prop · H80383 · 2021-01-19 00:00:00 — Unionen och Teknikföretagen anser att frågan om vinstutdelningar och andra värdeöverföringar bör genomgå vederbörlig utredning och analys innan eventuell permanent lagstiftning införs. framhåller att företag, särskilt de fåmansföretag som regelmässigt tar ut ersättning i både lön och utdelning, kommer att överväga att avstå från stödet och i stället säga upp personal för att säkerställa att vinstutdelningar kan genomföras. För det fall förslaget skulle genomföras anser Teknikföretagen, Industriarbetsgivarna, , och att förslaget bör begränsas till värdeöverföringar som lämnas . Företagarna anser att förslaget bör begränsas efter stödperioden i stället . ifrågasätter om en karenstid är för kort. anser att ett företag bör ges möjlighet att visa att den värdeöverföring som skett innebär en ”netto noll” effekt i företaget, dvs. att inga medel har lämnat företaget. anser att det bör för- tydligas att ett senare beslut om att återta en vinstutdelning inte påverkar bedömningen av att företaget, på grund av det tidigare fattade beslutet om vinstutdelning, inte har rätt till stöd. Srf konsulterna anser dels att begränsningen endast bör gälla beslut om utdelning och inte verkställande av tidigare beslutad utdelning, dels att fåmansföretagen ska undantas från tillämpningen alternativt omfattas av ett särskilt avräkningsförfarande. anser att en ventil bör övervägas för de fall ett avslag på ansökan om stöd eller ett återkrav inte står i proportion till den aktuella framhåller att ett beslut om utdelning hos ett utländskt moder- bolag i många fall får anses ligga utanför arbetsgivarens kontroll. anser att bestämmelsen bör kompletteras med en bestäm- melse om anmälningsplikt för arbetsgivaren. holm efterfrågar ett resonemang kring möjligheter att följa upp beslut om utdelningar som genomförs efter en slutlig avstämning. Skälen för regeringens förslag: Stöd vid korttidsarbete som lämnas efter godkännande av får bara lämnas under förutsättning att arbetsgivaren har fått tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter. Dessa svårigheter ska ha orsakats av något förhållande utom arbets- givarens kontroll som inte rimligen hade kunnat förutses eller undvikas. Allvarlighetskravet innebär att det ska vara fråga om en situation där arbetsgivaren i frånvaro av stöd skulle behöva genomföra omfattande 2019/20:FiU51, 2019/20:199). Att de ekonomiska svårigheterna inte rimligen kunnat undvikas innebär att det inte ska ha varit möjligt att lindra dessa svårigheter (samma prop. s. 53). har när det gäller kravet på allvarliga ekonomiska svårigheter uttalat att arbetsgivaren förutsätts agera i enlighet med lagens syfte och att det under sådana förhållanden inte kan anses försvarligt att arbetsgivare som mottar stöd från det allmänna vid korttidsarbete genomför aktieutdelningar och andra liknande utbetalningar (bet. 2019/20:FiU51 s. 22). Frågan om det går att kombinera utdelning med krisstöd har diskuterats sedan reglerna trädde i kraft. I syfte att förtydliga regelverket föreslog regeringen i en lagrådsremiss att uttalande skulle komma till uttryck i lagtexten. Lagrådet ansåg dock att förslaget inte borde läggas till grund för lagstiftning och framhöll bl.a. att den redan gällande regleringen ger möjlighet att beakta t.ex. förekomsten av Lagrådet ansåg vidare att det lagförslag som då presen- terades inte innebar något egentligt klarläggande i frågan. delade Lagrådets bedömning att redan gällande reglering ger möjlighet att beakta olika former av värdeöverföringar och att förekomsten av t.ex. vinstutdelningar kan motivera att stöd vägras enligt 5 a § andra stycket 1– 3 lagen om stöd vid korttidsarbete. Om ett företag trots en kris gör en utbetalning till sina delägare är detta en tydlig indikation på att företaget självt inte har ansett sig ha allvarliga ekonomiska svårigheter och stöd kan vägras enligt 5 a § andra stycket 1. orsakat eller bidragit till de ekonomiska svårigheterna genom att förbruka tillgängligt kapital genom utdelning motiverar det att stöd vägras enligt 5 a § andra stycket 2. Och om ett företag har använt sin ekonomiska buffert för utdelning i stället för att trygga den egna verksamheten i samband med den ekonomiska krisen kan det utgöra hinder för stöd enligt 5 a § andra stycket 3. Regeringen lämnade därför inte något förslag 2019/20:166 s. 54–56). Regeringen uttalade dock att den avsåg att fortsatt följa frågan för att kunna uppmärksamma eventuella behov på ytterligare förtydligande (samma prop. s. 56). Diskussionen om möjligheten att kombinera utdelning med krisstöd har därefter fortsatt och de frågor som framför allt har diskuterats är när i tiden vinstutdelning ska ha lämnats för att påverka bedömningen av om arbetsgivaren uppfyller kravet på allvarliga ekonomiska svårigheter och därmed har rätt till krisstöd samt vilka andra liknande utbetalningar som omfattas. Som flera av remissinstanserna framhåller är det angeläget att förutsättningarna för stöd är tydliga och att arbetsgivarna redan vid ansökan om stöd vet vilka eventuella begränsningar som finns när det gäller exempelvis vinstutdelning. har vidare en stor mängd ansökningar att hantera och ett tydligt regelverk som underlättar tillämpningen är av stor vikt. Inte minst med beaktande av att förslagen i denna proposition bedöms medföra ett stort antal nya ansökningar om godkännande. Det finns därför ett stort behov av att i möjligaste mån undvika gränsdragningsproblem vid tillämpningen. För att öka förutsebarheten och underlätta tillämpningen anser därför regeringen, i motsats till bl.a. Unionen, , och , att det för stöd som lämnas efter prövning av bör införas en regel som anger när värdeöverföringar i form av bl.a. vinstutdelning inte får lämnas och vilka värdeöverföringar som omfattas. Att som Teknikföretagen, Industriarbetsgivarna och IKEM föreslår reglera att värdeöverföringar inte ska påverka bedömningen av rätten till stöd vid korttidsarbete är enligt regeringens mening inte förenligt med de grundläggande förutsättningarna för systemet med stöd vid korttidsarbete. I lagrådsremissen föreslogs att regeln skulle tas in i lagen om stöd vid korttidsarbete och därmed inte begränsas till stödmånader som infaller –. Lagrådet ifrågasätter inte att det finns skäl att införa förslaget i det läge som råder. Förslaget syftar till att tydliggöra förutsättningarna för när stöd ska kunna beviljas. ska i ett ansträngt läge pröva en oerhört stor mängd ansökningar om stöd och det är i en sådan situation särskilt angeläget att beslutfattandet förenklas för att grundläggande krav på likabehandling och rättssäkerhet inte ska trädas för när. Det kan enligt Lagrådet emellertid ifrågasättas varför den föreslagna regleringen inte endast blir tillfällig och varför den ska gälla även vid andra ansökningar om stöd än de som föranleds av pandemin. Det finns enligt Lagrådet i och för sig inte anledning att betvivla att denna typ av reglering kommer att behövas även vid andra stöd. Hur reglerna ska utformas bör dock vara föremål för noggranna överväganden inom ramen för en beredningsprocess som uppfyller sedvanliga krav på en sådan process. Det är enligt Lagrådet därför inte lämpligt att – i ett ärende där processen har förkortats på grund av den krissituation som råder – vidta lagstiftningsåtgärder som blir bestående och som gäller andra stöd än de som motiveras av pandemin. Eftersom det föreslås en ny lag för det nya utvidgade stödet finns det inte heller av praktiska skäl anledning att ändra i lagen om stöd vid korttidsarbete. En bättre ordning är att i den nya lagen ta in alla de regler som ska gälla för det utvidgade stödet och låta hela regleringen omfattas av tidsbegränsningen. När tiden för det nu aktuella stödet löpt ut kan en utvärdering av Därefter kan – om det skulle visa sig finnas ett behov av det – regleringen göras permanent. Lagrådet föreslår mot denna bakgrund att ändringarna i lagen om stöd vid korttidsarbete inte läggs till grund för lagstiftning utan att de reglerna i stället tas in i den nya tillfälliga Regeringen delar denna bedömning och föreslår därför att regle- ringen begränsas till perioden –enligt den tillfälliga lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. När det gäller bestämmelsens utformning bör bestämmelserna om 2019/20:181, 2019/20:FiU61, rskr. 2019/20:351). En sådan utformning innebär att företag som lämnat vinstutdelning eller verkställer vissa andra typer av särskilt reglerade värdeöverföringar till aktieägare eller medlemmar under inte kan godkännas för stöd vid korttidsarbete. bestämmelserna om utdelning och krisstöd enligt de två regelverken överensstämmer med varandra så långt det är möjligt bedöms underlätta för företagen och bidra till förutsebarheten. När det inledningsvis gäller frågan om vilka värdeöverföringar som ska omfattas bör bestämmelsen omfatta vinstutdelning, gottgörelse, förvärv av egna aktier eller minskning av aktiekapitalet eller reservfonden för återbetalning till aktieägarna eller medlemmarna. avses är de typer av värdeöverföringar som regleras i 18–20 kap. aktie- bolagslagen (2005:551) och 13–15 kap. lagen (2018:672) om ekonomiska Det finns dock inget hinder mot att göra sådana formlösa värdeöverföringar som avses i 17 kap. 1 § första stycket 4 aktiebolags- Företag kan alltså exempelvis lämna koncernbidrag som de tar emot stöd. Det förhållandet att koncernföretag ges en möjlighet att utjämna resul- taten inom koncernen motiverar enligt regeringen att förbudet även omfattar värdeöverföringar som görs från ett annat koncernföretag än från det företag som tar emot stöd. En annan ordning skulle missgynna företag som inte ingår i någon koncern. De svårigheter som anser kan finnas för en arbetsgivare att ha kännedom om en utländsk koncerns dispositioner medför ingen annan bedömning. För att förhindra kring- gåenden av regeln föreslår därför regeringen att, om arbetsgivaren ingår i en koncern av sådant slag som anges i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554), vad som anges om värdeöverföringar ovan även ska gälla det eller de moderföretag som ingår i koncernen. Vad sedan gäller tidsperioden bör de aktuella värdeöverföringarna till att börja med inte få verkställas arbetsgivaren får stöd. Teknikföretagen, Industriarbetsgivarna, , och anser att förslaget, om det genomförs, bör begränsas till värde- överföringar som lämnas . förbudet dock att i praktiken bli verkningslöst om tidsperioden begränsas till endast den aktuella stödperioden. Inte heller en tidsperiod som omfattar efter stödperioden, som Företagarna föreslår, bedöms vara Det bedöms inte finnas skäl för en tidsperiod som är I promemorian föreslås att förbudet mot utdelning och andra värdeöverföringar bör avse stödperioden och de närmast följande sex framstår enligt regeringen som väl avvägd. att begränsa möjligheterna att kringgå reglerna även omfatta de två månaderna närmast före stödperioden. Ett beslut om Prop. 2020/21:83 en sådan värdeöverföring bör inte heller få fattas av stämman, styrelse eller Det finns enligt regeringens mening inte skäl att undanta fåmansföretag från tillämpningsområdet eller införa ett särskilt avräkningsförfarande för dessa företag som Srf Konsulterna föreslår eller att införa en ventil som föreslår. och efterfrågar förtydliganden avseende hur andra dispositioner påverkar utdelningsförbudet. Detta är enligt regeringens mening i första hand en fråga för rättstillämpningen. Följande exempel kan illustrera tillämpningen. Anta att en arbetsgivare godkänns för stöd vid korttidsarbete fr.o.m. den Om arbetsgivaren därefter ansöker om och beviljas preliminärt stöd , dvs. t.o.m. , kan utdelning lämnas tidigast fr.o.m. . Om arbetsgivaren i stället väljer att ansöka om preliminärt stöd , kan utdelning lämnas tidigast fr.o.m. . Förvaltningsrätten i efterfrågar ett resonemang kring möjligheter att följa upp beslut om utdelningar som genomförs efter en slutlig avstämning. Regeringen konstaterar att en arbetsgivare som har ansökt om eller fått stöd ska ge tillfälle att granska verksamheten med avseende på arbetsgivarens rätt till stöd och lämna de uppgifter som behövs för granskningen (35 § lagen om stöd vid korttidsarbete). Denna granskningsverksamhet får i huvudsak inriktas på olika slag av stickprovskontroller. anser att det bör införas en anmälningsplikt. Regeringen konstaterar att det saknas beredningsunderlag för ett sådant förslag. Bland andra Unionen och Teknikföretagen har lyft fram vikten av att grundläggande frågor utreds och analyseras. Den föreslagna bestämmelsen föreslås vara tillfällig. I samband med att ett permanent och öppet system för stöd vid korttidsarbete infördes uttalade regeringen vidare att systemet bör utvärderas när det har varit i kraft (prop. 2019/20:132 s. 50). 2019/20:166 angav regeringen vidare att den avser att noga följa utvecklingen och vid behov återkomma med förslag på lämpliga anpassningar av regelverket (s. 60). Som angetts ovan bör en sådan utvärdering enligt regeringens uppfattning även omfatta de nu föreslagna reglerna. Förslaget medför införandet av 5 § lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. 5.7Stöd för arbetstagare som tillhör arbetsgivarens familj Regeringens förslag: Stöd får även lämnas för arbetstagare som tillhör arbetsgivarens familj. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. 2020/21:83 Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. framhåller att det finns en risk med att låta stödet omfatta arbetstagare som tillhör arbetsgivarens familj. Att utreda brott där stödet gått till arbetsgivarens familj möter svårigheter. Det föreligger t.ex. ett beslagsförbud för skriftliga handlingar mellan närstående. Skälen för regeringens förslag: I lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete regleras att preliminärt stöd får lämnas endast för arbetstagare som inte tillhör arbetsgivarens familj (11 § 3). Undantaget har utformats i enlighet med 1 § andra stycket 2 lagen (1982:80) om anställningsskydd och har ansetts omfatta även arbetsgivare vars verksamhet bedrivs i bolagsform (se Ds 2012:59 s. 284). Bestämmelsen har motiverats med att lagen inte ska kunna missbrukas (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.17.5.1.2). I mindre företag kan en stor andel av de anställda – ibland samtliga – utgöras av anhöriga som omfattas av undantaget för familjemedlemmar. Mot bakgrund av de effekter som pandemin har på samhällsekonomin och företagen har den aktuella avgränsningen ansetts riskera att drabba dessa företag onödigt hårt jämfört med andra företag vars arbetstagare inte består av familjemedlemmar. För att möta arbetsgivarnas behov med anledning av pandemin har bestämmelsen därför undantagits från tillämpning för stöd som lämnas efter godkännande av –(bet. 2019/20:FiU51, rskr. 2019/20:199). När det nu föreslås en möjlighet att ansöka om ett förstärkt stöd t.o.m. med anledning av pandemin bedöms behovet av att låta stödet även omfatta arbetstagare som tillhör arbetsgivarens familj kvarstå oförändrat. framhåller att en utredning av brott där stödet gått till arbetsgivarens familj kan möta svårigheter. Regeringen är medveten om dessa svårigheter. Lagen om stöd vid korttidsarbete har också ursprungligen utformats så att stöd inte kan lämnas för arbetstagare som tillhör arbetsgivarens familj. Regeringen anser dock med hänsyn till rådande omständigheter att det är rimligt att under ytterligare en period lämna stöd även för arbetstagare som tillhör arbetsgivarens familj. När det gäller risken för missbruk så motverkas denna av kravet på att en arbetstagare måste ha haft en anställning av viss omfattning hos arbetsgivaren under den jämförelsemånad som legat till grund för beräkning av stöd vid korttidsarbete som lämnats eller, om arbetsgivaren inte har fått stöd tidigare, (se avsnitt 5.5). För stödmånader –bör därför stöd även lämnas för arbetstagare som tillhör arbetsgivarens familj. Förslaget medför införandet av 8 § lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. Regeringens förslag: Stöd får även lämnas under arbetstagarens uppsägningstid. För stöd som lämnas under uppsägningstid ska det bortses från sådan ersättning som lämnas till arbetstagaren för att arbetsgivaren ska uppfylla bestämmelserna i lagen om anställningsskydd. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget, däribland , Föreningen , Hotell- och restaurangfacket, Visita, Teknikföretagen, och . Unionen, , och i (LO) avstyrker förslaget. De anser att förslaget går emot det grundläggande syftet med stödet som är att undvika uppsägningar och värna sysselsättningen. Om statligt stöd kan lämnas även under uppsägningstid minskar arbetsgivarens incitament att behålla sin personal. Skälen till regeringens förslag: En utgångspunkt för stödet vid korttidsarbete är att korttidsarbete inte ska vidtas när uppsägning framstår som den naturliga och riktiga åtgärden (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.17.5.1.4). Enligt lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete får stöd därför inte lämnas vid korttidsarbete som är hänförligt till en arbetstagares uppsägningstid (14 §). Pandemin har påverkat svenska företag drastiskt. Det har inträffat extrema fall i efterfrågan där efterfrågan av varor och tjänster som tillhandahålls av enskilda företag eller branscher i princip helt har försvunnit. För att möta sådana exceptionella fall har det bedömts finnas ett behov av att som en tillfällig krisåtgärd dämpa kostnaderna för arbetsgivare som tillämpar korttidsarbete även i händelse av uppsägningar under tid som korttidsarbete pågår. Bestämmelsen om att stöd inte får lämnas under uppsägningstid har därför undantagits från tillämpning för stöd som lämnas efter godkännande av 2020 t.o.m. (prop. 2020/21:132, bet. 2019/20:FiU51, rskr. 2019/20:199). Det är som Unionen, , och LO framhåller angeläget att undvika uppsägningar och värna sysselsättningen. Lagen om stöd vid korttidsarbete har också ursprungligen utformats så att stöd inte kan lämnas för uppsägningstid. Med hänsyn till effekterna av pandemin finns det dock enligt regeringens mening skäl att för stödmånader som infaller fram t.o.m. fortsatt ha en reglering som möjliggör stöd vid korttidsarbete under arbetstagares uppsägningstid. För stödmånader – bör därför stöd även lämnas för uppsägningstid. Stödet vid korttidsarbete förutsätter en löneminskning i samband med korttidsarbetet. Enligt 12 § lagen (1982:80) om anställningsskydd har dock en arbetstagare som har blivit uppsagd rätt att behålla sin lön. För att kravet på löneminskning ska kunna uppfyllas även under uppsägningstid bör man därför vid bedömningen av löneminskningen bortse från ersättning som arbetsgivaren lämnar till arbets- 2020/21:83 tagaren för att uppfylla sin skyldighet enligt 12 § lagen om anställningsskydd. Förslaget medför införandet av 12 § lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. Regeringens förslag: Om summan av de ersättningar som arbetsgivaren redovisar i arbetsgivardeklarationen för samtliga arbetstagare (lönesumman) för jämförelsemånaden uppgår till , ska det tillsammans med ansökan om godkännande lämnas ett skriftligt undertecknat yttrande från en auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag. Revisorn ska yttra sig över arbetsgivarens ekonomiska svårigheter, orsakerna till dessa svårigheter och hur länge svårigheterna förväntas bestå. Revisorn ska även yttra sig över om det har förekommit vinstutdelning eller andra värdeöverföringar. Revisorn ska granska de uppgifter i ansökan som yttrandet avser samt räkenskapsmaterial, sammanställningar och annat underlag som ligger till grund för uppgifterna i ansökan och rapportera sina iakttagelser. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. I promemorian föreslogs att revisorn skulle yttra sig över om de villkor som anges i 5 a § andra stycket lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete är uppfyllda. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget, däribland , , i (LO), och (Brå). anser att förslaget är nödvändigt för att kontroll ska vara tillförlitlig och effektiv. LO anser att förslaget är viktigt dels för att säkerställa systemets legitimitet, dels för att underlätta och förkorta prövning. Även Brå bedömer att förslaget kan underlätta prövning och framhåller att åtgärden syftar till att förebygga felaktiga utbetalningar. anser att det ur ett brottsförebyggande perspektiv är angeläget att åtgärden genomförs. , , Transportföretagen, Unionen, Industriarbetsgivarna, kemiindustrierna i (IKEM), och Teknikföretagen avstyrker förslaget. Även Företagarna, och Visita ifrågasätter förslaget. Bland andra , Företagarna och Föreningen framhåller att förslaget ökar regelbördan och befarar att kravet kommer att leda till ytterligare svårigheter för arbetsgivare att få stöd utbetalt . , Industriarbetsgivarna, och anser att den kontroll som sker genom att det krävs kollektivavtal talar för att kravet inte bör införas i detta läge. Den kontroll som eftersträvas kan enligt och Transportföretagen likväl göras Unionen, Industriarbetsgivarna och kan det uppfattas som att kravet på revisorsintyg i viss utsträckning ska ersätta eller effektivisera handläggning av ett visst ärende om stöd vid korttidsarbete. Den prövning som ska göras av om en arbetsgivare uppfyller kraven för stöd vid korttidsarbete måste enligt dem alltid göras av den ansvariga myndigheten. Bedömningen, som är mångfasetterad och ska ske utifrån förhållandena i den aktuella branschen samt kräver bedömningar i det enskilda fallet, omfattar därutöver vissa aspekter som normalt inte kan antas ligga inom en revisors allmänna kompetensområden. , Visita och Transportföretagen anser att beloppsgränsen, om kravet införs, bör höjas. anser att det bör övervägas om beloppsgränsen bör sänkas. Srf Konsulterna anser att även auktoriserade redovisningskonsulter bör kunna utfärda intyg. En sådan möjlighet skulle kunna kombineras med ett krav på att intygsgivaren inte får vara styrelseledamot, aktieägare eller liknande hos den arbetsgivare som intyget avser och inte heller vara närstående med någon som har en sådan roll. FAR framhåller att kriterierna för granskning måste preciseras närmare och att det krävs en överenskommelse med om hur villkoren i 5 a § lagen om stöd vid korttidsarbete ska förstås. Även efterfrågar ett förtydligande. Förvaltningsrätten i anser att det kan vara lämpligt att i lag definiera vad som avses med begreppet lönesumma. Skälen för regeringens förslag: Stödet vid korttidsarbete har uppgått till stora summor och i denna proposition föreslås en möjlighet att kunna få stöd samt att stödet fortsatt ska vara förstärkt. Den förstärkta nivån ökar riskerna för missbruk. Regeringen anser därför att det är angeläget att kombinera förslaget med åtgärder som minskar risken för missbruk så att stöd bara betalas ut till de arbetsgivare som är berättigade till stöd. Regeringen delar inte Svenskt Näringslivs och Transportföretagens bedömning att kontrollen likväl kan göras i efterhand. Det är centralt att felaktiga utbetalningar motverkas. Det är något som även Brå framhåller. Förekomsten av kollektivavtal kan inte anses vara en tillräcklig kontrollåtgärd. I en rapport som lämnades påtalas bl.a. brister i kontrollen av både ansökningar om godkännande och ansökningar om preliminärt stöd (Ds 2020:28). Regeringen beslutade om ändringar av förordningen (2020:208) om stöd vid korttidsarbete som bl.a. syftar till att förstärka kontrollen vid hanteringen av ansökningar om godkännande och preliminärt stöd. Ändringarna som trädde i kraft innebär bl.a. att arbetsgivaren tillsammans med ansökan ska lämna ekonomiska underlag och avtal om korttidsarbete. Syftet är att ska kunna verifiera de uppgifter som sökanden lämnat. De nu aktuella förslagen förväntas medföra ett stort antal ansökningar. Ökade volymer ökar risken för felaktiga utbetalningar.