prop · H803161 · 2021-03-30 00:00:00 — Även samhället har mycket att vinna på att uppmuntra parter att söka en frivillig lösning på sin tvist. Bland annat kan domstolar och andra myndigheter i större utsträckning lägga resurser på mål där förlikning inte är tillåten eller där det saknas förutsättningar för parterna att komma överens. Det är därför numera en självklarhet att allmänna domstolar samt hyres- och arrendenämnder försöker hjälpa parter att nå frivilliga överenskommelser. Det är inte lika självklart att , i egenskap av verkställande myn- dighet, ska medverka till att parterna kommer överens. I domstolen processar borgenären för att få en verkställbar dom. I det skedet är utgången av målet oklar. En domstolsprocess kan ta och medföra höga kostnader. Detta innebär att det ofta finns klara och tydliga incita- ment för båda parter att ingå en förlikning. Under verkställighetsprocessen har sökanden redan en utsökningstitel som innebär rätt till tvångsvis verkställighet genom försorg. Sökanden kan därför ofta ha ett mindre intresse av att diskutera förlikning under verkställighetsfasen än under en domstolsprocess. Å andra sidan kan svaranden ha ett större intresse av förlikningsdiskussioner när verkställig- het är nära förestående. Och även i ett senare skede av processen är fri- villiga lösningar ofta det bästa för båda parter. Vi föreslår därför att , när det är lämpligt, ska verka för att parterna kommer överens. En förutsättning för att det ska vara lämpligt är att parter- na går med på att föra sådana diskussioner. ska kunna hålla sammanträden för att ge parterna möjlighet att träffa en överenskommelse. ska också kunna hjälpa parter- na att upprätta ett utsökningsavtal som reglerar deras överenskommelse. Vi bedömer att möjligheterna för parterna att få hjälp av Krono- fogdemyndigheten att träffa en överenskommelse kommer att ha ett särskilt värde när enskilda riskerar att förlora sin bostad, dvs. med en ansökan om avhysning eller vid tvångsvis försäljning av bostäder. En överenskommelse i detta skede kan minska den enskildes lidande och underlätta för både gäldenären och dennes familj i en svår situation. samhällsekonomiska vinsterna av en överenskommelse under verkställig- hetsfasen är också betydande. Det är vår bedömning att detta förslag, i vart fall , kommer att leda till minskade årsvisa personalkostnader för frigöra resurser för andra mål där överenskommelser inte kan uppnås kan kommunernas kostnader för jourboenden och andra alternativa boenden minska om färre personer förlorar sina hem och därmed behöver hjälp med att hitta en ny bostad. Ökat indrivningsresultat genom ökad myndighetssamverkan Vi föreslår en ökad samverkan genom elektroniskt informationsutbyte mellan och andra myndigheter. tiserat elektroniskt informationsutbyte mellan och myndigheter som betalar ut utmätningsbara ersättningar och bidrag leder till en bättre kontroll av statens pengar, ett effektivare utsöknings- förfarande och ett bättre ekonomiskt utfall för borgenärskollektivet. föreslår därför att det ska etableras ett utökat elektroniskt informations- utbyte mellan och utvalda myndigheter som betalar eller lämnar ut utmätningsbar egendom. För att lös egendom ska kunna utmätas krävs att den är tillgänglig för Det normala är att tar egendomen i förvar, antingen från gäldenären själv eller från någon annan. kan också säkra egendomen genom att försegla den, märka den eller genom ett s.k. förbudsmeddelande som innebär att en utmätt fordran eller rättighet bara får infrias till eller den som anvisar. heten inte är på plats och kan ta egendomen i förvar krävs det att egen- domen är i någon annans besittning för att ska kunna säkra och utmäta den genom s.k. distansutmätning. innehas av en myndighet innebär besittningskravet att egendomen ska vara omhändertagen med stöd av den myndighetens regelverk. ökad myndighetssamverkan kommer att leda till att Kronofogdemyndig- heten kan utmäta pengar och annan egendom som finns hos andra myndig- heter i större utsträckning än . har goda möjligheter att distans- utmäta egendom som finns i andra myndigheters besittning. besittningskravet togs bort skulle det kunna leda till att enskilda, inför risken att deras egendom kan komma att utmätas om de kontaktar en myndighet, känner ett obehag och en ovilja inför myndighetskontakter och därför undviker samröre som inte är påtvingat. Vi anser också att en sammanblandning av olika myndigheters uppdrag och roller i förläng- ningen kan skada allmänhetens förtroende för statliga myndigheter. 2020/21:161 Bilaga 1 inte heller en effektiv resursanvändning att myndigheter som påträffar egendom som de inte har i uppdrag att omhänderta, ska kontrollera om personer som egendomen kan kopplas till är gäldenär i ett mål hos Krono- fogdemyndigheten. Vi föreslår därför inte någon ändring av det gällande besittningskravet. Vassare tillgångsutredningar med tydliga ramar har många verktyg för att utföra en tillgångsutredning. Vi föreslår ändringar som gör att verktygen blir vassare och mer ändamålsenliga. får kalla sökanden, svaranden och andra personer med kännedom om svarandens förhållanden till förhör under tillgångsutredningen. Den som inte kommer kan bli skyldig att betala vite. Vi föreslår att vitesbeloppen höjs så att de anpassas till dagens penningvärde. Vi föreslår också att inte bara svaranden utan också andra personer ska kunna hämtas till förhör samt att upplysningsskyldig- heten utökas och förtydligas. Förslagen kan leda till färre inställda sammanträden samt att får tillgång till mer adekvat information, även om tillgångar utomlands. Sammantaget kommer att få lättare att hitta tillgångar vilket kommer att leda till ett ökat indrivningsresultat. En grundförutsättning för att ska leta efter tillgångar är att det finns ett utsökningsmål. ska inte ägna sig åt s.k. fishing expeditions som innebär att myndigheten planlöst letar efter tillgångar och därefter undersöker om en viss tillgång tillhör någon gäldenär i ett pågående utsökningsmål. Detta hindrar inte att genomför kontroller mot offentliga register eller samverkar med och tar emot information från andra myndigheter för att leta efter tillgångar. Det hindrar inte heller att andra myndigheter sam- verkar med innan egendom lämnas ut eller pengar utbetalas. Vi föreslår en ny bestämmelse i utsökningsbalken som klargör att får vidta de utrednings- och spaningsåtgärder som är befogade för att utreda gäldenärers tillgångar. Vi föreslår också nya bestämmelser som ger uttryckligt lagstöd för att ska kunna genomföra registerkontroller och utbyta information med andra myndigheter. Bättre möjligheter för sökanden att påverka tillgångsutredningen Av de cirka 500 000 gäldenärer som hanterar är cirka 100 000 förstagångsgäldenärer, dvs. första gången ska betala en skuld genom indrivning via Kronofogde- Det är alltså många gäldenärer som ska hantera och utreda och många av dem är inte tidigare kända för Krono- I den inledande fasen av utmätningsprocessen ska göra en fullständig genomgång av gäldenärens inkomster och tillgångar. Det är nödvändigt att använder sig av standardiserade arbetsmetoder för att verksamheten ska måste myndigheten ha ett visst utrymme att vara kreativ och använda mindre vanliga metoder när omständigheterna kräver Det måste därför vara upp till att avgöra vilka utredningsåtgärder som är lämpligast att vidta i det enskilda fallet. denna bedömning måste förutom effektivitets- skäl och integritetsskäl också beakta om en åtgärd är proportionerlig. och andra myndigheters resurser ska användas på Bedömer att en åtgärd kan antas bli utan verkan ska en sökande inte kunna framtvinga den utan rättslig pröv- Å andra sidan ska sökanden kunna begära att Kronofogdemyndig- heten vidtar en viss åtgärd och få sin begäran prövad. myndigheten inte tillmötesgår en begäran från sökanden att vidta en viss åtgärd ska sökanden därför kunna överklaga beslut att inte vidta en specifik åtgärd. Effektivare regler för kommunikation av beslut Vi föreslår att , på samma sätt som andra myndigheter, ska kunna använda förenklad delgivning utomlands i de fall det är lämpligt. Kravet att arbetsgivare till personer som har löneutmätning ska delges vissa beslut slopas. Det innebär resurs- och effektivitetsvinster för som kan översättas till en årlig besparing på mellan 1,4 och . Ökad partsinsyn genom modern teknik Ett rättssäkert utsökningsförfarande måste innebära att parterna kan ta del av samtliga beslut som fattas i ett utsökningsmål och att de kan överklaga besluten när de inte godtar bedömningar och ställningstaganden. På grund av den stora mängden utsökningsmål och det stora antalet beslut som fattas i varje ärende skulle det inte vara effektivt för vare sig eller parterna om Kronofogde- myndigheten skickade ut alla dessa beslut. I stället bör Kronofogde- myndigheten utveckla ett webbaserat informationsverktyg så att parterna på ett enkelt sätt och i den omfattning de själva väljer kan följa det som händer i deras utsökningsmål. På så sätt skulle utsökningsförfarandet bli mer transparent, rättssäkert och effektivt. En gäldenär som står under löne- utmätning skulle kunna följa de betalningar som görs och se hur mycket som är kvar att betala på varje skuld. Både sökanden och svaranden skulle kunna få del av varje enskilt beslut om fördelning och utbetalning och härigenom få en reell möjlighet att överklaga besluten. ska ansvara för att utsökningsmålet blir tillräckligt utrett som utsökningsförfarandet ska vara snabbt och effektivt får inte enskildas rättssäkerhet eftersättas. Korrekt och tydlig information från myndigheter är en viktig förutsättning för rättssäkerhet. En myndighet måste alltid kunna lämna korrekt information utan att framstå som partisk så länge informationen är av upplysande och inte rådgivande karaktär. 2020/21:161 Bilaga 1 Både gäldenärer och borgenärer tjänar på att alla vet vad som gäller och att besluten blir rätt från början. Utöver den allmänna serviceskyldigheten som följer av förvaltningslagen föreslår vi att får en i utsökningsbalken reglerad skyldighet att processleda parterna så att de kan agera på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Kronofogdemyndig- heten ska avhjälpa otydligheter och ofullständigheter i parternas fram- ställningar genom frågor och påpekanden. Med detta förslag kan andelen materiellt riktiga resultat öka och handläggning i större utsträckning inriktas på det som är väsentligt i målet. En väl avvägd processledning bör i viss utsträckning kunna ersätta en parts behov av att anlita ett juridiskt biträde. Förslaget innebär fördelar för såväl gäldenärs- som borgenärskollektivet samt berörda myndigheter och domstolar. skyldighet att beakta barnets bästa lagfästs Barnets bästa ska beaktas vid alla myndighetsbeslut eller andra åtgärder som gäller barn. har en skyldighet att beakta bestämmelser. Med en bestämmelse som uttryckligen anger att barnets bästa ska beaktas blir barnrättsperspektivet ännu tydligare för både och de som berörs av myndighetens beslut. Det innebär självklart att barns situation och behov måste beaktas när kommer i direkt kontakt med barn, t.ex. om myndigheten träffar barn i samband med förrättningar i bo- städer eller vid avhysning. Men barnrättsperspektivet måste också beaktas när avgör vilken egendom som ska utmätas, när avgör om viss egendom ska undantas som bene- ficium samt när beslutar om löneutmätning. Proportionalitetsprincipen är en allmän rättsgrundsats som gäller utan särskilt lagstöd. Genom en kodifiering av proportionalitetsprincipen i utsökningsbalken får principen ett större genomslag under verkställig- hetsprocessen vilket innebär att också bättre lever upp till några av sina internationella åtaganden. Både och nationella domstolar har lämnat vägledning för innebörden och tillämpningen av proportionalitetsprincipen i flera avgöranden. En lagfäst proportionalitetsprincip i utsökningsbalken inne- bär att skälen för en åtgärd alltid ska ställas i relation till de olägenheter som åtgärden eller beslutet innebär för den enskilde. Vid Kronofogde- myndighetens val av åtgärd ska det eller de alternativ väljas, som med hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet uppnår syftet genom minst ingripande åtgärder. skydd gäller oavsett om det finns en eller flera utmätningsbara tillgångar. måste således göra en proportionalitetsbedömning även om det bara finns en tillgång som är möjlig att utmäta. ska kunna upphäva ett beslut om det är uppenbart att beslutet inte är proportionerligt Enligt nuvarande reglering ska en utmätning hävas om försäljning av den utmätta egendomen inte kan antas ge ett överskott som gör åtgärden försvarlig. Utmätning kan hävas om försäljningen av den utmätta egen- domen inte kan väntas ge så mycket att sökanden kan få betalt med något beaktansvärt belopp. Denna bestämmelse tillåter dock inte att Kronofogde- myndigheten upphäver andra åtgärder och beslut, t.ex. försäljning av en fastighet på auktion. Eftersom proportionalitetsprincipen ska beaktas under hela utsöknings- förfarandet anser vi att det måste vara möjligt för att upphäva samtliga beslut i utsökningsförfarandet, under förutsättning att dessa inte har fått laga kraft. Det innebär i viss mån en minskad förutse- barhet för sökanden. För att ett beslut ska upphävas måste det därför krävas starka skäl. Vi föreslår därför att ett beslut bara ska kunna upphävas om det är uppebart oproportionerligt. Möjligheten att upphäva ett beslut med stöd av proportionalitetsprincipen ska således bara tillämpas i rena undantagsfall när det skulle leda till orimliga resultat om beslutet blev bestående. Åtgärder som redan har vidtagit ska inte återgå förrän upphävandebeslutet har fått laga kraft. Hur förhåller sig proportionalitetsprincipen till befintliga regler? Det finns bestämmelser i det utsökningsrättsliga regelverket som behandlar balansen mellan sökandens, svarandens och tredje mans intressen. En lagfäst proportionalitetsprincip ersätter inte de regler om försvarlighetsbedömningar som finns . Om en åtgärd inte är försvarlig ur ett rent ekonomiskt perspektiv ska den underlåtas redan av detta skäl och behöver då inte göra den betydligt mer komplexa bedömningen av om åtgärden är proportionerlig. Även den nuvarande bestämmelsen som föreskriver att skälig hänsyn ska tas till såväl sökandens intressen som svarandens situation när en avhysning verk- ställs finns kvar som ett komplement till den övergripande bestämmelsen om proportionalitetsprincipen. 2020/21:161 Bilaga 1 Effektiv löneutmätning och skälig levnadsnivå Utmätning av lön innebär att beslutar att gäldenärens arbetsgivare ska hålla inne och redovisa en del av gäldenärens lön till för att pengarna ska kunna användas till betalning av gäldenärens skulder. Det är inte bara lön som kan utmätas på detta sätt utan löneutmätning kan ske även i andra ersättningar som pension, livränta, sjukpenning, föräldrapenning, arbetslöshetsersättning och skattepliktiga kostnadsersättningar. Efter en genomgripande reform år 1996 kan löneutmätning pågå utan uppehåll . utmätning är mycket effektivt. betalas omkring 3,6 miljarder kronor genom löneutmätning vilket motsvarar omkring en tredjedel av det belopp som totalt sett driver in . Sammanlagt pågår det löneutmätning hos omkring 100 000 Det genomsnittliga löneutmätningsbeloppet är cirka 3 000 kronor men variationerna är mycket stora. Vi har sett exempel 2020/21:161 Bilaga 1 på löneutmätningsbelopp mellan och mer än . Vår utgångspunkt är att en effektiv löneutmätning förutsätter att den som står under löneutmätning får behålla så mycket av sin inkomst att det räcker till en skälig levnadsnivå. I annat fall är risken uppenbar att gälde- nären förlorar incitamentet till öppet arbete. Risken är också stor att gäldenären och dennes familj drabbas av ohälsa och andra problem. Löneutmätning bör inte heller leda till att gäldenären blir berättigad till försörjningsstöd. Även för borgenärskollektivet är det i längden gynn- sammare att löneutmätningen sker på sådana villkor att gäldenären kan behålla sin betalningsförmåga. Förbehållsbeloppen höjs för barnfamiljer Precis som vid annan utmätning gäller att lön bara ska utmätas om det är försvarligt med hänsyn till det ekonomiska utfallet. Vidare får lön bara tas i anspråk till den del lönen överstiger det belopp som gäldenären behöver för sitt och familjens underhåll och för betalning av skulder som har företräde framför utmätningsfordringen. Den del som inte får tas i anspråk genom löneutmätning (förbehållsbeloppet) bestäms 1996 med ledning av ett normalbelopp som ska omfatta alla normala levnads- kostnader utom bostadskostnad. Normalbeloppen fastställs av Krono- fogdemyndigheten efter en årlig omräkning som innebär att beloppen värdesäkras i förhållande till de belopp som gällde när reformen genom- fördes. Trots att normalbeloppen är värdesäkrade i förhållande till förändringar i penningvärdet har förbehållsbeloppen kommit att minska relativt sett om de jämförs med vad som kan lämnas i försörjningsstöd. Det främsta skälet till detta är att riksnormen för försörjningsstöd numera tar stor hänsyn till att kostnader för barn och ungdomar ökar i takt med att barn blir äldre och får större behov av en aktiv fritid och delaktighet och integration i samhället. Efter särskild prövning kan det också utgå försörjningsstöd för särskilda kostnader som inte ryms inom löneutmät- ningsförfarandets normalbelopp. Vi har övervägt om riksnormen för försörjningsstöd borde vara vägledande även för förbehållsbeloppet vid löneutmätning. En mycket viktig aspekt är emellertid att regelsystemet vid löneutmätning måste vara enkelt och förutsebart. Både den som begär verkställighet och den som kan bli föremål för löneutmätning ska på förhand kunna överblicka konsekvenserna av ett beslut om löneutmätning. verksamhet måste vara effektiv och rättssäker. kan inte, på samma sätt som , ta ställning till enskildas behov på detaljnivå i varje enskilt fall. Det är därför nödvändigt att reglerna för normal- och förbehållsbelopp vid löne- utmätning i viss mån är trubbigare och därmed enklare att förutse och tillämpa än de som gäller vid försörjningsstöd. Behovet av förutsebara regler och ett effektivt förfarande är överordnat behovet av en absolut relativ likabehandling . Även om det kan uppstå behov av att åter justera nivåerna för normalbeloppen på grund av ändrade synsätt och regler i samhället bör det inte ske lika ofta och med samma snabba genomslag som när reglerna för försörjningsstöd ändras. ska även fortsättningsvis fastställa ett normal- belopp som inte får tas i anspråk genom löneutmätning. normalbeloppen för barn justeras så att barnfamiljer får behålla ett högre Det sammanlagda normalbeloppet för de familjer som är föremål för löneutmätning skulle med vårt förslag öka med knappt Det innebär emellertid inte att löneutmätningen skulle minska med samma belopp. Många gäldenärer skulle fortfarande betala hela sin skuld men med den skillnaden att löneutmätningen skulle Andra gäldenärer skulle ”slå i taket” om normal- Om en person som har ett löneutmätningsbelopp på får sitt normalbelopp höjt med innebär det inte att borgenärerna går miste om utan om . Kostnader för boende ska beräknas särskilt enligt samma principer som Vilka kostnader i övrigt som ska kunna beaktas ska regleras i utsökningsförordningen i stället för som i Hit hör t.ex. kostnader för arbete, umgänge med barn, sjuk- dom och tandvård. Innan den löneexekutiva reformen kunde löneutmätning pågå under högst Under de betalningsfria månaderna fick gäldenären viss möjlighet till ekonomisk återhämtning. löneutmätning pågå utan avbrott och . myndigheten kan dock bevilja anstånd som innebär att löneutmätningen Möjligheten att få anstånd mer än en gång är Vi anser att en person som står under löneutmätning ska kunna beviljas anstånd om det behövs för att personen t.ex. kunna köpa ny beneficieegendom eller betala oförutsedda avgifter på grund av sjukdom Vi föreslår ett tillägg i bestämmelsen om anstånd där vi klargör att svarandens och dennes familjs personliga och ekonomiska omständigheter ska beaktas när anståndsfrågan prövas. I detta ligger att ska väga in hur länge löneutmätningen har på- Hur ofta anstånd ska kunna beviljas måste avgöras efter en bedöm- ning av behoven i det enskilda fallet. Om gäldenären får en paus under löneutmätningen innebär det att löneutmätningen kan komma att pågå . borgenärerna får vänta något längre på full betalning. Det är dock vår bedömning att förslaget är en viktig ventil för personer som står under löneutmätning utan att det leder till några nämnvärda ekonomiska konsekvenser för borgenärskollektivet. Om den som har löneutmätning lever tillsammans med en make eller sambo bestäms förbehållsbeloppet med beaktande av partnerns ekonomiska förmåga att bidra till familjens försörjning. princip är inte lagfäst utan framgår av allmänna Principen bygger på bestämmelser om att makar efter var och ens förmåga ska bidra till det underhåll som behövs för att deras gemensamma och personliga behov ska tillgodoses. proportioneringsprincipen fortfarande ska gälla. reglerna ska vara effektiva, förutsebara och rättssäkra bör proportio- Ingen omprövning av löneutmätningsbeslut när ändringen är obetydlig Vi föreslår att inte ska ändra ett beslut om utmätning av lön om resultatet av ändringen skulle sakna betydelse för sökanden och svaranden. skickar ut nya beslut till alla gäldenärer och deras arbetsgivare om normalbeloppet vid löneutmätning ändras till följd av den årliga omräkning som görs för att beloppen ska följa ändringar i prisläget även om ändringen bara är några kronor. Förslaget innebär en årlig besparing om enbart i portokostnader. Till detta kommer minskad administration hos arbetsgivare och utbetalande myndigheter. Bättre skyddsregler vid avhysning Avhysning innebär att en tidigare ägare eller nyttjanderättshavare med tvång flyttas från fast egendom, bostadslägenhet eller något annat sker avhysning efter att det slagits fast att en nyttjanderätt Avhysning kan också ske efter en tvångsvis försäljning av fast egendom eller en bostadsrätt om köparen begär handräckning för att avlägsna tidigare ägare eller nyttjanderättshavare. kom det in 6 684 ansökningar om avhysning till Krono- 2 224 av dessa verkställdes. 472 barn berördes av en Ytterligare 1 581 barn riskerade att bli berörda av en avhysning som dock inte verkställdes av olika skäl. Att tvingas flytta från en bostad är mycket ingripande. viktigt att det finns tillräckliga skyddsregler för den som riskerar avhysning som sökandens rätt att få tillgång till sin egendom För att en förpliktelse att flytta ska få verkställas krävs att förpliktelsen fastställts i en dom som har fått laga kraft eller innehåller ett särskilt förordnande om att den får verkställas innan laga kraft. förordnande kan sättas ur spel om en högre rätt beslutar om inhibition efter att domen överklagats. Den summariska processen vid Kronofogde- myndigheten innebär ett förenklat förfarande. Om ansökan bestrids över- lämnas målet till domstol, men om svaranden inte svarar inom föreskriven tid meddelar ett utslag. innan det har fått laga kraft. Om svaranden ansöker om återvinning kan domstol meddela inhibition. Vi har övervägt om det bör införas ett krav på att utsökningstiteln ska ha fått laga kraft innan en avhysning får verkställas eller om det bör införas ökade möjligheter för domstol att meddela inhibition. Vi anser dock att gällande regler i kombination med att vi föreslår en lagstadgad skyldighet för att tillämpa proportionalitetsprincipen och att särskilt beakta om avhysningen avser svarandens eller tredje mans hem om det blir aktuellt att överväga anstånd med verkställigheten utgör Vi anser därför att det inte behöver införas några fler möjligheter att skjuta upp verkställigheten av en avhysning. också att gällande tidsfrister är ändamålsenliga och väl avvägda. Vid avhysning från en bostad ska alltid underrätta socialnämnden i förväg för att socialnämnden ska kunna hjälpa