prop · H803100 · 2021-04-15 00:00:00 — De indirekta skatterna på arbete består huvudsakligen av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Intäkterna från skatt på arbete beräknas uppgå till av de totala skatteintäkterna 2020 och till av BNP (se tabell 5.5). Procent av BNP. Utfall 2019 och 2020, prognos 2021–2024 -5,4 -5,5 -5,7 -5,7 -5,6 -5,6 Anm.: Reduktioner som andel av BNP är beräknade exklusive skattereduktionen för allmän pensionsavgift. Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från hushållens skatt på arbete fastställs i den årliga beskattningen som är klar i december året efter inkomståret. Det innebär att skatteintäkterna 2020 fort- farande baseras på en prognos. inkomstskatt som andel av BNP beräknas öka från 2020. Detta beror främst på att BNP 2020 utvecklades svagare än löne- summan då lönesumman har hållits uppe tack vare olika stöd, framför allt korttids- arbete. Med oförändrade kommunalskattesatser beräknas intäkterna sedan minska som andel av BNP, och är de åter på en nivå strax av BNP (se tabell 5.5). Det kommunala skatteunderlaget, som främst består av löner och pensioner, har ökat starkt , men 2020 var utvecklingen betydligt svagare till följd av en betydligt svagare tillväxt av lönesumman. Åren framöver återhämtar sig tillväxttakten, vilket framför allt drivs av arbetade timmar som går från att bidra negativt till till- växten 2020 till att bidra positivt , se diagram 5.2. Diagram 5.2 Arbetade timmar, timlön och lönesumma Utfall 2000–2020, prognos 2021–2024 Årlig procentuell förändring Anm.: Den redovisade timlönen är beräknad enligt nationalräkenskapernas principer. Källor: och egna beräkningar. Skatteunderlaget för inkomstbeskattning påverkas också av regeländringar. Den underliggande utvecklingen av skatteunderlaget visar utvecklingen justerad för regeländringar. Att den faktiska utvecklingen är svagare än den underliggande utvecklingen –2021 (se tabell 5.6.) beror till största delen på att skatten för personer har sänkts i flera steg. Skattesänkningen för personer har åstadkommits genom en ytterligare höjning av det förhöjda grundavdraget, vilket påverkar kommuners och regioners skatteunderlag. Kommunsektorns skattebortfall till följd av regeländringarna kompenseras via ett höjt generellt statsbidrag. Förslaget om vissa ändrade åldersgränser i skatte- och socialavgiftssystemet medför att den faktiska utvecklingen av kommunsektorns skatteunderlag 2023 ökar starkare än den underliggande utvecklingen. Tabell 5.6 Faktisk och underliggande utveckling av kommunsektorns skatteunderlag Årlig procentuell förändring. Utfall 2019 och 2020, prognos 2021–2024 Anm.: Den underliggande utvecklingen av skatteunderlaget är utvecklingen justerad för regeländringar. Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas sjunka något som andel av BNP under hela prognosperioden (se tabell 5.5). Minskningen 2020 förklaras av att den övre skikt- gränsen för statlig inkomstskatt (s.k. värnskatt) avskaffades. Skattereduktionerna bedöms totalt sett öka (se tabell 5.7), dels till följd av att skatteunderlaget ökar, dels till följd av att nya skattereduktioner införts. Dessa inkluderar skattereduktion för förvärvsinkomster, en tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin samt skattereduktion för installation av grön teknik. Utfall 2019 och 2020, prognos 2021–2024 Skattereduktion för boende i vissa glest Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av Anm.: I övriga skattereduktioner ingår bl.a. skattereduktion för fackföreningsavgift med 2019, skattereduktion för sjuk- och aktivitetsersättning med mellan 0,4 och , samt skattereduktion för installation av grön teknik med hela prognosperioden. Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från de indirekta skatterna på arbete, huvudsakligen bestående av arbets- givaravgifter och egenavgifter, bedöms öka . Den starka ökningen beror till stor del på den tillfälliga nedsättningen av arbetsgivaravgifter och egenavgifter mars–. En betydligt högre tillväxt av lönesumman påverkar också intäkterna positivt. I takt med att lönesumman antas få en starkare utveckling bedöms de indirekta skatterna på arbete växa med i genomsnitt . Intäkterna påverkas av regeländringar för nedsättning av arbetsgivaravgifter, främst tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter för 19–23-åringar och sänkt arbetsgivaravgift för forskning och utveckling. Sammantaget beräknas de indirekta skatterna utgöra av de totala skatteintäkterna , vilket motsvarar av BNP. Skatt på kapital består främst av hushållens kapitalskatter och skatt på företagens vinster, men inkluderar även stämpelskatt, avkastningsskatt på pensioner samt fastighetsskatt och fastighetsavgift. Intäkterna från skatt på kapital beräknas uppgå till av de totala skatteintäkterna 2020 och till av BNP (se tabell 5.4). Skatt på hushållens kapitalinkomster Underlaget för hushållens skatt på kapital utgörs av nettot av kapitalinkomster och kapitalutgifter. De största posterna utgörs av skatt på realiserade kapitalvinster, utdelningsinkomster, schablonintäkter och avdrag för hushållens ränteutgifter. Intäkterna från skatt på realiserade kapitalvinster beräknas vara på samma nivå 2020 och 2021 som 2019 (se diagram 5.3). motsvarar det av BNP, vilket är i nivå med genomsnittet för perioden –2019 på . Utvecklingen av realiserade kapitalvinster påverkas i stor utsträckning av tillgångs- priser på finansiella och reala tillgångar, samt på omsättningen av sålda hus och bostadsrätter. Tillgångspriserna för de finansiella tillgångarna minskade kraftigt när pandemin bröt ut, men har därefter återhämtat sig och både börsen och bostads- marknaden utvecklades väl . Omsättningen av småhus ser enligt preliminär statistik däremot ut att ha utvecklats något svagare än 2019. I slutet av prognos- perioden innebär regeringens prognosmetod att hushållens kapitalvinster ska motsvara genomsnittet för perioden –2019, alltså av BNP. Denna andel justeras för eventuella regeländringar. justeras kapitalvinsterna ned något till följd av avskaffad ränta på uppskovsbelopp vid realiserad bostads- försäljning, höjt tak för uppskov samt att allt fler väntas spara på investerings- sparkonton. Andelen är därför av BNP 2024 i diagram 5.3. Diagram 5.3 Hushållens kapitalvinster Utfall 1990–2020, prognos 2021–2024 Källor: och egna beräkningar. Även utdelningsinkomsterna förväntas ha sjunkit 2020 till följd av den finansiella oro som följt av konjunkturnedgången. reviderade sina utdelningsplaner och en del företag ställde in utdelningarna helt. En bidragande orsak till de inställda utdelningarna var de restriktioner som kopplades till statliga företagsstöd, såsom korttidsarbete och omsättningsstöd. har kunnat ta del av dessa stödpaket som införts för att hjälpa svenska företag genom den akuta krisen, men en förutsättning har varit att avstå från att göra utdelningar till aktieägare. utdelningar baseras på föregående års resultat, och eftersom de förväntas återhämta sig till nivån före lågkonjunkturen antas utdelningsinkomsterna ligga på ungefär samma nivå 2021 som 2019. väntas de successivt öka något i takt med att konjunkturen återhämtar sig. Ränteinkomsterna och ränteutgifterna följer normalt ränteutvecklingen och eftersom det allmänna ränteläget väntas stiga förväntas både ränte- inkomsterna och ränteutgifterna öka. Schablonintäkterna förväntas däremot ligga kvar på ungefär samma nivå större delen av prognosperioden och överstiger nivå först . Detta trots att statslåneräntan, som schablonintäkten baseras på, stiger . Anledningen är att den procentsats som avgör hur mycket av kapitalunderlaget som ska beskattas inte kan bli lägre än ett golv. Golvet är för när- varande och räntenivån beräknas ligga under detta golv fram . Sammantaget förväntas intäkterna från skatt på hushållens kapitalinkomster stiga . Nettot från kapitalinkomsterna återhämtar sig sedan och ökar långsamt men skatte- intäkterna förväntas fortsatt vara års nivå (se tabell 5.3). Intäkterna från skatt på företagsvinster beräknas 2021 uppgå till ca (se diagram 5.4). Det motsvarar av BNP, vilket är något lägre än genomsnittet . Den svaga utvecklingen beror främst på regel- ändringar, framför allt sänkt bolagsskattesats från till samt en tillfällig skattereduktion för investeringar . Företagens vinster bedöms däremot återhämtas och öka efter den kraftiga konjunktur- nedgången 2020. Ett antal branscher, som transporter, hotell- och restaurang- verksamhet, detaljhandel och företagstjänster, påverkades i betydande omfattning av rekommendationer och restriktioner som implementerats för att förhindra smitt- spridning. Även utvecklingen av de svenska företagens exportintäkter blev svag. Hur omfattande och långvarig effekten på företagens resultat och vinster blir utgör en betydande osäkerhet . antas företagens vinster successivt återgå till som andel av BNP, vilket motsvarar genom- snittet för perioden –2019. Diagram 5.4 Skatt på företagsvinster Utfall 1990–2020, prognos 2021–2024 Källor: och egna beräkningar. , som för skatt på företagsvinster är ett preliminärt utfallsår, baseras beräkningen på vinstutveckling enligt företagens årsredovisningar och inbetalad preliminärskatt. Skatt på företagsvinster påverkas även av regeländringar inom företagsskatteområdet. En skatt på finanssektorn, som aviserades i budgetpropositionen och förstärktes efter förslag i budgetpropositionen , medför att skatt på företags- vinster ökar 2022 respektive 2023. Intäkter från avkastningsskatt, som tas ut på sparande i pensions- och kapital- försäkringar, påverkas i hög grad av hur statslåneräntan utvecklas under kalenderåret närmast före beskattningsåret. Den långa perioden med låga räntenivåer har medfört att intäkterna från avkastningsskatten varit på en mycket låg nivå (se tabell 5.3). Som ett resultat av att statslåneräntan bedöms bli fortsatt låg, väntas intäkterna från avkastningsskatt vara kvar på en låg nivå även kommande år. Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på konsumtion och insatsvaror består av mervärdesskatt och punktskatter (se tabell 5.3) och utgör av de totala skatteintäkterna, motsvarande av BNP. Preliminärt utfall visar att mervärdesskatteintäkterna ökade 2020 med trots att hushållens konsumtion minskade kraftigt och investeringstillväxten dämpades (se diagram 5.5). Det är mycket ovanligt att hushållens konsumtion minskar och det är oklart varför det inte medförde att även intäkterna från mervärdesskatt minskade. Att intäkterna från mervärdesskatt trots detta ökade något beror främst på att inbetalning- arna av mervärdesskatt från stat och kommuner ökade 2020. –2024 väntas intäkterna från mervärdesskatt öka snabbare, framför allt till följd av en stark utveck- ling av hushållens konsumtion. Skatteintäkterna väntas öka särskilt mycket 2022. Diagram 5.5 Hushållens konsumtion, fasta bruttoinvesteringar och intäkter från mervärdesskatt Årlig procentuell förändring i löpande priser. Utfall 2000–2020, prognos 2021–2024 Källor: , , och egna beräkningar. Intäkterna från punktskatterna väntas sammantaget minska något 2021. Det är intäkt- erna från skatt på energi som väntas minska, vilket i sin tur både förklaras av diverse regeländringar (exempelvis pausad BNP-indexering) och på en dämpad användning av olika energislag inom industrin och transportsektorn. Under prognosåren 2022–2024 förutses intäkterna från punktskatterna sammantaget att öka i takt med tillväxten i ekonomin (se tabell 5.3). Intäkterna från punktskatterna bedöms dessutom öka 2023 och framåt till följd av en höjning av skattesatserna för tobak och alkohol. Restförda och övriga skatter Restförda och övriga skatter består främst av uppbördsförluster, omprövningar och anstånd från hushåll och företag, avgifter till public service samt intäkter som förs till fonder. Intäkterna från restförda och övriga skatter beräknas uppgå till 2021 för att därefter stiga till 2024 (se tabell 5.3). Inkomsterna i statens budget består av statens skatteinkomster och övriga inkomster. Skatteintäkter och skatteinkomster har olika påverkan på de offentliga finanserna. Skatteintäkterna påverkar det finansiella sparandet medan periodiseringsposter som kapitalplaceringar på skattekontot endast påverkar statens inkomster och budgetsaldo. Motsvarande skillnad finns för övriga inkomster. Vissa inkomster av statens verk- samhet, såsom utdelningar från statens aktieinnehav, påverkar statens finansiella sparande medan försäljningsinkomster och återbetalningar av lån endast påverkar statens inkomster och budgetsaldo. Utfall och prognoser för de inkomster som redovisas under posten Övriga inkomster i statens budget framgår av tabell 5.3. Bland dessa inkomster ingår avräkningar, som främst avser kompensation för statlig och mervärdesskatt. Inkomster av statens verksamhet består främst av utdelningar från statens aktie- innehav, affärsverkens och inlevererade överskott, ränteinkomster samt inkomster från offentligrättsliga avgifter. Inkomsterna av statens verksamhet påverkas av de förändringar av möjligheterna att ansöka om anstånd med att betala skatt som genomförts . Det handlar om utökade möjligheter att ansöka om anstånd vilket ger högre inkomster från anståndsavgiften (prop. 2020/21:77). har anståndsavgiften sänkts (prop. 2020/21:166). beräknas inkomster av statens verksamhet sammantaget uppgå till men bedöms därefter sjunka något . Inkomster av försåld egendom omfattar redovisade försäljningar av statlig egendom, varav försäljningar av aktier i statligt ägda bolag vanligtvis utgör den största delen. –2024 görs ett beräkningstekniskt antagande om försäljningsinkomster om Inkomsterna från återbetalning av lån omfattar återbetalning av studiemedel för lån upptagna samt av övriga lån. Under hela prognosperioden väntas de ligga stabilt på . Kalkylmässiga inkomster omfattar vissa avskrivningar, amorteringar samt statliga pensionsavgifter. Pensionsavgifterna utgör merparten av dessa inkomster. beräknas de till , men bedöms därefter stiga under senare delen av prognosperioden. Posten Bidrag från EU omfattar bidrag från olika EU-fonder. De största bidragen kommer från Europeiska faciliteten för återhämtning och resiliens och EU:s jord- bruksfonder. Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag inom utgiftsområden. beräknas dessa inkomster till , för att därefter sjunka under prognosåren. Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet omfattar tillkommande skatter samt avräkningar. Tillkommande skatter avser främst skatter som tillfaller EU och kommunala utjämningsavgifter enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Avräkningar består till största delen av statliga och kommunala myndigheters kompensation för inbetald mervärdesskatt. m.m.i anslutning till skattesystemet uppgå till -. Denna post bedöms bli alltmer negativ vilket är kopplat till allt större kompensation för mervärdesskatt. Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto budgeteras under anslag på budgetens utgiftssida. Kvar finns en inkomsttitel som avser de nedsättningar som kan ges som stöd till korttidsarbete. Ändrad redovisning av inkomsttitlar Följande inkomsttitel byter namn och heter fortsättningsvis: 6611 Bidrag från Europeiska faciliteten för återhämtning och resiliens. 5.4Uppföljning av statens inkomster I detta avsnitt (5.4) jämförs prognosen för skatteintäkterna och övriga inkomster i denna proposition med prognosen i budgetpropositionen . Vidare görs en uppföljning av inkomsterna i statens budget . Prognosskillnaderna finns redovisade i tabell 5.8. Tabell 5.8 Aktuellt utfall och prognos jämfört med statens budget samt en jämförelse med prognosen i budgetpropositionen -47,0 -5,7 -3,9 -0,5 -4,6 -6,6 -0,9 -1,3 -0,8 -1,4 -126,8 -125,8 -0,7 -1,4 -0,2 -15,3 -15,9 -1,6 -2,7 -0,2 -0,2 -0,2 -0,4 -0,1 -2,3 -43,0 -2,6 -13,4 -2,0 -1,6 -0,1 -0,1 -0,7 -0,8 -0,7 -1,4 -3,7 -34,8 -27,3 -1,8 -3,3 -41,1 -0,2 -41,3 -0,5 -0,3 -0,4 -0,1 -24,7 -0,8 Skatt på kapital, hushåll -7,2 -1,6 -15,1 -1,1 -0,1 -0,4 -0,1 -0,1 -0,6 -0,5 -1,3 -0,9 -5,5 -2,0 -2,2 -1,5 -1,6 Skatt på konsumtion och insatsvaror -13,1 -6,4 -0,4 Skatt på tobak och alkohol -0,2 -1,0 -1,2 -0,6 -0,7 -2,5 -0,8 -0,1 -0,4 Övriga skatter på energi och miljö -1,4 -1,5 -2,7 -2,5 -1,9 -1,4 -1,9 -1,2 -1,2 -1,4 -1,8 -0,7 -0,5 -0,1 -0,3 -1,1 Restförda skatter och övriga skatter -8,9 -9,2 -0,8 -7,2 -7,7 -2,2 -5,0 -10,0 -5,3 -4,7 -4,2 -0,6 -9,7 -3,9 -0,8 -2,4 -3,6 -1,6 -95,1 -6,9 -6,2 -4,2 -94,0 Avgår, kommunala skatter -766,6 -784,5 -6,7 -7,2 -3,6 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -266,5 -268,5 -0,3 -2,1 -2,7 -0,9 -81,8 -15,5 -23,9 -24,8 -38,6 -5,1 -4,6 -31,8 -23,4 -120,3 -0,2 -10,7 -52,8 -5,0 -38,9 -3,1 -1,6 -3,1 -8,5 2000 Inkomster av statens verksamhet -1,7 3000 Inkomster av försåld egendom -5,0 -4,2 -4,2 4000 Återbetalning av lån 6000 Bidrag m.m. från EU -0,2 -2,2 -3,7 -4,2 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till -115,8 -3,0 -117,0 -0,6 -2,8 -2,1 -3,2 8000 Utgifter som ges som krediteringar på Anm.: beslutade att statens budget baseras på en reservation från M och KD. Reservationen innehåller inte belopp för alla poster i ovanstående tabell, varför en del celler lämnats tomma. SB19 och SB20 betyder statens budget respektive statens budget . Källor: , och egna beräkningar. Jämförelse med prognosen i budgetpropositionen Intäkterna från skatt på arbete är uppreviderade 2020 med jämfört med budgetpropositionen . Det förklaras framför allt av högre arbetsgivar- avgifter till följd av högre lönesumma. Att inkomstskatt är nedreviderad trots en högre lönesumma beror på nedreviderade transfereringar till hushåll, vilket i sin tur förklaras av färre ersättningstagare med a-kassa till följd av en uppreviderad syn Även särskild löneskatt har reviderats upp sedan budget- propositionen. De direkta skatterna är uppreviderade alla år . Det förklaras framför allt av att nivån på lönesumman är uppreviderad alla år. Detta medför upp- revideringar på framför allt inkomstskatt, men även i viss mån statlig inkomstskatt. Statlig inkomstskatt påverkas dock också i stor utsträckning av konsum- entprisindex (KPI) som används för att räkna upp skiktgränserna för statlig inkomst- skatt. Skiktgränserna har reviderats upp till följd av högre KPI. Högre skiktgränser innebär att färre personer hamnar över skiktgränsen och därmed är det färre personer som betalar statlig inkomstskatt. Denna effekt motverkar effekten från högre lönesumma och medför mindre revideringar i slutet av prognos- perioden. Även de indirekta skatterna är uppreviderade hela prognosperioden till följd av den uppreviderade lönesumman. Detta påverkar framför allt arbetsgivaravgifterna. Även särskild löneskatt är uppreviderad hela prognosperioden. Intäkterna från kapitalskatter har totalt reviderats upp med 2020 jämfört med prognosen i budgetpropositionen. Det är främst skatt på bolagsvinster som reviderats upp till följd av bättre vinstutveckling för företagen än beräknat i budgetpropositionen. Men även hushållens kapitalskatter är uppreviderade till följd av en upprevidering av tillgångspriser på finansiella och reala tillgångar. Detta medför upprevideringar både 2021 och 2022, om än i avtagande takt. Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna från mervärdesskatt har reviderats upp med i genomsnitt 2020–2023 i förhållande till budgetpropositionen. Upprevideringen förklaras till största delen av att prognosen för hushållens konsumtion reviderats upp. Utfall för intäkterna från punktskatter har sammantaget utvecklats i linje med vad som förväntades i budgetpropositionen. Intäkterna från skatt på alkohol och energi har ökat mer än väntat som intäkterna från fordonsskatt och övriga skatter på energi och miljö utvecklats svagare än väntat. –2023 är prognosen för punktskatterna sammantaget något nedreviderad jämfört med budgetproposit- ionen. Nedrevideringarna beror på förväntat lägre användning av olika energislag. Prognosen för periodiseringar har reviderats ned med 2021. Det förklaras främst av att möjligheten till anstånd med inbetalning av skatt har utökats och förlängts sedan budgetpropositionen. En stor del av anstånden väntas nu betalas in . Kapitalplaceringar på skattekontot gör prognosen svårbedömd. I budgetpropositionen liksom i nuvarande prognos antas att samtliga kapitalplaceringar betalas ut efter prog- nosperiodens slut. Utfallet för övriga inkomster blev lägre än vad som förväntades i budget- propositionen (se tabell 5.8). Det beror till stor del på att inkomsterna av försåld egendom blev lägre än det beräkningstekniska antagandet om . Prognosen för övriga inkomster har reviderats ned med 2021–2023 sedan budgetpropositionen. Det förklaras både av en större kompensation för inbetald mervärdesskatt till statliga och kommunala myndigheter och av att intäkterna från bidrag från EU väntas bli något lägre. Uppföljning av statens budget Intäkterna från skatt på arbete har reviderats ned med 2019 jämfört med vad som beräknades i statens budget . Detta beror i huvudsak på förslaget om höjd avsättning till periodiseringsfond för enskilda näringsidkare som framför allt påverkar inkomstskatt. bedöms intäkterna från skatt på arbete bli 47 miljarder lägre jämfört med prognosen i statens budget . Detta beror framför allt på tillfälligt högre nedsättningar för unga som infördes för att motverka de negativa effekterna av konjunkturnedgången. Även lönesumman har reviderats ned till följd av konjunktur- nedgången, vilket framför allt har medfört lägre inkomstskatt och arbetsgivaravgifter. Intäkterna från skatt på kapital 2019 blev högre jämfört med vad som beräknades i statens budget . Det är främst skatt på företagsvinster som reviderats upp, vilket förklaras av att beskattningsutfallet blev högre. bedöms intäkterna från skatt på kapital bli lägre jämfört med prognosen i statens budget . Det är både hushållens kapitalskatter och skatt på bolagsvinster som reviderats ned. Detta beror på konjunkturnedgången som har medfört lägre vinstutveckling för bolagen, samt lägre utdelningsinkomster och kapitalvinster. Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna från mervärdesskatt 2019 är i stort sett oförändrade jämfört med statens budget . Enligt preliminära utfall blev mervärdesskatteintäkterna lägre än prognosen i statens budget , vilket i sin tur beror på en svagare utveckling av hushållens konsumtion. Intäkterna från punktskatterna 2019 blev sammantaget högre än prognosen i statens budget . Det förklaras främst av en förändrad redovisning av elcertifikat, som enligt nya bestämmelser ska redovisas som en intäkt under övriga skatter på energi och miljö. Intäkterna från punktskatterna 2020 blev sammantaget lägre än vad som väntades i statens budget . Det är intäkterna från flertalet punktskatter såsom skatt på energi, koldioxid, vägtrafik, flyg- resor och plastbärkassar som blev lägre än väntat. I förhållande till statens budget medförde periodiseringseffekter att statens inkomster blev lägre än väntat vilket främst berodde på möjligheterna till anstånd med inbetalning av skatt. Jämfört med budgeten blev utfallet för övriga inkomster lägre än väntat (se tabell 5.8). Det beror främst på att försäljningsinkomsterna blev lägre än det beräkningstekniska antagandet om . blev intäkterna från övriga inkomster högre än väntat i budgeten trots att försäljningsinkomsterna blev lägre än det beräknings- tekniska antagandet. Det beror på att inkomster av statens verksamhet ökade mer än väntat. I detta avsnitt redovisas och analyseras utvecklingen av utgifterna i statens budget, vilka delas in i 27 utgiftsområden och posten Minskning av anslagsbehållningar. Till budgetens utgifter hör även nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen (se avsnitt 7). De takbegränsade utgifterna, dvs. de utgifter som omfattas av utgiftstaket, består av utgifterna inom utgiftsområde 1–25 och 27 samt utgifterna inom ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Avsnittet är disponerat i tre delar.