prop · H80376 · 2021-01-29 00:00:00 — lån och garantier uppgick till 2019, vilket var den högsta årliga volymen i institutionens historia. beslutade om ett första krispaket, vilket innebar att avsattes för insatser i befintliga investeringar för att säkerställa företagens överlevnad och tillgång till likvida medel. Detta utökades senare till . har angett att samtliga lån och garantier kommer att behöva stötta verksamhetsländer och företag som drabbats till följd av pandemin. De totala insatserna under dessa år beräknas uppgå till . Åtgärderna består av likviditetsstöd, åtgärder för att upprätthålla handel samt stöd till små och medelstora företag och till infrastruktur som är nödvändig för att upprätthålla centrala samhällsfunktioner. NIB utökade sin utlåning för att motverka den ekonomiska krisen orsakad av spridningen av covid-19. Utlåningen uppgick till ca 33 miljarder kronor 2019 och till ca 2020. En del av den ökade utlåningen, , utgjordes av budgetstöd till de tre baltiska länderna för att finansiera åtgärder som syftade till att motverka effekterna av spridningen av covid-19. NIB erbjuder vanligtvis inte budgetstöd, men lånen godkändes som en exceptionell åtgärd för att Utlåningen till uppgick till av NIB:s utlåning av utlåningen . medlemsländer har fortsatt att minska och uppgick till endast 1 pro- cent av utlåningen. AIIB grundades och hade t.o.m. utgången av 2020 beviljat lån motsvarande ca . Utlåningen är i huvudsak koncentrerad till energi-, finans- och transportsektorerna. Under AIIB:s uppbyggnadsfas har den största delen av låneverksamheten skett genom samfinansiering med andra internationella finansiella institutioner, såsom Asiatiska , , EIB och Världsbanksgruppen. I takt med en växande lånevolym har andelen egna investeringar ökat och den utgjorde vid utgången av 2019 drygt hälften av de totala investeringarna. För att bidra till att hantera krisen orsakad av spridningen av covid-19 skapades en särskild krisfacilitet om (se avsnitt 5.3). Regeringen välkomnar att institutionerna generellt har agerat snabbt och anpassat verksamheterna för att bistå medlemsländerna att hantera effekterna av spridningen av covid-19. Det är viktigt att institutionernas insatser, inom ramen för deras mandat, bidrar till en hållbar och inkluderande återhämtning från pandemin i linje med och de globala målen för hållbar utveckling. Regeringen anser vidare att institutionerna bör ha ett långsiktigt perspektiv i sin resursanvändning, eftersom medlemsländerna kommer att behöva stöd att hantera effekterna av spridningen av covid-19 . Institutionerna bör därför genomföra insatser utifrån en behovsprövning, så att resurserna används där de gör störst nytta, utifrån respektive institutions mandat. IMF:s resurser utgörs dels av permanenta resurser, dels av temporära resurser. De permanenta resurserna består av s.k. kvotresurser och de temporära resurserna består av lån i form av de s.k. nya lånearrange- , New Arrangements to Borrow (NAB), och bilaterala lån från Skr. 2020/21:76 vissa medlemsländer. För att finansiera utlåningen till medlemsländer med betalningsbalansproblem använder IMF i första hand sina permanenta Om dessa inte räcker för att möta ländernas behov kan temporära resurser användas, i första hand NAB och i andra hand de bilaterala lånen. ser IMF över storleken på kvotresurserna. Den femtonde kvotöversynen avslutades , utan att någon kvothöjning genomfördes. Eftersom de lånade resurserna skulle löpa ut vid slutet av 2020 (bilaterala lån) respektive 2022 (NAB), har diskussioner om förlängning och påfyllnad av dessa förts i syfte att kompensera för avsaknaden av en kvothöjning. För att bibehålla IMF:s resurser på nuvarande nivå godkände ett finansieringspaket bestående av en fördubbling av NAB, som de bilaterala lånen minskas i motsvarande grad, under förutsättning att de nationella parlamenten i medlemsländerna ger sitt godkännande. De flesta medlemsländerna hade vid utgången av 2020 godkänt finansieringspaketet. IMF:s resurser väntas bibehållas på nuvarande nivå om ca . I är det som beslutar om NAB och bilaterala lån till IMF. godkände framställan om medgivande till svenskt bidrag till finansieringspaketet, som innebär att NAB fördubblas och bilaterala lån justeras ned (bet. 2020/21:FiU31, rskr. 2020/21:21). Finansieringspaketet medför att frivilliga åtagande till IMF:s utlåning sjunker något, från totalt ca till ca . Det beror till stor del på att andel av medlemsländernas totala lån till IMF ökar. Världsbanksgruppens resurser har förstärkts . beslutades om den nittonde kapitalpåfyllnaden för som gäller för perioden –2023. Påfyllnaden uppgick till . Det motsvarar en ökning jämfört med den föregående treårsperioden. Det svenska bidraget finansieras inom biståndsramen och uppgick till . Den svenska andelen i uppgår till och är fondens åttonde största givare. Medlen ska användas till stöd för världens fattigaste och mest utsatta länder, med fokus på sysselsättning och strukturell omvandling i ekonomin, jämställdhet, klimat, sviktande stater, samt samhällsstyrning och institutioner. beslutades om en kapitalhöjning till om i inbetalt kapital och garantiåtaganden, och beslutades om en kapitalhöjning till IFC om i inbetalt kapital. Den svenska andelen av kapitalhöjningen i och finansieras inom biståndsramen. godkände medverkan i kapitalhöjningarna efter förslag i propositionen Vårändringsbudget för 2018 (prop. 2017/18:99, bet. 2017/18:FiU21, rskr. 2017/18:435). Anledningen till kapitalhöjningen var att och behöver ytterligare kapital för att kunna genomföra sina åtaganden i förhållande till Agenda 2030, utan att behöva minska sina övriga insatser. Efter kapitalhöjningen uppgår grundkapital, dvs. medlemsländernas inbetalda kapital och garantikapital samt dess ackumulerade reserver, till 2 600 miljarder kro- 2020/21:76 nor. IFC:s kapital uppgår till och består av inbetalt kapital och reserver. Världsbanksgruppen bedömer att utvecklingsländers finansieringsbehov fortsatt kommer att vara exceptionellt höga även på medellång sikt. För att möta den ökade efterfrågan anser Världsbanksgruppens ledning att diskussioner om alternativ för att stärka dess finansiella kapacitet bör inledas. När lämnade EU innebar det även ett utträde ur EIB, vars medlemmar endast består av EU-länder. Den brittiska ägarandelen i uppgick till , bestående av i inbetalt kapital och i garantikapital. För att EIB skulle kunna upprätthålla sin utlåningsvolym, utan att bryta mot sina kapitaltäckningskrav eller riskera sämre kreditvärdighet, genomfördes en kapitalhöjning. inbetalda kapital ersattes med kapital från institutionens egna reserver, medan landets garantikapital ersattes av ökade garantiåtaganden från de kvarvarande medlemsländerna. För del innebar det att garantikapitalet ökade med till . godkände medverkan i kapitalhöjningen (prop. 2018/19:46, bet. 2018/19:FiU33, rskr. 2018/19:148). EIB:s resurssituation togs även upp i Europeiska rådets slutsatser om EU:s fleråriga budgetram och återhämtningspaket . ombads att se över institutionens kapitalbehov för att säkerställa att den är tillräckligt välkapitaliserad mot bakgrund av de finansieringsinstrument som föreslås i den fleråriga budgetramen 2021– 2027 och i det återhämtningspaket som presenterats med anledning av spridningen av covid-19, samt uppdraget att bidra till digitalisering samt miljö- och klimatarbete i unionen. Guvernörsstyrelsen uppmanades besluta om en eventuell kapitalhöjning innan utgången av 2020. EIB har aviserat att institutionen har tillräckligt med kapital för att genomföra sin nuvarande verksamhetsplan, inklusive de ambitiösa klimatmål som antogs . För att kunna utöka ambitionerna inom områdena miljö, klimat och digitalisering ytterligare presenterade EIB förslag om att ändå genomföra en kapitalhöjning. EIB planerar att påbörja förhandlingar om kapitalhöjningen i direktörsstyrelsen , med målsättningen att fatta beslut om en eventuell höjning vid guvernörsstyrelsens möte . beslutade om institutionens deltagande i en kapitalhöjning i EIF. Kapitalhöjningen utgör en interntransaktion inom om maximalt , och kräver således inget kapitaltillskott från medlemsländerna. Bakgrunden är att EIF har en ansträngd kapitalsituation, bl.a. till följd av den utökade roll fonden har fått för att uppfylla EIB-gruppens uppdrag inom ramarna för Efsi, InvestEU och garantifonden för stöd till framför allt små och medelstora företag i som drabbats av krisen orsakad av spridningen av covid- 19. totala ägarkapital uppgår till , varav 62 mil- jarder kronor utgör inbetalt kapital. En strategiöversyn inleddes med anledning av att institutionen bedömdes ha outnyttjade resurser. presenterade översynen vid årsmötet och föreslog då, förutom ytterligare åtgärder i nuvarande verksamhetsländer, att institutionen skulle se över behovet av en mindre utvidgning inom sitt nuvarande verksamhets- område, samt expandera sin verksamhet till och (området söder Vid årsmötet beslutades att dessa förändringar skulle analyseras närmare och beslut fattas vid årsmötet . dock skjutits upp med anledning av spridningen av covid-19, som inne- burit att insatserna inriktats på de nuvarande verksamhetsländerna. genomfördes stadgeändringar i NIB för att säkerställa att institutionen med befintligt ägarkapital och resurser skulle kunna fortsätta möta behoven av investeringar för att främja klimat och produktivitet i enlighet med dess mandat. Ändringarna skedde bl.a. på grund av att NIB hade närmat sig utlåningsbegränsningen att den sammanlagda utlåningen inte får överskrida av ägarkapitalet och bankens reserver. Eftersom utlåningsbegränsningen inte tog hänsyn till risken i NIB:s verksamhet, som överlag är relativt låg, bedömdes den ge en missvisande bild av institutionens kapitalsituation. Stadgeändringarna innebar att NIB skulle införa nya utlåningsbegränsningar med utgångspunkt i ett risk- baserat ramverk för kapital- och likviditetshanteringen. skaffades de två särskilda lånefaciliteterna projektinvesteringslån () och miljöinvesteringslån (MIL). Dessa lånefaciliteter inrättades ursprung- ligen för att möjliggöra utlåning till prioriterade, mer riskfyllda projekt och garanterades med separata garantier från medlemsländerna. ändringen innebar att belopp motsvarande garantierna för tillfördes medlemsländernas ordinarie garantikapital i institutionen. lagda utställda garantikapitalet från alla medlemsländer till NIB ökade därmed med till totalt . tillfördes fonderade kreditriskreserveringar, som avsatts av vinstmedel från , till medlemsländernas inbetalda kapital. Med tillskottet av PIL- reserveringarna ökade det totala inbetalda kapitalet till NIB från alla med- lemsländer från till . godkände stadgeändringarna efter förslag i budgetpropositionen 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59). NIB är den enda av de institutioner som behandlas i denna skrivelse som delar ut vinst till ägarna. 2019 och 2020, varav 2019 och 2020 betalats ut till . AIIB har ett grundkapital på , som dock ännu inte är Nya medlemsländer ska betala in sitt kapital under fem res- 2020/21:76 pektive , beroende på om de bedöms vara mindre utvecklade ekonomier eller inte. I samband med beslut om medlemskap i (prop. 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:310) beslutades också att –2020 ska tillföra AIIB kapital på högst , genom fem lika stora årliga betalningar. Utöver det inbetalda kapitalet ställde ut statliga garantier till AIIB om . DAC beslutade att till beteckna kapitalinsatser i AIIB som bistånd. Detta innebär att motsvarande del av kapitaltillskott till AIIB nu ingår i biståndsramen. Enligt ska direktörsstyrelsen se över kapitalsituationen åtminstone . Vid den första översynen som genomfördes gjordes bedömningen att institutionen har tillräckligt med kapital. Regeringen anser att de internationella finansiella institutionerna ska ha tillräckliga resurser för att även i ekonomiskt och finansiellt turbulenta perioder kunna bidra till finansiell stabilitet och ekonomisk utveckling i medlemsländerna. I första hand bör detta åstadkommas genom att institutionerna har finansiellt hållbara utlåningsvolymer, och inte genom regelbundna kapitaltillskott från medlemsländerna. De internationella finansiella institutionernas insatser ska ha ett mervärde jämfört med privata aktörer. Risknivåerna i institutionernas verksamhet bör vara förenliga med kreditbetyg som möjliggör en upplåning med förmånliga villkor på den internationella kapitalmarknaden. 5.3Förändringar i institutionernas låneramverk De stora behoven av finansiering till följd av spridningen av covid-19 gjorde att beslutade om ett nytt låneinstrument, (). SLL är ett förebyggande instrument som framför allt är inriktat på avancerade ekonomier och vissa framväxande ekonomier, med krav på bl.a. ett robust finanspolitiskt ramverk, en historik av sund ekonomisk politik och starka finanser. Det riktar sig till länder med betalningsbalansproblem som beror på volatilitet på internationella finansmarknader. Det har ännu inte kommit in några ansökningar om lån från SLL. beslutade vidare att tillfälligt dubblera den högsta nivån för hur mycket medlemsländer får låna från nödlånsfaciliteterna RCF och RFI i förhållande till sin ägarandel i IMF. En höjning av begränsningen för den totala utlåningen genomfördes också. Styrelsen beslutade dessutom att tillfälligt öka begränsningen för hur mycket medlemsländer totalt får låna, både från IMF:s ordinarie verksamhet och från PRGT, och att utöka kvalifikationskriterierna för CCRT, för att möjliggöra för länder drabbade av en global pandemi att få stöd från fonden. I Världsbanksgruppen har inga större förändringar av låneramverken skett För att snabbt kunna möta företags ökade behov av finansiering till följd av spridningen av covid-19 beslutade om ett antal tillfälliga revideringar i dess låneramverk. innebar bl.a. att kriterierna för projekt utvidgades till att även inkludera utgifter relaterade till hanteringen av pandemin, och andelen tillåten finansiering i ett enskilt projekt utökades från . deringarna gällde fram t.o.m. . Vidare har EIB tagit fram ett nytt mervärdesramverk för att på ett tydligare och mer transparent sätt bedöma och redovisa mervärdet i projekt. utgår från tre pelare, nämligen vilka av EU:s politiska mål projektet bidrar till att uppnå, projektets kvalitet och förutsättningar att bidra till de poli- tiska målen, samt vilket tekniskt och finansiellt mervärde som institu- tionens medverkan har. EIB kommer även att publicera en samman- fattande mervärdesbedömning för varje projekt. –2020 innebär att institutionen ska fokusera på de sektorer där den har ett tydligt mervärde, vilket framför allt innebär gröna investeringar, investeringar i energisäkerhet, främjande av små och medelstora företag, entreprenörskap och innovation, samt inve- steringar i infrastruktur och på kapitalmarknader. –2025 beslutades vid , som innebär att institutionen ska inrikta sina investeringar på sektorerna finansiella institutioner, näringsliv och hållbar infrastruktur. sektorsövergripande fokus kommer att finnas på miljö och låga koldioxid- utsläpp, likvärdiga möjligheter samt digitalisering. En utvidgning av genomfördes som en del av de stadgeändringar som beskrivs under avsnitt 5.2. hålla lån och garantier finns det nu även en möjlighet för institutionen att investera i aktiekapital. NIB bedömer att det kan finnas behov av sådant kapital inom gröna näringar i medlemsländerna, och även i övrigt i de baltiska länderna, bl.a. på grund av att institutionen kan vara mer uthållig i sina investeringar än t.ex. riskkapitalfonder. endast att övervägas om de är i linje med NIB:s mandat, om ett mark- nadsmisslyckande kan identifieras och om investeringen bedöms vara en Beslut om att inleda aktieinvesteringar kräver enhällighet bland medlemsländerna. AIIB inrättade en särskild krisfacilitet om för att hantera krisen orsakad av spridningen av covid- 19.Faciliteten kan användas för breda stöd, t.ex. policybaserade budgetstöd. En förutsättning för stöd är att det sker tillsammans med andra internationella finansiella institutioner med expertis på området. AIIB har också inrättat en specialfond som främst riktar sig till de länder som tar emot IDA-stöd. Medel från fonden, som vid utgången av uppgick till ca , betalas ut som bidrag och ska finansiera tekniskt stöd för att förbereda projekt och projektansökningar. godkändes AIIB:s första strategiska plan. Den ska vara vägledande för styrningen av institutionens verksamhet fram . Strategin baseras på principerna finansiell hållbarhet, höga standarder i alla projekt samt stark multilateral styrning och översyn. De prioriterade områdena i strategin är investeringar i grön infrastruktur, gränsöverskridande infrastrukturinvesteringar inom samt mellan och omvärlden, användning av teknologi som förbättrar infrastrukturinvesteringarna, samt mobilisering av privat kapital. Regeringen välkomnar att de internationella finansiella institutionerna kontinuerligt och vid behov ser över sina låneformer och låneramverk, och gör lämpliga förändringar utifrån sina mandat och aktuella utmaningar, t.ex. spridningen av covid-19. Det är viktigt att institutionerna ställer adekvata krav i samband med sina insatser samt att kraven är utformade utifrån enskilda låntagares förutsättningar och stödjer verksamhetsländernas ägarskap över sin egen utveckling. I arbetet med att ta fram strategier för internationella finansiella institutioner verkar regeringen bl.a. för ambitiösa åtaganden om miljömässig och social hållbarhet, inklusive jämställdhet, i linje med institutionernas mandat, samt för tydliga ramverk för resultatuppföljning i syfte att säkerställa ett effektivt resursutnyttjande. IMF har publicerat studier gällande jämställd finanspolitik och framhåller bl.a. vikten av att den potentiella arbetskraften används fullt ut och att öka kvinnors arbetskraftsdeltagande. Institutionen planerar framöver att studera hur den kris som orsakats av spridningen av covid-19 påverkat bl.a. jämställdheten. Världsbanksgruppens har tagit ytterligare steg för att integrera jämställdhetsarbetet i verksamheten och antog 2015 en jämställdhetsstrategi. Enligt strategin ska institutionen öka sitt bidrag till genomförandet av Agenda 2030, och i synnerhet målet om jämställdhet. tog Världsbanksgruppen fram riktlinjer för beaktande av jämställdhetsaspekter i investeringar kopplade till projekt med syfte att begränsa effekterna av spridningen av covid-19. Exempelvis betonas att kvinnor är en särskilt utsatt grupp när det gäller arbete i hälsosektorn, liksom att våld i hemmet har ökat på grund av pandemin. På forskningsområdet arbetar Världsbanksgruppen med att öka kunskapen om hur kvinnors ekonomiska egenmakt, röst, deltagande och inflytande kan främjas. Genom initiativet Women, Business and the arbetar Världsbanksgruppen bl.a. med att identifiera och kartlägga legala hinder för kvinnors deltagande i näringslivet. Världsbanksgruppen arbetar även på en övergripande nivå med att öka tillgången till könsuppdelad statistik och jämställdhetsstatistik. EIB antog sin första jämställdhetsstrategi , efter att framför allt varit drivande i frågan. Strategin består av tre övergripande delar som innebär att: alla projekt ska granskas utifrån ett jämställdhetsperspektiv i syfte att undvika negativa effekter på jämställdhet, att möjligheter att främja jämställdhet ska identifieras i enskilda projekt, och att investeringar ska göras i projekt som särskilt syftar till att främja jämställdhet, t.ex. kvinnors entreprenörskap. Strategin ska utvärderas och förnyas i enlighet med resultaten från utvärderingen. har som fokus att främja kvinnors sysselsättning och tillgång till finansiering samt infrastruktur och offentlig service. Strategin innebär även att stor vikt ska läggas vid jämställdhet i samband med bedömningen av projekt. Strategin som gäller – 2020 skulle ha uppdaterats . Arbetet har dock försenats till följd av spridningen av covid-19. I –2025 anges att jämställdhet och lika möjligheter för utsatta grupper ska integreras i samtliga projekt. NIB har ingen jämställdhetsstrategi, men jämställdhetsaspekter har införts i institutionens ramverk för att mäta hur väl banken lever upp till sitt mandat. Detta skedde på initiativ av i samband med att ramverket Det innebär att NIB vid sin utvärdering av hur väl 2020/21:76 projekt lever upp till institutionens mandat att främja produktivitet ska ta hänsyn till hur investeringar främjar lika ekonomiska möjligheter, där en av indikatorerna är jämställdhet. AIIB har ingen övergripande policy eller strategi för jämställdhet. I stället är institutionens ambition att jämställdhet ska inkluderas i dess verksamhet. Jämställdhet ingår vidare i AIIB:s sociala och miljömässiga ramverk. Ett arbete med att integrera jämställdhet i AIIB:s investeringar pågår, t.ex. genom att sektorsstrategierna som tillämpas vid investeringar i större utsträckning innehåller parametrar för jämställdhet. Jämställdhetsaspekter har även beaktats vid en översyn av policyn för kompensation och ersättningar. Regeringen är pådrivande för att inkluderande tillväxt och jämställdhet ska främjas i de internationella finansiella institutionernas arbete, i linje med deras mandat, exempelvis genom antagandet av ambitiösa strategier och mål på området. Effekterna av spridningen av covid-19 har haft en negativ inverkan på såväl jämlikhet som jämställdhet i många länder, och det är viktigt att institutionerna, när det är relevant, utvärderar dessa effekter och bistår sina medlemsländer med att uppnå en inkluderande ekonomisk återhämtning. Regeringen anser även att det är viktigt att uppnå en jämnare könsfördelning i institutionernas styrelser och ledningar. 7Miljö, klimat och energi 7.1Institutionernas klimat- och energipolicyer Miljö, klimat och energi är prioriterade frågor för de internationella finansiella institutioner som behandlas i denna skrivelse. Agenda 2030 och har haft stor betydelse för institutionernas verksamhet. IMF har påbörjat ett arbete med att integrera klimatförändringars påverkan på makrofinansiell stabilitet i relevanta delar av verksamheten. IMF har även breddat sin rådgivning, som syftar till att göra ekonomier mer motståndskraftiga, till att även omfatta klimatrelaterade naturkatastrofer i låginkomstländer och små länder. Vidare har institutionen stärkt kapacitetsutvecklingen inom bl.a. grön budgetering. Det pågår även ett internt arbete för att stärka IMF:s riskhantering, och för att utforma en strategi för att minska institutionens klimatavtryck. 2020/21:76 Outlook redovisade institutionen hur klimatförändringar kan mildras genom koldioxidprissättning på medellång sikt. utgjorde av Världsbanksgruppens investeringar, eller , klimatrelaterade investeringar. Det betyder att Världsbanksgruppen överträffade sitt klimatfinansieringsmål, som innebär att av institutionens insatser ska vara klimatrelaterade. Egentligen skulle detta mål ha varit uppfyllt först . En av de främsta orsakerna till den ökade klimatfinansieringen är att Världsbanksgruppen har arbetat med att integrera klimataspekter i alla utvecklingsrelaterade projekt. meddelade 2018 att insatserna nästan kommer att fördubblas i den femåriga klimathandlingsplanen, från ca 2016–2020 till ca 2021–2025. Världsbanksgruppen identifierade nya områden för klimatåtgärder, bl.a. cirkulär ekonomi, digitalisering och handel för att främja regionala klimatrelaterade investeringar. Världsbanksgruppen arbetar även med att inkludera klimataspekter i de ekonomiska stödinsatser som beviljas för att bistå medlemsländerna i hanteringen av spridningen av covid-19 och dess effekter. var av IFC:s utlåning och investeringar i aktiekapital klimatrelaterade. Världsbanksgruppens garantiorgan MIGA har också klimat som ett av tre fokusområden. Under avsåg av MIGA:s totala garantiåtaganden stöd till åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringar.