prop · H90352 · 2021-10-28 00:00:00 — 2021/22:52 förslag skulle kunna undanröja eventuella oklarheter hos röstmottagare och väljare vid tolkningen av hur röstningen ska gå till och därigenom minska risken för att gruppröstning förekommer. Regeringen anser att det är angeläget att vallagen klart och tydligt anger vad som gäller vid röstningen. Lagrådet förordar att bestämmelsen får en annorlunda utformning än den kommittén föreslår. Enligt Lagrådet skulle det vara lämpligt att utgå från dagens lydelse av första stycket och lägga till orden ”i enskildhet”. Med en sådan formulering som Lagrådet föreslår blir det emellertid inte lika tydligt att varje väljare ska vara ensam bakom valskärmen och själv göra i ordning sina röster där. Regeringen föreslår därför att bestämmelsen i denna del formuleras i enlighet med lagrådsremissens förslag. Som ett antal remissinstanser, bl.a. och kommun, och kommittén varit inne på är det lämpligt att utbildningsmaterial särskilt tar upp frågor om hur gruppröstning kan motverkas. Att röstmottagarna får nödvändig kunskap om och förståelse för valhemligheten som en förutsättning för fria val i sin utbildning inför valen bör, tillsammans med de övriga åtgärder som SILC och Democracy Volunteers rekommenderar, bidra till att gruppröstning bättre kan motverkas. 6.3Tillträdet till platsen där valsedlarna finns utlagda Regeringens förslag: Det tydliggörs i vallagen att väljarna var för sig ska kunna ta sina valsedlar utan insyn. Kommitténs förslag överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser yttrar sig i denna kommun är positiv till förslaget och bedömer att det minskar risken för påverkan när väljaren ska ta sina valsedlar. kommun framhåller att valsedelställen bör kontrolleras efter varje väljare för att säkerställa väljarnas förtroende för valprocessen. Region är tveksam till behovet av att reglera förfarandet vid de avskärmade valsedelställen. Region och Kommuner och Regioner (SKR) är även tveksamma till möjligheterna för röstmottagarna att kontrollera efterlevnaden av bestämmelsen. SKR menar att nuvarande regler kring avskärmningar av valsedlar gör det svårare för röstmottagarna att hålla uppsikt och ha överblick över ordningen bland valsedlar vilket leder till fler och längre köer. Liknande synpunkter framförs av kommun och . Skälen för regeringens förslag: För att väljare ska få tillgång till valsedlar ska det i anslutning till röstmottagningsstället ordnas en lämplig avskärmad plats där valsedlar kan läggas ut. Om detta inte är möjligt får en sådan plats i stället anordnas inne i lokalen (8 kap. 2 § vallagen). Väljaren kan också ta med sig och använda valsedlar som distribuerats till honom eller henne på annat sätt. Kommittén föreslår att bestämmelsen i 8 kap. 2 § första stycket första meningen vallagen om en lämplig avskärmad plats för valsedlar ska kompletteras på så sätt att det tydliggörs att väljarna var för sig ska kunna Prop. 2021/22:52 ta sina valsedlar utan insyn från andra personer. Genom att förtydliga att väljare ska plocka sina valsedlar var för sig kan enligt kommittén dels valhemligheten stärkas, dels röstmottagarnas möjligheter att upprätthålla ordningen bland valsedlarna förbättras. Kommittén konstaterar att det nu gällande kravet på avskärmningar har fått till följd att röstmottagarna måste genomföra tätare kontroller av ordningen bland valsedlarna eller ändra sina rutiner för hur kontroller genomförs. Enligt kommittén kan det inte uteslutas att förslaget, på grund av att det kan kräva något mer frekventa kontroller, kan medföra en viss ökad köbildning. Regeringens avsikt med reformen med avskärmningar av valsedelställen var att stärka skyddet för valhemligheten. Syftet var att skydda väljarnas valhemlighet, som vissa väljare kunde uppleva som oskyddad i samband med att de tog valsedlar. Regeringen uttalade i det lagstiftningsärendet att för att kravet på väljarens enskildhet ska vara uppfyllt bör det krävas att valsedelstället effektivt skyddas från insyn från andra väljare så att en väljare erbjuds en möjlighet att välja sina valsedlar utan påverkan och insyn från andra väljare. Det som kommittén nu föreslår innebär ett förtydligande av detta (jfr prop. 2017/18:286 s. 15). Att förtydliga att väljarna var för sig ska kunna ta sina valsedlar utan insyn kan enligt regeringen bidra till att ytterligare stärka väljarnas skydd mot påverkan och insyn vid valet av valsedlar. Regeringen ställer sig därför bakom kommitténs förslag att införa en bestämmelse med sådant innehåll i 8 kap. 2 § första stycket vallagen. Lagrådet lämnar vissa lagtekniska och språkliga synpunkter på bl.a. detta förslag. Dessa behandlas och bemöts i avsnitt 6.5. Som kommittén är inne på kan det inte helt uteslutas att förslaget i några fall skulle kunna medföra en viss ökad köbildning. Eftersom förslaget endast utgör ett förtydligande av vad som redan gäller instämmer regeringen dock i kommitténs bedömning att det inte finns anledning att anta att förslaget kommer att leda till några beaktansvärda problem med köbildning eller därmed sammanhängande risker för ett lägre valdeltagande. Biträde åt väljare vid röstningen Regeringens bedömning: En väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själv kan göra i ordning sina röster bör även fortsättningsvis få anlita inte bara röstmottagarna utan även någon annan person som hjälper väljaren vid röstningen. inte införas en skyldighet för en sådan väljare att anlita en Kommitténs förslag överensstämmer inte med regeringens bedömning. Kommittén föreslår att en röstmottagare alltid ska vara närvarande när någon annan person hjälper en väljare som på grund av funktionsned- sättning eller liknande inte själv kan göra i ordning sina röster att rösta. Remissinstanserna: Remissutfallet är blandat. delaktighet är positiv till att kommittén lyft betydelsen av ett oberoende stöd från röstmottagaren för de väljare som behöver sådant stöd men 2021/22:52 efterfrågar en ytterligare analys av hur skyddet mot otillbörlig påverkan kan säkerställas för grupper som är i behov av mer individualiserat stöd. Enligt innebär förslaget att risken minskar för att den som hjälper väljaren gör ett annat val än det väljaren önskar. innebär förslaget att väljaren måste röja sin valhemlighet för ytterligare en person. anser att fördelarna ändå överväger nackdelarna och är i huvudsak positiv till förslaget. föreslår att det ska framgå av lag att tillskrift med punktskrift kan göras på s.k. blanka valsedlar. Majoriteten av de remissinstanser som yttrar sig framför kritik mot förslaget. Ett stort antal remissinstanser, bl.a. (juridiska fakultetsnämnden), menar att förslaget riskerar att upplevas som integritetskränkande och stigmatiserande för väljare då de tvingas avslöja sin valhemlighet för en okänd röstmottagare. Några remissinstanser, bl.a. Kommuner och Regioner (SKR), påtalar att ju fler krav som ställs desto fler hinder skapas för att delta i val vilket kan leda till att valdeltagandet blir ännu lägre bland personer med funktionsnedsättning. Enligt Kammarrätten i torde den oro som förslaget skapar för berörda väljare endast kunna minska i begränsad omfattning av att röstmottagare har tystnadsplikt. framför bl.a. att väljare med funktionsnedsättning som är vana att ta hjälp av exempelvis en ledsagare kan uppfatta det som integritetskränkande att avslöja sin valhemlighet för en okänd röstmottagare. , , i , i , i , kommun och ser i och för sig ett värde i att förtydliga att huvudregeln är att väljaren själv ska göra i ordning sina röster men menar att det måste vägas mot riskerna med förslaget. De pekar på risken att förslaget skapar integritetsproblem för personer med funktionsnedsättningar då en väljare som är i behov av hjälp kan uppleva förslaget som kränkande och stigmatiserande. , kommun och avstyrker förslaget och anför att det är stigmatiserande och integritetskränkande för personer med funktionsnedsättning. Dessa remissinstanser anser att gruppröstning bör motverkas genom förbättrad utbildning för röstmottagare, säkerställande av god ordning på röstmottagningsställena och genom tydlig information till väljarna om röstningsförfarandet. De efterlyser även en analys av hur förslaget påverkar personer med funktionsnedsättning och hur det uppfattas av funktionshindersorganisationer. Skälen för regeringens bedömning får väljare anlita inte bara röstmottagarna utan även någon annan person som hjälper väljaren vid röstningen… En väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själv kan göra i ordning sina röster ska på begäran få hjälp med detta av röstmottagarna. En sådan väljare får också anlita någon annan som hjälper honom eller henne med detta (7 kap. 3 § andra stycket vallagen). Regleringen innebär att väljare får anlita inte bara röstmottagarna utan även någon annan person som hjälper väljaren vid röstningen. Rätten för väljare som inte själv kan göra i ordning sina röster att anlita ett biträde följde uttryckligen av vallag (1997:157) men infördes inte vallag. Enligt förarbetena till lag skulle det inte innebära någon ändring i sak utan rätten ansågs gälla utan uttryckligt lagstöd. Avsaknaden av lagstöd ledde dock till missuppfattningen att det endast skulle vara röstmottagarna som hade rätt att biträda väljaren vid röstningen. I klargörande syfte återinfördes bestämmelsen att en väljare med funktionsnedsättning eller liknande får anlita inte bara röstmottagarna utan även någon annan person som hjälper väljaren vid röstningen (prop. 2013/14:124 s. 36–37). För att stärka väljarens skydd mot otillbörlig påverkan av det biträde som väljaren själv utser föreslår kommittén att regleringen om att en väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själv kan göra i ordning sina röster ska ändras på så sätt att en sådan väljare på begäran ska få hjälp av en röstmottagare. En sådan väljare ska även få anlita ytterligare en person som hjälper väljaren vid röstningen. Förslaget innebär alltså att en röstmottagare alltid ska vara närvarande när någon annan person hjälper väljaren att rösta. Enligt kommittén visar observationerna från SILC och Democracy Volunteers att den nuvarande regleringen inte är tillräckligt effektiv för att röstmottagarna ska kunna agera när två eller flera personer vill ställa sig bakom valskärmen. …och väljare bör även fortsättningsvis få anlita inte bara röstmottagarna utan även någon annan person som hjälper väljaren vid röstningen Kommitténs förslag har mötts av kritik från en majoritet av de remissinstanser som yttrar sig i denna del. Ett stort antal remissinstanser, bl.a. (juridiska fakultetsnämnden), menar att förslaget riskerar att upplevas som integritetskränkande och stigmatiserande för väljare då de tvingas avslöja sin valhemlighet för en okänd röstmottagare. Även framför bl.a. att väljare med funktionsnedsättning som är vana att ta hjälp av exempelvis en ledsagare kan uppfatta det som integritetskränkande att avslöja sin valhemlighet för en okänd röstmottagare. Några remissinstanser, bl.a. Kommuner och Regioner (SKR), påtalar att ökade krav riskerar att påverka valdeltagandet för väljare med funktionsnedsättning på ett negativt sätt. Några remissinstanser, bl.a. kommun och , efterlyser en analys av hur förslaget påverkar personer med funktionsnedsättning och hur det uppfattas av funktionshindersorganisationer. Myndigheten för delaktighet efterfrågar en ytterligare analys av hur skyddet mot otillbörlig påverkan kan säkerställas för grupper som är i behov av mer individualiserat stöd. ser i huvudsak fördelar med förslaget då det bedöms minska risken för att den som hjälper väljaren gör ett annat val än det väljaren önskar. Regeringen konstaterar att det redan enligt den ordning som gäller finns ett utrymme för att en väljare som har behov av hjälp med att göra i ordning sina röster kan ta med både ett eget biträde och en röstmottagare bakom valskärmen. Den ändring i regleringen som gjordes syftade dessutom till att förtydliga att väljare inte bara får anlita röstmottagarna 2021/22:52 utan även någon annan person som hjälper väljaren vid röstningen. Som påtalas av flera remissinstanser, bl.a. och Kammarrätten i , redogör inte kommittén för att gruppröstning förekommer i syfte att obehörigen påverka just väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan göra i ordning sina röster. Regeringen konstaterar att remissutfallet inte heller ger stöd för att sådan gruppröstning förekommer. Det saknas därmed underlag som visar att det finns ett problem med gruppröstning för dessa väljare, vilket innebär att behovet av att genomföra kommitténs förslag inte kan bedömas. Regeringen anser vidare, i likhet med flera remissinstanser, att förslaget riskerar att framstå som stigmatiserande. anger innebär förslaget även att en väljare med funktionsnedsättning eller liknande som anlitar någon annan anhörig eller annan person som hjälp kommer att röja sin valhemlighet för två personer i stället för en person, vilket typiskt sett riskerar att påverka skyddet för väljarens valhemlighet på ett negativt sätt. För regeringen är det en given utgångspunkt att alla väljare ska ges så jämbördiga förutsättningar som möjligt att utnyttja rätten att rösta och det är för legitimiteten i demokratiska system viktigt att rösträtten fullt ut är tillgänglig för alla väljargrupper. Det är av avgörande betydelse för demokratiska val att skyddet mot s.k. gruppröstning upprätthålls i praktiken. Regeringen bedömer dock – mot bakgrund av de invändningar som har rests mot förslaget och i avsaknad av underlag som visar att gruppröstning används som ett verktyg för att påverka väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan göra i ordning sina röster – att förslaget inte bör genomföras. Regeringen vill understryka att fenomenet gruppröstning innebär ett hot mot väljarnas rätt att själva få bestämma vilket parti och vilken kandidat de vill rösta på när det används i syfte att påverka väljare i deras val. Enligt SILC och Democracy Volunteers framstår fenomenet med flera personer bakom valskärmen i en del fall som normaliserat och har inte mötts av protester från röstmottagarnas sida. Rekommendationerna från observatörerna för att motverka fenomenet tar sikte på sådant som ett flertal remissinstanser, bl.a. , lyft fram. Det handlar bl.a. om att skapa en medvetenhet om förekomsten av gruppröstning bland valnämnderna och att förbättra utbildningen av röstmottagarna. Regeringen delar den uppfattningen och bedömer att utbildningsinsatser, till skillnad från reglering, i enlighet med de rekommendationer som lämnats av SILC och Democracy Volunteers på ett mer effektivt och lämpligt sätt kan motverka gruppröstning. I anslutning till kommitténs förslag om biträde åt väljare vid röstningen framför att det bör framgå av lag att tillskrift med punktskrift kan göras på s.k. blanka valsedlar (valsedlar med enbart valbeteckning) för det fall en väljare väljer att ange partinamn och kandidatnamn på detta sätt. Det saknas dock beredningsunderlag för att i detta lagstiftningsärende lämna ett sådant förslag. Kommittén, som fortsätter sitt arbete, har i uppdrag att bl.a. överväga och lämna förslag till åtgärder som kan bidra till att personer med synnedsättning ska kunna personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon (dir. 2020:30). Uppdraget ska slutredovisas (dir. 2021:75). Biträde åt väljare vid valet av valsedlar Regeringens förslag: Väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan ta sina valsedlar på den avskärmade plats där valsedlarna finns utlagda ska på begäran få hjälp med detta av röstmottagarna i den utsträckning som behövs. En sådan väljare får också anlita någon annan person som hjälper honom eller henne med Kommitténs förslag överensstämmer delvis med regeringens. Kommittén föreslår också att det ska vara obligatoriskt för en väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själv kan ta sina valsedlar på den avskärmade platsen att anlita en röstmottagare för det fall väljaren tar hjälp av någon annan person. Kommitténs förslag till lagtext är även i övrigt delvis annorlunda utformat. Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser yttrar sig i denna , kommun och avstyrker kommitténs förslag att en väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själv kan göra i ordning sina röster alltid ska behöva anlita en röstmottagare även om ytterligare en person hjälper väljaren vid De hänvisar till samma skäl som de framfört i frågan om biträde åt väljarna vid röstningen (se avsnitt 6.4), bl.a. att förslaget är stigmatiserande och integritetskränkande för personer med funktionsned- De menar att gruppröstning bör motverkas genom förbättrad utbildning för röstmottagare, säkerställande av god ordning på röstmottagningsställena och genom tydlig information till väljarna om De efterlyser även en analys av hur förslaget påverkar personer med funktionsnedsättning och hur det uppfattas av Även Myndigheten för delaktighet och Kommuner och Regioner (SKR) hänvisar till sina framförda synpunkter som har redovisats i avsnitt 6.4. efterfrågar bl.a. en ytterligare analys av hur skyddet mot otillbörlig påverkan kan säkerställas för grupper som är i behov av mer SKR anger bl.a. att ju fler krav som ställs desto fler hinder skapas för att delta i val vilket kan leda till att valdeltagandet blir ännu lägre bland personer med funktionsnedsättning. anser att tystnadsplikt bör gälla för enskilda som biträder en väljare med att ta valsedlar. Skälen för regeringens förslag Valhemligheten stärks för väljare med funktionsnedsättning eller Enligt den ordning som gäller ska väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan göra i ordning sina röster på begäran få hjälp med detta av röstmottagarna i den utsträckning En sådan väljare får också anlita någon annan person som hjälper honom eller henne vid röstningen (7 kap. 3 § andra stycket Någon motsvarande rätt för väljare som behöver hjälp med att ta sina valsedlar från den avskärmade platsen där valsedlar läggs ut framgår inte uttryckligen av vallagen (jfr 8 kap. 2 § vallagen). 2021/22:52 Kommittén föreslår att väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan ta sina valsedlar på den avskärmade plats där valsedlarna finns utlagda på begäran ska få hjälp med detta av röstmottagarna. Vidare föreslår kommittén att en sådan väljare också ska få anlita ytterligare en person som hjälper honom eller henne med detta. Kommitténs förslag innebär bl.a. att det klargörs att rätten för väljare med funktionsnedsättning eller liknande att få hjälp av röstmottagarna på ett röstmottagningsställe även gäller då väljaren förser sig med sina valsedlar bakom det avskärmade valsedelstället. Ingen remissinstans invänder mot förslaget i denna del. Ett sådant klargörande kan enligt regeringen bidra till att ytterligare stärka skyddet för valhemligheten och får anses ligga väl i linje med reformen med avskärmningar av valsedelställ. Det är därför motiverat att i vallagen klargöra att väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan ta sina valsedlar på den avskärmade plats där valsedlarna finns utlagda på begäran ska få hjälp med detta av röstmottagarna. Som kommittén framhåller framstår det som en lämplig ordning att sådan hjälp ska lämnas i den utsträckning som behövs. Lagtekniskt bör förslaget utformas i linje med den befintliga regleringen om väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan göra i ordning sina röster (jfr 7 kap. 3§ andra stycket vallagen). Regeringen föreslår också, i likhet med kommittén, att det ska klargöras att väljaren får anlita inte bara röstmottagarna utan även någon annan person som hjälper honom eller henne att ta sina valsedlar på den avskärmade plats där dessa finns utlagda. Lagrådet anser att regleringen bör byggas upp på ett i förhållande till 7 kap. 3 § vallagen mer kongruent sätt. Enligt Lagrådet bör förslaget fogas in direkt efter huvudregeln om att väljarna ska kunna ta sina valsedlar utan insyn. Även om regeringen kan se vissa fördelar med en sådan lagteknisk lösning riskerar paragrafen, precis som Lagrådet är inne på, att bli väl omfångsrik och svårtillgänglig. Alternativet är då enligt Lagrådet att dela upp nuvarande 8 kap. 2 § vallagen i två paragrafer. Enligt Lagrådets förslag skulle en ny paragraf, 8 kap. 2 a §, innehålla delar av nuvarande 8 kap. 2 §. Lagrådet föreslår även vissa språkliga ändringar i paragraferna. Mot bakgrund av att behovet av eventuella följdändringar inte kan överblickas inom den tid som står till buds inom ramen för detta lagstiftningsärende anser dock regeringen att en sådan uppdelning av paragraferna inte bör göras. Det bör inte införas en skyldighet för väljare att anlita en röstmottagare För att stärka väljarens skydd mot otillbörlig påverkan av det biträde som väljaren själv utser föreslår kommittén dock att en röstmottagare alltid ska vara närvarande när en annan person hjälper väljaren att ta valsedlar. Mot kommitténs förslag framför , kommun och samma invändningar som redovisas i avsnitt 6.4, bl.a. att förslaget är integritetskränkande och stigmatiserande för personer med funktionsnedsättning. Även Kommuner och Regioner (SKR) hänvisar till de synpunkter som redovisas i det avsnittet, bl.a. att ju fler krav som ställs desto fler hinder skapas för att delta i val vilket kan leda till att valdeltagandet blir ännu lägre bland personer med Vidare efterfrågar för delaktighet även Prop. 2021/22:52 i denna del en ytterligare analys av hur skyddet mot otillbörlig påverkan kan säkerställas för grupper som är i behov av mer individualiserat stöd. I avsnitt 6.4 framhåller regeringen att det är viktigt för legitimiteten i demokratiska system att rösträtten fullt ut är tillgänglig för alla väljargrupper och att det är av grundläggande betydelse att alla väljare ska ges så jämbördiga förutsättningar som möjligt att utnyttja den rätten. Flera remissinstanser menar att förslaget riskerar att skapa hinder för väljare med funktionsnedsättning eller liknande som tillvaratar sin rösträtt. Invändningarna framförs i syfte att skydda dessa väljare från risken att utsättas för integritetskränkande och stigmatiserande behandling vid röstningen. Mot denna bakgrund och av samma skäl som redovisas i avsnitt 6.4 anser regeringen att kommitténs förslag att väljaren endast ska få anlita ett eget biträde som hjälper honom eller henne om det sker i närvaro av en röstmottagare inte bör genomföras. Sammanfattningsvis föreslår regeringen att det klargörs att väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan ta sina valsedlar på den avskärmade plats där valsedlarna finns utlagda på begäran ska få hjälp med detta av röstmottagarna i den utsträckning som behövs. En sådan väljare får också anlita någon annan person som hjälper honom eller henne med detta. Regeringens bedömning: Det bör inte införas någon lagstadgad tystnadsplikt för anhöriga och andra enskilda som hjälper väljare att rösta. Kommitténs förslag överensstämmer inte med regeringens bedömning. Kommittén föreslår att det införs en bestämmelse om tystnadsplikt för anhöriga och andra enskilda som hjälper väljaren att rösta. Kommittén föreslår också att det införs en bestämmelse som ålägger röstmottagarna att informera varje privatperson som hjälper en väljare att rösta att en straffsanktionerad tystnadsplikt gäller för honom eller henne. Remissinstanserna: Remissutfallet är blandat. , i och i är positiva till förslaget men efterfrågar tydlig vägledning om hur informationen om innebörden av en tystnadsplikt ska ges till den som hjälper väljaren och i vilken omfattning. Region tillstyrker förslaget men ifrågasätter röstmottagarnas möjlighet att kontrollera efterlevnaden av en tystnadsplikt.