prop · H9031d14 · 2021-09-20 00:00:00 — Det är en högre andel än inom statlig och privat sektor. Det är av vårdnadshavarna som berörs av familjeveckan som arbetar i kommuner eller i regionerna. En del arbetsuppgifter behöver utföras av annan personal och vissa grupper av anställda kommer att behöva ersättas i högre grad än andra. Exempelvis kan vissa yrken inom hälso- och sjukvården och inom omsorgen kräva ersättare. Däremot antas exempelvis kontorsarbete som ut- förs av tjänstemän och chefer inte att ersättas av vikarier. Detta medför att de totala lönekostnaderna för kommuner och regioner kommer att minska mer än skatteintäk- terna. Enligt regeringens bedömning är det inte aktuellt att kompensera kommuner och regioner för minskade skatteintäkter, dels mot bakgrund av att kostnadsminsk- ningen överstiger de lägre skatteintäkterna, dels för att uppkomna effekter som är en följd av förändringar i transfereringssystemen inte kompenseras på det sätt som efter- frågas. Det bör i detta sammanhang noteras att det på grund av covid-19 råder en ansträngd situation för kommuner och regioner vad gäller personalförsörjning. Det är dock inte möjligt att uppskatta i vilken grad detta påverkar kommuner och regioner . Införandet av en familjedagspenning med tillhörande ledighetsrätt bedöms sakna bety- delse för den kommunala självstyrelsen. Kortsiktiga konsekvenser för företag Införandet av en ny ledighetsgrund för föräldrar innebär att anställda med barn i aktu- ellt åldersintervall kommer att öka sin frånvaro något. Införandet av nya regler kan innebära ett mer komplicerat regelverk för företag att ta hänsyn till. Både små och stora företag som har anställda som är föräldrar med barn i åldern 4–kommer att möta de nya reglerna. Det kan vid regelutformningen inte tas någon särskild hänsyn till små företag. Rätten till ledighet bör omfatta samtliga förvärvsarbetande föräldrar med barn i det aktuella åldersintervallet oavsett arbetsgivarens storlek. Samtliga företag och branscher förväntas därmed påverkas av förslaget men det kan finnas skillnader i hur stora konsekvenserna blir, t.ex. på grund av de anställdas åldersfördelning och könsfördelning på det aktuella företaget eller branschen. Det är inte möjligt att göra precisa prediktioner om hur nyttjandet av förmånen och frånvaron kan tänkas fördelas sig mellan olika branscher och hur det kan komma att variera beroende på företagets storlek. Det kan dock konstateras att arbetsmarknaden i flera avseenden är könssegre- gerad samt att det finns viss variation i användandet av föräldrapenning mellan olika yrken. Det kan även konstateras att män i privat sektor i lägre utsträckning än t.ex. män i statlig sektor använder föräldrapenning och använder färre dagar. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 föreslagna ledighetens omfattning, per förälder och år, förväntas dock variationen i uttaget mellan olika branscher och företagsstorlekar vara liten. För små företag kan frånvaro av nyckelpersoner tänkas ha större påverkan på arbets- förutsättningarna än vad som är fallet för större företag, särskilt om flera av de an- ställda omfattas av möjligheten till ledighet. Antalet tillkommande frånvarotillfällen är dock begränsat för de anställda, och föräldrarna förväntas anmäla tid för frånvaro vilket ökar förutsättningarna för arbetsgivarna att planera verksamheten. Vissa kostnader för administration av ledigheten kan tillkomma, något som Företa- garna ser som en risk. Att hantera anställdas frånvaro vid föräldraledighet är något som arbetsgivare, små som stora, är vana vid från den existerande ledighetsrätt som föräldrar har i form av föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Regeringen bedömer därför att den ökade administrationen inte är förknippad med några betydande extra kostnader för företagen. En viktig aspekt för samtliga företagare är kompetensförsörjningen. Flera remissin- stanser, bland annat Företagarna och , anser att en större möjlighet till ledighet kan påverka företagens kompetensförsörjning, planering och bemanning negativt, särskilt i branscher där det redan nu råder brist på personal. Möjligheterna att kombinera familjeliv och arbetsliv kan vara viktiga faktorer när för- äldrar väljer arbetsgivare. Familjeveckan ger ökade möjligheter till flexibilitet i arbets- livet, särskilt i de sektorer och branscher där inflytandet över arbetstidens förläggning är små. Ett mer hållbart arbetsliv kan innebära att sjukfrånvaro och deltidsarbe- te kan minska i omfattning vilket innebär en förbättrad kompetensförsörjning. Framti- dens kompetensförsörjning är en prioriterad fråga där långsiktiga lösningar söks inom både arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken. Regeringen har förståelse för att ytterligare ledighetsrätt kan innebära utmaningar för planering och bemanning, sär- skilt i branscher där det råder brist på arbetskraft. Den tillkommande ledigheten är till sin natur tillfällig och kortvarig om än återkommande. Hänsyn har tagits till både arbetsgivares och anställdas förutsättningar och behov vid utformningen av regelverket, vilket kommer till tydligast avtryck när det gäller förslagen om anmäl- ningstider. Regeringen vill även lyfta fram betydelsen av samråd om ledighetens för- läggning och möjligheten att ingå branschspecifika avtal (se vidare avsnitt 3.9.16). Bland annat Företagarna framför att ett minskat antal arbetade timmar innebär pro- duktionsbortfall för företagen. När föräldrar använder familjedagspenning kommer vikarier eller andra anställda i vissa fall att få täcka upp för produktionsbortfallet. Löner och arbetsgivaravgifter minskar för de anställda som är frånvarande, men ökar vid anställning av vikarier eller om redan anställd personal arbetar mer genom t.ex. betald övertid. I vilken omfattning utbytet kommer att ske förväntas variera beroende på bransch och även med företagets storlek och behov. Ett mindre företag har oftast mindre ekono- miska marginaler och resurser och att anställa vikarier kan därmed innebära större ut- maningar än för större företag. Föräldralediga anställda är dock vanligen förekomman- de i alla företag och utvidgningen av ledighetsrätten innebär därför inte att helt nya rutiner introduceras. Regeringen bedömer att förslaget inte på något påtagligt sätt kommer att påverka företagens förmåga eller incitament att konkurrera eller påverka företagens konkurrensförhållanden i övrigt. Egenföretagare omfattas, som övriga förvärvsarbetande, av förslaget om ersättning inom ramen för familjeveckan. Företagares möjligheter till föräldraledighet kan se olika ut. Generellt kan sägas att manliga företagare har lägre nyttjande av föräldrapen- 2021/22:1 Utgiftsområde 12 ning än kvinnliga och att framför allt män med eget företag har ett lågt nyttjande i förhållande till hur mäns uttag av föräldrapenning ser ut i andra sektorer på arbets- marknaden. Jämförelserna avser dock i huvudsak tiden när barnet är litet och i behov av omsorg på heltid. Även nyttjande av mer temporära ledigheter, som när ett barn bli sjukt, varierar dock beroende på om föräldern är företagare eller inte och de har gene- rellt sett ett lägre nyttjande av förmånen än anställda. Företagare anför ofta att flexibelt användande är en viktig aspekt för att en företagare ska kunna nyttja föräldrapennings- förmåner. Då kan företagaren exempelvis arbeta del av dag och vara ledig med barnet del av dag. Regeringen konstaterar att en sådan flexibel användning blir möjlig även här eftersom familjedagspenning föreslås kunna nyttjas med hel eller halv omfattning. Vidare är bestämmelserna om rätt till familjedagspenning är i stort neutrala i för- hållande till om man är anställd, egenföretagare eller en kombination av båda. I betänkandet Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn – en ny modell för föräldraförsäkringen (SOU 2017:101) bedömer Utredningen om en modern för- äldraförsäkring att skillnaderna i möjligheten att använda försäkringen är mer relaterad till sysselsättningsformernas olika förutsättningar och villkor än till regelverket om för- äldraförsäkring som sådant. Detta stämmer väl överens med de slutsatser som Utred- ningen om ett tryggare företagande i ett förändrat arbetsliv – för tillväxt och innova- tion drar i betänkandet Företagare i de sociala trygghetssystemen (SOU 2019:41). Motsvarande resonemang kan även föras om den nu föreslagna reformen. Från före- tagarhåll beskrivs dock regleringen om sjukpenninggrundande inkomst för företagare som svår att överblicka och med låg förutsebarhet. För att öka tryggheten för den som startar ett nytt företag och öka förutsebarheten på kort och medellång sikt har företa- gare, oavsett företagsform, ett skydd för sjukpenninggrundande inkomst under företa- gets uppbyggnadsskede, totalt . Regeringen bedömer vidare inte att det finns någon anledning att anpassa informa- tionsinsatser och ikraftträdande särskilt till små företag. Konsekvenser för jämställdhet, det integrationspolitiska målet och icke- diskriminering Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Utifrån detta mål har sex delmål satts upp (prop. 2005/06:155 och skr. 2016/17:10). De delmål som har en direkt koppling till förslaget är delmålet om ekonomisk jämställdhet; kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut, del- målet om jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet; kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjligheter att ge och få omsorg på lika villkor samt delmålet om jämställd hälsa; kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma förutsättningar för en god hälsa samt erbjudas vård och omsorg på lika villkor. Regeringen gör bedömningen att familjedagspenning bidrar till uppfyllandet av dessa delmål. Det är en bedömning som flera remissinstanser instämmer i, exempelvis Jäm- ställdhetsmyndigheten. Kvinnor har i högre grad än män tidsbegränsade och otrygga anställningsförhållanden. Detta medför större svårigheter för kvinnor än män att planera sin arbetstid och att kombinera arbete och familjeliv. Genom att öka möjligheten till ledighet från arbetet med ersättning bidrar familjedagspenningen till ökad flexibilitet för framför allt föräld- rar med sämre möjligheter till inflytande över arbetstidens förläggning. Detta bedöms underlätta förutsättningarna för föräldrarna och särskilt för kvinnor, som i högre grad än män arbetar deltid, att gå upp i arbetstid. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Regeringen vill särskilt lyfta att familjeveckan kan ha betydelse för att underlätta möj- ligheten att kombinera förvärvsarbete och familjeliv för ensamstående föräldrar med ensam vårdnad, varav en övervägande majoritet är kvinnor. Kvinnor med ensam vård- nad har i genomsnitt ett mer intensivt uttag av föräldrapenningdagar under barnets första levnadsår och har således i genomsnitt sämre möjligheter än andra föräldrar att vara lediga med föräldrapenning när barnet blir äldre. Att föräldrar med ensam vård- nad ges fler dagar att disponera än de med gemensam vårdnad kan vid fullt nyttjande innebära en något längre frånvaro från arbetsmarknaden för dem. Det skulle i sin tur kunna innebära vissa negativa arbetsmarknadseffekter för gruppen, något som exem- pelvis Ledarna lyfter. Mot detta bör dock vägas denna grupps ökade möjligheter till flexibilitet och därmed förbättrade förutsättningar att kombinera familjeliv och arbets- liv. Det bör också i sammanhanget betonas att det finns en skyddslagstiftning på plats som förbjuder missgynnande i arbetslivet av föräldralediga. Det kan dock, mot bakgrund av uttagsmönstret för föräldrapenning, tillfällig föräldra- penning och föräldraledighet, i stort antas att en något större andel av de kvinnor som berörs av familjeveckan kommer att använda dagarna än de berörda männen. Om så blir fallet kan kvinnors position på arbetsmarknaden komma att påverkas negativt. Detta är en risk som lyfts av Ledarna och SKR. Längre föräldraledigheter med föräld- rapenning samt deltidsarbete har en stark samvariation med negativa arbetsmarknads- effekter avseende exempelvis kvinnors löner och i förlängningen deras livsinkomster. En ojämn fördelning av familjedagspenningen kan därmed komma att öka kvinnors frånvaro från arbetet ytterligare i relation till mäns frånvaro. Regeringen anser att ett sätt att motverka en sådan ojämn fördelning är förslaget att rätten att få familjedags- penning inte kan avstås till den andra vårdnadshavaren när föräldrarna har gemensam vårdnad om ett barn. Att rätten inte kan avstås innebär en tydlig signal att båda vård- nadshavarna förväntas ta ett ansvar för vården av barnet under lov och studiedagar. Förutsättningarna för ett mer jämställt uttag ökar därmed. I detta instämmer också flertalet remissinstanser. lyfter att detta är positivt för jämställd- heten på arbetsmarknaden och att förutsättningarna för jämställda löner mellan kvin- nor och män därmed stärks. Fördelningen av föräldrapenning rör sig långsamt mot ett mer jämställt uttag, fler par delar föräldrapenningen jämställt och den tredje reserverade månaden som införes 2016 har haft effekt på fördelningen av föräldrapenning under barnets första . Det kan indikera en normförskjutning bland föräldrar om en mer jämställd syn på fördelningen av det obetalda arbetet. Att familjedagspenningen föreslås ha motsva- rande konstruktion som inom föräldrapenningen kan därmed leda till att män och kvinnor kan komma att dela omsorgsarbetet för äldre barn mer lika. Det kan i sin tur leda till en förstärkning av det jämställda föräldraskapet. Antalet dagar är för den stora majoriteten av de arbetande föräldrarna och möjliggör inte några längre frånvaroperioder. För föräldrar med ensam vårdnad ges med förslaget en möjlighet till högst sex dagars ledighet under ett kalenderår. Eftersom fler kvinnor än män har ensam vårdnad innebär det att dessa kvinnors användning av familjedagspenningen ger ett visst bidrag till en, på aggregerad nivå, ojämn fördelning av familjedagspenningen mellan män och kvinnor. Effekten är dock begränsad eftersom de flesta föräldrar som omfattas har gemensam vårdnad om barn. Familjeveckan bidrar till ökad flexibilitet för föräldrar vilket kan minska stress i arbets- livet. kan detta antas bidra positivt till hälsan för dem som använder möjlighe- ten till ledighet. Då kvinnor i en något större omfattning antas nyttja reformen och då kvinnor i genomsnitt har högre sjukskrivningstal än män kan reformen antas bidra positivt till delmålet om en jämställd hälsa. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Familjeveckan syftar bland annat till att förbättra förutsättningarna för goda uppväxt- villkor för barn till förvärvsarbetande föräldrar, något som bland annat inbegriper möjlighet till nära relationer med båda föräldrar och att barn tidigt lär sig att omsorg är något som alla föräldrar, oavsett kön, ägnar sig åt. Regeringens mål för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjlig- heter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund (prop. 2019/20:1 utg.omr. s. 12). En ökad möjlighet till flexibilitet i arbetslivet gynnar samtliga förvärvsarbetande men utrikes födda har generellt lägre sysselsättningsgrad än inrikes födda och utrikes födda kvinnor med utomeuropeisk bakgrund har särskilt låg sysselsättningsgrad. Ut- rikes födda föräldrar och deras barn omfattas därför i mindre utsträckning av förslaget än vad om är fallet för inrikes födda föräldrar och barn. En prioriterad fråga för regeringen är att nyanlända får en snabbare etablering på arbetsmarknaden. Familjedagspenning riktar sig till förvärvsarbetande föräldrar, och innebär därmed inte inlåsningseffekter i form av frånvaro från utbildningsinsatser eller andra aktiviteter som kan försena etableringen på arbetsmarknaden. Diskrimineringslagen (2008:567) har till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funk- tionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Förslaget om att införa en ny möjlighet till föräldraledighet med ersättning för förlorad arbetsinkomst bedöms inte stå i strid med diskrimineringsförbuden. Lagstiftningen är neutralt utformad och gäller samtliga förvärvsarbetande vårdnadshavare till barn 4–, oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funk- tionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. , som anser att även icke-förvärvsaktiva föräldrar ska få rätt till familje- dagspenning, framför att vårdnadshavarens ställning inte bör påverka tillgången till familjeveckan och att den omständigheten utgör indirekt diskriminering. Enbart den omständigheten att vårdnadshavarens ställning, i detta fall om föräldern är förvärvs- aktiv eller inte, påverkar rätten till familjedagspenning kan enligt regeringens bedöm- ning inte per automatik innebära att det är fråga om diskriminering. Den föreslagna konstruktionen måste ses i sitt sammanhang. Vårdnadshavarens ställning påverkar barn i hög utsträckning, och vissa stöd är enbart arbetsbaserade eftersom de avser att kompensera för förlorad inkomst från förvärvsarbete. Det övergripande syftet med föräldrapenningsförmånerna är att underlätta och även skapa incitament till förvärvsarbete och ge föräldrar tid med barn. Vårdnadshavarens ställning har avgöran- de betydelse även i andra frågor som påverkar barnets situation, exempelvis när det gäller vistelsetid i förskola då vårdnadshavarens ställning på arbetsmarknaden har betydelse. Syftet med familjeveckan är bland annat att komplettera föräldrapenningen för att fortsatt under barnens uppväxtår underlätta för föräldrar som förvärvsarbetar att kombinera arbetsliv och familjeliv. Syftet är också att ge föräldrar till något äldre barn bättre möjligheter att i vissa utpekade situationer vara lediga tillsammans med barnen och till att skapa en ökad jämlikhet mellan arbetande föräldrar, för vilka arbets- villkor och möjlighet för flexibilitet kan variera kraftigt. Regeringen gör därför bedöm- ningen att inte heller i tillämpningen bör, mot bakgrund av de generellt utformade reglerna och de objektiva kriterierna, någon av ovanstående grupper missgynnas. , som också anmodats yttra sig över förslaget, har ut- ifrån sitt uppdrag framfört att de inte har några synpunkter på förslagen. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 föreslås vara ansvarig myndighet för administrationen av förmånen. De erbjuder information och tjänster som innebär kunskap om den nya förmånen och möjligheten till ansökan tillgängliggörs för exempelvis föräldrar med funktionsnedsätt- ning eller som talar ett annat språk än svenska. I föräldraledighetslagen (1995:584), som reglerar anställda föräldrars möjlighet till ledighet finns även bestämmelser som förbjuder diskriminering under föräldraledig- heten. Ekonomiska konsekvenser för föräldrarna Införandet av familjedagspenning har en begränsad effekt på vårdnadshavarnas dispo- nibla inkomster. Eftersom ersättningen vid uttag av dag med familjedagspenning är lägre än lönen per dag beräknas den disponibla inkomsten för vårdnadshavarna i genomsnitt minska med , eller . För kvinnor uppgår denna minskning till och för män . Motsvarande siffror för gruppen inrikes respektive utrikes födda är respektive . Grupper som förlorar mer har i genomsnitt högre inkomster och har därför i större utsträckning inkomster över inkomsttaket för ersättningen på 7,5 prisbasbelopp. Även beräkningar av inkomsteffekter för hushåll visar att hushåll med högre ekonomisk standard förlorar något mer än hushåll med lägre sådan standard. För exempelvis vårdnadshavare som befinner sig bland de i befolkningen som har det högsta inkomsterna beräknas den ekonomiska standarden sjunka , vilket motsvarar . I medeltal är den procentuella minskningen av ekonomisk standard för alla som berörs av familjeveckan . Över- lag är dock skillnaderna mellan hushåll i olika inkomstgrupper förhållandevis små. Enligt artikel 26 i FN:s konvention om barnets rättigheter ska konventionsstaterna erkänna varje barns rätt att åtnjuta social trygghet, inklusive socialförsäkring, och vidta nödvändiga åtgärder för att till fullo förverkliga denna rätt i enlighet med nationell lagstiftning. Förmånerna ska, där så är lämpligt, beviljas med hänsyn till de resurser som barnet och de personer som ansvarar för dess underhåll har och deras omstän- digheter i övrigt samt med hänsyn till varje annat förhållande som är av betydelse i samband med en ansökan om en sådan förmån från barnet eller för dess räkning. Även utan familjedagspenningen så har en socialförsäkring som i hög utsträck- ning bidrar till ekonomisk och social trygghet för barn. Familjedagspenning kommer endast att lämnas till förvärvsarbetande föräldrar som avstår från arbete. Det innebär att inte samtliga barn kommer att gynnas av reformen. Det är något som flera remissinstanser, exempelvis och , uppmärksammar. Regeringen gör bedömningen att givet syftet med förslaget att underlätta för föräldrar som arbetar att kombinera arbetsliv och familjeliv och förbättra möjligheterna att förvärvsarbeta, är det enbart föräldrar som förvärvsarbetar som ska få rätt till ersättning och ledighet. Förvärvsarbete är centralt för att möjliggöra goda ekonomiska uppväxtvillkor för barn och för att barnhushållen ska undvika en låg ekonomisk standard. För barn vars föräldrar inte arbetar, och därmed inte har rätt till familjedagspenning, blir situationen huvudsakligen samma som . Det innebär att i relation till föräldrar som exempelvis deltar i arbetsmarknadspolitiska program på hel- tid så kan förvärvsarbetande föräldrar få mer ledig tid med sina barn i dessa situation- er. När föräldrarna etablerar sig på arbetsmarknaden eller återinträder i arbete kan familjedagspenning komma att utbetalas. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 är det ungefär 1 367 000 barn vars föräldrar beräknas kunna få rätt till familje- dagspenning. Det motsvarar av barnen i den berörda åldersgruppen. TCO framför att de vill se en utvecklad analys av konsekvenserna för flerbarnsfamiljer. Regeringen utvecklar skälen till att familjedagspenning föreslås tilldelas vårdnadsha- varen för en grupp av barn i avsnitt 3.9.9. I korthet handlar det om att familjedagspen- ningen syfte är att möjliggöra ledighet för behov som i hög utsträckning sammanfaller för förälderns barn i det aktuella åldersspannet, nämligen lov, terminsuppehåll och studiedagar. Familjeveckan underlättar för föräldrar att kombinera familjeliv och arbetsliv genom att öka flexibiliteten och kan därmed öka förutsättningarna att arbeta heltid. Genom förslaget kan föräldrar som avstår från förvärvsarbete utan att få ersättning för inkomstbortfallet t.ex. i samband med utvecklingssamtal eller vid studiedagar få en förbättrad ekonomisk situation. Det har därmed en positiv effekt för barnen i dessa hushåll. Familjeveckan beräknas ha positiv effekt för barn till arbetande föräldrar eftersom de får möjlighet till mer tid tillsammans med sina föräldrar. I detta instämmer flera remissinstanser som och . Möjlighet till nära relationer med båda föräldrarna ökar förutsättningarna för goda uppväxtvillkor för barn. Samma barn gynnas även av att föräldrar får förbättrade möjligheter att delta vid utvecklings- samtal, något som Specialpedagogiska skolmyndigheten lyfter som positivt. Förenlighet med och andra internationella åtaganden Regeringen bedömer att förslagen inte påverkar den fria rörligheten inom EU och inte heller i övrigt medför några särskilda konsekvenser för EU- eller EES-medborgare. Förslagen bedöms vara förenliga med . Införandet av en ny socialförsäk- ringsförmån innebär att och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen kommer att vara tillämplig (se vidare avsnitt 3.9.15). Förslagen bedöms inte påverka internationella åtaganden i övrigt. Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken