prop · H803210 · 2021-06-15 00:00:00 — 56R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 7.3 Transportbidragets klimatpåverkan har inte bedömts Granskningen visar att transportbidragets klimatpåverkan inte har bedömts på ett grundligt sätt en enda gång, och därmed inte heller regelbundet. Det är därför oklart både hur bidragets klimatpåverkan ser ut jämfört med en situation utan bidrag, och hur de bidragsmottagande transporternas klimatpåverkan ser ut och har utvecklats . Utifrån de uppgifter som samlas in från sökande företag är det heller inte möjligt att göra en sådan bedömning. Det är en brist att regeringen inte låtit ta fram detta beslutsunderlag eftersom det är helt avgörande för att kunna bedöma om, och i så fall hur, klimatpåverkan skulle kunna minska. 7.3.1Det krävs ytterligare information för att kunna bedöma bidragets faktiska klimatpåverkan Trots att flera utredningar av olika aspekter av transportbidraget har gjorts har bidragets klimatpåverkan inte bedömts på ett grundligt sätt . Förutom att flygtransporter inte är bidragsberättigade ger bidragets nuvarande utformning inga incitament till att hålla klimatpåverkan så låg som möjligt. För att bedöma bidragets faktiska klimatpåverkan krävs mer information. Vägtransporter erhåller en stor och ökande andel av bidraget jämfört med transporter på järnväg och sjö. En okänd andel av de transporter som registreras som vägtransporter är dock i själva verket kombitransporter, där godset under transportens gång lastas om från lastbil till järnväg. har ingen information om hur stor andel av vägtransporterna som är kombitransporter eller hur långa sträckor som körs med respektive transportslag. Det är därför inte möjligt att bedöma transportbidragets klimatpåverkan eller hur den utvecklats . 7.3.2Regeringen har inte tagit fram tillräckligt underlag för att kunna beakta om och hur klimatpåverkan skulle kunna minska En bedömning av transportbidragets klimatpåverkan är ett avgörande underlag för att regeringen ska kunna beakta om och hur klimatpåverkan skulle kunna minska. Regeringen har inte tagit tillräckliga initiativ till att ta fram underlag om transportbidragets faktiska klimatpåverkan jämfört med en situation utan bidrag eller hur bidragstransporternas klimatpåverkan ser ut och har utvecklats . nya regeringsuppdrag om klimatanpassning av transportbidraget är därför angeläget, men alltför snävt formulerat med fokus på hur men inte om bidraget ska anpassas. planerar att inom regeringsuppdraget ta fram nya uppgifter som kan möjliggöra någon form av bedömning av bidragstransporternas klimatpåverkan, men det finns enligt en risk att underlagen ändå inte kommer vara tillräckliga för att regeringen ska kunna fatta ett välinformerat beslut om klimatanpassning av bidraget. R I K S R E V I S I O N E N T R A N S P O R T B I D R A G E T – B R I S T A N D E U N D E R L A G O C H O K L A R M Å L U P P F Y L L E L S E 7.4 kontroller är inte fullt ut ändamålsenliga har utvecklat flera rutiner för att kontrollera riktigheten i uppgifter från bidragssökande. bedömer dock att inte har säkerställt att kontrollerna är fullt ut ändamålsenliga. Systemet för urval av kontroller innebär en risk för att systematiska fel kan undgå kontroll under och det finns brister i dokumentationen av kontroller. Avdragen vid stickprov är stora och det går inte att utesluta att stora fel även kan förekomma i ärenden som inte kontrolleras. 7.4.1Systemet för urval av kontroller innebär en risk för att systematiska fel kan undgå kontroll Utöver den löpande kontrollen av ärenden vid handläggningen har skapat rutiner för i huvudsak tre olika typer av mer omfattande kontroller av riktigheten i uppgifterna från bidragssökande företag: granskning av nya sökande, stickprovskontroller och specialgranskningar. Kontrollen av ärenden med nya sökande omfattar i princip verifiering av alla de krav som förordningen ställer på mottagare av transportbidrag, men nya sökande utgör en liten andel av totala bidragssökande. En relativt stor andel av ärendena är föremål för stickprovskontroller, men urvalet av stickprov baseras på gränsvärden som inte varierar med transportavstånd. Det innebär att för korta transportavstånd finns sannolikt större marginal innan gränsvärdena överskrids och därigenom föranleder kontroll. Det innebär att det finns en risk för att systematiska fel i underliggande uppgifter kan undgå kontroll . Specialgranskningar av utvalda branscher eller andra grupper av företag skulle kunna vara ett sätt att fånga upp de ärenden som riskerar att undgå stickprovskontroller. Granskningarna är dock inte tillräckligt systematiska och regelbundna, vilket innebär att specialgranskningarna inte i tillräcklig grad motverkar risken för att systematiska fel kan undgå kontroll . 7.4.2 Många ansökningar resulterar i avdrag vid kontroller I genomsnitt får 20–av det totala antalet ärenden någon form av avdrag på ansökt fraktkostnad. Avdragen till följd av stickprov är relativt stora. gjorde 2018 avdrag på av ansökt fraktkostnad vid kontrollerna efter att ärendehanteringssystemet varnat för ovanligt höga kostnader i delar av ansökningar. Eftersom urvalet för stickprov är riskbaserat bör felen vara mindre bland de transporter som inte väljs ut för stickprov. Men eftersom det finns risk för att kontrollerna kan missa systematiska fel går det inte att utesluta att stora fel även förekommer i ärenden som inte kontrolleras. Avdragen vid specialgranskningar utgör en mindre andel av ansökt fraktkostnad än vid stickprov, men på grund av brister i dokumentationen har vi inte kunnat ta del av en mer exakt uppskattning. Vid den omfattande specialgranskningen 2019 58R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N av sökande som tog emot i bidrag var avdragen minst av ansökt fraktkostnad, och troligtvis något större eftersom inte hela ansökningarna kontrollerades. Den här gruppen har sannolikt en mindre andel avdrag i sina ansökningar än vad mottagare av transportbidrag totalt sett har, och jämfört med vad upptäckte vid tidigare specialgranskningar. 7.4.3 Dokumentationen av kontrollernas resultat är bristfällig dokumentation av kontroller av ärenden är bristfällig, framför allt när det gäller resultaten av de olika typerna av kontroller. handläggningssystem är inte anpassat för att på ett enkelt sätt beräkna felprocent av de olika typerna av kontroller. Vid förfrågan har ändå tagit fram exempelvis uppgifter om totala avdrag, men detta har i vissa fall krävt en större arbetsinsats och det finns en viss osäkerhet i de uppgifterna. 7.5 Bristande underlag och ofullständig rapportering Sammantaget bedömer att det finns brister i regeringens underlag som ligger till grund för bidragets utformning. Som beskrivits ovan har regeringen i vissa fall inte vidtagit tillräckliga åtgärder för att minimera osäkerheten i underlagen eller säkerställt att relevanta beslutsunderlag tagits fram. I andra fall har regeringen inte omhändertagit resultat från tidigare utvärderingar i tillräcklig utsträckning. Regeringen har utvecklat rapporteringen om transportbidraget i budgetpropositionens resultatredovisning, men bedömer att redovisningen fortfarande ger en ofullständig bild av hur utbetalat bidrag har utvecklats . Utifrån de uppgifter som regeringen presenterar ser det ut som att intresset för transportbidraget ökar. Att antalet totala ansökningar, liksom nya sökande, har minskat och att koncentrationen av bidrag till ett fåtal företag är stor framgår dock inte av redovisningen. I regeringens redovisning utelämnas också viktig information om hur vissa resultat kan tolkas, trots att efterfrågat mer utrymme för just den avsedda analysen. 7.6 Beslutsunderlagen behöver stärkas bedömer att regeringens beslutsunderlag behöver stärkas gällande både tillförlitlighet och relevans. För att öka tillförlitligheten i underlagen behövs bredare metoder och kompetens. Kompletterande underlag baserat på analyser av faktiska transportkostnader bör tas fram och expertis även från det transportpolitiska området bör i högre grad involveras i uppdragen. De analyser som regeringen initierar behöver dessutom ha en bred utgångspunkt istället för att avgränsas till en enskild fråga. R I K S R E V I S I O N E N T R A N S P O R T B I D R A G E T – B R I S T A N D E U N D E R L A G O C H O K L A R M Å L U P P F Y L L E L S E 7.6.1Det krävs bredare metoder och kompetens för att öka underlagens tillförlitlighet Granskningen visar att det finns flera osäkerheter i de underlag om uppskattade transportkostnadsnackdelar som ligger till grund för bidragets utformning. Ett sätt att minska osäkerheten i underlagen vore att ta fram kompletterande underlag baserat på analyser av faktiska transportkostnader. Granskningen visar också att varken regeringen eller gav tillräckligt stöd i rollen som beställare av tidigare uppdrag. Eftersom transportbidragets syfte om kompensation för transportkostnadsnackdelar har en tydlig koppling även till det transportpolitiska funktionsmålet165 bör transportpolitisk expertis i högre grad involveras i diskussioner kring utformningen och resultaten av sådana uppdrag. 7.6.2Analyser med bredare utgångspunkt krävs för att öka bidragets måluppfyllelse Granskningen visar att de uppdrag som regeringen gett inte har berört transportbidragets grundläggande utformning och hur den påverkar möjligheten till måluppfyllelse, utan har varit av mer avgränsad karaktär. När det kommer till bidragets klimatpåverkan handlar det ytterst om att regeringen behöver väga nyttan av bidraget mot dess kostnader i form av klimatpåverkan. För detta behövs ett brett beslutsunderlag. Regeringen har dock gett ett specifikt uppdrag till om hur transportbidraget kan klimatanpassas, utan att ha kunskap om hur bidragets faktiska klimatpåverkan ser ut och hur bidragstransporternas klimatpåverkan har utvecklats . Mot bakgrund av att det finns betydande oklarheter om i vilken utsträckning transportbidraget uppfyller sina syften, framstår regeringens nuvarande fokus på att minska dess klimatpåverkan som en otillräcklig åtgärd för att förbättra bidragets funktion och måluppfyllelse. Trots att tidigare utredningar föreslagit att regeringen bör se över frågan om lågt ställda förädlingskrav och svaga incitament för ytterligare förädling har regeringen inte tagit några sådana initiativ. En ytterligare höjd förädlingsgrad hos företagen inom regionen skulle även kunna ge en positiv effekt på klimatpåverkan eftersom det skulle kunna minska transporter av varor som ska vidareförädlas utanför regionen. När det gäller frågan om ytterligare höjd förädlingsgrad hänvisar företrädare för till att det är problematiskt att koppla incitament till driftstöd. Enligt EU:s lagstiftning om gruppundantag från statsstödsreglerna får 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257. Funktionsmålet handlar om tillgänglighet och lyder: ”Transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet”. 60R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N inte stödnivån för regionalt driftstöd vara högre än den fastställda merkostnaden. Detta minskar utrymmet för vissa typer av åtgärder, som att knyta bidragsnivån till nivån av förädlingsgrad eller klimatpåverkan. Eftersom pågående regeringsuppdrag redan väcker frågan om att koppla incitament till transportbidraget när det gäller klimatpåverkan skulle det ha varit naturligt med ett bredare perspektiv där även frågan om att stimulera till höjd förädlingsgrad ryms. rekommenderar regeringen att genomföra en grundlig översyn av transportbidragets utformning. En sådan översyn bör inkludera att: •kvalitetssäkra analyser av transportkostnadsnackdelar utifrån ett underlag baserat på faktiska transportkostnader •utreda om en förändrad utformning av bidraget kan öka möjligheterna att bidra både till höjd förädlingsgrad och till att säkerställa en så låg klimatpåverkan som möjligt. Om detta inte låter sig göras inom ramen för de uppdrag om merkostnader respektive klimatanpassning som redan lagts på , bör regeringen ta initiativ till ytterligare uppdrag. •Börja samla in uppgifter om transportsträcka för respektive transportslag vid handläggningen av transportbidrag. Denna uppgift behövs för bedömning av bidragets klimatpåverkan. Uppgiften om transportsträcka behövs även för att kunna genomföra bättre kontroller av ansökningarna och den möjliggör även kompletterande analyser av transportkostnadsnackdelar. •Utveckla rutiner och system för kontroller ytterligare så att dokumentationen förbättras, felmarginaler kan analyseras på ett enklare sätt och risken minskar för att systematiska fel kan undgå kontroll . R I K S R E V I S I O N E N T R A N S P O R T B I D R A G E T – B R I S T A N D E U N D E R L A G O C H O K L A R M Å L U P P F Y L L E L S E 62R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , Potentiellt miljöskadliga subventioner 2, Skrivelse , NV-08974-16, 2017. , Transportbidraget – en analys av motiv, effekter och alternativ, rapport 2004:15, 2004. , Environmental Performance Reviews: , 2014. (), Transportkostnader för företag i norra , 2006. (), Uppdaterad beräkning av transportkostnader för företag i norra , 2014. Tillväxtanalys, Regionalt transportbidrag – en effektutvärdering med fokus på sågverksindustrin, WP/PM, 2012. , Översyn av transportbidraget – förslag till ett miljöanpassat transportbidrag som bidrar till regional utveckling, regeringsuppdrag 011-2010-5152, 2012. , Finansiering för regional tillväxt 2018 – uppföljning av regionala företagsstöd, stöd till projektverksamhet och stöd till kommersiell service, rapport 0303, 2019. , Finansiering för regional tillväxt 2019 – uppföljning av regionala företagsstöd, stöd till projektverksamhet och stöd till kommersiell service, Ä 2020–244, 2020. Trafikanalys, Godstransporter i – en nulägesanalys, 2016. Trafikanalys, En breddad ekobonus, 2019. Trafikanalys, Transportarbete i – om metoderna att beräkna transportarbete, 2019. , Möjligheter att köra längre och/eller tyngre godståg, 2015:117, 2015. Transportstyrelsen, Transportmarknaden i siffror 2018, TSG 2018-5324, 2019. SOU 1969:49, Lokaliserings- och regionalpolitik: delbetänkande. SOU 1997:94, Konkurrensneutralt transportbidrag. R I K S R E V I S I O N E N T R A N S P O R T B I D R A G E T – B R I S T A N D E U N D E R L A G O C H O K L A R M Å L U P P F Y L L E L S E Budgetlagen (2011:203). Förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. Förordningen (2000:281) om regionalt transportbidrag. Förordningen (2018:1867) om miljökompensation för överflyttning av godstransporter från väg till sjöfart. Förordningen (2018:675) om miljökompensation för godstransporter på järnväg. Klimatlagen (2017:720). Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget. Myndighetsförordningen (2007:515). TVFS 2016:2, föreskrifter och allmänna råd om regionalt transportbidrag. 1993/94:KU30, Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning, prot. 1993/94:110. 2014/15:MJU12, Miljö- och behandling av 108 motionsförslag om naturvård och biologisk mångfald från den allmänna motionstiden . Interpellation 2014/15:279, Miljöskadliga subventioner av till Klimat- och miljöminister . 1970:84, Angående transportstöd som regionalpolitiskt medel. 2008/09:93, Mål för framtidens resor och transporter, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257. 2016/17:146, Ett klimatpolitiskt ramverk för , bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320. 2019/20:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 19, bet. 2019/20:NU2, rskr. 2019/20:113. 2019/20:65, En samlad politik för klimatet - klimatpolitisk handlingsplan, bet. 2019/20:MJU16, rskr. 2019/20:314. Regeringsbeslut N2019/03207/BI, Regleringsbrev för avseende 64R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Regeringsbeslut N2020/02290, Ändringsbeslut till regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut I2020/02592, uppdrag. , ”Utsläpp av växthusgaser från inrikes transporter”, utslapp-fran-inrikes-transporter/, hämtad . , ”Faktablad om regionalt transportbidrag”, ktablad%20Transportbidrag.pdf/, hämtad . , ”Analysera och prognosticera godstrafik – Samgodsmodellen förklarad på ett enkelt sätt”, SE/19164/Ineko.Product.RelatedFiles/100852_samgodsmodellen_forklarad_pa_et t_enklare_satt.pdf/, hämtad . R I K S R E V I S I O N E N T R A N S P O R T B I D R A G E T – B R I S T A N D E U N D E R L A G O C H O K L A R M Å L U P P F Y L L E L S E 66R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I denna bilaga beskrivs de olika typerna av datamaterial som använts för deskriptiv analys i granskningen. data från ansökningar av transportbidrag För att kartlägga hur de utbetalade medlen har använts har genomfört en analys av data från samtliga ansökningar om transportbidrag som inkommit till –2019. ingick endast data från första ansökningsperioden, det vill säga . När årliga utbetalningar analyserats och presenteras i granskningen har därför uteslutits. I datamaterialet finns bland annat uppgifter om företagsnamn, arbetsställenummer, bransch, varukod, transportslag, vikt, antal sändningar, ansökt respektive godkänd fraktkostnad och utbetalat bidrag. I det material vi tog del av angavs branschkoderna med SNI-koder på femsiffernivå, både enligt standard och standard, och branschkoder behövde därmed översättas till standard. För detta användes SCB:s nyckel för översättning av SNI-koder.166 I de fall en branschkod hade delats upp i flera olika koder 2007 gjordes en bedömning utifrån beskrivningen av branschen (och ibland av varan) för att översätta till ”rätt” bransch.167 För att illustrera mönster för vilka branscher som erhållit bidrag aggregerades branscherna till större grupper enligt en indelning som själva har använt sig av vid resultatredovisning i tidigare uppföljningar av transportbidraget. har även tagit del av statistik om totala antalet arbetsställen per län och bransch via SCB:s företagsregister, i syfte att göra jämförelser med antalet företag som ansöker om transportbidrag. Uppgifterna om totala antalet arbetsställen fördelade per län och per bransch (aggregerad nivå) är officiell statistik och finns tillgängliga på SCB:s webbplats för år 2019.168 Vid förfrågan till SCB erhöll vi samma sorts tabell men för , för att kunna göra en jämförelse med totala antalet sökande i våra ansökningsdata. 166http:///sninyckel2002_07.asp. 167I de allra flesta fall spelar det ingen roll exakt vilken detaljerad SNI-kod på femsiffernivå som anges, eftersom branscherna sedan aggregeras till en högre nivå vid redovisning av resultaten. 168Aktuell statistik från , /vara-tjanster/foretagsregistret/aktuell-statistik- fran-foretagsregistret/. R I K S R E V I S I O N E N T R A N S P O R T B I D R A G E T – B R I S T A N D E U N D E R L A G O C H O K L A R M Å L U P P F Y L L E L S E Tillväxtanalys data över nystartade företag Tillväxtanalys är ansvarig myndighet för statistik om antal nystartade företag i . För att få en uppfattning om hur viktigt transportbidraget är för nystartade företag har tagit del av statistik över nystartade företag per län och bransch för perioden –2019 från Tillväxtanalys. Statistiken finns tillgänglig per bransch respektive per län på Tillväxtanalys webbplats169, men för att skilja ut de branscher som är berättigade till transportbidrag behövde en beställning göras för en mer finfördelad branschnivå i kombination med uppgifter om län. 169Nystartade företag – Tillväxtanalys, . 68R I K S R E V I S I O N E N transportbidraget – bristande underlag och oklar måluppfyllelse Transportbidraget infördes för att kompensera för kostnadsnackdelar som drabbar företag i de fyra nordligaste länen, samt för att stimulera till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Utbetalningarna har uppgått till cirka 350–. granskning visar att det är oklart i vilken utsträckning transportbidraget bidrar till målet för regional utveckling. Det går inte att avgöra om pengarna leder till ökad förädlingsgrad hos de företag som tar emot dem och om de bidrar till utveckling av näringslivet i bidragsområdena. Det går heller inte att avgöra om pengarna som betalas ut faktiskt motsvarar företagens ökade transportkostnader på grund av det geografska läget. Utifrån det klimatmål som har beslutat om borde transportbidragets klimatpåverkan ha bedömts. Detta har inte gjorts sedan bidraget infördes . Granskningen visar också att kontroller av riktigheten i uppgifter från bidragssökande inte är fullt ut ändamålsenliga. rekommenderar regeringen att genomföra en grundlig översyn av transportbidragets utformning. rekommenderas bland annat att samla in tillräckligt med information för att kunna bedöma bidragets klimatpåverkan och att utveckla sina rutiner och kontroller ytterligare för att minska risken för systematiska fel när pengarna betalas ut. s:t eriksgatan 117, 102 33 | Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2020/21:210 om transportbidraget