prop · H9031d18 · 2021-09-20 00:00:00 — Regeringen försöker med olika insatser motverka denna osäkerhet exempelvis med de stora tillskott av forskningsresurser som den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 innebär. Mot bakgrund av det rådande läget är det dock fullt rimligt att lärosätena har visat en viss försiktighet i sin resursanvändning. Enligt de prognoser och budgetunderlag som universitet och högskolor lämnat bedöms att studentantalet kommer att vara fortsatt stort och att myndighetskapitalet åter kommer att minska. 6.5.1Återstart för genom utbildning och forskning ska vara en ledande kunskapsnation och ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer. Regeringens mål är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Därför investerar regeringen i att bygga ett starkt kunskapssamhälle med forskning och utbildning av hög kvalitet i hela landet. Det ökar välfärdens och näringslivets tillgång till välutbildad personal och det ger ökad trygghet och fler möjligheter i livet. Behoven av högskoleutbildning har ökat i pandemins spår och antalet sökande till högskolan har aldrig varit fler. Regeringen har genom långsiktigt investerat i utbildning och byggt ut högskolan med inriktning mot områden där det finns stora behov, vilket gjort att lärosätena varit väl rustade att ta emot fler studenter. Det har varit av stor vikt för att kunna möta behoven i ett läge med rekordmånga sökande till utbildningar inom bl.a. vård- och skolområdet, men även till tekniska utbildningar. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Mer än med undervisning på distans för att minska smittspridningen och möta pandemin har varit utmanande, men genom att utbildningen kunnat fortgå har studen- ter, lärare och forskare kunnat fortsätta sin vardag. Det har varit viktigt för individer- na, men också för hela samhället. Universitet och högskolor har klarat uppdraget väl, men det har krävt mycket av både personal och studenter. Fortsatt arbete krävs nu för att återgå till mer campusbaserad verksamhet som lärdomarna från distans- undervisningen tas tillvara och de utmaningar som har identifierats hanteras. För att ta tillvara det stora intresset för att studera inom högskolan och för att möta de behov som finns inom välfärden och näringslivet även har rege- ringen satsat på en bred utbyggnad för att främja en god tillgång till högre utbildning i hela landet. Det är även av stor vikt att det skapas goda möjligheter att återvända till högskolan eller påbörja en högskoleutbildning senare i livet för omställning och kompetens- utveckling. Det ska gå att studera i olika takt och såväl på campusutbildningar i hela landet som genom nätbaserad utbildning. Det är särskilt viktigt när arbetsmarknaden förändras snabbt och behoven av omställning är stora. Lärosätena måste också ta ansvar för den stora efterfrågan på högskoleutbildning och erbjuda ett utbildnings- utbud som möter arbetsmarknadens behov och studenternas efterfrågan. För att möta nuvarande och kommande samhällsutmaningar har lärosätena ett stort ansvar att se till att utbildningarna vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt att de förnyas, inkluderar ett hållbarhetsperspektiv och är arbetsmarknadsanknutna. Utbildning bidrar även till bildning och till individers utveckling och samhällsengagemang. 6.5.2Utbildning behövs under hela livet Genom god tillgång till utbildning både för omställning och vidareutbildning ges ökade möjligheter att kunna välja en ny bana eller utvecklas i sin yrkesroll. Alla ska kunna bygga på med kunskap och kompetens under livet, oavsett var de bor i landet, för att på så sätt stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Arbete och en egen inkomst ger trygghet. Genom införandet av ett nytt omställningsstudiestöd kan omställning eller vidareutbildning i form av studier för vuxna underlättas. Utgångspunkten för stödet är att det ges för utbildning som kan antas stärka den stödsökandes framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarknadens behov. Med det nya omställ- ningsstudiestödet kan efterfrågan på utbildning bland yrkesaktiva öka. Det är därför viktigt att universitet och högskolor följer utvecklingen av reformen för att anpassa utbudet av utbildning och validering till en ny grupp studerandes förutsättningar och behov. För att ytterligare stödja detta arbete fortsätter regeringen satsningen på livslångt lärande där utbildningsutbudet bl.a. ska fokuseras mot utbildning som främjar klimatomställning. Regeringen följer också eventuella behov av förändringar i det offentligfinansierade utbildningsutbudet med anledning av det nya stödet. 6.5.3Utbildning i hela landet Det är fortfarande dubbelt så vanligt att studera vidare om föräldrarna har högskole- utbildning. Hur många som studerar på högskola ser också mycket olika ut i olika delar av landet. Ett fortsatt arbete krävs därför för att fler ska välja att studera vidare och för att motverka den sociala snedrekryteringen. Alla måste få samma chans oavsett socioekonomisk bakgrund och bostadsort. När fler än någonsin påbörjar en högskoleutbildning krävs också ett ökat stöd till studenterna , se nedan. Genom att stödja studenterna under studierna ökar förutsättningarna för att även personer från studieovan bakgrund får förutsättningar att slutföra sin utbildning med större trygghet inför det framtida arbetslivet. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 studenter ska ges utbildning av hög kvalitet vid trygga och jämställda univer- sitet och högskolor. Studenthälsovården har en viktig roll att främja studenternas psykiska och fysiska hälsa och regeringen har inlett en satsning för att stärka och rusta studenthälsan för att möta ökade behov till följd av minskade sociala kontakter under pandemin. För att ytterligare stärka studenthälsovården vill regeringen skapa förutsättningar för gemensamma och effektiva lösningar genom en satsning på en gemensam plattform för studenthälsan. Mer än hälften av studenterna i kommer från området nära det lärosäte där de studerar. Studier visar också att studenter stannar kvar i närheten av området där de har studerat. När det finns stora behov av utbildad personal i hela landet tydliggör detta vikten av tillgång till utbildning i närheten av där man bor och sedan vill arbeta. Inom utbildningen har den anpassning till distansundervisning i stor skala och som gjordes till följd av pandemin möjliggjort ett stort steg framåt vad avser digital kompetens och nya sätt att undervisa och examinera studenter. har den akuta omställningen inte tillåtit en mer genomgripande översyn av utbildnings- utbud och utbildningsformer utifrån de nya möjligheter, förväntningar och krav som ett allt mer digitaliserat samhälle kommer att innebära. Indikationer finns också på att minskad kontakt mellan studenter samt mellan studenter och lärare har fått negativa konsekvenser för studenternas lärande, och en majoritet av studenterna upplevde försämringar i sin studiemiljö efter omställningen till undervisning på distans. Ett utvecklingsarbete behöver därför prioriteras såväl på de enskilda lärosätena som nationellt. Regeringen har redan inlett arbetet för att skapa bättre förutsättningar för distansutbildning, både genom bättre tillgång till distansutbildning och genom satsningar för ökad kvalitet. Satsningarna bör förstärkas genom att UHR får ett utvecklat uppdrag att lyfta det pedagogiska innehållet. Det är även angeläget att det finns möjlighet för en andra chans att antas till en önskad utbildning genom högskoleprovet. beslutade UHR att ställa in högskoleprovet till följd av smittskyddsläget. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att säkerställa att högskoleprovet har kunnat genomföras på ett smittskyddssäkert sätt men med vissa begränsningar för antal skrivande. Regeringen bedömer att det finns goda förutsättningar för att genomföra provet . Regeringen förstärker vidare synskadades andra chans att antas till högskoleutbildning genom att utöka möjligheten att skriva ett anpassat högskoleprov till . Det är viktigt att studenter som upplever funktionshinder i studiesituationen får det stöd de behöver för att möjliggöra ökad delaktighet i högskolan. Antalet studenter med funktionsnedsättning som har beviljats pedagogiskt stöd har ökat markant från ca 12 000 studenter till ca 23 000 studenter . Regeringen utökar därför särskilt pedagogiskt stöd inom universitet och högskolor. Även särskilt utbildningsstöd för studenter med svåra rörelsehinder eller psykiska och neuropsyki- atriska funktionsnedsättningar utökas . En förutsättning för ökad delaktighet är att studenter med läsnedsättning får sin kurslitteratur tillgänglighetsanpassad. Till följd av ökade behov bland högskolestudenter av inläst kurslitteratur förstärker regeringen för tillgängliga medier , se även utgiftsområde 15 Studiestöd, avsnitt 2.12.6. 6.5.4Åtgärder för fler lärare En av viktigaste framtidsfrågor är att få fler kunniga och kompetenta lärare. Regeringen har genomfört en rad åtgärder för att öka intresset för lärarutbildningarna och för att öka antalet behöriga lärare. Det har också gett resultat. Antalet sökande till flera av utbildningarna har ökat liksom andelen behöriga lärare, se även avsnitt 3.8. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Arbetet för att öka antalet kunniga och kompetenta lärare och förskollärare ska fortsätta. För att motverka den allvarliga lärarbristen behöver det blir enklare för akademiker att ställa om till läraryrket, bl.a. genom effektivare utbildningsvägar. Därför satsar regeringen på en försöksverksamhet 2022–2027 med en ny kortare kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) för både blivande grundlärare och ämneslärare. Utbildningen riktar sig till personer med en tidigare avslutad akademisk examen och omfattar pedagogik, ämnesstudier och verksamhetsförlagd utbildning (VFU). Regeringen fortsätter också satsningen för att lärosätena i högre grad ska kunna validera tidigare utbildnings- och yrkeserfarenheter för att bli behöriga att läsa en KPU. 6.5.5Fler vill utbilda sig för att jobba i vården Fler vill utbilda sig för att jobba i vården. ökade antalet sökande till sjuksköterskeutbildningen och har antalet sökande ökat . En god tillgång till utbildad personal är central för svensk hälso- och sjukvård. En förutsättning för att lyckas med detta är att det utbildas tillräckligt många samt att de som är utbildade väljer att arbeta i vården. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att stärka vårdens tillgång till utbildad personal. Regeringen har t.ex. från inrättat ett nationellt vårdkompetensråd som bl.a. ska kartlägga, samordna och effektivisera kompetensförsörjningen av personal inom vården. Regeringen inledde 2015 en utbyggnad av utbildningarna till sjuksköterska, barn- morska och specialistsjuksköterska. För att universitet och högskolor ska kunna ta emot fler studenter krävs att det finns platser för verksamhetsförlagd utbildning (VFU). Brist på sådana platser är den största flaskhalsen för att lärosätena ska kunna nå målen för utbyggnaden av sjuksköterskeutbildningen. Regionerna behöver ta ansvar för att fler ska kunna utbilda sig till vårdyrken genom att möta upp regeringens satsningar med fler och handledare, annars finns det risk för att bristen på personal i vården kommer att förvärras. För att kraftsamla och stärka arbetet anser regeringen att det behövs en nationell satsning på VFU-samordning. Lärosätena och vårdens huvudmän behöver arbeta för att hitta fungerande lösningar för att stärka handledarkompetens och hitta smarta lösningar för att fler ska kunna utbilda sig till vårdyrkena. Regeringen föreslår en satsning för att öka ersättningen till de som tar emot VFU-studenter utifrån tydliga åtaganden för fler studenter. Regeringen bedömer att regionernas och kommunernas medverkan i utbildning är en mycket viktig del av den framtida personalförsörjningen inom hälso- och sjukvården och följer därför utvecklingen nogsamt. Regeringen avsätter även medel för att utbilda vårdens framtida medarbetare och utveckla personalens kompetens ytterligare samt stärka tillgången till fler platser för VFU, se utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, avsnitt 4. Vårdutbildningar på distans är en viktig del av arbetet för att möta behovet av utbildad personal i hela landet. Men inom många av dessa utbildningar finns delar som behöver bedrivas på plats, t.ex. praktiska moment som VFU. För att utbildningen ska vara till- gänglig för studenter i hela landet kan därför utbildningen eller delar av den behöva bedrivas på flera orter. Regeringen satsar därför särskilda medel för att möjliggöra sådan decentraliserad vårdutbildning. 6.5.6Forskning för att möta samhällsutmaningarna Det är viktigt att universitets och högskolors anslag för forskning och utbildning på forskarnivå ökar för att de ska ges bättre möjligheter att stärka den svenska forskningen i hela landet. Regeringen beräknade därför i budgetpropositionen för 2021/22:1 Utgiftsområde 16 2021 att universitets och högskolors anslag för forskning och utbildning på forskarnivå ska öka med sammanlagt 2021–2022. Genom ökade forskningsanslag ges också goda förutsättningar för att utbildningarna vid universitet och högskolor fortsatt ska hålla hög kvalitet och ha en nära koppling till forskningen. Det är mycket angeläget att insatser också görs för att öka tillgången på forskar- utbildade lärare inom lärar- och vårdutbildning för att stärka kvaliteten. Regeringen har därför satsat på forskarskolor för ökad forskningsanknytning inom lärar- och vårdutbildning samt praktiknära forskning för ökad vetenskaplighet i skolan. Fördelning av ökade forskningsanslag De satsningar som presenterades i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 beräknas öka de sammanlagda forskningsanslagen med . aviserades i propositionen en tillfällig ökning om för att motverka pandemins effekter på forskningsfinansieringen. Därutöver aviserades en permanent ökning av universitet och högskolors anslag till forskning och utbildning på forskarnivå med . Den permanenta ökningen fördelades i Vårändringsbudget i enlighet med den forskningspolitiska propositionen. Medlen fördelades i huvudsak utifrån kvalitets- indikatorerna bibliometri och externa medel samt den s.k. basresursen (antalet helårsstudenter vid respektive lärosäte). För att permanenta höjningen föreslår regerin- gen motsvarande höjning , se avsnitt 6.6. Den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 innebär en betydande höjning av basresursen. Basresursen för alla statliga universitet och högskolor samt och Stiftelsen höjs med per helårsstudent till per helårsstudent. Det bidrag motsvarande basresurs som fördelats till vissa enskilda utbildningsanordnare höjs från till per helårsstudent. Genom höjningen skapas goda förutsättningar för att bedriva forskning vid alla lärosäten och därmed stärka forskningsanknytningen i samtliga utbildningar på grundnivå och avancerad nivå. En ny modell för kvalitetsbaserad fördelning av forskningsanslag I den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 angav regeringen att den avser att införa en ny modell för fördelning av anslag för forskning och utbildning på forskarnivå som i ökad utsträckning beaktar kvalitet. Grunden i den modell för tilldelning av ökade forskningsmedel som utvecklats bör även fortsättningsvis bibehållas, dvs. nya forskningsmedel fördelas dels baserat på antalet helårsstudenter, dels på en kvalitetsbedömning av forskning. I den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 angav regeringen att för att ett bredare kvalitetsbegrepp som möjliggör en mer rättvisande bedömning av olika forskningsområden ska kunna fångas in, bör kvalitetsindikatorerna ersättas med en sakkunnigbedömning av medel till profilområden. har i samverkan med övriga forskningsfinansiärer och i samråd med universitet och högskolor haft regeringens uppdrag att ta fram förslag till en modell för kvalitetsbaserad resursfördelning av universitetens och högskolornas anslag för forskning och utbildning på forskarnivå (U2021/02882). Forskningsfinansiärerna och lärosätena är i avrapporteringen ense om att det krävs mer tid för att utveckla model- len. I den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 angav regeringen att en ny modell för fördelning av anslag för forskning och utbildning på forskarnivå avses att införas . Regeringen delar dock forskningsfinansiärernas och lärosätenas bedömning att det krävs mer tid för att utveckla en modell som är långsiktigt hållbar, varför ett införande 2023 inte längre bedöms vara lämpligt. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Regeringens avsikt är därför att ge forskningsfinansiärerna i fortsatt uppdrag att i samråd med universitet och högskolor arbeta vidare med utvecklingen av modellen för att möjliggöra ett införande . Regeringen återkommer i kommande budgetpropositioner om fördelning av medel enligt den nya modellen. Högskolelagen ändras till följd av att blir universitet Regeringens förslag: Benämningen ska utgå ur bilagan till högskolelagen och högskolan ska i stället benämnas . Skälen för regeringens förslag: Det ankommer på regeringen att besluta om en högskola ska benämnas universitet (prop. 2008/09:134 s. 52–57, bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276). I den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 aviserade regeringen att blir universitet från under förutsättning att högskolan kan visa att den har åtgärdat de brister med det interna kvalitetssäkringssystemet som har påtalat. I propositionen framhölls bl.a. att ett nytt universitet i är ett led i en viktig framtidssatsning och en del i regeringens långsiktiga politik att stärka som ett konkurrenskraftigt utbildnings- och forskningsland samt att har en framstående position bland landets högskolor. Regeringen har därefter i enlighet med vad som angavs i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 inhämtat underlag från lärosätet angående de åtgärder som vidtagits. Regeringen har även inhämtat underlag från om verksamheten vid ur ett kvalitetsperspektiv. Av underlagen framgår att har vidtagit ett flertal relevanta åtgärder, bl.a. när det gäller styrning och organisation, jämställdhet samt hur student- och doktorandperspektivet i olika processer ska utvecklas. Som framgår ovan ankommer det på regeringen att besluta om en högskola ska benämnas universitet. ansvarar enligt myndig- hetens instruktion för det nationella kvalitetssäkringssystemet. I enlighet med överens- komna standarder och riktlinjer för kvalitetssäkring inom det europeiska området för högre utbildning (ESG) är kvalitetssäkringsorgan oberoende och agerar självständigt. kommer inom ramen för sitt uppdrag att göra en uppföl- jande granskning av högskolas kvalitetssäkringsarbete. Regeringen kan utifrån de inkomna underlagen konstatera att redan har vidtagit ett flertal relevanta åtgärder och har förtroende för det arbete som bedrivs av högskolan och . Regeringen avser mot denna bakgrund att besluta om en ändring i bilaga 1 till högsko- leförordningen som innebär att ska benämnas fr.o.m. . I bilagan till högskolelagen anges de universitet och högskolor med statlig huvudman som enligt 1 kap. 17 § högskolelagen får utfärda en gemensam examen. Där anges bl.a. . Eftersom regeringen avser att fatta beslut om att ska benämnas fr.o.m. behöver en följdändring göras i bilagan till högskolelagen så att den nuvarande benämningen utgår och den nya förs in. Även denna ändring ska gälla fr.o.m. . För att ge goda förutsättningar för det nya förstärker regeringen lärosätets forskningsanslag , se avsnitt 6.6.32. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Ökad kunskap behövs för att förebygga våld i nära relationer Arbetet för att förebygga och stoppa våld i nära relationer och mäns våld mot kvinnor ska fortsätta. ska bedriva forskning med anknytning till den klinis- ka verksamheten inom området mäns våld mot kvinnor. Det är av största vikt att våldsutsatta har någonstans att vända sig för att få hjälp och vidare vägledning om hur de kan ta sig ur sin situation. En sådan möjlighet finns genom den nationella stödtele- fonen för våldsutsatta, den s.k. Kvinnofridslinjen som drivs av Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) vid . Regeringen vill därför ge långsiktiga och goda förutsättningar för verksamheten som bedrivs vid NCK. Stöd till behandling mot sexuellt våld är även en del i regeringens arbete för att för- hindra allvarliga brott riktade mot framför allt kvinnor och barn. Det är viktigt att förövare erbjuds adekvata behandlingsinsatser för att risken för sexualbrott, liksom återfall i sexualbrott, ska minska. Med stöd av regeringen startades den nationella stödtelefonen Preventell för att förebygga sexuellt våld. Regeringen vill ge långsiktiga förutsättningar för ökad kunskap om förebyggande åtgärder mot sexuellt våld och för att verksamheten med en nationell stödtelefon ska kunna fortsätta. Ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer Samtliga ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer räknas upp med pris- och löneomräkningen på . Ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer bör för uppgå till de belopp som presenteras i tabell 6.10. Tabell 6.10 Ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer Humanistiskt, teologiskt, juridiskt, samhällsvetenskapligt Naturvetenskapligt, tekniskt, farmaceutiskt 2021/22:1 Utgiftsområde 16 1Avser utbildning inom det allmänna utbildningsområdet och den utbildningsvetenskapliga kärnan. 2Avser verksamhetsförlagd utbildning inom lärar- och förskollärarutbildning. 3Avser utbildning i vissa ämnen inom humanistiskt utbildningsområde enligt uppdrag i regleringsbrev, journalist- utbildning, bibliotekarieutbildning samt praktiska och estetiska kurser inom lärarutbildning med inriktning mot , inom grundlärarutbildning och inom förskollärarutbildning. Satsningen på livslångt lärande där utbildningsutbudet bl.a. ska fokuseras mot utbild- ning som främjar klimatomställning som föreslås i denna proposition, innebär att er- sättningsbeloppet som universitet och högskolor får per helårsstudent motsvarar den nivå som ett lärosäte normalt får avräkna för både helårsstudent och helårsprestation inom ramen för anslaget för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Detta be- döms som viktigt för att satsningen ska kunna bidra till att skapa fler möjligheter till omställning och vidareutbildning för personer som är mitt i livet. Tabell 6.11 Sammanfattning av utbyggnader på högskolenivå som föreslås i denna budgetproposition 1 Beloppen kan vara avrundade. Tabell 6.12 Beräknat antal helårsstudenter Avser prognos för antal helårsstudenter som tillförda medel beräknas motsvara 1Beräknat antal helårsstudenter kan vara avrundat. Ökade anslag till forskning och utbildning på forskarnivå I budgetpropositionen föreslogs och beräknades en permanent ökning av universitet och högskolors anslag till forskning och utbildning på forskarnivå med Den permanenta ökningen fördelades i Vårändringsbudget i enlighet med vad som redovisas i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020. Det innebar att medlen fördelades i huvudsak utifrån kvalitetsindikatorerna bibliometri och externa medel samt den s.k. basresursen (antalet helårsstudenter vid respektive lärosäte). Därutöver tilldelades de statliga högskolor som inte har ingått i modellen med kvalitetsindikatorer medel via särskild tilldelning och Kungl. Tekniska högskolan särskilda medel till SciLifeLab. För att permanenta höjningen föreslår regeringen motsvarande höjning i denna proposition, se tabell 6.13. I tabellen ingår de ökningar som ingick i Vårändringsbudget och de är uppräknade till prisnivå. I den forsknings- och innovationspolitiska propositionen 2020 redovisas en betydande höjning av basresursen. Basresursen för alla statliga universitet och högskolor samt och Stiftelsen höjs med per helårsstudent till per helårsstudent.