prop · H803191 · 2021-04-29 00:00:00 — Ändringen innebär att även de personer som omfattas av den tillfälliga lagen men som från i stället kommer att omfattas av lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå fortsatt kommer att kunna lämnas studiehjälp under de förutsättningar i övrigt som framgår av bestämmelsen. Angående innebörden av begreppet samma grund, se prop. 2016/17:172 s. 41 och 42. 4§ Studiemedel får lämnas till studerande som är svenska medborgare. Studiemedel får också lämnas till studerande som inte är svenska medborgare, 1.är bosatta i och har permanent uppehållstillstånd här, och 2.har bosatt sig i huvudsakligen i annat syfte än att genomgå utbildning Kravet på permanent uppehållstillstånd i andra stycket 1 gäller inte för personer som har en varaktig anknytning till och som är 1.utländska medborgare med uppehållsrätt enligt 3 a kap. 3 eller 4 § utlännings- lagen (2005:716), 2.schweiziska medborgare med uppehållstillstånd, eller 3.familjemedlemmar till schweiziska medborgare som avses i 2 och själva har uppehållstillstånd. Studiemedel får lämnas även om kravet på permanent uppehållstillstånd i andra Prop. 2020/21:191 stycket 1 inte är uppfyllt, om den studerande har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd med stöd av 5 kap. 1, 3, 3 a eller 6 § eller 12 kap. 18 § första stycket 1 utlänningslagen eller med stöd av lagen (2017:353) om uppehålls- tillstånd för studerande på gymnasial nivå eller om det finns särskilda skäl. I 1 kap. 4–6 §§ finns bestämmelser om att vissa utländska medborgare ska jämställas med svenska medborgare. Paragrafen, som har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, innehåller bestämmelser om till vilka personer studiemedel får lämnas. Över- vägandena finns i avsnitt 11.1. Fjärde stycket ändras på samma sätt som 2 kap. 4 § fjärde stycket, se författningskommentaren till den bestämmelsen. 4 a § Studiemedel får lämnas till studerande som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd även efter det att tillståndet har upphört att gälla om den studerande har ansökt om ett fortsatt tillstånd på samma grund eller om ett nytt tillstånd med stöd av någon bestämmelse i lagen (2017:353) om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå och ansökan har kommit in till innan det tidigare tillståndet har upphört att gälla. Om ansökan avslås får studie- medel lämnas till dess att utlänningens tidsfrist för frivillig avresa enligt 8 kap. 21 § första stycket utlänningslagen (2005:716) har löpt ut. Om avslagsbeslutet inte innehåller någon tidsfrist för frivillig avresa får studiemedel lämnas till dess att beslutet har fått laga kraft. Paragrafen innehåller bestämmelser om när studiemedel får lämnas till studerande som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Över- vägandena finns i avsnitt 11.1. Paragrafen ändras på samma sätt som 2 kap. 4 a §, se författnings- kommentaren till den bestämmelsen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 2 kap. 4 § och 3 kap. 4 § i den nya lydelsen gäller för ansökningar som avser tid från och med dagen för ikraftträdandet. 3.Bestämmelserna i 2 kap. 4 § och 3 kap. 4 § i den äldre lydelsen gäller för a)ansökningar som avser tid före ikraftträdandet, och b)studerande som har beviljats ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt den upphävda lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i eller har beviljats ett tidsbegränsat uppehålls- tillstånd enligt den lagen. Övervägandena finns i avsnitt 12. Av tredje punkten framgår att bestämmelserna i 2 kap. 4 § och 3 kap. 4 § i den äldre lydelsen gäller för ansökningar som avser tid före den 20juli 2021 och för studerande som har beviljats ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i eller har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt den lagen. 2020/21:191 14.7 Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:82) 6 § Ett barn som har fötts i och som sedan födelsen är statslöst förvärvar svenskt medborgarskap genom anmälan av den eller dem som har vårdnaden om barnet, om barnet har permanent uppehållstillstånd och hemvist här i landet. Kravet på permanent uppehållstillstånd i första stycket gäller inte ett barn som har haft hemvist här i landet eller under sammanlagt och som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd med stöd av 5 kap. 1, 3, 3 a eller 6 § eller 12 kap. 18 § utlänningslagen (2005:716). Anmälan ska göras innan barnet har fyllt . Paragrafen reglerar möjligheten för statslösa barn, som fötts i , att förvärva svenskt medborgarskap genom anmälan. Övervägandena finns i avsnitt 10.2. I andra stycket, som är nytt, införs ett undantag från kravet på permanent uppehållstillstånd för vissa barn som har fötts i och som sedan födelsen är statslösa om de har haft hemvist här i landet eller under sammanlagt . Genom undantaget tillgodoses åtaganden enligt den europeiska konventionen om medborgarskap (SÖ 2001:20) och FN:s konvention om begränsning av statslöshet (SÖ 1969:12) även när vissa grupper som tidigare beviljades permanenta uppehållstillstånd som huvudregel nu beviljas tidsbegränsade uppehålls- tillstånd. Undantaget gäller barn som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt utlänningslagen (2005:716) på grund av skydds- behov, synnerligen ömmande omständigheter eller verkställighetshinder eller som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt samma lag på grund av anknytning. Även fortsättningsvis krävs att övriga förutsättningar för förvärv av svenskt medborgarskap genom anmälan i bestämmelsen ska vara uppfyllda. 8 § En utlänning som har fyllt arton men inte tjugoett år förvärvar svenskt medborgarskap genom anmälan, om han eller hon har 1.permanent uppehållstillstånd i , och 2.hemvist här i landet sedan han eller hon fyllde eller, i fråga om den som är statslös, . Kravet i första stycket 1 gäller inte en utlänning som 1.har fötts i , 2.sedan födelsen är statslös, 3.har haft hemvist här i landet eller under sammanlagt , och 4.har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd med stöd av 5 kap. 1, 3, 3 a eller 6 § eller 12 kap. 18 § utlänningslagen (2005:716). Paragrafen reglerar möjligheten för vissa personer att förvärva svenskt medborgarskap genom anmälan. Övervägandena finns i avsnitt 10.2. I andra stycket, som är nytt, införs ett undantag från kravet på permanent uppehållstillstånd för vissa utlänningar som har fötts i och som sedan födelsen är statslösa om de har haft hemvist här i landet eller under sammanlagt . Genom undantaget tillgodoses åtaganden enligt den europeiska konventionen om medborgar- skap (SÖ 2001:20) och FN:s konvention om begränsning av statslöshet (SÖ 1969:12) även när vissa grupper som tidigare beviljades permanenta Prop. 2020/21:191 uppehållstillstånd som huvudregel nu beviljas tidsbegränsade uppehålls- Undantaget gäller utlänningar som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov, synnerligen ömmande omständigheter eller verkställighetshinder eller som har beviljats ett tids- begränsat uppehållstillstånd på grund av anknytning. Även fortsättnings- vis krävs att övriga förutsättningar för förvärv av svenskt medborgarskap genom anmälan i bestämmelsen ska vara uppfyllda. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen gäller även en utlänning som har beviljats ett tidsbegränsat uppehålls- tillstånd enligt den upphävda lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i eller ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt den lagen. Övervägandena finns i avsnitt 12. Av andra punkten följer att de undantag från kravet på permanent uppehållstillstånd som införs i lagen även gäller en utlänning som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i eller som har beviljats uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt samma lag. 14.8Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. 4 § Denna lag omfattar utlänningar som 1.har ansökt om uppehållstillstånd i som flykting enligt 4 kap. 1 § eller som alternativt skyddsbehövande enligt 4 kap. 2 § utlänningslagen (2005:716) eller motsvarande äldre bestämmelser och som inte är folkbokförda här i landet, 2.har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd med stöd av bestämmelserna i 21 kap. 2, 3, 4 eller 6 § utlänningslagen och som inte är folkbokförda här i landet, 3.hålls i förvar enligt 10 kap. 1 eller 2 § utlänningslagen och som inte har placerats i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest, eller 4.vistas här med stöd av tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 eller 15 d § utlänningslagen. Sådana utlänningar som avses i första stycket 1 eller 2 omfattas av lagen även om de har meddelats ett beslut om avvisning eller utvisning. Det gäller dock inte en utlänning som håller sig undan så att beslutet inte kan verkställas. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om vilka som omfattas av lagen, ändras som en följd av att skyddskategorin övriga skyddsbehövande utmönstras ur utlänningslagen. Övervägandena finns i avsnitt 11.4. 2020/21:191 Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet En långsiktigt hållbar migrationspolitik (SOU 2020:54) har haft i uppdrag att ta ställning till utformningen av den framtida svenska migrationspolitiken i syfte att fastställa en ordning som är långsiktigt hållbar. Utgångspunkten för uppdraget har varit att migrationspolitiken ska vara human, rättssäker och effektiv. Kommitténs uppdrag har omfattat att ta ställning till om asylsökande som uppfyller kriterierna för att beviljas uppehållstillstånd i som huvudregel ska beviljas tidsbegränsade eller permanenta uppehålls- tillstånd samt längden på dessa uppehållstillstånd samt under vilka förut- sättningar som permanenta uppehållstillstånd ska kunna beviljas. Kommittén har också haft i uppdrag att ta ställning till om asylsökande ska kunna beviljas uppehållstillstånd på ytterligare grunder än de som följer av och svenska konventionsåtaganden, och i så fall vilka dessa grunder bör vara, och därvid särskilt ta ställning till om en ny humanitär grund för uppehållstillstånd ska införas. Kommittén har vidare haft i uppdrag att ta ställning till i vilken utsträckning som anhöriginvandring ska vara möjlig om den person som utlänningen åberopar anknytning till har sökt asyl och beviljats uppehålls- tillstånd i , och om ett försörjningskrav ska gälla vid anhörig- invandring och hur ett sådant krav då bör utformas. Kommitténs uppdrag har även omfattat att analysera behovet av åtgärder för att styra om så att relativt sett fler människor kommer till på säkra och lagliga vägar samt behovet av ytterligare åtgärder för att stärka rättssäkerheten i asylprocessen. Här följer en sammanfattning av kommitténs förslag och bedömningar. Tidsbegränsade uppehållstillstånd som huvudregel Kommittén föreslår att ett uppehållstillstånd som skyddsbehövande som huvudregel ska vara tidsbegränsat vid det första beslutstillfället. Kommittén föreslår att en utlänning som har tagits emot i inom ramen för ett beslut som regeringen har meddelat om överföring av skyddsbehövande till (vidarebosättning) ska undantas från huvud- regeln och beviljas permanent uppehållstillstånd direkt. Arbetstillstånd får beviljas för skyddsbehövande Kommittén bedömer att arbetstillstånd får beviljas för skyddsbehövande som får tidsbegränsade uppehållstillstånd och att det inte krävs någon förändrad lagstiftning avseende detta. Längden på det första uppehållstillståndet vid flyktingskap Kommittén föreslår att det första uppehållstillstånd som beviljas en flykting ska vara tidsbegränsat och gälla , om inte tvingande hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen kräver en kortare giltighetstid. Giltighetstiden får inte vara kortare än . Längden på uppehållstillstånd vid förlängning vid flyktingskap Kommittén föreslår att om ett nytt uppehållstillstånd ska beviljas en flykting ska även det nya uppehållstillståndet vara tidsbegränsat. Det nya tillståndet ska gälla . Om vissa krav är uppfyllda föreslår kommittén att ett permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas efter ansökan. Längden på uppehållstillstånd vid alternativt skyddsbehov Kommittén föreslår att det första uppehållstillstånd som beviljas en alternativt skyddsbehövande ska vara tidsbegränsat och gälla . Längden på uppehållstillstånd vid första förlängningen vid alternativt skyddsbehov Kommittén förslår att om ett nytt uppehållstillstånd ska beviljas en alternativt skyddsbehövande ska även det nya tillståndet vara tids- begränsat. Det nya tillståndet ska gälla , om inte tvingande hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen kräver en kortare giltighetstid. Giltighetstiden får inte vara kortare än . Längden på uppehållstillstånd vid ytterligare förlängning vid alternativt skyddsbehov Kommittén föreslår att om ett nytt uppehållstillstånd ska beviljas en alternativt skyddsbehövande ska även det nya tillståndet vara tids- begränsat. Det nya tillståndet ska gälla , om inte tvingande hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen kräver en kortare giltighetstid. Giltighetstiden får inte vara kortare än . Om vissa krav är uppfyllda föreslår kommittén att ett permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas efter ansökan. Krav för permanenta uppehållstillstånd Kommittén föreslår att permanent uppehållstillstånd endast ska få beviljas om utlänningen uppfyller krav på kunskaper i svenska och samhälls- kunskap, kan försörja sig och det med hänsyn till utlänningens förväntade levnadssätt inte råder tveksamhet om att ett permanent uppehållstillstånd bör beviljas. Ett permanent uppehållstillstånd ska också förutsätta att utlänningen haft tidsbegränsade uppehållstillstånd i . Undantag från kraven för permanent uppehållstillstånd Kommittén föreslår att barn och personer som har rätt att uppbära allmän pension eller garantipension ska vara undantagna från de uppställda kraven för permanent uppehållstillstånd vad gäller kunskapskrav och försörjning. Vandelskravet ska inte gälla för personer . Kommittén föreslår också att det ska finnas möjlighet att undanta andra personer från kraven om det föreligger synnerliga skäl. 2020/21:191 Bilaga 1 2020/21:191 Bilaga 1 Ansökan och överklagande m.m. Kommittén föreslår att en ansökan om permanent uppehållstillstånd endast ska kunna göras i samband med att ska pröva om ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ska förlängas. Kommittén föreslår vidare att det ska vara möjligt att överklaga ett beslut att inte bevilja permanent uppehållstillstånd. Uppehållstillstånd på grund av anknytning Kommittén föreslår att om en utlänning har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd och denne har välgrundade utsikter att beviljas ett varaktigt uppehållstillstånd, ska uppehållstillstånd ges till 1.1en utlänning som är make eller sambo till utlänningen, 1.2ett utländskt ogift barn till utlänningen, 1.3ett utländskt ogift barn som har en förälder som är gift eller sambo med utlänningen, och 1.4en utlänning som på något annat sätt än ovan är nära anhörig till utlänningen om han eller hon har ingått i samma hushåll som den personen och det finns ett särskilt beroendeförhållande mellan släktingarna som fanns redan i hemlandet. Uppehållstillståndens längd vid anknytning Kommittén föreslår att ett uppehållstillstånd som beviljas på grund av anknytning till en utlänning som beviljats ett tidsbegränsat uppehålls- tillstånd ska gälla som uppehållstillståndet för anknytnings- personen. Om ett nytt uppehållstillstånd beviljas ska även det nya tillståndet vara tidsbegränsat och gälla . Tillståndet får dock inte gälla än uppehållstillståndet för anknytningspersonen. Om ytterligare ett uppehållstillstånd beviljas ska även detta tillstånd vara tidsbegränsat och gälla . Om vissa krav är uppfyllda kan efter ansökan ett permanent uppehållstillstånd i stället beviljas, dock tidigast med uppehållstillstånd i . Möjlighet att vägra uppehållstillstånd vid anknytning Kommittén föreslår att ett uppehållstillstånd ska få vägras 1.5en utlänning som är make eller sambo till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , eller 1.6ett utländskt barn som är ogift och har en förälder som är gift eller sambo med någon som är bosatt i eller har beviljats uppe- hållstillstånd för bosättning i om någon av makarna eller samborna är . Kommittén föreslår att det som huvudregel ska ställas ett försörjningskrav som villkor för uppehållstillstånd på grund av anknytning. Kommittén föreslår att försörjningskravet ska innebära ett krav på att anknytningspersonen ska kunna försörja både sig själv och den anhörige och ha en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och den anhörige. Kommittén föreslår vidare att försörjningskravet inte ska gälla vid prövning av en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd på grund av anknytning. Kommittén föreslår att försörjningskravet inte ska gälla om 1.7anknytningspersonen är ett barn, 1.8sökanden är ett barn som har fötts i och den som barnet åberopar anknytning till är förälder till barnet och sammanbor med barnet i , 1.9om anknytningspersonen är medborgare i , annan EES- stat, eller och sökanden är dennes make, maka eller sambo och utlänningen och anknytningspersonen har sammanbott utomlands eller det på annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat. Kommittén föreslår vidare att om anknytningspersonen har beviljats uppehållstillstånd som eller förklarats vara flykting eller alternativt skyddsbehövande ska försörjningskravet gälla endast om 1.10ansökan om uppehållstillstånd görs senare än efter att anknytningspersonen beviljats uppehållstillstånd som eller förklarats vara flykting eller alternativt skyddsbehövande, 1.11familjeåterförening är möjlig i ett land utanför EU som familjen har särskild anknytning till, eller 1.12utlänningen och anknytningspersonen inte har sammanbott utomlands och det inte heller på annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat. Kommittén föreslår också att om det föreligger synnerliga skäl ska något försörjningskrav inte ställas. 2020/21:191 Bilaga 1 Uppehållstillstånd på grund av humanitära skäl En återgång till synnerligen ömmande omständigheter Kommittén föreslår att om uppehållstillstånd inte kan beviljas på annan grund, ska tillstånd få beviljas en utlänning om det vid en samlad bedömning av 2020/21:191 Bilaga 1 utlänningens situation finns sådana synnerligen ömmande omständigheter att han eller hon bör tillåtas stanna i . Vid denna bedömning ska utlänningens hälsotillstånd, anpassning till och situation i hemlandet särskilt beaktas. Kommittén föreslår vidare att barn ska få beviljas uppehållstillstånd enligt den föreslagna bestämmelsen även om de omständigheter som kommer fram inte har samma allvar och tyngd som krävs för att tillstånd ska beviljas vuxna personer. Tillståndstidens längd vid synnerligen ömmande omständigheter Kommittén föreslår att ett uppehållstillstånd som beviljas på grund av synnerligen ömmande omständigheter ska vara tidsbegränsat och gälla . Om ett nytt uppehållstillstånd beviljas ska även det nya tillståndet vara tidsbegränsat och gälla . Varje nytt uppehållstillstånd som därefter beviljas ska vara tidsbegränsat och gälla om inte en ansökan om permanent uppehållstillstånd kan beviljas. Kommittén föreslår att kategorin övriga skyddsbehövande ska utmönstras ur utlänningslagen (2005:716). Övriga ändringar i utlänningslagen m.m. Uppehållstillstånd på grund av hinder mot verkställighet efter laga kraft Kommittén föreslår att ett uppehållstillstånd som beviljas en utlänning på grund av hinder mot verkställighet enligt 12 kap. 18 § första stycket utlänningslagen ska vara tidsbegränsat och gälla . För det fall att verkställighetshindret har sin grund i att sökanden har flyktingskäl ska tillståndstiden bestämmas till . Om ett nytt uppehållstillstånd beviljas ska även det nya tillståndet vara tidsbegränsat och gälla i maximalt . Kommittén föreslår att ett permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas om verkställighetshindret är bestående och vissa krav är upp- fyllda. En ansökan om permanent uppehållstillstånd kan göras tidigast med uppehållstillstånd i . Kommittén föreslår att för att beviljas ställning som varaktigt bosatt i och därmed få ett permanent uppehållstillstånd ska krävas att sökanden uppfyller de krav på kunskaper i svenska och samhällskunskap samt vandel som krävs för att beviljas ett sådant uppehållstillstånd samt ett försörjningskrav. Medborgarskap för vissa statslösa utlänningar Kommittén föreslår att det ska införas en möjlighet att beviljas svenskt medborgarskap för en utlänning, som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd, på grund av skyddsbehov, synnerligen ömmande omständigheter eller verkställighetshinder eller på grund av anknytning till en sådan person, om han eller hon har fötts i , sedan födseln är statslös, har haft hemvist här i landet eller under sammanlagt och inte har fyllt . Säkra och lagliga vägar Kommittén bedömer att det finns ett behov av säkra och lagliga vägar till , men att möjligheter att genom nationella åtgärder styra om så att relativt sett fler människor kommer till på säkra och lagliga vägar är begränsade. Kommittén bedömer att bör verka för att det internationella samarbetet för vidarebosättning av kvotflyktingar vidareutvecklas och utvidgas så att fler länder tar emot kvotflyktingar respektive ökar sina Kommittén bedömer vidare att bör fortsatt stödja utvecklingen av ett gemensamt europeiskt system för vidarebosättning och andra EU- initiativ kring säkra och lagliga vägar. Kommittén bedömer att rättssäkerheten i asylprocessen är god. Kommittén bedömer vidare att de förslag om förändringar i utlännings- lagen som kommittén har presenterat kommer att ytterligare stärka rättssäkerheten i asylprocessen genom att lagstiftningen blir tydligare. Kommittén föreslår att det ska tillsättas en utredning som ska se över hanteringen av offentliga biträden inom det förvaltningsrättsliga systemet, med särskild fokus på offentliga biträden i asylärenden. 2020/21:191 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) Härigenom föreskrivs i fråga om utlänningslagen (2005:716) dels att 1 kap. 1 a och 12 §§, 4 kap. 2 a §, 5 kap. 1 a, 8, 9 och 25 §§ och 5 a kap. 3 § ska upphöra att gälla, dels att 2 kap. 1 a §, 4 kap. 2 c, 3 a, 5 a och 5 c §§, 5 kap. 1, 2, 3–3 e, 6, 7 och rubriken närmast före 7, 11, 15 a, 16, 17 a, 18 och 24 §§, 5 a kap. 2 och 4 §§, 9 kap. 8 §, 12 kap. 3, 8 a, 16 b, 18, 19 och 19 b §§, 13 kap. 17 §, 14 kap. 3 §, 16 kap. 11 § och 18 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf 5 kap. 7 a § och närmast före 5 kap. 10 § en ny rubrik som ska lyda ”Tidsbegränsat uppehållstillstånd”, dels att rubriken närmast före 4 kap. 5 § ska lyda ”När en utlänning upphör att vara flykting eller alternativt skyddsbehövande” och att rubriken närmast före 12 kap. 8 a § ska lyda ”Avvisning och utvisning av utlänning som ansökt om uppehållstillstånd som flykting eller alternativt Om en utlänning inte har någon handling som gäller som pass och saknar möjlighet att skaffa en sådan handling, får utfärda ett främlingspass för honom eller henne. skyddsbehövande enligt 4 kap. 2 § 3 c §, statusförklaring enligt 4 kap. 3 c §, främlingspass för utlänningen, om främlingspass för utlänningen, om han eller hon inte kan få ett han eller hon inte kan få ett dock inte utfärdas om tvingande ordningen kräver att så inte sker. ordningen kräver att så inte sker. får utfärda främlingspass även i andra fall, om det finns särskilda skäl. 47 Senaste lydelse 2014:778. En utlänning är utesluten från att En utlänning är utesluten från att anses som alternativt skydds- anses som alternativt skydds- behövande och övrig skyddsbehöv- behövande om det finns synnerlig