prop · H90379 · 2021-12-20 00:00:00 — Hemlig dataavläsning ger bättre och effektivare möjligheter att ta del av information som inte varit tillgänglig t.ex. på grund av kryptering. Av myndigheternas redovisning framgår att hemlig dataavläsning har förekommit i 60 ärenden till och att det av dessa ärenden endast är sju som har avslutats . I minst ett av dessa sju ärenden verkställdes aldrig tvångsmedlet. Utrymmet för att bedöma nyttan av tvångsmedlet är därmed begränsat. Det kan dock konstateras att i de ärenden som har avslutats har uppgifterna som kommit från den hemliga dataavläsningen medfört att effektiv spaning har kunnat bedrivas i två ärenden, att misstänkta personer har kunnat avföras från utredningen i ett ärende samt att utredningen har kunnat föras framåt i ett ärende. Det finns också exempel på att åtal har väckts 2021, bl.a. med stöd av uppgifterna från hemlig dataavläsning. Eftersom det är fråga om ett nytt hemligt tvångsmedel som endast kunnat användas behövs det emellertid ytterligare underlag för att på ett fullgott sätt kunna bedöma nyttan av det nya hemliga tvångsmedlet hemlig dataavläsning. Den information som finns pekar dock på att det har varit ett viktigt och nödvändigt komplement till övriga hemliga tvångsmedel. När det gäller inhämtning enligt inhämtningslagen har och uppgett att den typiskt sett vanligaste nyttan har varit att underrättelseinformation om hantering av stora mängder narkotika eller vapen eller förestående grova våldsbrott lett till att förundersökningar har kunnat inledas. I några fall har också analysen av uppgifter lett till att och har kunnat undvika att i onödan belasta sina spanings- och utredningsresurser till följd av felaktiga eller ofullständiga underrättelser. Enligt den redovisning som myndigheterna lämnat har det även förekommit att befarade förestående mord och andra grova brott förhindrats efter analys av inhämtade uppgifter om elektronisk kommunikation. Under förundersökningarna har användning av andra hemliga tvångsmedel i kombination med spaning och utredningsarbete i sin tur lett till att misstänkta har frihetsberövats och att stora mängder narkotika samt i vissa fall vapen har tagits i beslag. Myndigheterna har också redovisat ett antal exempel för att beskriva nyttan av inhämtningen. Av myndigheternas redovisning framgår att de hemliga tvångsmedlen fyller en mycket viktig funktion för det brottsutredande arbetet. Den visar också att de hemliga tvångsmedlen har inneburit en reell nytta. och registrerar ärenden om hemliga tvångsmedel i ett särskilt it-stöd, HTM-Cåbra. De statistiska uppgifterna om antalet tillstånd och antalet misstänkta personer som ligger till grund för redovisningen är för fjärde gången hämtade från detta system, med undantag för det nya tvångsmedlet hemlig dataavläsning. har uppgifterna hämtats från diarier. Att ärenden om hemliga tvångsmedel registreras i ett digitalt system bidrar enligt regeringens bedömning till en högre effektivitet och bättre kvalitet i myndigheternas redovisning av användningen av hemliga tvångsmedel. Regeringens ambition är att se till att skrivelsen till håller en hög kvalitet. Regeringsuppdraget till myndigheterna om en årlig redovisning har ändrats på grund av lagändringar, men är också resultatet av ambitionen att säkerställa kvaliteten på den årliga redovisningen. Regeringen gav 2015 myndigheterna ett utvidgat uppdrag som bl.a. innebär att uppgifter om interimistiska beslut ska omfattas samt att Säkerhetspolisens användning av hemliga tvångsmedel i viss utsträckning ska redovisas. Enligt regeringen ger ett bredare underlag en fullständigare bild av användningen av hemliga tvångsmedel. Varje ändring i uppdraget påverkar dock jämförbarheten med tidigare års redovisningar och redovisningen kan därför endast fullt ut jämföras med redovisningarna –2019. Regeringen fortsätter att prioritera insatser för att bekämpa och förebygga brott. Regeringen fortsätter också arbetet med att modernisera de utredningsverktyg som behövs för en effektiv brottsbekämpning som den personliga integriteten värnas. Som nämnts gäller nya bestämmelser om datalagring vid brottsbekämpning. Därmed återfick de brottsbekämpande myndigheterna ett av de viktigaste verktygen för att förhindra och bekämpa brott. har i samband med att de nya reglerna om datalagring antogs tillkännagett för regeringen att den skyndsamt ska återkomma med förslag som dels innebär en mer omfattande skyldighet att lagra uppgifter med koppling till nationell säkerhet, dels innebär en mer omfattande lagringsskyldighet generellt (bet. 2018/19:JuU27 punkt 6, rskr. 2018/19:296). Regeringen har tillsatt en utredning som bl.a. ska se över datalagringsregleringen. Uppdraget syftar till att säkerställa att de brottsbekämpande myndigheternas tillgång till information förbättras och upprätthålls i takt med teknikutvecklingen och förändrade kommunikationsvanor, som respekten för mänskliga rättigheter säkerställs. Utredningen ska redovisa sina slutsatser . En utredare har föreslagit att det ska införas en skyldighet att registrera vissa uppgifter om innehavare av kontantkort, i syfte att försvåra för kriminella och att underlätta det brottsbekämpande arbetet (Ds 2020:12). För att effektivisera de brottsbekämpande myndigheternas tillgång till uppgifter om elektronisk kommunikation har utredaren även lämnat förslag om tydligare regler för hur dessa uppgifter ska lämnas ut till myndigheterna, bl.a. med vilken skyndsamhet de ska lämnas ut. Förslagen har remitterats och bereds inom . Regeringen har även beslutat att tillsätta en utredning Skr. 2021/22:79 om utökade möjligheter att använda hemliga tvångsmedel (dir. 2020:104). En särskild utredare har fått i uppdrag att se över delar av regleringen om hemliga tvångsmedel. Syftet är att ta ställning till hur hemliga tvångsmedel ska kunna användas i en större utsträckning för att bekämpa allvarlig brottslighet. Utredaren ska bl.a. ta ställning till om det ska bli möjligt att lägga ihop det förväntade straffet av flera brott som en person misstänks för så att hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, hemlig kameraövervakning och hemlig rumsavlyssning ska kunna användas i större omfattning . Utredaren har även fått i uppdrag att ta ställning till om åklagare ska få möjlighet att fatta interimistiska beslut om hemlig rumsavlyssning. Utredaren ska redovisa sina slutsatser . Slutligen har regeringen beslutat att tillsätta en utredning som ska se över lagstiftningen om preventiva tvångsmedel (dir. 2021:102). Syftet är att preventiva tvångsmedel ska kunna användas i större utsträckning för att förhindra allvarlig brottslighet som begås inom ramen för kriminella nätverk. Utredaren ska även undersöka nya möjligheter till husrannsakan i preventivt syfte. Regeringens bedömning är sammanfattningsvis att myndigheternas användning av hemliga tvångsmedel har varit ett ändamålsenligt och nödvändigt instrument i brottsbekämpningen. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och stadsråden , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , , Karkiainen Regeringen beslutar skrivelse Redovisning av användningen av hemliga tvångsmedel