prop · H803100 · 2021-04-15 00:00:00 — En avvikelse från överskottsmålet anses föreligga om det strukturella sparandet tydligt avviker från målnivån det innevarande eller det närmast följande budgetåret. Regeringen bedömer att det strukturella sparandet tydligt avviker från överskottsmålet, men att avvikelsen är motiverad av stabiliseringspolitiska skäl. Regeringen bedömer att kommer att befinna sig i en lågkonjunktur . Det strukturella sparandet bedöms uppgå till -2,av potentiell BNP 2021 och till -0,2022. Regeringen avser att återföra det strukturella sparandet till överskottsmålet när de ekonomiska förhållandena medger det. Bruttoskulden avviker inte från skuldankaret Skuldankaret är ett riktmärke för den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld, och är fastställt till av BNP. Ankaret styr inte finanspolitiken på kort sikt, utan ska i huvudsak användas för att utvärdera om överskottsmålet behöver anpassas för att säkerställa hållbarheten och marginalerna i de offentliga finanserna. Regeringen ska redogöra för bruttoskuldens utveckling i den ekonomiska vårpropositionen. Om skuldkvoten avviker med av BNP från skuld- ankaret ska regeringen i samband med den ekonomiska vårpropositionen lämna en skrivelse till och förklara vad som orsakat avvikelsen och hur den ska hanteras. Bruttoskulden bedöms vara förenlig med skuldankarets riktmärke på av BNP. Skuldkvoten var av BNP 2020 och bedöms bli 2021. En viktig anledning till att skuldkvoten inte ökar 2021, trots att underskottet i de offentliga finanserna ökar, är att inleder en övergång till en helt egenfinansierad valutareserv efter att tidigare finansierat en del av sin valutareserv genom . Övergången ska ske gradvis och bidrar också till att skuldkvoten minskar . En första bedömning av utgiftstakets nivå Utgiftstaket utgör en övre gräns för utgiftsnivån i statens budget och beslutas framåt. För att utgiftstaket ska främja en kontrollerad utgiftsutveckling, och vara ett stöd för att uppnå överskottsmålet och långsiktigt hållbara finanser, är det en grund- läggande förutsättning att takets nivå i normalfallet inte ändras. Det finns dock inte några formella hinder för att besluta om att ändra en tidigare fastställd nivå på utgiftstaket. Nivån kan exempelvis ändras om finanspolitiken behöver anpassas till betydande nya yttre förutsättningar, men detta bör endast ske i väldigt speciella undantagssituationer. Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen lämna förslag till utgiftstak för det tredje tillkommande året. För att kunna vidta nödvändiga åtgärder med anledning av effekterna av covid-19 föreslog regeringen i propositionen Vårändringsbudget en höjning av utgiftstakets nivå med . I budget- propositionen föreslogs en höjning av utgiftstakets nivå med respektive . I denna proposition görs en bedömning av nivån på utgiftstaket men, i enlighet med budgetlagens bestämmelser, kommer regeringen att återkomma med förslag till nivå på utgiftstaket i budgetpropositionen . Regeringen bedömer att utgiftstakets nivå bör uppgå till (se tabell 2.5) Det innebär att nivån på utgiftstaket ökar jämfört med . I förhållande till potentiell BNP uppgår takets nivå till , vilket är i linje med takets nivå . Miljarder kronor om inte annat anges Av beslutade nivåer på utgiftstaket Regeringens bedömning av nivå på utgiftstaket Utgiftstak, procent av potentiell BNP Utgiftstak, procent av BNP Källa: Egna beräkningar. I detta avsnitt redovisas prognosen för den makroekonomiska utvecklingen i och i övriga världen –2024. Tyngdpunkten i avsnittet ligger på utvecklingen och 2022. Prognosen är baserad på de anslagsnivåer och de regelverk för skatter och transfereringssystem som har beslutats av , samt de som har föreslagits eller aviserats av regeringen i propositionen Vårändringsbudget 2020/21:99), propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:166) eller tidigare propos- itioner. Prognosen baseras inte på några framtida finanspolitiska regel- eller anslags- ändringar därutöver. I prognosen har information om omvärldshändelser och statistikutfall som fanns tillgänglig t.o.m. beaktats. Tabeller med prognosens innehåll i detalj redovisas i bilaga 1. –Den starka återhämtningen som skedde i flera stora ekonomier avstannade till följd av den höga smittspridningen av sjukdomen covid-19 och utökade restriktioner. –Prognosen baseras på antagandet att åtgärder för att minska smittspridningen kvarstår i och flera andra länder och att omfattningen av åtgärderna minskar . Återhämtningen i omvärlden väntas således framför allt ta fart . –I minskade den ekonomiska aktiviteten efter en stark återhämtning . En hög smittspridning och restriktioner innebar minskad inhemsk efterfrågan på framför allt tjänster, inte minst inom besöksnära tjänstebranscher, såsom hotell och restaurang, resebyråer och turism. –Förtroendeindikatorer visar på en positiv framtidstro inom industrin medan utsikterna inom tjänstebranschen är svagare. Den inhemska efterfrågan bedöms bli fortsatt svag . I takt med att smittspridningen minskar och restriktionerna gradvis lättar bedöms BNP-tillväxten åter tillta. Återhämtningen understöds av omfattande ekonomisk-politiska stimulanser. Resursutnyttjandet är dock fortsatt betydligt lägre än normalt och svensk ekonomi bedöms befinna sig i en djup lågkonjunktur 2021. –Även återhämtningen på arbetsmarknaden hålls tillbaka . Nyttjandet av korttidsarbete väntas vara på relativt höga nivåer och bedöms, tillsammans med andra företagsstöd, bromsa ytterligare sysselsättnings- fall. Arbetslösheten bedöms minska . –Inflationen, mätt med konsumentprisindex med fast bostadsränta (KPIF), väntas öka 2021. innebär det låga resursutnyttjandet i att inflationen bedöms bli fortsatt dämpad. –Prognosen är behäftad med osäkerhet som främst beror på smittspridningens utveckling. Osäkerheten belyses med två alternativa scenarier. Om smitt- spridningen avtar snabbare än väntat kommer sannolikt även återhämtningen att gå snabbare än väntat. Den ekonomiska utvecklingen i och i omvärlden kan också bli sämre än i prognosen om t.ex. vaccineringen försenas och restriktionerna ligger kvar längre än väntat. 3.1Utsikterna i omvärlden och 2022 Återhämtningen i världsekonomin har stannat av Spridningen av sjukdomen covid-19 fortsätter att påverka världsekonomin. tog smittspridningen i och stora delar av fart igen och den ekonomiska tillväxten bromsade in efter att ha ökat snabbt under inledningen av hösten. I euroområdet, och var BNP-nivån betydligt lägre än innan pandemin bröt ut. Återhämtningen i har dock varit stadig och BNP-nivån där var högre än vad den var före pandemin. Den ökade smittspridningen hade inte lika stor effekt på den ekonomiska aktiviteten som den hade . Restriktionerna runt om i världen var mer välriktade i syfte att minimera negativa bieffekter. Därtill har företag och konsumenter delvis anpassat sig till de nya förutsättningarna. Den starka åter- hämtningen i har bl.a. bidragit till att leverantörskedjor inte har drabbats av lika stora problem som . Världshandeln med varor var lika omfattande som den var innan pandemin bröt ut, vilket delvis speglar en omfördelning i konsumtion från tjänster till varor och en ökad efterfrågan på it- utrustning och medicinsk utrustning. Den globala industriproduktionen utvecklades positivt vilket har varit en motvikt till den fortsatt svaga utvecklingen inom kontaktnära branscher såsom detaljhandel och tjänster. Återhämtningen i omvärlden väntas åter ta fart . Det varierar dock mellan länder när återhämtningen förväntas komma igång. Tillväxtutsikterna beror i hög grad på när regeringar har möjlighet att lätta på restriktioner och hur hushåll och företag kommer att reagera på lättnaderna och smittläget. Påbörjad vaccinering väntas stärka tillförsikten om den framtida ekonomiska utvecklingen i många länder . Hushållens delvis ofrivilliga sparande väntas bidra till en kraftig återhämtning i hushållens konsumtion när deras framtidstro och möjligheter att konsumera stärks. I euroområdet väntas den ekonomiska aktiviteten återhämta sig i snabb takt , då en stor del av befolkningen blivit vaccinerad. En positiv utveckling utanför euroområdet väntas också bidra till ökad export. Återhämtningen understöds av en expansiv finanspolitik som genomförs av enskilda länder och där Europeiska unionens återhämtningsplan bedöms bidra, som penning- politiken är expansiv. Inflationen i euroområdet väntas öka men förbli dämpad i förhållande till Europeiska inflationsmål. I väntas åter- hämtningen ta rejäl fart än i euroområdet och dessutom gå snabbare. Det beror på en snabbare vaccineringstakt än i euroområdet och på de stora stimulanspaketen. BNP-tillväxten i väntas 2021 bli den högsta och resursutnyttjandet bedöms bli positivt 2022 vilket bidrar till högre inflation (se tabell 3.1). Den kinesiska ekonomin, som redan i stort sett återhämtat sig efter det initiala BNP-fallet i inledningen av 2020, väntas gå in i en lugnare fas . Detta bl.a. till följd av avtrappade stimulanser från den ekonomiska politiken. Sammantaget väntas tillväxten i omvärlden bli hög både 2021 och 2022. Tabell 3.1 Nyckeltal internationella variabler Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 -6,7 -3,5 BNP i världen, PPP- -3,5 BNP i världen, KIX-vägd2 -4,4 -9,8 1BNP sammanviktad med köpkraftsjusterade BNP-vikter enligt . 2BNP sammanviktad med KIX-vikter, ett mått på respektive lands betydelse för svensk utrikeshandel. De senast beräknade vikterna används och därefter skrivs de fram med trenden från de föregående fem åren. 3Den sammanviktade importen i de länder som exporterar till. Respektive lands vikt utgörs av dess andel i svensk varuexport. 4Harmoniserat konsumentprisindex (HIKP). 5Konsumentprisindex (KPI). 6Årsgenomsnitt, procent. Avser refiräntan för euroområdet, dvs. den ränta som banker i euroområdet får betala för lån i från , och Federal funds ränta för . 7Brent, USD per fat. Källor: Macrobond och egna beräkningar. 3.2Tillväxtutsikterna för 2021 och 2022 Aktiviteten i svensk ekonomi har tillfälligt minskat I minskade den ekonomiska aktiviteten . Utvecklingen hängde tydligt samman med smittspridningen och de restriktioner och rekommendationer om fysisk distansering som infördes. Den ökande smitt- spridningen under slutet av året har dock visat sig påverka ekonomin i mindre utsträckning än under inledningen av pandemin. Det förklaras delvis av att den globala industriproduktionen, som är viktig för ett exportorienterat land som , har varit mindre påverkad. Många tjänstebranscher påverkas fortfarande tydligt av restriktioner, inte minst inom hotell och restaurang, resetjänster samt kultur och nöje. Förtroendeindikatorer, såsom Konjunkturbarometern, låg under inledningen av 2021 på nivåer som indikerar en god aktivitet inom tillverkningsindustrin (se diagram 3.1). Konfidensindikatorn för tjänstesektorn befinner sig dock fortsatt på en lägre nivå än normalt. Även rörelseindex och kortdata pekar på att utvecklingen inom tjänste- sektorn blir fortsatt dämpad under inledningen av året. Sammantaget bedöms den ekonomiska aktiviteten i ta fart , givet att smittspridningen minskar och restriktioner då lättas. Stora ekonomisk-politiska stimulanser bidrar till att under- stödja den ekonomiska återhämtningen. BNP bedöms öka 2022 (se tabell 3.2). Det är först som BNP bedöms vara tillbaka på samma nivå som före virusutbrottet. Denna nivå är dock fortfarande lägre än vad den varit om pandemin inte inträffat. Resursutnyttjandet är därför fortsatt betydligt lägre än normalt och svensk ekonomi bedöms befinna sig i en djup lågkonjunktur 2021. Även 2022 bedöms resursutnyttjandet vara lägre än normalt. Diagram 3.1 Barometerindikatorn och konfidensindikatorer Hushållens konsumtion utvecklas starkt när smittspridningen minskar och restriktioner lättar Smittspridning och restriktioner har drabbat hushållens konsumtion hårt. Framför allt har det fått negativa konsekvenser för besöksnära tjänstebranscher, såsom hotell och restaurang, resebyråer och turism. Även konsumtionen av bilar minskade kraftigt . Återhämtningen av hushållens konsumtion som skedde blev kortvarig, då tillväxten föll och konsumtionsnivån var fortsatt betydligt lägre än före pandemin. Högfrekventa indikatorer, såsom rörelse- index och korttransaktionsdata, talar för en dämpad utveckling även . Hushållens konsumtion väntas öka successivt i takt med att allt fler vaccineras. Varmare väder väntas dessutom bidra till lägre smittspridning, och även underlätta konsumtion t.ex. i form av restaurangbesök. Många tjänster har inte varit tillgängliga att konsumera under pandemin och ett uppdämt konsumtionsbehov och ett tidigare högt sparande väntas bidra till att hushållens konsumtion ökar snabbt. Omfattande stödåtgärder väntas även fortsatt bidra till att hålla hushållens disponibla inkomster uppe. När hushållen återgår till att konsumera mer av de varor och tjänster som de avstått från under krisen väntas de spara mindre. Tabell 3.2 Nyckeltal försörjningsbalansen Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 -2,8 -3,1 -4,7 -0,5 -0,3 -0,9 -0,8 -5,2 -5,8 -3,7 BNP i löpande pris -1,5 Anm.: Fasta priser, referensår 2019, ej kalenderkorrigerade värden, om inte annat anges. Prognosen är baserad på de regelverk för skatter och transfereringar och de anslagsnivåer som har beslutats av och som har föreslagits eller aviserats av regeringen. 1Bidrag till BNP-tillväxten, förändring i procent av BNP jämfört med föregående år. 2BNP per person i totala befolkningen. Källor: och egna beräkningar. Återupptagen verksamhet understöder offentlig konsumtion väntas offentlig konsumtion återhämta sig från den svaga utvecklingen (se tabell 3.2). Den svaga utvecklingen förklaras huvudsakligen av att verksamhet begränsades av lägre efterfrågan och restriktioner till följd av pandemin. Starka kommunala finanser 2020 och 2021 medför en hög inkomstnivå som bedöms användas för att återuppta utebliven verksamhet i takt med att smitt- spridningen i antas avta. Detta väntas bidra till att arbetade timmar, syssel- sättning och konsumtionsutgifter i offentlig sektor ökar jämfört med . och framåt bedöms de offentliga konsumtionsutgifterna öka långsammare igen. Det är en följd av att regeringens principer för prognoser innebär att endast beslutade och aviserade förändringar av skatteregler och statens utgifter beaktas. De fasta bruttoinvesteringarna har återhämtat sig till samma nivåer som före pandemin och var i stort sett oförändrade . Det är framför allt tillverkningsindustrins investeringar tillsammans med offentliga investeringar som har drivit återhämtningen. Ett stigande kapacitetsutnyttjande inom industrin som företagen förväntar sig ökad produktionsvolym indikerar ett ökat investerings- behov även framöver. Bostadsinvesteringarna har varit starkare än väntat och antalet påbörjade bostäder ökade jämfört med föregående år. Framöver antas nybyggnationen och bostadsinvesteringarna minska något och plana ut på en historiskt sett hög nivå. De offentliga investeringarna bedöms öka snabbare 2021 än 2020. Både kommunala och statliga myndigheters investeringar i bl.a. infrastruktur driver utvecklingen. Sammantaget bedöms de totala investeringarna öka ungefär i linje med ett historiskt genomsnitt 2021 (se tabell 3.2). Något svagare exportutveckling i närtid Exporten återhämtade sig starkt och låg kvar på höga nivåer även . Under inledningen av 2021 bedöms exporten utvecklas svagt till följd av en lägre efterfrågan i omvärlden. I takt med att återhämtningen tilltar och investeringar i omvärlden ökar bedöms exporten successivt öka i snabbare takt igen. Trots att den inhemska efterfrågan väntas utvecklas starkt bedöms importen växa långsammare än exporten. Det beror på att en stor del av utvecklingen av den inhemska efterfrågan drivs av efterfrågan på tjänster. Vid produktion av tjänster används generellt sett mindre import än vid varuproduktion. Nettoexporten väntas därmed vara positiv både 2021 och 2022. Viss återhämtning har skett på arbetsmarknaden Läget på arbetsmarknaden är fortsatt allvarligt i spåren av pandemin. Arbetslösheten är på en betydligt högre nivå än innan pandemin, särskilt bland unga, personer med högst förgymnasial utbildning och utomeuropeiskt födda. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att dämpa den kraftiga nedgången på arbetsmarknaden. Bland annat har korttidspermitteringar och ett omställningsstöd införts som möjliggjort för många företag att leva vidare och behålla anställda i större utsträckning än utan stöden. skedde en tydlig återhämtning på arbetsmarknaden. Sysselsättningsgraden ökade och ungefär en tredjedel av fallet som inträffade togs igen. Återhämtningen är tydligare bland män än bland kvinnor, bl.a. då de branscher som fortsätter att tyngas av restriktioner är branscher som sysselsätter en större andel kvinnor. Antalet tillsvidareanställda är tillbaka på samma nivå som före pandemin, bl.a. till följd av stödet för korttidspermittering för anställda som dämpade fallet och återhämtningen som skett inom industrin där det är en högre andel tills- vidareanställda. är antalet tidsbegränsat anställda fortsatt på en betydligt lägre nivå. Detta förklaras delvis av att tidsbegränsade anställningar förekommer i större utsträckning inom de fortsatt mer påverkade tjänstebranscherna, t.ex. hotell och restaurang. Arbetskraftsdeltagandet är tillbaka på ungefär samma nivå som före pandemin. För män är deltagandet högre än före pandemin, medan det är något lägre för kvinnor. Framåtblickande indikatorer har fortsatt att förbättras tydligt och inledningen av 2021, trots ökad smittspridning och utökade restriktioner. Indikatorer, som t.ex. företagens anställningsplaner, har stigit kontinuerligt efter den historiska bottennoteringen och indikerar åter en ökad sysselsättning framöver (se diagram 3.2). Antalet nyanmälda lediga platser på Arbetsförmedlingen har ökat sedan det snabba fallet vilket indikerar en ökad efterfrågan på arbetskraft. fortsätter antalet varsel om uppsägning och antalet konkurser vara på genomsnittliga nivåer. Diagram 3.2 Anställningsplaner i näringslivet och nyanmälda lediga platser Nettotal, säsongsrensade månadsvärden Tusental, säsongsrensade månadsvärden Anställningsplaner (vä) Nyanmälda lediga platser (hö) Källor: och Arbetsförmedlingen. bedöms sysselsättningsutvecklingen vara mer dämpad till följd av en minskad ekonomisk aktivitet under inledningen av året. I takt med att efterfrågan stiger väntas sysselsättningen öka i snabbare takt (se tabell 3.3). Utvecklingen hålls dock tillbaka av att många företag i första hand väntas trappa upp produktionen genom att utöka redan anställdas arbetstid när korttidspermitteringar fasas ut. Som en konsekvens av detta bedöms sysselsättningen endast växa svagt . Arbetslösheten bedöms vara högre 2021 än vad den var 2020. väntas en högre sysselsättningstillväxt, i synnerhet inom näringslivets tjänstebranscher. Återhämtningen för både sysselsättningsgraden och arbetslösheten bedöms ta tid och trots att arbetslösheten väntas minska är den fortsatt på en betydligt högre nivå 2022 än före pandemin. Sysselsättningen har minskat mer bland kvinnor än bland män under pandemin. Många av de branscher som påverkats mest av pandemin sysselsätter en större andel kvinnor och många av dessa är tidsbegränsat anställda. Många kvinnor har lämnat arbetskraften för bl.a. studier. Arbetslösheten har därför ökat ungefär lika mycket för båda könen. Framöver bedöms arbetskraften växa i snabbare takt för kvinnor än för män. Sysselsättningsutvecklingen väntas vara dämpad för både kvinnor och män, för att sedan ta fart 2022. Utvecklingen bedöms bli starkare bland kvinnor, i takt med att branscher som påverkats mycket av pandemin börjar anställa personal igen. Arbetslösheten bedöms öka för både kvinnor och män 2021 för att därefter minska. bedöms arbetslösheten vara på samma nivå för både kvinnor och män. anpassas arbetskraftsundersökningarna () till unionens nya förordning (EU 2019/1700) om fastställande av en gemensam ram för europeisk statistik om personer och hushåll, som grundas på uppgifter på individnivå som samlas in genom urvalsundersökningar. De nya bestämmelserna innebär bl.a. förändringar i definitioner av variabler, urval och i den ordning som frågorna ställs (för mer information se Information om införande av ny ramlag 2021 i på . Det innebär ett tidsseriebrott och att utfallsdata från före respek- tive efter omläggningen inte är direkt jämförbara. Både antalet personer som klassas som sysselsatta och i arbetskraften kommer att minska i och med förändringen. När regeringens arbetsmarknadsprognos i denna proposition färdigställdes hade endast ett månadsutfall enligt det nya förfarandet publicerats. Regeringen har därför valt att inte beakta tidsseriebrottet i denna prognos, eftersom det behövs ytterligare information för att kunna göra en tillräckligt säker bedömning av tidsseriebrottets storlek. Tabell 3.3 Nyckeltal produktivitet och arbetsmarknad Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 -3,8 -2,5 -0,5 -0,1 -1,3 -2,0 -0,7 -1,1 -1,5 -0,7 -0,5 -0,6 Befolkning, 15–74 år Anm.: Prognosen är baserad på de regelverk för skatter och transfereringar och de anslagsnivåer som har beslutats av och som har föreslagits eller aviserats av regeringen. anpassas arbetskraftsundersökningarna () till och rådets förordning (EU) 2019/1700. Det innebär ett tidsseriebrott i . Tidsseriebrottet har inte beaktats i den här prognosen då osäkerheten kring dess storlek bedöms vara för stor. Här redovisas enbart uppgifter i procentuell förändring eller förändring i procentenheter eftersom nivåerna kommer att revideras. 1Produktivitet mätt som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme, kalenderkorrigerat. 2Enligt nationalräkenskaperna (NR). Nivå avser miljoner timmar, kalenderkorrigerat. 3Avser arbetade timmar enligt NR (kalenderkorrigerat) dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta enligt . 4Avser åldersgruppen 15–. 5Förändring i sysselsättningsgrad i procentenheter (sysselsatta som andel av befolkningen i den aktuella åldersgruppen). 6Arbetslösa som andel av arbetskraften i den aktuella åldersgruppen. 7Förändring i arbetskraftsdeltagande i procentenheter (arbetskraften som andel av befolkningen i den aktuella åldersgruppen). 8Utfall är ett beräknat årsmedelvärde. Källor: och egna beräkningar. Resursutnyttjandet i svensk ekonomi har återhämtat sig något . Det återspeglas bl.a. i att företagens kapacitetsutnyttjande har stigit till genom- snittliga nivåer och att antalet företag som upplever brist på arbetskraft har ökat något enligt Konjunkturbarometern. Dessa indikatorer ingår i det sammanfattande måttet på resursutnyttjande som publiceras av (se diagram 3.3). finns det fortsatt lediga resurser på arbetsmarknaden och den faktiska arbetslösheten är betydligt högre än sin bedömda jämviktsnivå. Svensk ekonomi bedöms fortsatt befinna sig i en djup lågkonjunktur 2021 då BNP-nivån fortsatt är lägre än potentiell BNP. Potentiell BNP är den nivå på produktionen som är förenlig med en ekonomi i balans (se för beräkning av potentiella variabler på . Resursutnyttjandet i ekonomin bedöms stiga gradvis men bedöms befinna sig i en lågkonjunktur även 2022 (se tabell 3.4). Anm.: Resursutnyttjandeindikatorn är ett statistiskt mått på resursutnyttjandet. Det är normaliserat så att medelvärdet är 0 och standardavvikelsen är 1. Tabell 3.4 Nyckeltal potentiella variabler Procentuell förändring om inte annat anges -3,9 -2,6 -0,5 -4,5 -2,3 -0,6 Potentiell BNP, löpande priser2 Anm.: Fasta priser, referensår 2019, kalenderkorrigerade värden, om inte annat anges. Med potentiell avses den nivå på respektive variabel som skulle uppnås vid ett balanserat konjunkturläge. Potentiella variabler går inte att observera utan bedöms utifrån statistiska modeller och indikatorer.