prop · H803141 · 2021-03-18 00:00:00 — SKR, som tillstyrker förslaget avseende kommunernas möjligheter att ta del av underlag för sin resursfördelning, anger att förslaget behöver kompletteras för att säkerställa att kommuner får rätt att ta del av information som är nödvändig för uppdraget som tillsynsmyndighet. Enligt förbundet är det inte rimligt att kommuner ska begära in dessa uppgifter från fristående förskolor. Även , och kommuner anger att de utöver för resursfördelning har behov av uppgifter för sin tillsynsverksamhet. Några kommuner lyfter också fram andra ansvarsområden än resursfördelning och tillsynsverksamhet som de anser bör omfattas av den sekretessbrytande bestämmelsen. anger att de använder sig av särskilda bearbetningar av uppgifter som stöd för sitt systematiska kvalitetsarbete. kommun understryker vikten av att beakta kommunens alla uppdrag där tolkning av OSL påverkar kommunens 2020/21:141 möjlighet att fullgöra dessa, exempelvis sekretessprövning vid utlämning av allmänna handlingar. kommun anger att tillgång till relevant information krävs för att kunna tillhandahålla en jämförartjänst med så mycket information som möjligt, inför exempelvis skolval. kommun anger att den föreslagna bestämmelsen bör utökas till att omfatta andra situationer där kommuner behöver få tillgång till sekretessbelagda uppgifter om en enskild huvudman i syfte att uppfylla en lagstadgad skyldighet. (borgarrådet) välkomnar den tillfälliga sekretessbrytande bestämmelsen för att säkerställa information och statistik även om detta inte motsvarar den tillgängliga information som fanns tidigare, medan () understryker vikten av att återställa möjligheten att kunna beställa detaljerat statistiskt underlag för vidare strategiska analyser av kommunens utveckling, exempelvis av den generella utvecklingen av socioekonomiska mönster i elevpendlingen för att identifiera segregationens utveckling och skolornas roll. SCB påpekar att den föreslagna bestämmelsens utformning innebär att sekretessen även bryts för uppgifter om sådant som enskilda skolhuvudmäns intäkter och kostnader, vilket är en utvidgning i förhållande till den tidigare tillämpningen. kommun anger att något skydd för enskilda huvudmäns ekonomiska förhållanden inte upprätthålls, eftersom förslaget inte innehåller någon bestämmelse om överföring av sekretess. SCB ifrågasätter om inte begreppet skolenhet vore tydligare än enskild huvudman inom skolväsendet, då normalt redovisar uppgifterna på skolenhetsnivå och en huvudman kan bestå av ett antal olika skolenheter. Även kommunerna fördelar medel på skolenhetsnivå och inte på huvudmannanivå. Skälen för regeringens förslag Tillgången till information inom skolväsendet måste säkerställas i avvaktan på en långsiktig lösning Regeringen avser att låta utreda och föreslå en lämplig lösning för att långsiktigt säkerställa statliga myndigheters, kommuners och andra aktörers tillgång till skolinformation. En sådan långsiktig lösning bedöms dock kunna vara på plats tidigast . Till dess att en sådan lösning är på plats måste den huvudsakliga informationsförsörjningen inom skolväsendet säkerställas genom tillfälliga sekretessbrytande bestämmelser. Vilka uppgifter bör kunna lämnas ut och till vilka mottagare? De tillfälliga sekretessbrytande bestämmelserna bör utformas så att de berörda myndigheternas behov av information tillgodoses huvudsakligen i samma omfattning som var möjligt innan rättsläget förändrades. Uppgifter om enskilda huvudmän inom skolväsendet bör alltså, trots att de numera anses omfattas av statistiksekretess då de förekommer i en särskild verksamhet hos myndighet för framställning av statistik, kunna lämnas ut från en sådan verksamhet i huvudsakligen samma omfattning som . har på regeringens uppdrag redovisat hur myndighetens verksamhet påverkas av det nya rättsläget och i vilka delar som verksam- heten kan bedrivas som avsett (se avsnitt 4). grund bör den sekretessbrytande bestämmelsen möjliggöra att får del av de uppgifter som avser enskilda huvudmän inom skolväsendet som behövs för att ska kunna bedriva sin verksamhet med nationell uppföljning och utvärdering av skolväsendet, nationella studier om måluppfyllelse i skolväsendet, internationella studier om skolväsendet, stöd till skolutveckling, hantering av statliga stöd och bidrag, det nationella informationssystemet för skolväsendet samt redovisning och publicering av andra uppgifter om skolväsendet än vad som ingår i den officiella statistiken och i andra ovan nämnda verksamheter. Utifrån den information som får tillgång till och publicerar får andra statliga myndigheter, kommuner och enskilda i sin tur tillgång till information som de behöver. I promemorian bedöms Skolinspektionens behov av information för sin verksamhet med tillsyn och kvalitetsgranskning, i vart fall i avvaktan på en långsiktig lösning, kunna tillgodoses genom den information som görs tillgänglig genom databaser. Skolinspektionen anger att myndighetens tillgång till uppgifter om bland annat kunskapsresultat i så fall kommer att begränsas och även myndighetens underlag inför inspektion kan komma att försämras vilket försämrar myndighetens förutsättningar att utifrån en behovsanalys välja ut skolor för löpande tillsyn och kvalitetsgranskning samt genomföra inspektion. Myndigheten anger bl.a. att de som komplement till de uppgifter publicerar i sina databaser fått uppgifter om medelvärden för en treårsperiod avseende fristående skolor med så få elever per läsår att många uppgifter av integritetsskäl därför ”dubbelprickas” (se avsnitt 4). Skolinspektionen föreslår därför att uppgift om en enskild huvudmans ekonomiska förhållanden ska få lämnas till Skolinspektionen om uppgiften behövs för Skolinspektionens tillsyn och kvalitetsgranskning. Regeringen anser att den statliga tillsynen är ett viktigt instrument för att säkerställa kvaliteten i skolverksamheten och elevers rätt till en likvärdig utbildning. I den mån det förekommer brister i verksamheten behöver dessa kunna identifieras och åtgärdas. Syftet med den föreslagna bestämmelsen är att myndigheter i huvudsak ska få tillgång till samma information som före praxisändringen. Genom en redovisning av uppgifter avseende en lite skolenhet kommer det sammanslagna elevantalet för de tre åren att överstiga tio elever. Regeringen erfar att med den föreslagna bestämmelsen kommer att kunna förse Skolinspektionen med samma uppgifter som före praxisändringen. Med hänsyn till att den sekretessbrytande bestämmelsen bör vara så snävt utformad som möjligt anser regeringen att det därmed inte finns behov av att bryta sekretessen till förmån för Skolinspektionens verksamhet med tillsyn och kvalitetsgranskning. Regeringen delar därför inte Skolinspektionens uppfattning att förslaget behöver kompletteras. Kommuner har behov av särskilda bearbetningar för att kunna utföra sina åligganden när det gäller resursfördelning efter barns och elevers förutsättningar och behov. Regeringen föreslår att uppgiftslämnande därför ska kunna ske till en kommun, om kommunen behöver uppgifterna för att kunna fullgöra sin skyldighet enligt skollagen att fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov (se 2 kap. 8 b § skollagen). Med skolväsendet avses skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, special- skola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och I skolväsendet ingår också fritidshem som kompletterar utbildningen i förskoleklassen, , grundsärskolan, special- skolan, sameskolan och vissa särskilda utbildningsformer (1 kap. 1 § skol- SCB anger att den föreslagna bestämmelsens utformning innebär att sekretessen även bryts för uppgifter om sådant som enskilda skolhuvud- mäns intäkter och kostnader, vilket är en utvidgning i förhållande till den Enligt SCB kan det därför inte uteslutas att även den typen av uppgifter kan komma att begäras ut i syfte att exempelvis fördela resurser inom en kommun. Regeringen anser att det föreslagna sekretessgenombrottet inte bör omfatta fler uppgifter än som lämnades ut före praxisändringen 2019. Regeringen anser därför att det uttryckligen bör framgå av lagtexten att sekretessgenombrottet avser uppgift om en enskild huvudman inom skolväsendet som avser andra ekonomiska förhållanden än huvudmannens intäkter och kostnader. kommer att omfattas av sekretessgenombrottet kommer då att vara, för- utom huvudmannens identitet, t.ex. uppgifter om genomströmning, elever- nas genomsnittliga meritvärde och lärar- och förskollärartäthet. önskar att det förtydligas om uppgifter om huvud- män som är fysiska personer kommer att omfattas av den sekretess- Regeringen konstaterar att det, som framgår av avsnitt 5, anges i förarbetena till sekretessregleringen att uppgift om en fysisk persons ekonomi kan sägas falla under begreppet personliga förhållanden medan juridiska personer inte har några "personliga förhål- landen" utan bara omfattas av sekretess till skydd för ekonomiska förhål- landen (prop. 1979/80 del A s. 84). Om den sekretessbrytande bestämmel- sen även ska omfatta uppgifter om fysiska huvudmäns ekonomiska förhållanden behöver bestämmelsen alltså även bryta sekretessen till skydd för enskildas personliga förhållanden till den del den omfattar uppgifter om andra ekonomiska förhållanden än intäkter och kostnader. Enligt skolenhetsregistret för fanns det inga fysiska huvudmän för skolenheter för förskoleklass och uppåt. 2019 hade dock 12 av 2 809 förskoleenheter en fysisk person som huvud- För att och kommuner ska få tillgång till de uppgifter de behöver för att kunna fullgöra sina tidigare nämnda uppgifter behöver således den sekretessbrytande regeln utvidgas till att omfatta uppgifter om en enskild huvudman inom skolväsendet som avser andra personliga eller ekonomiska förhållanden än huvudmannens intäkter och kostnader, om uppgifterna behövs hos och kommuner för vissa i lagförslaget SKR och anger att statistik om fristående förskolor, fritidshem och pedagogisk omsorg för vilka kommunen är tillsyns- myndighet enligt 26 kap. 4 § skollagen inte tillgängliggörs på samma sätt som information om andra skolformer, varför kommuner kan hamna i ett läge där de saknar underlag för sin tillsyn. SKR anför att det inte är rimligt att kommuner ska begära in dessa uppgifter från fristående förskolor och att förslaget därför behöver kompletteras för att säkerställa att kommuner får rätt att ta del av information som är nödvändig för uppdraget som Regeringen konstaterar att när det gäller fristående för- skolor har före praxisändringen 2019 publicerat vissa uppgifter om verksamheten på enhetsnivå, såsom antal barn och barngrupper, personaltäthet och andelen personal med förskollärarexamen, medan information saknats på enhetsnivå när det gäller fristående fritidshem och annan pedagogisk omsorg enligt 25 kap. skollagen. Som tidigare framgått är syftet med förslaget att möjliggöra tillgång till i huvudsak samma information som fanns tillgänglig före SCB:s praxisändring. Information om på vilket sätt och i vilken utsträckning kommuner fått tillgång till uppgifter på enhetsnivå för tillsyn av fristående fritidshem och annan pedagogisk omsorg enligt 25 kap. skollagen finns inte tillgänglig i lagstiftningsärendet och framgår inte heller av remissyttrandena. Regeringen anser att tillsynsverksamheten är en grundläggande och viktig funktion för att säkerställa att utbildningen i skolväsendet och annan pedagogisk omsorg enligt 25 kap. skollagen håller en god kvalitet så att barn och elever får den utbildning de har rätt till. avser förslaget enbart att återställa rättsläget till vad som gällde före SCB:s praxisändring 2019. I 26 kap. 6–8 §§ skollagen finns bestämmelser om tillsynsmyndigheters rätt till tillträde till byggnader, lokaler och andra utrymmen som används i verksamhet som står under deras tillsyn och om skyldighet för den vars verksamhet står under tillsyn att lämna upplysningar samt tillhandahålla handlingar och annat material som behövs för tillsynen samt om tillsynsmyndighetens möjlighet att meddela förelägganden. Regeringen anser inte att den tillfälliga sekretessbrytande bestämmelsen bör utvidgas utöver vad som kan anses nödvändigt och att kommunerna fram till dess den permanenta lösningen är på plats får använda sig av tillgängliga uppgifter och de verktyg som finns i skollagen. Utöver frågan om tillsyn tar flera remissinstanser upp behov av ytterligare uppgifter. kommun anger att de behöver så mycket information som möjligt för att kunna tillhandahålla en jämförartjänst, inför exempelvis skolval. Regeringen bedömer att sådana behov tillfälligtvis kan tillgodoses genom databaser och publiceringar. SKR och kommun lyfter att sekretessbelagda uppgifter om en enskild huvudman bör lämnas ut i de fall en kommun behöver få tillgång till dem i syfte att uppfylla en lagstadgad skyldighet. När det gäller den lagstadgade skyldigheten att bedriva systematiskt kvalitetsarbete enligt 4 kap. skollagen, som nämner, anser regeringen att huvudmannens behov av information, till dess den långsiktiga lösningen är på plats, torde täckas av huvudmannens uppgifter om den egna utbildningen i kombination med de uppgifter som kommer att publicera. Kommuner har vidare, som SKR och påpekar, enligt 29 kap. 19 § skollagen en skyldighet att informera vårdnadshavare och elever om utbildning i förskolor, förskoleklasser, grundskolor, grundsärskolor, fritidshem, gymnasieskolor och gymnasiesärskolor och om sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. skollagen som erbjuds i eller av kommunen. Kommunen ska också informera om sådana riksrekryterande utbildningar som avses i 16 kap. 45 § och 19 kap. 37 § skollagen och om motsvarande utbildningar vid fristående skolor. Regeringen beslutade förordningen (2020:833) om skolenhetsregister. Registret innehåller uppgifter om skolenheter inom skolväsendet, bl.a. vilken utbildning som förekommer vid skolenheten och inriktning för fristående skolenheter. Registret innehåller dock inte uppgifter om förskoleenheter, fritidshem och annan pedagogisk omsorg. När det gäller förskolor 2020/21:141 kommer den föreslagna sekretessbrytande bestämmelsen att innebära att återigen kommer att kunna publicera de uppgifter om förskolor som har publicerats på enhetsnivå. Dessa uppgifter innefattar dock Vid framtagandet av förordningen om skolenhets- register framfördes önskemål om att skolenhetsregistret bör utvidgas till att omfatta även uppgifter om förskoleenheter. frågan om en eventuell utvidgning av registret. När det gäller förskolor och fritidshem som inte är knutna till en skolenhet är det dock läges- kommunen som både prövar ärenden om godkännande av enskild huvud- man (2 kap. 7 § skollagen) och som har tillsyn över sådana huvudmän (26 kap. 4 § 1 skollagen). Lägeskommunen bör därför ha den information som behövs för att kunna uppfylla sin informationsskyldighet enligt 29 kap. 19 § skollagen. På motsvarande sätt är det lägeskommunen som både prövar bidrag till enskilda huvudmän för annan pedagogisk omsorg enligt 25 kap. skollagen (25 kap. 10 § skollagen) och som har tillsyn över sådana huvudmän (26 kap. 4 § 2 skollagen). Även när det gäller dessa verksamheter bör således lägeskommunen ha tillgång till den information som behövs för att kunna fullgöra sin lagstadgade informationsskyldighet. Återstår således frågan om fritidshem knutna till en skolenhet. Skolinspektionen som både prövar ärenden om godkännanden av huvud- män för sådana verksamheter (2 kap. 5 § skollagen) och som har tillsyn över dem (26 kap. 3 § skollagen). Det innebär att lägeskommunerna bör kunna vända sig till Skolinspektionen och få de uppgifter de behöver för att kunna fullgöra sin uppgiftsskyldighet om kommunen inte har tillgång till dessa uppgifter på annat sätt. Övriga önskemål om tillgång till uppgifter, exempelvis kommuns önskemål om statistik som underlag för vidare strategiska analy- ser av kommunens utveckling, får övervägas i samband med den lång- Som nämnts i avsnitt 5 gäller det som föreskrivs i OSL om uppgiftsläm- nande till andra myndigheter också mellan olika verksamhetsgrenar inom en myndighet när de är att betrakta som självständiga i förhållande till varandra (8 kap. 2 § OSL). Den föreslagna sekretessbrytande bestämmel- sen innebär därför i förhållande till inte bara att sekretessen bryts mellan myndigheter, som t.ex. SCB och , utan även mellan statistikenheter och myndigheten i övrigt. Som framgår ovan föreslås att den sekretessbrytande bestämmelsen ska avse sådana uppgifter om enskilda huvudmän inom skolväsendet som avser andra uppgifter om dennes personliga eller ekonomiska förhållanden än intäkter och utgifter som behövs för att ska kunna utföra vissa angivna uppgifter och för att kommuner ska kunna utföra sin lagstadgade skyldighet att fördela resurser efter barns och elevers olika förutsättningar och behov. SCB ifrågasätter om inte begreppet skolenhet vore tydligare än begreppet enskild huvudman inom skolväsendet då Skol- verket normalt redovisar uppgifterna på skolenhetsnivå, då en huvudman kan bestå av ett antal olika skolenheter och då kommunerna fördelar medel på skolenhetsnivå och inte på huvudmannanivå. att enligt skollagen ska ett godkännande av en enskild huvudman avse viss utbildning vid en viss skolenhet eller förskoleenhet (2 kap. 5 §). man kan dock ha flera godkännanden. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev vid en fristående skolenhet (se exempelvis 10 kap. 37 §). Om uppgifter endast skulle kunna lämnas ut om skolenheter Prop. 2020/21:141 och inte om vem som är huvudman försvåras t.ex. Skolinspektionens tillsyn av enskilda huvudmän. Regeringen konstaterar även att det förekommer att statsbidrag fördelas på huvudmannanivå. Regeringen anser därför att förslaget till sekretessbrytande regel bör avse ovan nämnda uppgifter om enskilda huvudmän inom skolväsendet. Den personuppgiftsbehandling som kan bli aktuell i sammanhanget faller under och rådets förordning (EU) 2016/679 av den om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), nedan benämnd dataskyddsförordningen, och lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning, nedan benämnd dataskyddslagen. Med personuppgifter avses enligt dataskyddsförordningen uppgifter om en identifierad eller identifierbar fysisk person (artikel 4.1). Uppgifter om juridiska personer omfattas inte av denna definition. Däremot kan t.ex. kontaktuppgifter till en fysisk person som är företrädare för en juridisk person utgöra personuppgifter. Det bedöms dock inte bli aktuellt att behandla uppgifter om juridiska personers företrädare i samband med tillämpningen av den föreslagna sekretessbrytande bestämmelsen. Som nämnts tidigare var enligt den officiella statistiken avseende förskoleverksamhet 2019 endast 12 av totalt 2 809 enskilda huvudmän fysiska personer, medan ingen fysisk person var huvudman för skolenheter inom det obligatoriska skolväsendet eller för skolenheter inom gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan enligt skolenhetsregister för . När det gäller den kommunala vuxenutbildningen kan bara kommuner och regioner vara huvudmän. Det innebär att nästan alla enskilda huvudmän inom skolväsendet är juridiska personer, t.ex. aktiebolag eller ideella föreningar. Den allra största delen av de uppgifter som kan komma att behandlas med anledning av de sekretessbrytande bestämmelserna dels för utlämnande, dels hos den mottagande myndigheten, utgör alltså inte upplysningar som avser identifierade eller identifierbara fysiska personer. I denna del medför förslagen således inte att någon behandling av personuppgifter kommer att ske. Eftersom även fysiska personer kan vara huvudmän inom skolväsendet kan dock ett utlämnande av uppgifter enligt den sekretessbrytande bestämmelsen komma att innefatta behandling av huvudmäns personuppgifter, exempelvis namn på fysiska personer som är huvudmän. De uppgifter som kommer att kunna lämnas ut med stöd av de sekretessbrytande bestämmelserna och som myndigheterna har behov av är desamma som lämnades ut före den ändrade tolkningen av bestämmelsen om statistiksekretess. Som framgår ovan ska det inte bli aktuellt att lämna ut uppgifter om andra enskilda fysiska personer än huvudmän inom skolväsendet. Uppgifter om t.ex. elever i fristående skolor eller deras vårdnadshavare ska således inte lämnas ut, i vart fall inte så att sådana enskilda kan identifieras direkt eller indirekt. För att en behandling av personuppgifter ska vara laglig krävs att det finns en rättslig grund för behandlingen enligt artikel 6 i EU:s dataskydds- 2020/21:141 förordning. Enligt den föreslagna sekretessbrytande bestämmelsen får uppgifter som omfattas av statistiksekretess och som avser en enskild huvudman i skolväsendet endast lämnas över till och kommuner för utförandet av vissa angivna uppgifter. Dessa uppgifter får anses vara uppgifter av allmänt intresse. Då det rör sig om verksamheter som regleras i författningar – t.ex. skollagen, förordningar med instruktioner för myndigheterna eller andra förordningar – är uppgifterna fastställda i nationell rätt enligt artikel 6.3 i dataskyddsförordningen och 2 kap. 2 § dataskyddslagen. Den behandling av personuppgifter som är nödvändig kan därmed ske med stöd av den rättsliga grunden uppgift av allmänt intresse i artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen. Sådana uppgifter som avses i artikel 9 i dataskyddsförordningen, s.k. känsliga personuppgifter, kommer inte att behandlas. De personuppgifter som kan komma att behandlas, exempelvis namn på fysiska personer som är huvudmän, är att anse som harmlösa och är normalt offentliga i andra sammanhang. Som framgår ovan (avsnitt 6.1) behövs statistiska uppgifter om enskilda huvudmän inom skolväsendet för flera mycket angelägna ändamål och regeringen anser att det är av stor vikt att åter kunna tillgodose detta informationsbehov. Den behandling av personuppgifter som aktualiseras genom förslaget bedöms inte innebära något betydande intrång i den personliga integriteten. Regeringen bedömer mot denna bakgrund att den personuppgiftsbehandling som förslaget medför är proportionerlig. Regeringens förslag: De ändringar i offentlighets- och sekretesslagen som innebär att det införs nya sekretessbrytande bestämmelser ska träda Ändringarna i offentlighets- och sekretesslagen som innebär att dessa bestämmelser upphävs ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Av de som yttrat sig över förslaget är den stora majoriteten positiva, däribland (), Statens skolverk, Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolstyrelsen, Justitiekanslern, i , Förvaltningsrätten i Stock- holm, (tidigare Datainspektionen), Stats- kontoret, , , , , , , Smedje- backens, och Åre kommuner, Kommuner och Regi- oner, IV – Idéburen välfärd (tidigare FSO), , Ingen remissinstans har invänt mot den föreslagna ikraftträdandetid- punkten för de nya bestämmelserna. När det gäller förslaget att bestämmelserna ska upphävas understryker SCB vikten av att sekretessgenombrottet enbart blir tillfälligt. , och föreslår att för- slaget ska gälla permanent. Skälen för regeringens förslag: Som redan angetts är det av stor vikt Prop. 2020/21:141 att statistik på skolenhetsnivå åter kan bli offentligt tillgänglig. betydelse för att myndigheter och kommuner ska få underlag för att fullgöra författningsreglerade uppgifter och för att elever och deras vårdnadshavare vid val av skola ska få tillgång till ett sådant underlag att de kan fatta välinformerade beslut. De nya sekretessbrytande bestämmelserna bör därför träda i kraft . Det bedöms vara . Fram till dess får alla intressenter klara sig med uppgifter som är uppdaterade till (se avsnitt 4 och 6). Regeringen delar SCB:s uppfattning att de föreslagna bestämmelserna ska vara tillfälliga.