prop · H9031d23 · 2021-09-20 00:00:00 — Det innebär en väsentligt ökad investeringsvolym för att öka överföringskapaciteten i , förbättra driftssäkerheten, förnya befintliga anläggningar, ansluta ny elproduktion, främst i form av vindkraftsparker, och anpassa transmissionsnätet till förändrade överföringsmönster. Investeringarna i det svenska transmissionsnätet har ökat kraftigt och en nivå i storleksordningen fyra till kommer att kvarstå . Bland annat kan en dryg tredubbling av budgeten för projekt i kategorin marknadsintegration noteras i tabell 2.40 ovan. Detta beror på att större investeringskostnader uppkommer i tre stora investeringsprojekt (, Ekhyddan––Hemsjö och Messaure–Keminmaa), se vidare tabell 2.42 nedan. Det är viktigt att i samråd med övriga aktörer i elsystemet arbetar för att identifiera kostnadseffektiva lösningar inom sitt verksamhetsområde. Som exempel kan synliggöra behov av olika stödtjänster som rotationsenergi och reaktiv effekt. Nedan redovisas översiktligt de investeringsprojekt som var för sig har en budget som överstiger då sådana projekt behöver underställas regeringen enligt Svenska kraftnäts regleringsbrev . Redovisningen i denna proposition är anpassad till denna nivå. I redovisningen ingår några projekt som har en beräknad kostnad , men på grund av hög osäkerhet i kalkylen är de trots detta inkluderade med ett belopp om . 2022–2024 kommer stora investeringar att genomföras . Dessa befinner sig i olika faser, vilket gör att säkerheten i bedömningarna av investeringarna varierar. Redovisningen är därför att betrakta som en indikativ plan över Svenska kraftnäts projekt. Då ledtiderna är långa för verkställandet av investeringar i transmissionsnätet är förändringarna i planerna små. Sedan föregående investeringsplan har fjorton investeringar tillkommit och tre projekt utgått. ansluter i huvudsak nät från andra nätägare till transmissionsnätet. Dessa tecknar inmatnings- och/eller uttagsabonnemang utifrån den produktion och förbrukning som de i sin tur ansluter. finns det ansökningar för anslutning av vindkraft för perioden motsvarande 37 000 MW, varav mer än hälften utgörs av ansökningar för havsbaserad vindkraft. 2021/22:1 Utgiftsområde 21 enskilda användare har återigen blivit aktuell. har fått flera ansökningar som gäller anslutning av elintensiva industrier, och har flera större förfrågningar inkommit gällande omställningen till en mer fossilfri tillverkning. De största förfrågningarna om anslutning har uppgått till 1 800 MW och gällt platser i framför allt norra . Stora effektuttag medför ofta behov av nätförstärkningar vilka kan ta tid. har också fått flera ansökningar om ökat uttag i storstadsregionerna där det råder kapacitetsbrist i elnäten. Investeringar pågår för att förstärka transmissionsnätet i dessa regioner, exempelvis projekten , Ström och Väst (se vidare avsnitt Systemförstärkningar nedan). Tabell 2.41 nedan visar större projekt samt summan av projekt vars beräknade totala investering är lägre än och som är aktuella –2024 för att ansluta ny elproduktion och industri. Tabell 2.41 Investeringsprojekt anslutning Ny ledning till Svartbyn elproduktion/konsumtion och bedriver flera projekt som syftar till att öka eller bibehålla handelskapaciteten i det svenska transmissionsnätet för el och öka marknadsintegration mellan och grannländerna. Nyttan av dessa projekt består främst i att de gör det möjligt att utnyttja produktionsresurser mer effektivt och att de bidrar till en ökad leveranssäkerhet genom att förmågan att överföra el från överskottstill underskottsområden ökar samt att de bidrar till att minska antalet timmar med prisskillnader mellan olika elområden. Sydvästlänken mellan i elområde SE3 och i elområde SE4 är en stor investering som är i avslutningsfas. När Sydvästlänken tas i full drift beräknas överföringskapaciteten mellan elområde SE3 och SE4 öka . Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar perioden –2024. För att kunna nyttja Sydvästlänkens fulla kapacitet behöver anslutande 400 kV-nät i Hurva förstärkas. Förstärkningen innebär att ledningen mellan Hurva och ersätts med en ny ledning med högre överföringskapacitet. Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar perioden –2024. och 50Hertz, en av de tyska transmissionsnätsoperatörerna, har slutit ett avtal om en ny förbindelse, , mellan elområde SE4 och . Länkens kapacitet planeras bli 700 MW. Syftet är att utnyttja de ökande variationer i elbalansen som uppstår på de olika elmarknaderna för en effektivare 2021/22:1 Utgiftsområde 21 handel samt att öka försörjningssäkerheten vid större underskott. Investeringen beräknas för svensk del uppgå till , varav belastar perioden –2024. En ny 400 kV-ledning planeras mellan Ekhyddan i och i kommun och vidare till Hemsjö i kommun för att förstärka överföringskapaciteten mellan elområde SE3 och SE4. Ledningen kommer även att få betydelse för utlandsförbindelsen Nordbalt samt för att omhänderta det ökade effektflödet, möjliggöra anslutning av havsbaserad vindkraft och bidra till att upprätthålla driftsäkerheten. Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar perioden –2024. För att förbättra marknadsintegrationen mellan och övriga planeras en ny 400 kV-ledning, Messaure–Keminmaa, mellan och i norr. Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar perioden –2024. Tabell 2.42 Investeringsprojekt marknadsintegration Ny elförbindelse mellan och Ekhyddan––Hemsjö Två nya 400 kV-ledningar Förnyelse och uppgradering av 400 kV-ledning genomför systemförstärkningar som i huvudsak syftar till att öka kapaciteten inom ett elområde eller för att stärka eller upprätthålla driftsäkerhet, även om investeringarna inte kan relateras till någon specifik anslutning eller något särskilt marknadsbehov. För att trygga långsiktiga elförsörjning har i samarbete med och utarbetat en helt ny struktur för elnät. Investeringsprojekten i är organiserade i två program: Ström och Väst. Programmet Ström omfattar drygt 50 olika delprojekt. En viktig del av Ström är den nya 400 kV-förbindelsen mellan och Ekudden som kommer att binda samman norra och södra och därmed öka överföringskapaciteten. Investeringen beräknas till , varav belastar perioden –2024. Programmet Väst innebär en uppgradering av transmissionsnätet från till genom västra delen av . I en första etapp uppgraderas ledningsnätet mellan och centrala . I förlängningen planeras även en uppgradering av 220 kV-förbindelserna från och in mot centrala . Investeringen beräknas till , varav belastar perioden –2024. 2021/22:1 Utgiftsområde 21 I tabell 2.43 nedan redovisas investeringar vars huvudsakliga drivkraft är att förstärka systemet som planeras –2024. Tabell 2.43 Investeringsprojekt systemförstärkningar Uppgradering av nätet genom östra Uppgradering av nätet genom västra Uppgradering till 400 kV-ledning anslutning Midskog–Karlslund delas upp i flera delar Förnyelse av befintliga anläggning och anslutning på ledning CL22 en ny anläggning söder om Befintlig station byggs ut med nytt 400 Installation av ny dynamisk Befintlig station byggs ut med nytt 400 Investeringsprojekt optofiber och övriga nyinvesteringar planerar optofiberutbyggnad till en kostnad motsvarande Dessutom behöver göra andra nyinvesteringar och verksamhetsinvesteringar, bl.a. utveckling av itsystemstöd. Utvecklingen drivs främst av förändringar inom balanseringen och anpassning av verksamheten till nya nätkoder. I tabell 2.44 nedan redovisas övriga nyinvesteringar som planeras –2024. 2021/22:1 Utgiftsområde 21 Tabell 2.44 Övriga nyinvesteringar Investering 2022–2024 (NBM 2) Vidmakthållande av befintliga investeringar Transmissionsnätets förmåga att tillgodose kundernas önskemål om överföring får inte minska till följd av anläggningarnas ökande ålder. De äldsta delarna av 400 kV- systemet är nu . Delar av 220 kV-systemet är ännu äldre. Att reinvestera i befintliga anläggningar är därför lika viktigt som att investera i nya. Reinvesteringar görs i ledningar och stationer men även i Gasturbiner AB:s anläggningar. Vid reinvesteringar i ledningar är genomförandetiderna långa vilket gör att förnyelse behöver göras etappvis. Åtta 400 kV-ledningar och tre 220 kV-ledningar korsar gränsen mellan elområde SE2 och elområde SE3. Gränsen har stor påverkan på elmarknaden och driftssäkerheten. Den tekniska livslängden kommer att uppnås för vissa av ledningarna och de behöver ersättas. Programmet som benämns Nordsyd kommer att innebära förnyelse och förstärkning av snittet mellan elområde SE2 och elområde SE3. De första åtgärderna görs i området runt och för att öka kapaciteten. Åtgärderna beräknas leda till en ökning med cirka 200 MW. Detta beräknas vara klart och täcker behovet i området runt och del av behovet runt . De mer långsiktiga åtgärderna beräknas vara klara runt 2030. I ett senare skede kommer ökning av kapacitet till det s.k. Karlstadsbenet och det s.k. Hallsbergsbenet att genomföras. Investeringen för Nordsyd beräknas uppgå till , varav belastar perioden –2024. Utöver Nordsyd finns ett antal större reinvesteringsprojekt i ledningar och kablar som är aktuella –2024, se tabell 2.45 nedan. 2021/22:1 Utgiftsområde 21 Tabell 2.45 Reinvesteringar ledningar och kablar Investering 2022–2024 Nordsyd, förnyelse och elområde SE2 och SE3 Forsmo–Lasele–Långbjörn 200–4 0001 88 692–92 492 1Investeringen beräknas uppgå till beroende på inriktning. Det pågår en utredning hos om förnyelsens omfattning. Det kortsiktiga alternativet är en livslängdsförlängning och kan vara möjligt att färdigställa till en uppskattad kostnad av . Det mest omfattande alternativet med effektökning, ny med kabel och ny förbindelse uppskattas kunna vara klar till en kostnad av ca . Beslut hos affärsverket om inriktning är planerat till . Flera av Svenska kraftnäts stationer är i behov av förnyelse. – 2024 är följande reinvesteringar i stationer aktuella, se tabell 2.46 nedan. Tabell 2.46 Reinvesteringar stationer Investering 2022–2024 Anm.: Differens mellan summan av delposterna och Summa Reinvestering stationer på grund av avrundningar. Investeringen beräknas uppgå till totalt , varav belastar perioden –2024. Reinvesteringar i dotterbolaget Gasturbiner AB:s anläggningar startade och planeras att genomföras . Reinvesteringarna beräknas uppgå till , varav belastar perioden –2024. 2021/22:1 Utgiftsområde 21 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför till ett sammanlagt belopp om högst 1 . Regeringen bemyndigas även att låta placera likvida medel i och utanför . Regeringen bemyndigas att besluta om delägarlån eller borgen om högst till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier. Regeringen bemyndigas att besluta om förvärv och bildande av bolag som ska verka inom svenska kraftnäts verksamhetsområde intill ett belopp om samt avyttra aktier intill ett belopp om . Regeringen bemyndigas att bevilja lån till företag som bedriver nätverksamhet enligt ellagen som uppgår till högst . Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet om att låta ta upp lån i och utanför inom en sammanlagd ram om ska främst täcka lånebehovet inom investeringsverksamheten. Regeringen föreslår även att bemyndigar regeringen att låta placera likvida medel i och utanför i enlighet med gällande ordning. Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att lämna delägarlån eller borgen till bolag där förvaltar statens aktier intill ett belopp om . Regeringens bemyndigande om att låta ge lån till företag som bedriver nätverksamhet enligt ellagen ryms inom den sammanlagda ramen och syftar främst till att finansiera åtgärder, utom drift och underhåll, för att öka elnätets kapacitet för att underlätta anslutningen av anläggningar för produktion av förnybar el, om det finns särskilda skäl att anta att en sådan anslutning annars inte kommer äga rum. Regeringen kommer att kräva full ersättning för statens risk i samband med borgensteckning eller långivning. föreslås att regeringen ska kunna besluta om förvärv av aktier eller bilda bolag intill ett belopp om samt avyttra aktier intill ett belopp om . Förvärv av aktier eller bildande av bolag ska ske inom ramen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde. Svenska kraftnäts ekonomiska mål har en översyn av Svenska kraftnäts ekonomiska mål genomförts, bl.a. mot bakgrund av de stora omvärldsförändringarna i form av krav på stora investeringar och därmed kapitalbehov som affärsverket står inför. Översynen har dels resulterat i en justering av verkets nuvarande ekonomiska mål, dels i uppdrag till Statskontoret och . Justeringen av de ekonomiska målen innebär att avkastningskravet sänkts så att fr.o.m. ska uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på under en konjunkturcykel, exklusive realiserade resultat från avyttringar i intressebolag (I2020/01816). Vidare har mål om inleverans av utdelning ändrats till ett spann på 40–av verksamhetsårets resultat. Mittenvärdet i intervallet ska vara utgångspunkten för 2021/22:1 Utgiftsområde 21 har behov av en skuldsättningsgrad om högst . Regeringen har uppdragit åt Statskontoret och att göra en myndighetsanalys av respektive att föreslå hur de ekonomiska målen bör vara utformade på för att styra mot både samhällsekonomisk och intern effektivitet (I2020/01813 m.fl.). Uppdragen ska redovisas . finansierar sin nätverksamhet och systemansvaret genom avgifter. För att styra och övervaka transmissionsnätet för el har ett landsomfattande kommunikationsnät för tele och data. Detta nät är en förutsättning för att verket ska kunna hålla en hög driftsäkerhet i transmissionsnätet, och ligger under en egen verksamhetsgren, Telekom. Verksamhetsgrenen finansieras genom en egen avgift. är det i huvudsak den interna verksamhetsgrenen Transmissionsnät som står för den största andelen av avgiften. Avgiftsinkomsterna för telekom redovisas separat i tabell 2.47 nedan. Kostnaderna för att upprätthålla systemansvaret betalas av myndighetens balansansvariga parter via flera olika avgifter. Mot bakgrund av ökade kostnader för stödtjänster och behov av it-utveckling bedömer att intäkterna från dessa avgifter behöver öka . Kostnaderna för att utveckla och förvalta transmissionsnätet betalas framför allt av Svenska kraftnäts nätkunder genom den s.k. effektavgiften, som är den ena av stamnätstariffens två komponenter. Nättariffens andra komponent, energiavgiften, finansierar verkets kostnader för att ersätta de nätförluster som sker vid överföringen av el. Därutöver sker finansiering genom s.k. anslutningsavgifter, kapacitetsavgifter (flaskhalsintäkter) och transitintäkter. Intäkter från kapacitetsavgifter uppstår vid prisskillnader mellan angränsande elområden. Intäkterna från dessa är mycket svåra att prognostisera, och är på en ovanligt hög nivå. Det innebär att intäktsbehovet från övriga finansieringskällor minskar. Svenska kraftnäts omfattande investeringsbehov medför att kostnaderna ökar, och därmed ökar även kommande intäktsbehov. beräknas exempelvis avskrivningskostnaderna öka från ca vid periodens början till ca vid utgången av 2024. motverkas kostnadsökningarna bl.a. av intäkter från kapacitetsavgifter, vilket bedöms medföra att intäkterna från nättariffen inte behöver höjas i samma grad. Att regeringen har sänkt kravet för avkastningsnivån bidrar också till att nättarifferna kan hållas relativt oförändrade för de kommande tre åren. Nätverksamhet är ett s.k. naturligt monopol och regleras därmed på flera sätt. Bland annat sätts ett tak för hur stora intäkterna får vara . tillämpas fyraåriga tillsynsperioder även på Svenska kraftnäts intäktsramar, vilka beslutas på förhand och av . Avgiftsinkomsterna prognostiseras för åren 2021–2024 i tabellen nedan. Beräknade avgiftsintäkter är framtagna med hänsyn till de nya ekonomiska målen som gäller . 2021/22:1 Utgiftsområde 21 Tabell 2.47 Avgiftsintäkter vid Enligt Svenska kraftnäts investerings- och finansieringsplan –2024 förväntas resultat uppgå till . Det beräknade resultatet samt utdelningen från under budgetåren 2021–2024 redovisas i tabell 2.48 nedan. De nya justerade ekonomiska målen som beskrivs ovan gäller för resultat och utdelning med inleverans . Utdelningen är då beräknad utifrån mittenvärdet i utdelningsintervallet (). Aktuellt års utdelning inlevereras nästkommande verksamhetsår. Tabell 2.48 Beräknade inleveranser från Avkastningsmålet gäller över en konjunkturcykel, vilket innebär att perioder med högre avkastning än målet bör följas med en period av lägre avkastning, vilket förklarar varför resultat minskar i periodens slut.