prop · H90360 · 2021-11-09 00:00:00 — •Säkerställ att alla relevanta aktörer får nödvändig information om ersättningarna och deras preventiva syfte samt utöka informationen om roll i det förebyggande arbetet mot sjukskrivning. •Utveckla möjligheten till erfarenhetsutbyte mellan handläggare av förebyggande sjukpenning och säkerställ att det finns tillräckligt stöd Detta i syfte att minska risken för skillnader •Utveckla interna kontakter mellan handläggare av sjukförmåner och handläggare av förebyggande ersättningar för att lättare identifiera individer ibehov av förebyggande insatser. •Överväg att förenkla ansökningsförfarandet av rehabiliteringsstödet för att skapa bättre förutsättningar för små arbetsgivare att ta del av ersättningar. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN , M., Bejerholm, U., , C., ”Preventiva insatser för att förebygga och minska sjukskrivning på grund av psykisk ohälsa – en litteraturöversikt av svensk forskning och förändringar i svensk lagsstiftning” Socialmedicinsk tidskrift, vol. 94, nr 5, 2017. , I., m. fl., “Work directed rehabilitation or physical activity to support work ability and mental health in common mental disorders: a pilot randomized controlled trial”, Clin Rehabil. 2020 Feb;34(2):170-181. , K. m.fl., “Does early identification of work-related stress, combined with feed-back at GP-consultation, prevents sick leave the following 12 months? A randomized controlled trial in Primary Health Care”. Health 2019 14;19(1):1110. , P., , P., Laun, L. “The Impact of CBT on and Health”, , 2020. Knapstad, M., m.fl., “Prompt Mental Health Care (PMHC): work participation and functional status at 12 months post-treatment”, BMC Health Serv Res. 2020 Feb 4;20(1):85, 2020. , MEH., m.fl., “Prevention of Sickness Absence through early identification and rehabilitation of at-risk patients with Musculoskeletal pain (PREVSAM): a randomised controlled trial protocol”, BMC Musculoskeletal Disorders 2020 21:790. , L., ”Förvaltningsrättens rättssäkerhetstänkande”, Förvaltningsrättslig tidskrift 3/2010. Arbetsmiljölagen (1977:1160). föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1). Budgetlag (2011:203). Förvaltningslagen (2017:900). Förordning (2009:602) med instruktion för Inspektionen för socialförsäkringen. Förordning (2009:1174) med instruktion för . Förordning (2014:67) om bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd för återgång i arbete. Myndighetsförordning (2007:515). FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G Regeringsformen (1974:152) Socialförsäkringsbalk (2010:110). Regeringsbeslut S2005/10221/SK (delvis)S2005/10034/SKS2005/10035/SK (delvis) m.fl., Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut (delvis) S2006/10254/SF (delvis) S2006/10304/SF (delvis) m.fl., Regleringsbrev för avseende . Regeringen, Åtgärdsprogram för minskad sjukfrånvaro (2015), Bilaga till protokoll vid regeringssammanträde, nr 1:1. Regeringsbeslut S2019/02116/SF, Regleringsbrev för avseende (ändringsbeslut). Regeringsbeslut S2019/03299 /SF, Uppdrag till Inspektionen för socialförsäkringen angående uppföljning och utvärdering av förstärkt rehabilitering för återgång i arbete. Regeringsbeslut S2021/02376, Regleringsbrev för avseende för hälsa, arbetsliv och välfärd. Regeringsbeslut S2021/03352, Regleringsbrev för avseende (ändringsbeslut). Dir. 2020:31, Ett mer ändamålsenligt regelverk i sjuk- och aktivitetsersättningen och för förmåner vid rehabilitering. SOU 2010:04, Arbetslivsinriktad rehabilitering, Underlagsrapport till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. SOU 2018:80, Samspel för hälsa. Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring. SOU 2020:24, Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess. 1990/91:SfU16, Rehabilitering och rehabiliteringsersättning, riksdagsbeslut . 2009/10 FiU38, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, rskr. 2009/10:315. 2014/15:SfU1, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, rskr. 2014/15:46. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 2020/21:SoU2, Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform. Ds 2016:8, Hälsoväxling för aktivare rehabilitering och omställning på arbetsplatserna. Ds 2017:9 Förstärkt rehabilitering för återgång i arbete. 1990/91:141, Om rehabilitering och rehabiliteringsersättning m.m. 1991/1992:40, Om vissa socialförsäkringsfrågor, m.m. 2007/08:1, Budgetpropositionen , utg.omr.10, bet.2007/08:SfU1, rskr. 2007/08:68. 2008/09:1, Budgetpropositionen , utg.omr.10, bet. 2008/09:SfU1. 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. 2013/14:1, Budgetpropositionen . 2015/16:1, Budgetpropositionen , utg.omr.10, bet. 2015/16:SfU1, rskr. 2015/16:87. 2017/18:1, Budgetpropositionen . 2019/20:164, Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform. 2008/09:138. 2020/21:61. 2020/21:92 En god arbetsmiljö för framtiden - regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025. Försäkringsdomstolen, FÖD 1993:11. , HFD 2019 ref. 42. Myndighetsrapporter och övriga dokument , Insatser via företagshälsovården för att förebygga eller minska psykisk ohälsa, 2018. , Folkhälsans utveckling – Årsrapport , 2020. för hälsa, arbetsliv och välfärd, Att förebygga sjukskrivning och främja återgång i arbete, Utlysning av forskningsmedel, 2018. föreskrifter om bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd för återgång i arbete. (FKFS 2014:1). FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G , Sjukpenning i förebyggande syfte, rättsliga kvalitetsuppföljningar 2015:6, 2015. , Sjukpenning i förebyggande syfte, rättsliga kvalitetsuppföljningar 2019:6, 2019. , Underlag till Agenda 2030, 022609–2016, Bilaga 2, 2016. , Slutredovisning av regeringsuppdrag. Utvärdera och utveckla stödet till arbetsgivare. Dnr 061638–2015, 2017. , Arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd och medicinsk service. Bidrag till anordnare av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd. Vägledning 2018:2 Version 1, 2018. , Sjukfrånvaro, sektor och företagsstorlek - Storlek på arbetsplatsen påverkar sjukfrånvaron mer än driftsform. Korta analyser 2018:1. , Ersättning för att förebygga sjukdom och sjukskrivning - Ovanligt med förebyggande sjukpenning. Korta analyser 2019:3. , Inriktning för samverkan inom sjukförsäkringen, dnr 004146–2019, 2019. , Sjukpenning, rehabilitering och rehabiliteringsersättning. Vägledning 2015:1, version 12, version publicerades , 2019. , Uppföljning av sjukfrånvarons utveckling . Svar på regeringsuppdrag, 001573–2019, 2019. , Inriktning för samverkan inom sjukförsäkringen 004146–2019. Inriktningsbeslut, 2019. , Stöd för strukturell samverkan (version ). , Samordningsuppdragets praktik – en analys av hur ”gör” samordning, 2020:2. S2020/03728/SF, Remissyttrande till Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess (SOU 2020:24). , Svar på , 2020–120034, 2020. och-bidrag/arbetsplatsinriktat-rehabiliteringsstod, 2021. Inspektionen för socialförsäkringen, Förebyggande sjukpenning. En granskning av sjukpenning i förebyggande syfte, 2020:6, 2020. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Myndigheten för arbetsmiljökunskap, Riktlinjer för evidensbaserad praktik inom företagshälsovården, Rapport 2019:1. Myndigheten för arbetsmiljökunskap, Företagshälsovårdens kompetensförsörjning, Rapport 2019:2. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Förebygga för att överbrygga? Jämlikhet i hälso-och sjukvårdens förebyggande arbete mot ohälsosamma levnadsvanor, Vårdanalys 2016:4, 2016. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Privata sjukvårdsförsäkringar. , Rehabiliteringsgarantin fungerar inte – tänk om eller lägg ner, Rapport 2015:19. , Från många till en – sammanslagningar av myndigheter, Rapport 2010:3. , Förmån av hälso- och sjukvård, dnr 202 340340-18/111, 2018. , Uppföljningen av primärvård och omställningen till en mer nära vård, Deluppdrag 1 – av registeruppgifter för primärvården, 2021. kommuner och regioner, Insatser för psykisk ohälsa och långvarig smärta. Rapport villkor 3, överenskommelsen inom sjukskrivning och rehabilitering 2018, 2019. kommuner och regioner, En kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess. Överenskommelse mellan staten och kommuner och Regioner, 2020. kommuner och regioner, Riskgruppsorienterat arbetssätt. För minskad sjukfrånvaro. Lärdomar från analysarbete och pilottest av insatser, 2020. kommuner och regioner, Insatser för psykisk ohälsa och långvarig smärta. Rapport villkor 3, överenskommelsen inom sjukskrivning och rehabilitering 2019, 2021. Ekonomifakta, ”Ditt län i siffror”, statistik/Ditt-lan-i-siffror/. SCB, ”Medellivslängden i ”, siffror/manniskorna-i-sverige/medellivslangd-i-sverige/. företagshälsor, ”Branschfakta”, . FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G Tabell 1 Mått över användning av förebyggande sjukpenning (FBSJP) och arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd (APR) samt några utbudsmått. Se särskilda förklaringar till kolumninnehållet efter tabell 1. belopp/ inv. 1 000 inv. 18–64 år 18–64 år 1 000 inv. 18–64 år EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Tabell 1 Forts. KBT & IPT/ 1 000 inv. 1 000 inv. 18–64 år 18–64 år 18–64 år FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G Kommentarer till Tabell 1: 1)Totalt utbetalt belopp för förebyggande sjukpenning för perioden per invånare i åldrarna 18–2019. 2)Nettodagar med förebyggande sjukpenning per invånare i åldrarna 18–2019. 3)Antal personer som mottog förebyggande sjukpenning (unika personer) . 4)Antal mottagare av förebyggande sjukpenning () per 1000 invånare i åldrarna 18–2019. 5)Totalt utbetalt belopp för förebyggande sjukpenning för per mottagare av förebyggande sjukpenning. 6)Nettodagar med förebyggande sjukpenning per mottagare av förebyggande sjukpenning. 7)Andel av dem med förebyggande sjukpenning som haft sjukpenning innan de fått förebyggande sjukpenning. 8)Totalt utbetalt belopp för arbetsplatsnära stöd (2014-juli 2018) och arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd () per 1 000 invånare i åldrarna 18–2019. Källa Exceldataark från och Store. 9)Antal anordnare för det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet 2019. Källa lista över godkända anordnare. 10)Antal anordnare för det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet per 100 000 invånare 2019. 11)Antal inrapporterade genomförda KBT/IPT-behandlingar för perioden –2019 per 1000 invånare i åldrarna 18–2019. 12)Antal inrapporterade MMR-behandlingar för perioden –2019 per 1 000 invånare i åldrarna 18–2019. Källa SKR 2019. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Tabell 2 Användning av ersättningarna, insatser och sjukskrivningar samt utbud i länen (registerdata och offentliga data). Se kommentarer till tabellen efter tabell 2. 18–64 år 18–64 år 0,5142** -0,1732 -0,2936 0,5145** -0,1875 -0,1989 -0,1342 -0,2403 -0,1031 0,6253*** -0,5587*** sjukpenning/ 1 000 inv. 18–64 år -0,0382 -0,3886* 1 000 inv. 18–64 år -0,1557 -0,0520 0,5355** -0,3285 -0,4454** -0,0613 0,5458** -0,3599 -0,3866* -0,1914 -0,1001 Skillnad i andelen nekande 0,4560* 0,6536** -0,0895 beslut (första beslut) mellan 2016–2019 0,4466* 0,4725* -0,2388 antal nekande beslut i snitt -0,2951 -0,1196 -0,2951 (första beslut) 2016 -0,0977 (första beslut) 2017 0,4647** -0,3061 (första beslut) 2018 0,5116** -0,4338** (första beslut) 2019 Antal KBT&IPT/1 000 inv. -0,3657 -0,4454** 18–64 år Antal MMR/1 000 inv. 18–64 år Antal anordnare/1 000 0,5671** -0,3640 *** p <0,01, **p <0,05, *p <0,1 FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G Kommentarer till tabell 2: •Förebyggande sjukpenning: Totalt utbetalt belopp för förebyggande sjukpenning per invånare i åldrarna 18–2019. •Arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd: Totalt utbetalt belopp för arbetsplatsnära stöd (2014-juli 2018) och arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd () per 1 000 invånare i åldrarna 18–2019. •Nettodagar med sjukpenning/1000 invånare 18–2016–2019: Källa: MiDas data, beräkningar. •Nettodagar med rehabiliteringspenning/1000 invånare 18–2016–2019: Källa MiDas data, beräkningar. •Sjukfrånvaro för kommunalt anställda: Total sjukfrånvarotid/sammanlagd arbetstid: Källa: Den obligatoriska sjukfrånvaroredovisningen för kommuner 2019: Källa SKR. •Kommunal långtidssjukfrånvaro: Summa tid med långtidssjukfrånvaro (minst ) /total sjukfrånvarotid. •Sjukfrånvaro för regionalt anställda: Total sjukfrånvarotid/sammanlagd arbetstid: Källa: Den obligatoriska sjukfrånvaroredovisningen för regioner 2019, SKR. •Regional långtidssjukfrånvaro: Summa tid med långtidssjukfrånvaro (minst ) / total sjukfrånvarotid. •Skillnad i andelen nekande beslut för sjukpenning som ett första beslut mellan . Källa: officiella data. •Procentuell förändring i antalet nekande beslut för sjukpenning mellan åren 2016—2019 i snitt. Källa officiella data. •Andel nekande beslut som ett första beslut för sjukpenning åren 2016, 2017, 2018, 2019. Källa: officiella statistik. •Antal behandlingar med kognitiv beteendeterapi och interpersonell terapi för åren 2016–2018/1000 invånare 2019. Källa SKR 2019. •Antal behandlingar med MMR åren 2016–2018/1000 invånare 2019. Källa SKR 2019. •Antal anordnare för arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd/1000 invånare 2019. Källa: lista över godkända anordnare. Tabell 3 Kombinationer av fokus i det förebyggande arbetet (enkätdata) Procent (antal) 31 (11) EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Figur 1 Andel av totala antalet nettodagar med sjukpenning som rör förebyggande sjukpenning, uppdelat på län Andel, procent 2,5 Källa: officiella statistik. Figur 2 Genomsnittligt antal nettodagar för sjukpenningsperiod som kommer före förebyggande sjukpenning Källa: MiDasdata. FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G Tabell 4 Antal personer som fått förebyggande sjukpenning per handläggare för förebyggande sjukpenning individer 2016–2019 211 (Syd 2 428) 231 (Syd 2 428)204 Källa: MiDas, intervjuer med handläggare, beräkningar. Tabell 5 Andelen personer som inte fick godkänd behandlingsplan och andelen personer som fick avslag på ansökan om ersättning 2018, uppdelat på län. Källa: Inspektionen för socialförsäkringen, 2020. Tabell 6 Kvoten mellan antalet personer som fått förebyggande sjukpenning och antalet personer som fått evidensbaserade insatser Källa: MiDas och SKR 2019, beräkningar. 204I den här uppgiften ingår även (201 individer), (216 individer) och (1 368 individer). EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Figur 3 Diagnoser kopplade till sjukpenningsperiod före period med förebyggande sjukpenning Kommentar: F (Psykiska störningar, syndrom, beteendestörningar), M (Sjukdomar i muskuloskeletala systemet och bindväven, S (Skador, förgiftningar och vissa andra följder av yttre orsaker), Övriga diagnoser, samt diagnos okänd. Tabell 7 Graden av samverkan. Antal sjukförsäkringsområden med olika grad av samverkan med arbetsgivare och vårdenheter inom verksamhetsområden. Sammanfattande mått i enkätdata Källa: enkät till samverkansansvariga. FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G Tabell 8 Samverkan och extern information i SF-områdena. ***p <0,01; **p <0,05; *p <0,1 Tabell 9 Användning av förebyggande ersättningar, sjukpenningtal och index över samverkan och information i län/SF-områden. stöd (APR) -0,4508 -0,2859 -0,3318 -0,4376 -0,5855 -0,3087 -0,3849 -0,5003 -0,4818 -0,2354 -0,6074 -0,4928 -0,3348 -0,4882 -0,1463 -0,4680 -0,4021 -0,2785 -0,5140 -0,1238 -0,2298 -0,2535 -0,4030 -0,2394 -0,0639 -0,1078 -0,3628 -0,0963 internt, om APR ***p <0,01; **p <0,05; *p <0,1 EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Intervjuerna med handläggare av förebyggande sjukpenning respektive handläggare av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd genomfördes via Skype och spelades in med en diktafon. Inspelningarna från respektive intervju bearbetades därefter till transkriberade utskrifter. kodades efter teman och analyserades med hjälp av analysprogrammet Nvivo. Tre av fyra intervjuer med handläggare av förebyggande sjukpenning genomfördes som gruppintervju. En intervju genomfördes med en enskild handläggare. Intervjun med handläggare av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd genomfördes som gruppintervju. Frågeområden för intervjuerna var organisering av handläggningen, handläggningsprocessen, försäkrade som beviljas ersättning, evidensbedömning, bedömning av ansökningar, information och kunskap om ersättningen, styrning och uppföljning samt handläggares uppfattning om ersättningen. Vi genomförde vår enkätstudie till lokalt samverkansansvariga vid inom Avdelningen för sjukförsäkring. Enkäten genomfördes till . Vi gjorde tre påminnelser. Vi använde det web-baserade enkätverktyget Webropol. Vi gjorde ett intervjubaserat test av vår enkät med hjälp av en anställd vid som tidigare hade arbetat som samverkansansvarig och som själv inte ingick i den grupp som skulle få enkäten. Den anställda fick besvara enkäten i pappersformat och resonera och diskutera kring frågorna. Frågorna bearbetades därefter. Enkäten testades också internt vid av kollegor som själva genomfört studier på samverkansområdet. Likaså fick referenspersonen tillfälle att lämna synpunkter på enkäten. Tabell 10 Antal lokalt samverkansanvariga i verksamhetsområdena och antal svarande i enkäten FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G Tabell 11 för undersökningslänen (VO Nord) (VO Mitt) 5 (ett team) 3 (ett team)205 24 (tre team) 4 (ett team) SGI och bemanning av den generella telefonin. administration i form av 205Vid tillfället för vår intervju var antalet handläggare två till antalet. arbete med att förebygga sjukskrivning har ersättningar som kan användas i ett preventivt syfte innan den försäkrade blivit sjukskriven med sjukpenning. Syftet med förebyggande sjukpenning och arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd är att ge försäkrade och anställda möjlighet att genomgå förebyggande behandlingar och insatser som förväntas minska risken för framtida arbetsoförmåga och långvarig sjukskrivning. Ändå används de båda ersättningarna i liten utsträckning och de utbetalda beloppen för ersättningarna är mycket små i jämförelse med sjukpenning. övergripande slutsats är att det finns brister i arbete med att förebygga sjukskrivningar både då det gäller effektivitet och enhetlighet. Regeringen har inte formulerat ett tydligt uppdrag med att förebygga sjukskrivningar till . Regeringen behöver säkerställa att insatserna utvärderas, inte minst om arbete med att främja att förebyggande insatser mot sjukskrivningar ska intensifieras. Granskningen visar också att kan arbeta mer effektivt inom ramen för sitt samverkansuppdrag genom att förbättra informationen om de förebyggande ersättningarna till relevanta aktörer. s:t eriksgatan 117, 102 33 | Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande och statsråden , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om arbete med att förebygga sjukskrivning