prop · H80392 · 2021-02-11 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2020/21:92 En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I denna skrivelse presenterar regeringen sin arbetsmiljöstrategi – 2025. Arbetsmiljöstrategin anger regeringens långsiktiga politiska inriktning för området . I skrivelsen presenteras hur strategin styr mot uppsatta mål, genomförande av strategin samt hur den ska följas upp. Myndigheterna på arbetsmiljöområdet får i uppdrag att ta fram åtgärdsplaner, vilket ger dem en mer framträdande och tydligare roll att stödja genomförandet av arbetsmiljöstrategin. Regeringen kommer att fortsätta ha ett forum för dialog med arbetsmarknadens parter. Det övergripande målet för arbetsmiljöstrategin är det av beslutade målet för arbetslivspolitiken om goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män (prop. 2011/12:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.3, bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88) samt regeringens mål om en arbetsmiljö som förebygger ohälsa och olycksfall, som motverkar att människor utestängs från arbetet, som tar hänsyn till människors olika förutsättningar och som bidrar till utveckling av både individer och verksamheter (prop. 2020/21:1 utg.omr. Delmålen för arbetsmiljöstrategin är följande: • Ett hållbart arbetsliv – alla ska kunna, orka och vilja jobba ett helt arbetsliv. • Ett hälsosamt arbetsliv – arbetslivet ska bidra till utveckling och välbefinnande. • Ett tryggt arbetsliv – ingen ska riskera liv eller hälsa på grund av jobbet. • En arbetsmarknad utan brott och fusk – en bristfällig arbetsmiljö ska aldrig vara ett konkurrensmedel. 1 En god arbetsmiljö för framtiden ...................................................... 1.1En fortsättning på regeringens arbetsmiljöstrategi för 2016–2020.......................................................................... 1.2En europeisk strategisk ram för arbetsmiljö 2021– Internationella arbetsorganisationen () ........................ Vision och mål .................................................................................. Arbetslivet ska ge trygghet, utveckling och god Goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män ....................................... Ett hållbart arbetsliv .......................................................................... Alla ska kunna och vilja arbeta ett helt arbetsliv ................ Arbetslivets utveckling skapar nya utmaningar................ 3.3God arbetsmiljö och möjlighet till kompetensutveckling är avgörande för att säkerställa 3.4Forskning och analys för ett hållbart arbetsliv ska prioriteras även fortsättningsvis ....................................... Ett hälsosamt arbetsliv .................................................................... Att skapa friska arbetsplatser kan bidra till såväl hälsa som lönsamhet......................................................... 4.2Det systematiska arbetsmiljöarbetet är grunden till en god arbetsmiljö ............................................................ 4.3För ett välfungerande arbetsmiljöarbete är det avgörande med fungerande samverkan ............................ Utvecklingen går mot ett mer flexibelt arbetsliv .............. 4.5Det blir allt viktigare att belysa hur den kognitiva arbetsmiljön påverkar oss ................................................. Kränkande särbehandling, trakasserier och mobbning får inte accepteras på en arbetsplats ................ 5 Ett tryggt arbetsliv........................................................................... 5.1Regeringen utvidgar sin nollvision mot dödsolyckor till att ingen ska dö till följd av arbete .............................. En god arbetsmiljö är en jämställdhetsfråga..................... 5.3Arbetsmiljöreglerna bör ses över ur ett 5.4Frågor om organisatorisk och social arbetsmiljö ska Hot och våld i arbetslivet behöver tas på allvar................ 5.6Friska arbetsplatser hanterar farliga ämnen på ett 5.7Arbetsmiljökunskap behöver stärkas både inför och 6 En arbetsmarknad utan fusk och brott............................................. En bristfällig arbetsmiljö ska aldrig vara ett 6.2Arbetet mot arbetslivskriminalitet ska utvecklas genom fler kontroller och förebyggande arbete............... Åtgärdsplaner och myndigheternas roll........................... Uppföljning av åtgärdsplaner .......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1En god arbetsmiljö för framtiden Arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken i tar sin utgångspunkt i människors vilja till arbete och utveckling. Att delta i arbetslivet är någonting positivt. Arbete är för de flesta människor, såväl kvinnor som män, den viktigaste källan till försörjning och har stor betydelse för individens möjlighet till delaktighet och inflytande i samhället. Arbete betyder gemenskap och makt att forma sitt eget liv och sin framtid. En säker och utvecklande arbetsmiljö är centralt för en väl fungerande och livskraftig arbetsmarknad. En god arbetsmiljö har betydelse för såväl tillväxt som sysselsättning, liksom för en god, jämlik och jämställd hälsa. har en stark och välfungerande arbetsmarknadsmodell. En viktig del i en väl fungerande politik på arbetslivsområdet är en god dialog mellan staten och arbetsmarknadens parter om hur politiken kan utvecklas och vilka insatser som bör genomföras. Trepartssamarbetet är en viktig utgångspunkt även för det fortsatta arbetet med att säkra en god arbetsmiljö på svenska arbetsplatser. Den svenska arbetsmiljölagstiftningen bygger på att arbetsgivaren ansvarar för arbetsmiljön medan arbetsmiljöarbetet sker i samverkan mellan arbetsgivare, arbetstagare och skyddsombud. På arbetsmiljöområdet har arbetsmarknadens parter en lång tradition av gemensamma åtgärder. Några exempel är parternas egna organisationer Försäkring, Prevent, och Sunt arbetsliv som ägs gemensamt av arbetsmarknadens parter. Regeringen har gjort betydande ambitionshöjningar på arbetslivsområdet . Regeringens arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020 har pekat ut en långsiktig riktning för politiken och det nationella arbetsmiljöarbetet. Regeringen har inrättat Myndigheten för arbetsmiljökunskap och ett tioårigt nationellt forskningsprogram om arbetslivsforskning vid för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte). Betydande resursökningar har lett till att genomförde nästan 10 000 fler inspektioner jämfört med . Regeringen har också kraftsamlat i arbetet mot dödsolyckor i arbetslivet. Det myndighetsgemensamma arbetet mot fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet har förstärkts. För att möta olika utmaningar i arbetslivet krävs en fortsatt hög ambitionsnivå för politiken. Frågor om en god arbetsmiljö och ett hållbart arbetsliv behöver därför prioriteras. Den pandemi som orsakats av coronaviruset har haft stor påverkan på arbetslivet. För alla har arbetsmiljön på ett eller annat sätt förändrats. Pandemin har inneburit olika utmaningar för olika yrkesgrupper. För de som kunnat har pandemin inneburit en stor och snabb omställning från den fysiska arbetsplatsen till digitalt arbete hemifrån. Andra har behövt gå till arbetet precis som vanligt för att samhällets grundläggande funktioner ska fungera, vilket också medfört en ökad utsatthet för att riskera att smittas av viruset. För vård- och omsorgspersonal har arbetsdagarna varit långa, arbetsbördan tung och tiden för återhämtning knapp. Pandemin kommer att fortsätta påverka och omvärlden . Vissa av de förändringar som pandemin inneburit för vårt sätt att leva och arbeta kan också komma att bli bestående. Arbetslivet är i ständig förändring. Dagens arbetsliv ställer högre krav Skr. 2020/21:92 på medarbetarnas kompetens och förmåga att hantera information och problemlösning. Arbetsmarknaden i har blivit mer tudelad mellan åena sidan personer som har längre utbildning och yrkeserfarenhet – som har lättare att få arbete – och å andra sidan personer med kort utbildning och liten eller ingen yrkeserfarenhet – som har svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. Livslångt lärande, omställning och kompetensutveckling blir allt viktigare och en central del i att skapa ett längre och hållbart arbetsliv. Allt fler blir allt äldre och andelen äldre i befolkningen ökar. Att vi lever är en stor framgång för vårt samhälle, ställer det höga krav på vår välfärd. Det innebär att vi behöver arbeta längre och att pensionsåldern successivt kommer att behöva höjas. Dock finns det utmaningar för grupper som har svårt att arbeta fram till dagens pensionsålder på grund av ett allt för slitsamt arbetsliv, sjukdom eller funktionsnedsättning. För att säkra kompetensförsörjningen inom bland annat välfärden behöver så många som möjligt arbeta ända fram till pensionen. Då är en god arbetsmiljö och trygghet viktigt för att människor ska kunna stanna i arbete. En god arbetsmiljö kan också bidra till att fler personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller sjukdom kan stanna kvar längre i arbete eller börja arbeta igen. Jämfört med många andra länder är arbetskraftsdeltagandet i mer jämställt i alla grupper i samhället. Kvinnor och män arbetar dock i stor utsträckning inom olika sektorer på arbetsmarknaden med olika villkor och risker i arbetsmiljön. Som exempel kan nämnas att dödsolyckor i arbetet främst sker i mansdominerade branscher medan det i många kvinnodominerade branscher är vanligare med stress och psykiska påfrestningar i arbetet. Frågor om arbetsmiljö behöver därför också beaktas utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Rörligheten mellan olika länder av både arbetskraft och tjänster ökar. Den globala konkurrensen ställer ständigt nya krav på produktivitets- och effektivitetshöjningar och leder också till nya sätt att organisera arbete. Utvecklingen mot allt fler underentreprenörer har pågått liksom utvecklingen mot fler tidsbegränsade anställningar. Vinster i produktion och effektivitet får inte ske på bekostnad av arbetstagarnas arbetsmiljö och trygghet i arbetslivet. Arbetsmiljön har stor betydelse för hur länge människor kan, orkar och vill arbeta, liksom för människors levnadsvillkor. En god arbetsmiljö främjar utveckling av såväl verksamheter som individer och ger plats för människor med olika bakgrund och förmågor i arbetslivet. Att skapa friska arbetsplatser är en viktig del för att främja hälsa och ska vara en central del i det dagliga arbetsmiljöarbetet. Det kan aldrig accepteras att någon dör på eller av sitt arbete. Ambitionerna för arbetsmiljöpolitiken behöver dock vara högre än att ingen ska skadas eller bli sjuk av jobbet. Arbetslivet ska erbjuda var och en som arbetar utveckling och möjlighet till god hälsa. Alla som arbetar i ska ha en arbetsmiljö som gör det möjligt att kunna och vilja arbeta ett helt arbetsliv. Alla har rätt till en trygg och säker arbetsmiljö. Ingen ska behöva arbeta i en miljö där kränkande särbehandling, diskriminering eller trakasserier förekommer. Den här arbetsmiljöstrategin ska ses som regeringens långsiktiga politiska inriktning för området. Arbetslivet ska ge var och en som arbetar 2020/21:92 trygghet, utveckling och god hälsa. Ett tydligt regelverk, en välfungerande tillsyn, kontinuerlig kunskapsutveckling genom hela arbetslivet och en välfungerande partssamverkan är det som skapar goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Arbetsmiljölagstiftningen bestämmer vilka grundläggande krav som ska ställas för att skapa en god arbetsmiljö och för att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet. För att behålla den höga skyddsnivån för arbetstagare i behöver kunskap och regelverk följa med i de förändringar som sker i arbetslivet. Regeringen avser därför att se över arbetsmiljöregelverket. Arbetsmiljöreglerna måste ge samma skydd för kvinnor och män oavsett yrke, bransch eller sektor. behöver också vara anpassat för dagens och morgondagens arbetsliv. Den organisatoriska och sociala arbetsmiljön ska prioriteras. I den här strategin utvidgar regeringen också sin nollvision mot dödsolyckor från en målsättning om att ingen ska dö på jobbet till att ingen ska dö till följd av arbete. Den nya nollvisionen tar i likhet med den tidigare sikte på arbetsplatsolyckor som leder till död men också på arbetsrelaterad dödlighet på grund av till exempel längre sjukdom, cancer och suicid. På så sätt omfattar den nya nollvisionen kvinnodominerade sektorer i högre utsträckning. Regeringen utvecklar även arbetet mot arbetslivskriminalitet genom fler kontroller och förebyggande arbete. En bristfällig arbetsmiljö ska aldrig tillåtas vara ett konkurrensmedel. Människohandel eller människoexploatering ska inte förekomma. 1.1En fortsättning på regeringens arbetsmiljöstrategi –2020 Den tidigare arbetsmiljöstrategin som presenterades i regeringens skrivelse En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020 (skr. 2015/16:80) innehöll tre prioriterade områden: –En nollvision mot dödsolyckor och förebyggande av arbetsolyckor –Ett hållbart arbetsliv Strategiperioden har löpt ut och regeringen kommer att redogöra för sin resultatredovisning i budgetpropositionen 2022. gav regeringen i uppdrag att utvärdera arbetsmiljöstrategin (A2019/00794). Statskontoret överlämnade rapporten av En arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016– 2020 (2020:4) till regeringen . Statskontoret bedömde att strategin, och de uppdrag som har lämnats i samband med den, överlag har gett goda förutsättningar för att uppnå strategins mål och det övergripande målet för arbetsmiljöpolitiken. Statskontoret bedömde emellertid att det finns utrymme att bedriva det strategiska arbetsmiljöarbetet ännu mer effektivt. Bland annat ansåg Statskontoret att regeringen bör avgränsa och precisera strategins prioriterade områden samt formulera mer konkreta och tidsatta mål för strategin. Statskontoret bedömde också att strategin behöver följas upp mer systematiskt och att regeringen inför näst- kommande strategiperiod bör överväga att styra berörda myndigheter mer Skr. 2020/21:92 tillitsbaserat. Det handlar bland annat om att ge myndigheterna större inflytande över hur åtgärderna i strategin utformas. På så sätt kan myndigheternas erfarenheter och kompetens bättre tas tillvara. Regeringen har beaktat slutsatserna från Statskontorets utvärdering i arbetet i framtagandet av denna strategi. Bland annat innehåller denna strategi tydligare avgränsade områden och fyra konkretiserade delmål. I arbetet med att ta fram prioriterade områden i strategin har flertalet dialoger hållits med representanter från arbetsmarknadens parter, och Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Till skillnad från den tidigare strategin får myndigheterna på arbetsmiljöområdet i uppdrag att ta fram åtgärdsplaner och ett större inflytande över utformningen av åtgärder för att genomföra strategins innehåll. Strategin och myndigheternas åtgärdsplaner kommer att följas upp genom regeringens arbetsmiljöforum, årliga återrapporteringar från myndigheterna och i resultatredovisningen i budgetpropositionen. (Se även kapitel 7 Genomförande och kapitel 8 Uppföljning.) 1.2En europeisk strategisk ram för arbetsmiljö 2021–2027 En av principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter är att arbetstagare i Europeiska unionen har rätt till ett gott skydd för hälsa och säkerhet i arbetet liksom till en arbetsmiljö som passar för deras yrkesverksamhet och gör att de kan arbeta längre. Europeiska kommissionen har som en del av sitt arbetsprogram , Ett livskraftigt EU i en känslig omvärld, aviserat att den avser att lägga fram en ny europeisk strategisk ram på arbetsmiljöområdet . Den strategiska ramen syftar till att tillhandahålla en politisk ram för att förbättra arbetsmiljön på både nationell nivå och EU-nivå. Som tidigare europeiska strategier på arbetsmiljöområdet syftar även den kommande strategin till att uppmana medlemsstaterna att anta och uppdatera sina nationella arbetsmiljöstrategier. Den nya europeiska strategin kommer bland annat att fokusera på frågor om det föränderliga arbetslivet och erfarenheter till följd av covid-19-pandemin. 1.3Internationella arbetsorganisationen () har åtagit sig förpliktelser på arbetsmiljöområdet genom att ratificera Internationella arbetsorganisationens () konventioner. har antagit mer än 40 konventioner och rekommendationer på området. Två viktiga konventioner är konvention (nr 187) om ett ramverk för att främja arbetsmiljö som lägger grunden för ett systematiskt arbetsmiljöarbete och konvention (nr 155) om arbetarskydd och arbetsmiljö, som bland annat kräver en sammanhängande nationell arbetsmiljöpolitik samt åtgärder för att främja arbetsmiljö och förbättra arbetsförhållandena. Vid den internationella arbetskonferensen i antogs hundraårsdeklaration för framtidens arbetsliv. 2020/21:92 bidrar till att höja statusen för arbetsmiljöfrågorna, bland annat genom en tillhörande resolution. I resolutionen framgår det att bör ta ställning till konkreta förslag om hur säkra och sunda arbetsvillkor kan inkluderas i av grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet. Genom att erkänna en god arbetsmiljö som en del av de grundläggande principerna och rättigheterna kan arbetsmiljöperspektivet i arbetslivet stärkas, se även skrivelsen hundraårskonvention för framtidens arbetsliv (skr. 2019/20:202). 2.1Arbetslivet ska ge trygghet, utveckling och god hälsa Regeringens vision är ett arbetsliv som erbjuder var och en som arbetar trygghet, utveckling och god hälsa. En god arbetsmiljö ger utrymme för människor med olika bakgrund och förmågor i arbetslivet. Alla i ska ha ett tryggt jobb där ingen blir utnyttjad eller utsliten. En god arbetsmiljö är en förutsättning för hög produktivitet i svensk ekonomi, som utmärks av ett högt arbetskraftsdeltagande och en hög sysselsättningsgrad. En god arbetsmiljö utvecklar verksamheter och företag. Arbetsmiljölagstiftningen ska bidra till en god och säker arbetsmiljö och ska betona det förebyggande arbetet. För ett väl fungerande arbetsmiljöarbete är det avgörande att det finns en god samverkan mellan staten, arbetsgivare och arbetstagare. 2.2Goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män Regeringens arbetsmiljöstrategi syftar till att tydliggöra och stärka arbetet med att uppnå det av beslutade målet för arbetslivspolitiken som är att ska ha goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män (prop. 2011/12:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.3, bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88). Regeringen har utifrån detta mål satt ett mål om en arbetsmiljö som förebygger ohälsa och olycksfall, som motverkar att människor utestängs från arbetslivet, som tar hänsyn till människors olika förutsättningar och som bidrar till att utveckla individer och verksamheter (prop. 2020/21:1 utg.omr. 14 avsnitt 5.1). I denna strategi bryts målet för arbetsmiljö ned i fyra delmål. Delmålen syftar till att tydliggöra politikens inriktning på de områden som regeringen bedömer har stor betydelse för att uppnå arbetsmiljömålet och i slutändan det övergripande målet för arbetslivspolitiken. Delmålen i arbetsmiljöstrategin är följande: • Ett hållbart arbetsliv – alla ska kunna, orka och vilja jobba ett helt Skr. 2020/21:92 arbetsliv. •Ett hälsosamt arbetsliv – arbetslivet ska bidra till utveckling och välbefinnande. •Ett tryggt arbetsliv – ingen ska riskera liv eller hälsa på grund av jobbet. •En arbetsmarknad utan brott och fusk – en bristfällig arbetsmiljö ska aldrig vara ett konkurrensmedel. Alla ska kunna, orka och vilja jobba ett helt arbetsliv. Arbetsmiljön har stor betydelse för hur länge människor kan och vill arbeta. En god arbetsmiljö är en förutsättning för ett hållbart arbetsliv som ger möjlighet till kompetensutveckling, omställning och trygghet. En god arbetsmiljö och goda arbetsvillkor går hand i hand. Arbetslivet har förändrats snabbt och fortsätter att göra det. För att skapa ett hållbart arbetsliv behöver kunskap och regelverk följa med i dessa förändringar. Därför kommer regeringen fortsätta att satsa på forskning och kunskap. En god arbetsmiljö är också avgörande för att säkerställa kompetensförsörjningen. Arbetssituationen och arbetsmiljön för de anställda inom välfärden är en fortsatt viktig fråga för regeringen. 3.1Alla ska kunna och vilja arbeta ett helt arbetsliv Vi lever allt längre, är friskare och mer utbildade. Att fler studerar längre gör också att inträdet på arbetsmarknaden sker . utträdet från arbetsmarknaden senarelagts i takt med att livslängden har Den arbetande delen av befolkningen behöver förlänga sitt arbetsliv för att säkra kompetensförsörjningen, för att pensionerna inte ska bli för låga och för att bidra till att finansiera välfärden. Regeringen anser att det är nödvändigt att vidta ytterligare långsiktiga insatser för att uppnå ett hållbart arbetsliv för alla. Arbetsmiljöfrågorna behöver prioriteras så att alla ska orka, kunna och vilja arbeta ett helt arbetsliv. Ett hållbart arbetsliv är en fråga om jämlikhet. Å ena sidan har arbetslivet på många sätt blivit bättre och fler är friskare högre upp i Å andra sidan finns de som har slitsamma och enformiga arbeten och som upplever stora brister i arbetsmiljön innan Ett längre arbetsliv kan inte åstadkommas enbart genom åtgärder under den senare delen av arbetslivet. Hur arbetslivet har sett ut i sin helhet påverkar när människor går i pension. arbetsmiljön, såväl positiv som negativ, från första arbetsdagen har betydelse för arbetsförmågan, orken och viljan att arbeta senare i livet. Många, särskilt i arbetaryrken, har en arbetsmiljö som har försämrats Personer med högre utbildning stannar i arbetslivet än personer med låg utbildning. sjukfrånvaro, arbetar mer deltid och lämnar arbetslivet tidigare än män. 2020/21:92 Forskning om arbetsmiljöförhållandena för olika grupper på arbetsmarknaden behöver öka. Forskning visar att det finns skillnader när det gäller exponering för bristfälliga arbetsmiljöförhållanden mellan utrikes födda och inrikes födda anställda på den svenska arbetsmarknaden. Tidigare studier visar att hbtqi-personer, jämfört med andra anställda, oftare utsätts för kränkande särbehandling, trakasserier och mobbning på jobbet. I regeringens handlingsplan för hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter pekas arbetslivet ut som ett nytt fokusområde. Regeringen anser att även arbetslivet är ett område som är av särskild betydelse för arbetet med att främja hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter (A2021/00140). Myndigheten för arbetsmiljökunskap arbetar på uppdrag av regeringen med att inhämta och sammanställa kunskap om hbtqpersoners arbetsmiljö, med ett särskilt fokus på transpersoner (A2020/01002). Regeringen ser positivt på att det arbetet fortsätter . Det är viktigt att myndigheten beaktar ett jämställdhets- och likabehandlingsperspektiv i sitt arbete liksom fördjupar kunskapen om skillnader i arbetsförhållanden mellan inrikes och utrikes födda anställda. En central del för att skapa ett längre och hållbart arbetsliv är att bättre ta till vara äldres kompetens och erfarenhet. Arbetslivet behöver bli mer åldersoberoende och äldres kunskaper och erfarenheter behöver tas till vara på ett bättre sätt i arbetslivet. Allt fler kan och vill arbeta längre, men många möter olika hinder i arbetslivet i till exempel olika regelsystem och avtal. Dessa frågor måste också beaktas för att skapa ett längre och hållbart arbetsliv. Den delegation för senior arbetskraft som tillsattes som en del av pensionsöverenskommelsen 2017 har överlämnat sitt betänkande Äldre har aldrig varit yngre – allt fler kan och vill arbeta längre (SOU 2020:69). Delegationen kom bland annat fram till att kraven i arbetslivet har förändrats, att livslångt lärande blir allt viktigare och att det finns en betydande arbetskraftspotential bland seniorer. Arbetsgivares attityder till och nyttjande av senior arbetskraft behöver förbättras. Bland annat behöver chefer bedriva ett åldersmedvetet ledarskap.