prop · H9037 · 2021-09-23 00:00:00 — har av ovanstående skäl tagit ett samlat grepp på FoU-verksamheten vid myndigheter utanför universitets- och högskolesektorn och som inte huvudsakligen ägnar sig åt forskningsfinansiering, det vill säga forskningsråden och . 1.2 Övergripande revisionsfråga och avgränsningar Den övergripande revisionsfrågan är om statens FoU-verksamhet vid myndigheter fungerar effektivt. Att den fungerar effektivt innebär att det i FoU-verksamheten finns förutsättningar för att säkerställa kvalitet och relevans samt hushållning med resurser genom betryggande intern styrning och kontroll. För att besvara den övergripande frågan ställer vi följande delfrågor: 1.Är regeringens styrning av myndigheternas FoU-verksamhet effektiv? 2.Har myndigheterna ändamålsenliga processer för att FoU-verksamheten ska hålla god kvalitet och vara relevant? 3.Har myndigheterna betryggande administrativa rutiner för hantering av FoU-stöd? Vi har granskat den verksamhet som definieras som FoU-verksamhet i () statistik om FoU i offentlig sektor. Statistiken utgår från definitionen av FoU i Frascatimanual.20 Enligt definitionen kännetecknas FoU av nyskapande, kreativitet, ovisshet, systematik och överförbarhet eller reproducerbarhet. Det är inte alltid enkelt att avgöra vilken typ av verksamhet som utgör FoU, vilket vi diskuterar i kapitel 2. Granskningen är genomförd på en övergripande nivå, med undantag för fem myndigheter vi har gjort en fördjupad granskning av (se avsnitt 2.3). Syftet är att dra generella slutsatser om FoU-verksamheten i samtliga myndigheter. 20OECD, 2015, Guidelines for collecting and reporting data on research and experimental development, 2015. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A M Y N D I G H E T E R S F O U - V E R K S A M H E T Faktaruta: Vissa nyckelbegrepp i granskningen FoU-myndigheter är de 85 myndigheter som ingår i granskningen och som besvarade enkät (se vidare avsnitt 2.2 och bilaga 1). Utgångspunkten är de myndigheter som själva anger att de har utgifter för FoU i SCB:s statistik om FoU i offentlig sektor. Det kan alltså ingå fler myndigheter här än enbart de myndigheter som har utpekade FoU-uppdrag från regeringen i instruktion, regleringsbrev eller andra styrdokument. Med FoU-verksamhet avser vi den verksamhet som bedrivs vid FoU-myndigheter, vilket bland annat omfattar handläggning av FoU-stöd, genomförande av FoU, uppföljning och utvärdering samt spridning av resultat. Kvalitet avser framför allt vetenskaplig kvalitet eller motsvarande i FoU-verksamheten. Relevans syftar på den nytta som forskningsverksamheten kan ha för aktuell myndighet, andra målgrupper och samhället i stort. Relevans kan bedömas i förväg, men den slutliga nyttan för målgrupperna (genomslaget) är ofta betydligt svårare att mäta och bedöma.21 Vi fokuserar på myndigheternas processer som är en av flera förutsättningar för att säkerställa god kvalitet och relevans i FoU-verksamheten. Vi gör ingen bedömning av huruvida forskningen faktiskt är relevant eller håller hög kvalitet. Inte heller bedömer vi resultat eller effekterna av myndigheternas FoU, till exempel i termer av bidrag till måluppfyllelse. Vi gör inte heller någon bedömning av ändamålsenligheten i hur den statliga forskningsfinansieringen är organiserad22. Vi har granskat hur FoU-verksamheten har fungerat framför allt –2020. Bedömningsgrunder är de kriterier som tillämpar för att värdera sina iakttagelser. En övergripande bedömningsgrund är budgetlagen (2011:203), där det framgår att hög effektivitet ska eftersträvas och god hushållning ska iakttas i statlig verksamhet.23 Det innebär att onödiga utgifter ska undvikas, att verksamheten ska bedrivas med hög produktivitet och att statens medel ska hanteras säkert. Myndighetsförordningen (2007:515) ställer krav på att myndighetsledningen ska se till att verksamheten bedrivs effektivt och myndigheten hushållar väl med statens medel. Vidare framgår att myndigheter 21Se t.ex. IVA, Kunskap i det allmännas tjänst. En kartläggning av fem fristående forskningsorganisationer och utvärderingsmyndigheter, 2012, s. 24, 30. 22Att en översyn av den statliga externa finansieringen av forskningen ska göras föreslås i SOU 2019:6. Översynen bör enligt utredningen omfatta såväl forskningsråden och som övriga myndigheter som finansierar forskning. SOU 2019:6, s. 280. 2020/21:60 ser regeringen skäl att göra en översyn av den statliga forskningsfinansieringen som omfattar samtliga statliga forskningsfinansiärer (s. 61). 231 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). 14R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ska verka för att genom samarbete med myndigheter och andra ta till vara fördelar som kan finnas för enskilda och staten som helhet.24 De syften och mål som finns uppställda för myndigheternas FoU-verksamhet utgör en utgångspunkt i granskningen. Dessa mål och syften kan vara specificerade i instruktioner och regleringsbrev eller andra styrdokument. För att verksamheten ska fungera effektivt behöver samtliga myndigheter ha processer på plats som säkerställer att verksamheten bedrivs i enlighet med syfte och mål. Nedan redovisas bedömningsgrunderna för varje delfråga. Operationaliserade bedömningsgrunder finns redovisade i kapitel 3–5. I bilaga 5 finns utvecklade kriterier för hur vi bedömt den interna styrningen och kontrollen vid myndigheterna i den fördjupade granskningen av (Brå), , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), och (). 1.3.1Delfråga 1: Regeringens styrning av myndigheters FoU-verksamhet Regeringen har angivit att regeringens styrning av statsförvaltningen bör vara långsiktig, strategisk, helhetsinriktad, sammanhållen, verksamhetsanpassad och tillitsbaserad, vilket ställt sig bakom. Detaljstyrning bör undvikas, såvida det inte finns tydliga skäl till detta.25 Vidare har regeringen angivit att uppföljning, utvärdering och kontroll är en viktig del av den statliga styrningen och har ställt sig bakom detta.26 Regeringen har också angivit att fördjupade analyser av en verksamhets effekter och effektivitet bör utföras av någon annan part än den berörda myndigheten för att få en opartisk bedömning. Även detta har ställt sig bakom.27 har betonat att det är angeläget med ett ökat fokus i arbetet med att utveckla uppföljningen och utvärderingen av statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation.28 Enligt är en viktig förutsättning för att FoU-verksamheten ska fungera effektivt att regeringens styrning av myndigheternas FoU-verksamhet: •är tydlig och på rätt detaljeringsnivå •omfattar uppföljning och utvärdering av verksamheten 24Se 3 och 6 §§ myndighetsförordningen (2007:515). 2019/20:1, utgiftsområde 2, bet. 2019/20:FiU2, rskr. 2019/20:129. 2009/10:175 s. 98, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. 2009/10:175, s. 112, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. 2017/18:UbU17, s. 8–12. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A M Y N D I G H E T E R S F O U - V E R K S A M H E T 1.3.2Delfråga 2: Myndigheternas processer för att säkerställa kvalitet och relevans i FoU-verksamheten Regeringen har angivit att samtliga myndigheter som bedriver eller finansierar forskning bör ha en effektiv och tillfredsställande kvalitetssäkringsprocess avseende den vetenskapliga kvaliteten, vilket ställt sig bakom.29 I förvaltningslagen (2017:900) tydliggörs vad som gäller i fråga om jäv. Den som för en myndighets räkning tar del i handläggningen på ett sätt som kan påverka myndighetens beslut i ärendet är jävig om någon av de i lagen angivna jävssituationerna finns. Den som är jävig får inte ta del i handläggningen av ärendet och inte heller närvara när ärendet avgörs.30 Myndigheten behöver härutöver säkerställa att även en person som deltar i ett FoU-projekt på annat sätt än som handläggare gör det på ett sakligt och opartiskt sätt.31 FoU-myndigheternas verksamhet skiljer sig åt bland annat beroende på myndighetens uppdrag, om myndigheterna bedriver egen FoU eller utlagd FoU, och om verksamheten är stor eller liten. Ett fåtal av myndigheterna bedriver FoU-verksamhet enbart eller i mycket stor utsträckning med externa medel.32 I dessa fall gäller i allmänhet att kvalitet och relevans granskas av finansiären i fråga. utgår från att kvalitet och relevans i FoU-verksamheten vid myndigheter som lägger ut FoU eller utför FoU med egna medel bör säkerställas genom att: •det finns en ändamålsenlig och dokumenterad process för bedömning av kvalitet och relevans •bedömningen, handläggningen och genomförandet sker på ett opartiskt sätt och att detta dokumenteras •myndigheterna arbetar för att forskningsresultaten sprids och kommer till användning •systematiska utvärderingar görs av verksamheten. 2012/13:30, s. 167–170, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151. 30Se 16 och 17 §§ förvaltningslagen (2017:900). Enligt 18 § ska den som känner till en omständighet som kan antas göra honom eller henne jävig anmäla detta till myndigheten. 31Jfr 1 kap. 9 § regeringsformen där det framgår att förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter i sin verksamhet ska beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. 32Det gäller till exempel , , , och . 16R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.3.3 Delfråga 3: Administrativa rutiner för hantering av FoU-stöd Myndighetsförordningen (2007:515) ställer krav på att myndighetens ledning säkerställer att det finns en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt. Myndighetsförordningen ställer också krav på att myndigheterna hushållar väl med statens medel.33 För förvaltningsmyndigheter under regeringen som ska följa internrevisionsförordningen (2006:1228) gäller även förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll (FISK)34. Förordningen ställer krav på myndighetsledningen att ha en process som syftar till att myndigheten med rimlig säkerhet fullgör sina uppgifter, uppnår verksamhetens mål och de krav som framgår av 3 § myndighetsförordningen (2007:515).35 Utöver de mer generella kraven i myndighetsförordningen och FISK utgår från () vägledning som specifikt behandlar risk för oegentligheter.36 Vägledningen gäller för samtliga myndigheter och kan ses som ett förtydligande av kraven enligt myndighetsförordningen och FISK. Eftersom FoU-verksamheten är en del av myndigheternas verksamhet ska även denna del kännetecknas av god intern kontroll, oavsett om den bedrivs av egna anställda eller är utlagd på externa aktörer. För myndigheter som utlyser FoU-medel eller finansierar uppdragsforskning finns ytterligare krav. I enlighet med 11 § anslagsförordningen (2011:223) ska utbetalningar göras i nära anslutning till att bidraget ska användas. Sammanfattningsvis är enligt betryggande ekonomiadministrativa processer en viktig förutsättning för hög effektivitet i FoU-verksamheten vid alla FoU-myndigheter. Dessa bör innefatta bland annat följande: •kontrollåtgärder som omfattar beredning inför beslut, tecknande av kontrakt/upprättande av projektplaner •uppföljning av FoU-medel. 333–4 §§ myndighetsförordningen (2007:515). 34Totalt finns 71 så kallade internrevisionsmyndigheter, bland dem samtliga 15 statliga universitet. Se , ”Myndigheter som ska följa internrevisionsförordningen”, hämtad . 35Se 1–2 §§ förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. 36Ekonomistyrningsverket, Vägledning. Oegentligheter och intern styrning och kontroll, 2016. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A M Y N D I G H E T E R S F O U - V E R K S A M H E T 1.4 Metod och genomförande Granskningens huvudsakliga underlag har bestått av dokumentstudier, intervjuer, två enkäter och en fördjupad granskning av fem utvalda myndigheter. Den fördjupade granskningen inkluderar en aktgranskning av ett antal forskningsprojekt. För att granska regeringens styrning har vi intervjuat tjänstemän, såsom FoU-samordnare och myndighetshandläggare, vid , , , och . För att få ett mer komplett underlag skickade vi också ut en enkät till samtliga departement. Syftet var att få svar på hur styrning av FoU-verksamheten vid samtliga myndigheter som bedriver FoU-verksamhet går till. Enkäten återfinns i bilaga 3. För att undersöka hur myndigheterna arbetar för att FoU-verksamheten ska hålla god kvalitet och vara relevant har vi gjort en fördjupad granskning av fem myndigheter: (Brå), , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), och (). Urvalet gjordes för att få en spridning avseende storlek på FoU-anslag, FoU-verksamhetens storlek i förhållande till myndighetens anslag i stort, myndigheter som bedriver egen FoU-och myndigheter som finansierar utlagd FoU, samt utgiftsområden. är också centrala myndigheter inom sina respektive politikområden. Vi intervjuade företrädare för de fem myndigheterna, i första hand ansvariga för FoU-verksamheten såsom chefer eller samordnare. Dessutom genomförde vi en aktgranskning av de fem utvalda myndigheternas interna kontroll utifrån krav i myndighetsförordning och FISK. För varje myndighet har vi valt ut 10–11 forskningsprojekt för granskning av den interna processen från ax till limpa. Hälften av projekten inom respektive myndighet utgör projekt som avslutats och hälften utgör projekt som startats . I övrigt gjordes urvalet slumpmässigt. Granskningsmallen och utvalda projekt finns i bilaga 5. Med utgångspunkt i den fördjupade granskningen av de fem myndigheterna utformade vi en enkät till samtliga myndigheter med FoU-verksamhet. Innan utskick av enkäten kvalitetssäkrade vi enkätfrågorna med hjälp av personal från två av FoU-myndigheterna. Syftet med enkäten var att få en helhetsbild av FoU-myndigheters kvalitetssäkringsprocesser. Myndigheterna identifierades genom att de angivit att de bedriver 18R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N FoU-verksamhet i SCB:s enkät om FoU i offentlig verksamhet.37 enkät finns i bilaga 4. På grund av covid-19 genomförde vi alla intervjuer utom två digitalt. Överlag bedömer vi att det inte påverkat granskningen. Aktgranskningen hade dock kunnat genomföras effektivare om vi hade befunnit oss på plats på myndigheterna, se vidare bilaga 5. Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av (projektledare), och . (praktikant) har också bidragit i arbetet. Två referenspersoner har lämnat synpunkter på granskningsupplägg och på ett utkast till granskningsrapport: , professor i forskningspolitik, företagsekonomiska institutionen, , och , tidigare bland annat generaldirektör för , statssekreterare och utredare. Företrädare för (Justitie-, Infrastruktur-, Miljö-, Närings-, Social- och Utbildningsdepartementen), , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapport. Rapportens disposition följer de uppställda granskningsfrågorna. I kapitel 2 ger vi en översiktlig beskrivning av den granskade FoU-verksamheten. I kapitel 3 granskar vi om regeringens styrning av myndigheternas FoU-verksamhet fungerar effektivt. I kapitel 4 granskar vi om myndigheternas processer är ändamålsenliga för att FoU-verksamheten ska hålla god kvalitet och vara relevant. I kapitel 5 granskar vi myndigheternas arbete med intern styrning och kontroll. I granskningens avslutande kapitel 6 drar vi våra slutsatser och presenterar våra rekommendationer. 37SCB skickar ut en enkät till samtliga statliga myndigheter, exkl. universitet och högskolor, kommuner och regioner. Resultatet utgör en delmängd av SCB:s statistik om forskning och utveckling i . Den senaste enkäten avser 2019 och resultatet finns publicerat på SCB:s webbplats, ”Forskning och utveckling i ”. I enkäten besvarar myndigheterna bl.a. frågor om utgifter för utlagd respektive egen FoU samt årsarbetskrafter i egen FoU. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A M Y N D I G H E T E R S F O U - V E R K S A M H E T 2 Statligt finansierad FoU-verksamhet I detta kapitel beskriver vi statligt finansierad forskning och utveckling med fokus på FoU-verksamhet vid myndigheter utanför universitets- och högskolesektorn och som inte utgör forskningsråd.38 FoU-verksamheten vid fem särskilt utvalda myndigheter beskriver vi mer i detalj eftersom vi har gjort en djupare granskning av dessa. Kapitlet syftar till att ge en bakgrund till de revisionsfrågor vi besvarar i kapitel 3–6. 2.1 Statligt finansierad FoU i En grundläggande anledning för staten att betala ut stöd till FoU är att denna inte skulle komma till stånd annars. När det finns någon form av marknadsmisslyckande kan staten med hjälp av stöden kompensera för detta.39 Det positiva sambandet mellan FoU-satsningar och ekonomisk tillväxt och utveckling har varit en stark drivkraft för flera regeringar att satsa på FoU.40 har regeringen lagt en ny forskningspolitisk proposition vart tredje eller fjärde år.41 Den FoU som bedrivs av övriga statliga myndigheter, utanför universitet och högskolor samt forskningsråd, behandlas normalt inte FoU-verksamheten vid Rymdstyrelsen och i viss mån omfattas dock av propositionen. Inom ramen för energipolitiken lägger regeringen fram en särskild energiforskningsproposition i nära anslutning till den forskningspolitiska propositionen. har en hög forskningsintensitet i internationell jämförelse och är ett av de fem länder i med högst utgifter för FoU som andel av BNP.42 uppgick utgifterna för FoU i till . Näringslivet stod för den största delen av utgifterna, , och offentlig sektor stod för cirka 28 procent.43 2019 anslogs ca i statsbudgeten till FoU. av dessa medel gick till högskolor och universitet, till forskningsråden och och 20 procent44 till övriga statliga myndigheter.45 38Vinnova ingår inte heller i granskningen. 39Svensson, Effektivt stöd för FoU, innovationer och företagande, 2014. 40Se bl.a. , Kontrovers och konsensus, 2001. 41Wetterberg, Perspektiv på forskningen, 2010. 42Vetenskapsrådet, Forskningsbarometern 2019, s. 15–16. 43SCB, ”Forskning och utveckling ökar i . Statistiknyhet från SCB ”, hämtad . 44Varav försvarsmyndigheter 1 mdkr (motsvarande ) och övriga civila myndigheter 6,4 mdkr (motsvarande ). 45SCB, ”Beräknade FoU-medel i statsbudgeten efter mottagande enhet 2019”, Statistikdatabasen, hämtad . 20R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Den internationellt vedertagna definitionen av FoU finns i Faktaruta: Forskning och utveckling enligt Frascatimanual46 •nyskapande: FoU-verksamheten har som syfte att skapa ny kunskap samt att hitta nya tillämpningar av befintlig kunskap. •kreativitet: FoU-verksamheten baseras på originella koncept och hypoteser. •ovisshet: FoU-verksamhetens utfall går inte att med säkerhet veta på förhand (ovissheten gäller även åtgången av ekonomiska och personella resurser) •systematik: FoU-verksamheten utförs systematiskt samt är planerad och budgeterad. •överförbarhet och/eller reproducerbarhet: FoU-verksamheten avser leda till resultat som potentiellt kan överföras och/eller reproduceras. SCB utgår från Frascatimanualens definition av FoU i sin statistik. Definitionen är inte helt entydig och ger utrymme för tolkning, vilket vi noterat inom vår granskning. Varje myndighet bedömer själv om deras verksamhet ska klassificeras som FoU i enlighet med definitionen. utgår från SCB:s statistik och det har inte ingått i granskningen att analysera huruvida myndigheterna har klassificerat sin FoU-verksamhet korrekt.47 Insatser som syftar till implementering av ny kunskap, till exempel genom demonstration, affärsutveckling och kommersialisering, är inte fokus i denna granskning. SCB:s statistik om FoU i offentlig sektor innefattar emellertid i viss mån även sådan verksamhet. I praktiken har det varit svårt att särskilja dessa mer innovationsnära verksamheter från övrig FoU. 2.2 FoU vid myndigheter Riksdag och regering bedömer att kvaliteten i den offentliga verksamheten främjas av FoU. Inom ramen för sina resurser bör därför statliga myndigheter använda FoU som grund för att utveckla sin verksamhet.48 Myndigheter utför även FoU för att upprätthålla kompetensen vid myndigheten, och som underlag för de rekommendationer och den vägledning som myndigheten ger.49 Riksdag och regering har också motiverat FoU-verksamhet vid myndigheter med att den 46OECD, 2015, Guidelines for collecting and reporting data on research and experimental development, 2015. 47Att myndigheterna kan ha svårt att veta vad som ska räknas in som FoU bekräftas även av t.ex. ESV, se , Statens investeringar i FoU. ESV:s förslag om underlag till investeringsplanen i budgetpropositionen, 2017, s. 21. Se också IVA, Forskningsbaserad kunskap i svensk förvaltning. En rapport från Agenda för forskning, 2012, s. 29, som diskuterar svårigheten att definiera omfattningen av myndigheternas FoU eftersom det går att göra olika tolkningar av vad som ryms inom begreppet FoU. 1998/99:94, . 1999/2000:UbU3, rskr. 1999/2000:9. 49Vetenskapsrådet, Kvalitet, implementering och nytta, En för statliga myndigheter, 2019, s. 7. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A M Y N D I G H E T E R S F O U - V E R K S A M H E T behövs för att säkerställa tillräcklig kunskap inom en viss sektor50, för att den behövs som underlag för politiska beslut, för att kunna genomföra politiken och för att nå uppställda mål.51 och har flest myndigheter med FoU-verksamhet, men samtliga departement, inklusive Statsrådsberedningen, har sådana myndigheter, se tabell 3 i bilaga 1. Vi klassificerar myndigheterna som ingår i vår granskning i två huvudsakliga kategorier: egen FoU och utlagd FoU. Faktaruta: Två kategorier av FoU Egen FoU utförs av myndighetens egen personal eller av konsulter i FoU-projekt som leds av myndigheten.52 Utlagd FoU är sådan FoU som myndigheten gett i uppdrag till andra att utföra. Här ingår också bidrag som myndigheten lämnat för FoU till, exempelvis, universitet och högskolor.53 Enligt kan utlagd FoU bland annat innebära att myndigheterna utlyser FoU-medel eller lägger ut specifika forskningsuppdrag i form av uppdragsforskning. Utifrån SCB:s statistik om FoU i offentlig sektor identifierade vi 87 myndigheter som bedriver FoU-verksamhet, undantaget forskningsråden samt universitet och högskolor och Vinnova.54 85 av dessa myndigheter svarade på vår enkät55. , Rymdstyrelsen och Sida är de myndigheter som 2019 totalt sett hade mest medel för FoU. Försvarsmakten och var de myndigheter som avsatte mest medel för egen FoU (se bilaga 1). Det råder stor variation mellan myndigheterna vad gäller omfattning och inriktning på FoU-verksamheten. Några enstaka myndigheter har FoU som huvudsaklig uppgift (exempelvis , VTI) medan andra myndigheters FoU endast består av att man finansierar något enstaka forskningsprojekt eller motsvarande (exempelvis och ). I tabellen nedan har vi klassificerat myndigheterna i tre 2007/08:92, bet. 2007/09:FöU12, rskr. 2007/08:193. 2017/18:128, bet. 2017/18:NU22, rskr. 2017/18:411. 52SCB, ”Instruktion till frågeformuläret Forskning och utvecklingsverksamhet (FoU) (myndigheter)”, hämtad . 53SCB, ”Instruktion till frågeformuläret Forskning och utvecklingsverksamhet (FoU) (myndigheter)”, hämtad . 54SCB, FoU statliga myndigheter, . 55Ursprungligen besvarade 88 myndigheter enkäten men 3 myndigheter plockades bort eftersom vi bedömer att de inte har någon FoU-verksamhet i enlighet med definitionen, se vidare bilaga 4. 22R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N grupper beroende på huvudsaklig typ av FoU-verksamhet. Myndigheter med i huvudsak egen FoU kan också finansiera viss uppdragsforskning. Tabell 1 Myndigheternas FoU-verksamhet uppdelat på typ av verksamhet56 Myndigheter med i huvudsak egen FoU Myndigheter med i huvudsak utlagd FoU Myndigheter med både egen och utlagd FoU Källa: enkät till FoU-myndigheter 2020; SCB, FoU statliga myndigheter, . 2.3 Fördjupad granskning av fem myndigheter