Statsskulden redovisas på bokslutsdagen till nominellt belopp inklusive upplupen inflationskompensation för realobligationer. Att statsskulden redovisas till nominellt belopp betyder att nollkuponglån och statsskuldväxlar tas upp till det belopp som kommer att betala på förfallodagen. Även derivatinstrument inkluderas i statsskulden, t.ex. de skuldbytesavtal (swappar) som ingår för att styra sammansättningen och löptiden av statsskulden. Instrumenten i utländska valutor är värderade till de valutakurser som gällde , årets sista bankdag. Regeringen har beslutat att ska redovisa statsskulden som statens andel av den offentliga sektorns bruttoskuld enligt rådets förordning (EG) nr 479/2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Undantag ska göras för skulden till premiepensionssystemet och de skulder i insättningsgarantifonden som kan uppstå. De tillgångar och skulder i övrigt kopplade till statsskuldsförvaltningen som blir följden av att bokföringsmässiga grunder tillämpas, ska därmed tas upp under andra poster i balansräkningen 4.2Statsskuldens fördelning och löptid Det lagfästa målet för statsskuldsförvaltningen är att långsiktigt minimera kostnaden för statsskulden under beaktande av risk. Därutöver ska förvaltningen ske inom ramen för de krav penningpolitiken ställer. sköter upplåningen genom att ge ut värdepapper. Huvuddelen är i form av nominella statsobligationer och statsskuldväxlar i kronor. En del av upplåningen sker i reala statsobligationer (realobligationer), som ger investerarna ett inflationsskydd. lånar även på den utländska räntemarknaden genom att ge ut värdepapper i utländsk valuta. genomförde i enlighet med ett regeringsuppdrag en emission av gröna obligationer. Köpare av statspapper var i första hand inhemska och utländska fonder, försäkringsbolag och finansiella institutioner. motsvarade innehav av statspapper i genomsnitt omkring en tredjedel av statsskulden. Regeringen lämnar en skrivelse till som innehåller en utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning. Utvärderingen görs över rullande femårsperioder. En utvärdering –lämnades (skr. 2019/20:104). Regeringens styrning av statsskuldsförvaltningen Det övergripande målet för statsskuldsförvaltningen konkretiseras genom de riktlinjer som regeringen fastställer efter förslag från . Riktlinjerna styr hur statsskulden ska fördelas mellan de tre skuldslagen nominell skuld i kronor, real skuld i kronor och valutaskuld. Av riktlinjerna framgår också vilken löptid statsskulden ska styras mot. Riktlinjer för sammansättning av statsskulden –Andelen real kronskuld ska långsiktigt vara av statsskulden. –Statsskuldens exponering i utländsk valuta ska vara oförändrad. –Resterande del ska bestå av nominell kronskuld. Regeringen har jämfört med tydliggjort att statsskuldens exponering i utländsk valuta ska vara oförändrad. Den gradvisa minskning av valutaexponeringen som har skett ska upphöra. Riktlinjerna för sammansättningen av kronskulden var oförändrad från föregående år. Inom ramen för regeringens riktlinjer fattar beslut om förvaltning och upplåning. Det gäller t.ex. vilka valutor som ska ingå i valutaskulden och valutornas inbördes fördelning. har även möjlighet att inom givna mandat fatta beslut om ränte- och valutapositioner i utländsk valuta. Positionerna tas med derivatinstrument på likvida marknader. Andelen realskuld sjönk under riktvärdet om av den totala skulden , efter att ha legat mycket över samma nivå . Den minskade realandelen beror främst på att statsskulden ökade i högre takt än upplåningen i realränteobligationer . Marknaden för realobligationer är relativt liten och likviditeten är sämre än för nominella statsobligationer. Därmed är det svårt att göra stora förändringar i upplåningen utan att kostnaden blir hög. Riktvärdet för realskulden är långsiktigt och med den planerade ökningen av emissionsvolymen av realobligationer de närmast åren bedöms andelen gå mot . Statsskuldens exponering i utländsk valuta ska vara oförändrad enligt riktlinjerna. Exponeringen ska beräknas så att förändringar i kronans växelkurs exkluderas. Valutaexponeringen var i stort sett oförändrad 2020 jämfört med . Valutaexponeringens andel av statsskulden minskade dock som en konsekvens av att statsskulden ökade. Den genomsnittliga räntan som lånade till vid upplåning genom nominella statsobligationer 2020 var -0,, jämfört 2019. Minskningen berodde inte enbart på att räntorna sjönk utan även på att upplåningen spreds över flera löptider. Det gjorde att andelen tioåriga obligationer som emitterades var lägre, medan andelen obligationer med kortare löptid ökade. För realobligationer steg den genomsnittliga räntan i auktionerna från -1,2019 till -1,2020. Utvecklingen för statsskuldväxlar var liknande och den genomsnittliga räntan i auktionerna steg från -0,2019 till -0,2020. Riktlinjer för statsskuldens löptid har styrningen av statsskuldens löptid gått mot att bli mer övergripande. I riktlinjerna beslutades att de tidigare separata löptidmålen för kronskuld respektive valutaskuld skulle slås ihop till ett gemensamt löptidsmål för hela statsskulden. Enligt regeringens riktlinjer skulle löptiden för statskulden vara 3,5–. Statsskuldens löptid höll sig inom riktlinjernas styrintervall trots de stora förändringarna i upplåningen. Historiskt har det varit billigare att låna i instrument med kort löptid än med lång. Den förväntade besparingen av att låna i korta löptider har emellertid minskat . Mot den bakgrunden har statsskuldens löptid successivt förlängts. Statsskuldens löptid påverkar både kostnaden och risken. Riktvärdet för löptiden bestäms genom att väga nyttan av att minimera kostnaden (ha en kort löptid) mot nyttan av att ha en låg ränteomsättningsrisk (ha en lång löptid). Även om löptiden på en övergripande nivå styrs genom riktlinjer, fastställs fortfarande styrintervall för respektive skuldslag i finans- och riskpolicy. De senaste årens utveckling mot en mer övergripande styrning av löptiden har medfört att haft god flexibilitet att snabbt anpassa de separata styrintervallerna och upplåningen för respektive skuldslag. Andelarna nominell skuld, real skuld respektive valutaskuld beräknas baserat på nominella belopp, inklusive upplupen inflationskompensation och till aktuell växelkurs. Andelarna enligt riktlinjerna som beskrivs ovan överensstämmer inte med andelarna i tabell 4.2, då riktlinjernas andelar beräknas på den okonsoliderade skulden inklusive fordringar i vidareutlåning och inklusive förvaltningstillgångar. Tabell 4.2 Statsskuldens utveckling och sammansättning Nominella lån i svenska kronor varav nominella lån i svenska kronor, varav statliga myndigheters innehav Reala lån i svenska kronor varav reala lån i svenska kronor, varav statliga myndigheters innehav Nominella lån i utländsk valuta Den konsoliderade statsskulden ökade med jämfört med . De nominella lånen i svenska kronor var 2020, vilket var en ökning med jämfört med . Den reala lånestocken uppgick till , vilket var en minskning med jämfört med . Valutaskulden minskade med . Minskningen beror huvudsakligen på att den stärkta kronan sänkte värdet på lånen och därmed lånekostnaderna i utländsk valuta. Valutaskulden består dels av lån i utländsk valuta, dels av derivat. valutaskuld genom derivat uppstår genom att myndigheten ingår avtal om att byta åtaganden i kronor mot åtaganden i utländsk valuta. har tagit upp lån i utländsk valuta för att finansiera vidareutlåning till . refinansierade vissa lån, vilket skapade valutakursförändringar som påverkade utfallet för statens budget. Vidareutlåningen till i utländsk valuta var dock ersätter för de räntekostnader och administrativa kostnader som uppstår i samband med vidareutlåningen. Tabell 4.3 Nominella lån i svenska kronor Säkerheter i svenska kronor Valutaderivat i svenska kronor Nominella lån i svenska kronor Den nominella skulden i svenska kronor var högre vid utgången av 2020 jämfört med . De nominella statsobligationerna minskade med knappt Upplåningen i nya gröna obligationer uppgick till 2020. Den utestående stocken av statsskuldväxlar var vid utgången av 2020, vilket var 153 miljarder högre jämfört med . Likviditetsförvaltningsinstrument ökade med jämfört med . I nominella lån i svenska kronor ingår också privatmarknadslån. Upplåningen på privatmarknaden är under avveckling och vid utgången av 2020 återstod endast , vilket är stocken i premieobligationer. förföll de sista kontona i Riksgäldsspar med fast ränta. Att låna upp på privatmarknaden i stället för på kapital- och penningmarknaderna ökade kostnaderna för statsskulden med . För femårsperioden –uppgick merkostnaden till totalt . Utvecklingen beror framför allt på att har fasta kostnader för systemstöd och tjänster som krävs för att upprätthålla verksamheten till dess att den sista premieobligationen förfaller . tar positioner för att minska statens kostnader och risker baserat på bedömningar om den framtida ränte- och växelkursutvecklingen. Positioner tas med hjälp av derivat i utländsk valuta som gör att skuldens löptid och fördelning mellan valutor justeras. kan ta valuta- och räntepositioner, men räntepositioner får endast tas i utländsk valuta. En vinst i positionerna minskar statens räntekostnader med samma belopp. När bedömer marknadspriset markant avviker från en långsiktigt motiverad nivå, kan myndigheten ta större positioner. Sådana positioner tar dock sällan, då normalt tar relativt små positioner. Enligt regeringens riktlinjer ska fastställa interna riktlinjer för den löpande positionstagningen. visade den löpande positionstagningen en vinst på , vilket kan jämföras med en vinst på 2019. Resultatet för Riksgälds- kontorets totala positionstagning varierar mellan åren och utvärderas därför i femårsperioder. –2020 var det genomsnittliga resultatet , inklusive den externa förvaltning som är avvecklad. utökades positionen för en starkare krona från till nästan . Vid utgången av året var det orealiserade resultatet . Det slutliga, realiserade resultatet kan beräknas först när positionen är avslutad. Utgifterna på anslaget 1:1 Räntor på statsskulden inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. på statens budget uppgick till 2020. Jämfört med 2019 minskade ränteutgifterna med . Beloppen i statens budget redovisas enligt utgiftsmässiga principer och är nettot av inkomster och utgifter i upplåningsverksamheten. Den utgiftsmässiga redovisningen är dock bristfällig när det gäller att beskriva statsskuldens kostnader. Exempelvis har valet av upplåningsteknik stor påverkan på anslagsbelastningen ett visst år.