prop · H9031d2 · 2021-09-20 00:00:00 — I betänkandet görs bl.a. bedömningen att det finns ett 30-tal oförenligheter mellan svensk lagstiftning och praxis i förhållande till (utg.omr. 9 avsnitt 8). har haft i uppdrag att bl.a. se över vissa frågor om kontaktförbud. I uppdraget ingick att analysera och vid behov föreslå ytterligare ändringar som är lämpliga med anledning av den utvärdering av som expertgrupp GREVIO genomfört i fråga om artiklarna 52 och 53 i 2021/22:1 Utgiftsområde 1 konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, Istanbulkonventionen. Utredningen lämnade över sitt betänkande Ett särskilt hedersbrott (SOU 2020:57). beslutade regeringen propositionen Skärpta straff för våld och andra kränkningar i nära relationer (prop. 2020/21:217). I propositionen föreslås bl.a. att det s.k. väsentlighetskravet för kontaktförbud avseende en gemensam bostad och för särskilt utvidgat kontaktförbud tas bort. Lagändringarna föreslås träda i kraft . har fått återkommande internationell och nationell kritik för sin häktnings- och restriktionsanvändning. Kriminalvården har trots en ansträngd beläggningssituation i häkte fortsatt sitt utvecklingsarbete för att öka kvaliteten i det isoleringsbrytande arbetet. De isoleringsbrytande åtgärderna består t.ex. av vistelse med andra intagna, kontakter med anhöriga, personalledda aktiviteter eller besök av frivilligorganisationer. Covid-19-pandemin har medfört att den forskningsstudie av häktade barn som påbörjades utökades till att även undersöka hur besöksstopp och andra eventuella konsekvenser påverkat barn i häkte. trädde ny lagstiftning i kraft som bl.a. innebär förbud mot isolering av häktade och anhållna barn (utg.omr. 4 avsnitt 2.5.2). Ökat institutionellt skydd av de mänskliga rättigheterna har återkommande fått rekommendationer från internationella granskningsorgan om att inrätta en oberoende rättigheter i enlighet med Parisprinciperna. Regeringen beslutade propositionen (prop. 2020/21:143). biföll lagförslaget (bet. 2020/21:KU33, rskr. 2020/21:356). Syftet med är att främja och skydda de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. Det nya institutet ska bl.a. följa, undersöka och rapportera om hur de mänskliga rättigheterna respekteras och förverkligas i . Det ska även fullgöra de uppgifter som en oberoende mekanism har enligt konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. föreslås starta sin verksamhet . Regeringen har beslutat att institutet ska placeras i och har gett en särskild utredare i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av den nya myndigheten (dir. 2021:22). Regeringen har uttalat att en ska etableras. Det pågår en dialog med som och har lett en förankringsprocess för att inhämta det samiska folkets synpunkter inför etableringen. inför en om statens övergrepp mot det samiska folket lämnades till regeringen . Regeringen följer också arbetet i den pågående sannings- och för tornedalingar, kväner och lantalaiset. Regeringen återkallade propositionen En konsultationsordning i frågor som rör det samiska folket (skr. 2020/21:164). Propositionen lämnades till . Följdmotionerna med anledning av propositionen visar att flera partier vill se en konsultationsordning, men vill avslå den utformning som föreslås i propositionen. har stått bakom förslaget i propositionen och de förändringar som behöver göras kommer att ske i nära dialog med (se avsnitt 7). 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Grundläggande rättigheter inom EU stärks Europeiska kommissionen presenterade en ny strategi för att stärka tillämpningen av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan). Strategin utgör ett förnyat åtagande för att se till att såväl institutionerna som medlemsstaterna tillämpar stadgan fullt ut. Rådet för rättsliga och inrikes frågor antog rådslutsatser som svar på strategin. Rådslutsatserna lägger fast rådets åtaganden i arbetet med att genomföra strategin. Exempelvis kommer rådet fortsättningsvis att hålla en årlig diskussion om tillämpningen av stadgan i EU, bl.a. med utgångspunkt i de rapporter som kommissionen och för grundläggande rättigheter tar fram. Kommissionen presenterade en handlingsplan mot rasism 2020–2025 vilken syftar till att på ett konkret sätt lägga fram åtgärder som ska vidtas för att motverka rasism och diskriminering på grund av etnicitet inom unionen. Kommissionen presenterade en jämlikhetsstrategi för hbtqipersoner 2020–2025 vilken syftar till att uppnå målsättningen att varje hbtqi-person i EU ska vara säker, ha lika möjligheter och fullt ut delta i samhällslivet. Vidare presenterade kommissionen en strategi för barnets rättigheter i syfte att integrera ett barnrättsperspektiv i unionens alla åtgärder. Kommissionen har även presenterat om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Strategin, som löper , utgår från FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Strategin pekar ut åtta prioriterade områden för ett effektivt genomförande av konventionen. antog och rådet förordningen om inrättande av programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden. Programmet tillämpas med retroaktiv verkan från och syftar till att främja och skydda grundläggande rättigheter inom EU. 10.8.3Ett samordnat och systematiskt arbete med mänskliga rättigheter inom offentlig verksamhet Från anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati avsattes för främjande av de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. Medlen har bl.a. finansierat ett uppdrag till om uppdragsutbildningar i syfte att stärka kunskapen om mänskliga rättigheter hos statligt anställda. Vidare har medlen använts för finansiering av ett uppdrag till i i syfte att samordna och utveckla länsstyrelsernas arbete med mänskliga rättigheter. Inom ramen för regeringens överenskommelse med Kommuner och Regioner (SKR) har arbetet med att stärka mänskliga rättigheter i den kommunala verksamheten fortsatt. Fortsatta insatser för att höja kunskapen om mänskliga rättigheter har fortsatt med uppdragsutbildningarna om mänskliga rättigheter för statligt anställda (Ku2017/00254, Ku2017/00961, Ku2020/02567 [delvis]). Uppdragsutbildningarna har påverkats av pandemin med färre deltagare än beräknat. Mest påverkades den grundläggande utbildningen i mänskliga rättigheter som hade totalt 57 deltagare i jämförelse med totalt 74 deltagare 2019. Trots covid-19 har dock intresset och behovet för verksamhetsanpassade insatser fortsatt varit stort. har 34 intresseförfrågningar från 19 myndigheter inkommit, varav 26 av dessa har genomförts. Utvärderingarna av utbildningarna har varit övervägande positiva. Bland annat har av deltagarna svarat att utbildningen har varit relevant i deras yrkesutövande (A2021/00770). har fortsatt utbildningssatsningen om mänskliga rättigheter inom folkbildningen (Ku2017/01154, Ku2020/02567 [delvis]). 2021/22:1 Utgiftsområde 1 beviljat bidrag till åtta olika projekt som bl.a. har handlat om att öka kännedomen om våld och våldsprevention hos fritidsledare och om att stärka kompetensen om mänskliga rättigheter hos personer i marginaliserade grupper, t.ex. boende i vissa särskilt utsatta områden eller personer med bristande kunskaper i svenska. Den digitala omställningen har inneburit att projekten har nått fler deltagare än vanligt (A2021/00553). Forum för levande historia har i uppdrag att fortsätta genomföra en utbildningsinsats om rasism i historien och (A2019/02320). Enligt en effektutvärdering som myndigheten låtit genomföra har utbildningsinsatserna bidragit till ökad kunskap för deltagarna i sin yrkesroll. konstateras att det bl.a. krävs insatser som syftar till ett systematiskt kvalitetsarbete på berörd arbetsplats om utbildningen ska ge verktyg för förändring av den egna verksamheten. (A2021/00955, utg.omr. 13 avsnitt 4). Regeringen beslutade om läroplansändringar gällande jämställdhet och kunskapsområdet sexualitet, samtycke och relationer (U2021/00783 upp till U2021/00791). Dessa ska tillämpas i utbildning från . Några viktiga delar i undervisningen som stärks i och med beslutet är att begreppet samtycke har lagts till för att betona vikten av att eleverna utvecklar förståelse för egna och andras rättigheter och för att förmedla betydelsen av att sexualitet och relationer präglas av samtycke. Även skrivningar om rasism, sexism och hedersrelaterat våld och förtryck har förts in i läroplanerna. Tillämpning och beaktande av mänskliga rättigheter inom offentlig verksamhet i har fortsatt sitt uppdrag att samordna och utveckla länsstyrelsernas arbete med mänskliga rättigheter (Ku2017/00707, Ku2017/00255, Ku2020/02567 [delvis]). Enligt Länsstyrelsernas rapport över har pandemin inneburit ett större fokus på frågor om mänskliga rättigheter. Uppdraget har bl.a. resulterat i att samtliga länsstyrelser har tilldelats och nyttjat medel i syfte att bekosta de mest prioriterade behoven för det rättighetsbaserade arbetssättet. Medlen möjliggör insatser som annars inte hade kunnat genomföras. Fokus har även varit på kunskapsutveckling för de som innehar nyckelfunktioner, t.ex. länsledningen, chefer och krishanterare. Uppdragsutbildningarna som anordnar har nyttjats. har länsstyrelserna fortsatt metodutvecklingen för mer sammanhållna system och strategier i arbetet med mänskliga rättigheter. Det rättighetsbaserade arbetssättet har dock haft ett mindre genomslag än året innan vilket antas bero på ändrade omständigheter på grund av covid-19-pandemin, t.ex. inställda seminarier och kontakter. Den människorättsstatistik som tagits fram och som ska utgöra ett stöd för att bedöma respekten och skyddet av de mänskliga rättigheterna, har förts in i ett gemensamt sökbart datasystem. Två övergripande lägesbilder om pandemins konsekvenser för de mänskliga rättigheterna har sammanställts (A2021/00544). har regeringen och Kommuner och Regioner (SKR) en överenskommelse om att stärka arbetet med mänskliga rättigheter. SKR har i enlighet med överenskommelsen fortsatt arbetet för att öka kunskapen om mänskliga rättigheter hos förtroendevalda och anställda i kommuner och regioner och för att öka integreringen av mänskliga rättigheter i ordinarie processer (Ku2017/00256, Ku2017/01466, Ku2019/02002 [delvis]). Enligt SKR:s rapport har SKR bl.a. gett utbildningsstöd till mindre kommuner och regioner och genomfört regionala konferenser i syfte att sprida ett rättighetsbaserat arbetssätt (A2020/01815). Arbetet inom ramen för överenskommelsen fortgår med utgångspunkt i de resultat som framkom i den kartläggning som tagit fram. Kartläggningen visade bl.a. att det finns en större förståelse för mänskliga rättigheter 2021/22:1 Utgiftsområde 1 som ett kommunalt och regionalt ansvar men att många kommuner fortfarande inte arbetar rättighetsbaserat och har ett fortsatt behov av stöd i arbetet (A2019/01044). En viktig åtgärd i arbetet med att genomföra är det pågående för barnets rättigheter. Målet är att utveckla den praktiska tillämpningen av hos de offentliga aktörerna. har åtta statliga myndigheter fått nya uppdrag i , med stöd av . Det har bl.a. resulterat i insatser för att säkra ett barnrättsperspektiv i styr- och ledningsprocesser hos dessa myndigheter. Länsstyrelsernas redovisning av uppdraget att samordna och utveckla tillämpningen av barnets rättigheter visar att efterfrågan på kunskapshöjande insatser i länen var stor (utg.omr. 9 avsnitt 8). Regeringen har också uppmärksammat behovet av fokus på arbetet med barns rättigheter i fysisk planering och stadsutveckling. slutrapporterade ett uppdrag om att kartlägga och analysera den praktiska tillämpningen av i fysisk planering och stadsutveckling (Fi2019/03125). konstaterade bl.a. i rapporten att många olika metoder och arbetssätt används för att tillämpa och att aktörer inom fysisk planering efterfrågar vägledning. har därför fått i uppdrag att ta fram sådan vägledning (Fi2021/01565). har förbättrat förutsättningarna för en hög kvalitet i ärenden som rör barn. Myndigheten har tagit arbetet vidare efter att ha ingått i regeringens satsning om ett kunskapslyft för barnets rättigheter. Inom ramen för arbetet med regeringens nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott har Forum för levande historia gett myndigheter och andra offentliga verksamheter fortsatt stöd i att kvalitetssäkra sin verksamhet och sitt bemötande gentemot enskilda (utg.omr. 13 avsnitt 4). Regeringen beslutade en handlingsplan för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter. Handlingsplanen innehåller konkreta åtgärder för att stärka hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter . Handlingsplanen gäller fram men innehåller även strategiska insatser för att säkerställa det långsiktiga arbetet. Att exempelvis utöka antalet hbtqi-strategiska myndigheter utgör ett led i arbetet med en handlingsplan. Statskontoret har även fått i uppdrag att se över det långsiktiga behovet av samordning och uppföljning samt vilket stöd de hbtqi-strategiska myndigheterna behöver i sitt arbete med att integrera ett hbtqi-perspektiv i sin verksamhet (utg.omr. 13 avsnitt 4). Med anledning av utbrottet av covid-19 fick i uppdrag att identifiera och utveckla arbetssätt för att kommuner ska kunna sprida information om våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck. Arbetet med uppdraget skulle utgå från målsättningarna i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (skr. 2016/17:10), vilken i stort överensstämmer med tillämpningsområdet för Istanbulkonventionen. har bl.a. samlat rekommenderade arbetssätt och goda exempel från kommuner på sin webbplats. Myndigheten har spritt informationen genom en nationell informationskampanj i samarbete med länsstyrelserna, webbinarier för kommuner, regioner och organisationer, samt i riktade utskick till kommuners ledning, äldreomsorg respektive personal inom skola och socialtjänst (utg.omr. 13 avsnitt 5). 2021/22:1 Utgiftsområde 1 10.8.4Ett starkt stöd för arbete med mänskliga rättigheter inom det civila samhället och inom näringslivet Sakråd och samråd med det civila samhället Sakråd, som är en arbetsmetod för för att på ett systematiskt sätt ta vara på civilsamhällets expertis i olika sakfrågor, fortsätter att införas. Med anledning av covid-19 har digitala samråd med de nationella minoriteterna utvecklats. Digitaliseringen har medfört en ökad flexibilitet med möjlighet till fler deltagare och förbättrad effektivitet, såsom mindre resande. Bland annat deltog ett större antal samiska organisationer samråd . Regeringen har haft möte med Barnrättsdelegationen om arbetet med strategin för att motverka våld mot barn, och fortsatt föra dialog om barns utsatthet med anledning av pandemin. träffade regeringen för att prata om barn och unga i samhällets vård. Vidare har sakråd om FN:s barnrättskommittés frågor till ägt rum . höll tillsammans med UD ett samrådsmöte med representanter för företag, fackföreningar, näringslivsorganisationer, civilsamhälle samt vissa myndigheter för att samla in synpunkter på Europeiska kommissionens konsultation om ett legalt ramverk för hållbar bolagsstyrning inklusive tillbörlig aktsamhet (due diligence) avseende mänskliga rättigheter och miljö i globala leverantörskedjor. Bidrag har getts till Mänskliga Rättighetsdagarna (MR-dagarna) 2020. På grund av covid-19 sköts MR-dagarna 2020 upp till och genomfördes i digital form (A2020/00816). Hållbart företagande, företag och mänskliga rättigheter En plattform för internationellt hållbart företagande lanserades . Plattformen är baserad på skrivelsen Politik för hållbart företagande (skr. 2015/16:69) och nationella handlingsplan för företagande och mänskliga rättigheter som är utarbetad i linje med FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Plattformen har en bred ansats utifrån en tydlig förväntan på företag att respektera mänskliga rättigheter i all sin verksamhet, både i och utomlands. har genomförandet av plattformen initierats, bl.a. har en referensgrupp för hållbart företagande inrättats och ett flertal möten hållits med representanter för näringslivsorganisationer, företag och civilsamhället för att samtala kring frågor om hållbart företagande. Samtalen har haft fokus på företagande och mänskliga rättigheter, inklusive tillbörlig hänsyn för mänskliga rättigheter och miljö i globala leverantörskedjor. Så som redovisats i budgetpropositionen har arbetet fortsatt drivits vidare med utgångspunkt i statens ägarpolicy bl.a. genom löpande uppföljning av bolagens arbete samt kompetenshöjande insatser. 10.9Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Det är av stor vikt för arbetet med mänskliga rättigheter att inrättas 2022. Institutet kommer att spela en viktig roll i det fortsatta systematiska arbetet med mänskliga rättigheter genom att utifrån ett helhetsperspektiv kunna följa, undersöka och rapportera om hur de mänskliga rättigheterna respekteras och förverkligas. I regeringens strategi för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter (skr. 2016/17:29) gör regeringen bedömningen att en sammanhållen struktur för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna behövs. I och med att 2021/22:1 Utgiftsområde 1 institutet inrättas kommer den sista men mest centrala delen i den strukturen att vara på plats. Regeringens bedömning är att övriga insatser som har vidtagits inom ramen för regeringens strategi för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter bidrar till att uppfylla målet att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Pandemin har i många avseenden inneburit ett större fokus på frågor om mänskliga rättigheter exempelvis genom analys av hur pandemin kan påverka grundläggande fri- och rättigheter, t.ex. rätten till liv och hälsa. I vissa fall har pandemin dock medfört att arbetet med mänskliga rättigheter har haft ett mindre genomslag t.ex. genom att färre har haft möjlighet att delta i utbildningsinsatser. har den digitala omställningen i andra fall inneburit att fler deltagare har kunnat ta del av insatserna. Insatserna har bl.a. resulterat i en ökad kunskap och kompetens om mänskliga rättigheter hos framför allt statligt anställda. Insatserna har vidare bidragit till ett mer samordnat och systematiskt arbete för mänskliga rättigheter på regional och lokal nivå bl.a. genom ett rättighetsbaserat arbetssätt. Även insatser som har gjorts inom andra politikområden t.ex. barnrättspolitiken, jämställdhetspolitiken och politiken mot diskriminering bidrar till måluppfyllelsen. visar olika rapporter och granskningar att det krävs fortsatt arbete för att nå målet om att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Det finns bl.a. ett fortsatt behov av kompetenshöjande åtgärder om de mänskliga rättigheterna och av att integrera de mänskliga rättigheterna i ordinarie verksamheter. lägger stor vikt vid rekommendationer och synpunkter från internationella granskningsorgan. När allt fler länder ifrågasätter det internationella regelverket om mänskliga rättigheter är det angeläget att arbetet för att förverkliga de mänskliga rättigheterna fortsätter såväl nationellt som internationellt. kan på så sätt agera som en positiv kraft och förebild för andra länder. Vi lever i där idén om alla människors lika värde utmanas och arbetet för mänskliga rättigheter är viktigare . Rapporter från internationella människorättsorgan pekar på en oroande utveckling vad gäller respekten för mänskliga rättigheter. Det gäller bl.a. förekomst av rasism och hatbrott, exempelvis upplevd ökad diskriminering hos personer som tillhör etniska minoriteter och ett ökat antal hatbrott mot hbtqi-personer i . Därför är det viktigt att de internationella åtagandena om mänskliga rättigheter tas på största allvar. har det pågått en utveckling där mänskliga rättigheter allt oftare ifrågasätts och det finns risk att denna trend förstärks. Pandemin innebär att samhället och dess olika funktioner utsätts för extra stora påfrestningar. Rapporter visar på att pandemin innebär en ökad risk för att de mänskliga rättigheterna begränsas och åsidosätts. Pandemins konsekvenser, med ökad ojämlikhet och orättvisor, gör att personer som hör till redan utsatta grupper har drabbats särskilt hårt. Mot den bakgrunden anser regeringen att behöver ha än mer fokus på att ständigt hålla frågor om mänskliga rättigheter på agendan både på internationell och nationell nivå. Ett konkret sätt att försvara de internationella överenskommelserna om mänskliga rättigheter är att ständigt ta nya steg för att de ska efterlevas fullt ut i . Regeringens långsiktiga arbete, i enlighet med strukturen i regeringens strategi för det nationella arbetet med mänskliga rättigheter (skr. 2016/17:29), ska bidra till att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter (prop. 2015/16:1 utg.omr. 1, bet. 2015/16:KU1, rskr. 2015/16:62). 2021/22:1 Utgiftsområde 1 har fått rekommendationer från internationella granskningsorgan om att inrätta en oberoende rättigheter. biföll propositionen (prop. 2020/21:143, bet. 2020/21:KU33, rskr. 2020/21:356). för mänskliga rättigheter inrättas kommer en viktig pusselbit i strukturen för ett långsiktigt och systematiskt arbete för mänskliga rättigheter att vara på plats. Institutet kommer att ha en viktig roll i att utifrån ett helhetsperspektiv främja säkerställande av de mänskliga rättigheterna. Det innebär att får en myndighet med uppgift att undersöka och rapportera om hur de mänskliga rättigheterna respekteras och förverkligas i . Regeringen anser att kommuner, regioner och statliga förvaltningsmyndigheter på institutets begäran ska lämna uppgifter om vilka åtgärder som vidtagits i den egna verksamheten för att säkerställa de mänskliga rättigheterna. Skyldigheten ska inte gälla för domstolsliknande nämnder eller sådana organ i förvaltningsmyndighet som har domstolsliknande uppgifter. Kommuner och regioner ska kompenseras för ett sådant nytt åliggande. Institutet ska inte ta över andra aktörers arbete med mänskliga rättigheter utan komplettera och förstärka det arbete som redan utförs. Även om på många sätt är en förebild när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna får synpunkter såväl som kritik i både internationella och nationella granskningar. Kritiken är en indikation på att det pågående arbetet som följer av regeringens strategi för mänskliga rättigheter är nödvändigt. Fortsatta och långsiktiga insatser behövs därför alltjämt. En central utgångspunkt är att svensk lagstiftning ska vara utformad i överensstämmelse med internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Därutöver behöver ett samordnat och systematiskt arbete för mänskliga rättigheter inom offentlig verksamhet fortsatt prioriteras. Kunskapshöjande insatser om mänskliga rättigheter behöver ständigt fortgå och arbetet på och regional nivå i syfte att bl.a. integrera de mänskliga rättigheterna i ordinarie verksamhet behöver fortsätta. Slutligen spelar det civila samhället en ovärderlig roll i att uppmärksamma, belysa och driva på frågor om mänskliga rättigheter. Det civila samhället behöver därför ha goda förutsättningar för att fortsatt driva ett aktivt arbete med mänskliga rättigheter. 10.11.16:1 Allmänna val och demokrati Tabell 10.3 Anslagsutveckling 6:1 Allmänna val och demokrati 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för val, åtgärder för att främja, förankra och försvara demokratin samt åtgärder för främjande av de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. Anslaget får användas för administrationskostnader som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Skälen för regeringens förslag Tabell 10.4 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 6:1 Allmänna val och demokrati Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Genomförande av allmänna val 2022 – Nytt it-system för valadministrationen – Säkerhetshöjande åtgärder till trossamfund – Förstärkt skydd för väljarna vid röstmottagning