prop · H80375 · 2021-03-16 00:00:00 — verksamhet som drivs i egen regi, innebär inte att kraven är lägre vad gäller Oavsett om tillståndsplikt är ett krav eller inte utövar Inspektionen för vård och omsorg tillsyn över både offentlig och enskild Den statliga tillsynen innebär en granskning av att verksamheten uppfyller de krav och mål som formulerats i lagar och andra Kvalitetskraven är desamma oavsett regi. omfattande arbete för att stärka kvaliteten inom olika samverkar ett flertal olika myndigheter för att stödja kunskapsutveckling i . styrning är ett initiativ av regeringen. Stärkta resurser och ökad reglering för att säkerställa en tillräcklig bemanning är andra initiativ från rege- Regeringens bedömning var i budgetpropositionen att frågan om gene- rell tillståndsplikt för socialtjänstverksamhet inte behöver utredas ytterligare och ansåg med detta att tillkännagivandet var slutbehandlat. ansåg dock att tillkännagivandet inte kunde anses slutbehandlat genom de redovisade åtgärderna (bet. 2017/18:SoU1, rskr. 2017/18:121). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9 s. 160) angavs att frågan bereds inom ramen för den sakpolitiska överens- kommelsen mellan Socialdemokraterna, och de gröna (, punkt 61) och att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. Regeringen avser att återkomma till i budgetpropositionen för Punkten är inte slutbehandlad. Motioner under allmänna motionstiden /17, bet. 2016/17:FöU7 redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 24), skr. 2018/19:75 (S 12) och skr. 2019/20:75 (S 6). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 27 om krisberedskapen inom sjukvården*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör göra en översyn av de konsekvenser som den resursbrist som lett till stabsläge vid flera sjukhus skulle få vid en extraordinär händelse med stor belastning på samhällets vårdresurser och tillkännagett detta för rege- ringen (bet. 2016/17:FöU7 s. 84 f.). Regeringen beslutade i regleringsbrev för att ge Social- styrelsen i uppdrag att, i linje med tillkännagivandet, analysera vilken kapacitet svensk sjukvård har vid överbeläggningar eller akut personal- brist samt vilka konsekvenser sådan resursbrist skulle få vid en extra- ordinär händelse. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av hälso- och sjukvårdens beredskap inför och vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap samt lämna förslag på hur hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera denna typ av händelser långsiktigt bör utvecklas (S 2018:09, dir. 2018:77). I uppdraget ingår att, utifrån kartläggning och analys, utarbeta en nationell färdplan för hur beredskapen inom hälso- och sjukvården ska kunna utvecklas avseende allvarliga händelser i fredstid. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv (dir. 2019:83) med uppdrag att utreda åtgärder för att förebygga och hantera situationer med brist på hälso- och sjukvårdsmaterial och läkemedel även om det inte föreligger någon allvarlig händelse som påverkar försörjningen. Bakgrunden var de allvarliga problem med materialförsörjningen som hade drabbat några regioner. Utredningen lämnade delbetänkandet Hälso- och sjukvård i det civila försvaret – underlag till försvarspolitisk inriktning (SOU 2020:23) som utgjorde underlag för regeringens arbete med den försvarspolitiska propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30). Regeringen beslutade om ett tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2020:84). Tilläggsdirektivet anger att uppdraget utvidgas på så sätt att utredningen ska beakta erfarenheter av utbrottet av sjukdomen covid-19 under det fortsatta utredningsarbetet. Utbrottet av covid-19 har fått stora konsekvenser för hälso- och sjukvården och föranlett ett flertal åtgärder från regeringens, myndigheternas, regionernas och kommunernas sida. Flera uppdrag har beslutats som rör beredskapsområdet och försörjningsfrågor. Här kan särskilt nämnas uppdrag till om att stärka beredskapsarbetet, om att bistå regionerna genom att på nationell nivå säkra tillgången på skyddsutrustning och annat material respektive medicinteknisk utrustning, om fördelning av sjukvårdsmateriel och om en samordningsfunktion för intensivvårdsplatser. När det gäller tillgången till läkemedel har bl.a. fått i uppdrag att öka samordningen för att säkra 2020/21:75 Social- departementet tillgången till sådana läkemedel som bedöms vara av central betydelse vid eventuella störningar till följd av spridningen av det nya coronaviruset. Utredningen ska under sitt fortsatta arbete beakta erfarenheter och resultat av dessa och andra uppdrag som är av betydelse för de frågor som ingår i Uppdraget ska i stället Utredningen ska dock lämna en delredovisning av de delar som avser försörjning av hälso- och sjukvårdsmateriel och läkemedel. Motioner under allmänna motionstiden /17, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 25), skr. 2018/19:75 (S 13) och 2019/20:75 (S 7). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om att utveckla patientlagen*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ta initiativet till en översyn av patientlagen med syftet att stärka patientens ställning och återkomma till , och tillkännagett detta för regeringen (bet. s. 21 f.). I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. s. 50) redogjorde regeringen för tillkännagivandet och de rapporter samt initiativ som gjorts med koppling till genomförandet av patientlagen. Vidare konstaterade regeringen följande. Patientlagen trädde i kraft den Myndigheten för vård- och omsorgsanalys följde genom- förandet av patientlagen –2017, vilket innebär att de resultat som myndigheten redovisade baserades på knappt med gällande lagstiftning. Regeringen avser mot den bakgrunden att initiera en förnyad uppföljning av lagens efterlevnad samt av det övriga arbete som pågår för att stärka patientens ställning i svensk hälso- och Frågan om hur patientlagen eventuellt kan utvidgas för att stärka patientens inflytande prövas i detta sammanhang. Regeringen beslutade att ge Myndigheten för vård och omsorgsanalys i uppdrag att följa upp patientlagens genomslag. uppdraget ingår att myndigheten ska analysera patientlagens efterlevnad, analysera patienters inställning till de valmöjligheter som följer av lagen, samt analysera vad individers möjlighet att välja utförare av offentligt finansierad öppen vård har inneburit för hälso- och sjukvården. ingår det även att redogöra för exempel på andra pågående insatser som myndigheter, huvudmän och vårdgivare har tagit initiativ till och som syftar till att stärka patientens ställning i svensk hälso- och sjukvård. Myndigheten ska dessutom ge förslag på hur patientens ställning kan stärkas ytterligare, med utgångspunkt i principen vård efter behov. Uppdraget ska redovisas . I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9 s. 38) angavs att regeringen anser att tillkännagivandet är slutbehandlat genom det beslutade uppdraget till Myndigheten för vård och omsorgsanalys. Punkten är slutbehandlad. Punkt 15 om att utveckla vårdvalet i den specialiserade öppenvården*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag om att utveckla vårdvalet i den specialiserade öppenvården och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SoU10 s. 47 f.). Utredningen för en mer jämlik vård (S 2017:08) har av rege- ringen haft i uppdrag att utreda hur styrningen av hälso- och sjukvården bättre kan främja en jämlik och behovsbaserad vård (dir. 2017:128). Med utgångspunkt i tillitsbaserad styrning skulle utredaren bl.a. analysera och överväga olika alternativ när det gäller vilka styrsystem för hälso- och sjukvården som bäst överensstämmer med målsättningarna i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och principen om vård efter behov på lika villkor till hela befolkningen. Uppdraget innefattade att med en sådan utgångs- punkt även se över lagen (2008:962) om valfrihetssystem. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 2019:42). Vidare har utredningen utveckling för god och nära vård (S 2017:01, dir. 2017:97) haft i uppdrag att analysera ändamålsenligheten med uppdelningen i öppen och sluten vård i relation till utredningens övriga förslag samt redogöra för vilka konsekvenser en förändring respektive borttagning av dessa begrepp skulle kunna få. Utredningen lämnade sitt huvudbetänkande God och nära vård – En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem (SOU 2020:19) till regeringen . Utredningen valde att inte föreslå några ändringar i indelningen av öppen och sluten vård. Regeringen gav Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att analysera patientlagens efterlevnad, analysera patienters inställning till de valmöjligheter som följer av lagen, samt analysera vad individers möjlighet att välja utförare av offentligt finansierad öppen vård har inneburit för hälso- och sjukvården i stort. Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser att återkomma till efter detta. Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 15. Samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård Prop. 2016/17:106, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 35), skr. 2018/19:75 (S 14) och skr. 2019/20:75 (S 8). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om samlat omhändertagande av de mest sjuka äldre och kroniskt multisjuka patienterna*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag om det samlade omhändertagandet i vården och omsorgen av de mest sjuka äldre och kroniskt multisjuka patienterna och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SoU18 s. 5). Regeringen beslutade att ge utredningen ordnad utveckling för god och nära vård ett tilläggsdirektiv (S 2017:01, dir. 2017:97). Tilläggsdirektivet innehöll ett uppdrag om att utreda och lämna förslag på hur samverkan mellan primärvården och den kommunala 2020/21:75 Social- departementet hälso- och sjukvården och omsorgen kan underlättas och hur gränssnittet mellan dessa verksamheter bör se ut. Ytterligare ett tilläggsdirektiv till I tilläggsdirektivet ingick att undersöka hur samordningen av vårdinsatser för patienter och brukare med omfattande och komplexa vårdbehov kan förbättras och att se över befintlig lagstiftning när det gäller krav på vårdplaner. ursprungliga uppdrag låg också att ta fram ett nationellt uppdrag för primärvården, vilket är av stor vikt för det samlade omhändertagandet för Utredningen lämnade ett första delbetänkande 2017. delbetänkande lämnades , God och nära vård – En pri- märvårdsreform (SOU 2018:39). sitt huvudbetänkande God och nära vård – En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem (SOU 2020:19) till regeringen. bl.a. en lagreglerad skyldighet för regionen och kommunen att samverka Betänkandet har remissbehandlats och remissynpunkterna analyseras i . Regeringen har vidare i skrivelsen Framtidens äldreomsorg – en natio- nell kvalitetsplan (skr. 2017/18:280) behandlat frågor som rör sjuka äldre. Skrivelsen överlämnades till . Regeringen har också i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1) beslutat om , 2019 och 2020 till kommuner och regioner för samverkan vid utskrivning från sjukhus samt har avsatts i vårändringsbudgeten för 2018 (prop. 2017/18:99) för att bidra till ökad kunskap om lagstiftningen och de verktyg som finns för en välfungerande samverkan. Vidare kan nämnas att har tagit initiativ till en förstudie för att kartlägga och analysera hur myndigheten kan utöka och förbättra stödet till hälso- och sjukvård. Regeringen har med anledning av förstudien gett i uppdrag att stärka stödet till den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården. fått disponera totalt för uppdraget. drag ska slutredovisas . För de individer som tillkännagivandet handlar om är kommunalt finansierad hälso- och sjukvård en viktig Genom att stärka den vårdinstansen ökar förutsättningarna för ett samlat omhändertagande av målgruppen. Regeringen avser att slutbehandla tillkännagivandet i samband med att en proposition överlämnas till med anledning av betänkandet God och nära vård – En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem (SOU 2020:19), vilket planeras att kunna göras tidigast . Punkten är inte slutbehandlad. om statens styrning genom riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården 2016/17:110, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 38), skr. 2018/19:75 (S 15) och 2019/20:75 (S 9). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om bortre tidsgräns*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen i fortsättningen bör fastställa en bortre tidsgräns för nya riktade statsbidrag och tillkännagett detta för regeringen 2016/17:SoU19 s. 6 f.). Punkt 2 om uppföljning och effektutvärdering*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen i fortsättningen bör ut- forma riktade statsbidrag på ett sätt som underlättar uppföljning och effekt- utvärdering och tillkännagett detta för regeringen (bet. s.6 f.). Punkt 3 om översyn*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör göra en översyn av befintliga riktade stats- bidrag som saknar en tidsgräns och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SoU19 s. 6 f.). Punkt 4 om systematisk process*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att staten bör ta fram en nationell övergripande plan för att få till stånd en systematisk process vid beslut om införande av nya riktade statsbidrag och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SoU19 s. 6 f.). Punkt 5 om prestationsbaserade statsbidrag*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om prestationsbaserade statsbidrag och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SoU19 s. 6 f.). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9 s. 37) angavs vad gäller de fem tillkännagivandena om riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården följande. Regeringen beslutade att ge Statskontoret i uppdrag att översiktligt redovisa och analysera utvecklingen av statens styrning av kommuner och regioner och deras verksamheter. Till följd av regeringens arbete med det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 och på grund av att regeringen behövt göra nödvändiga prioriteringar avser regeringen att återkomma i frågorna om riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården . Följande punkter är inte slutbehandlade: 1–5. Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken Prop. 2016/17:188, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 49), skr. 2018/19:75 (S 17) och skr. 2019/20:75 (S 10). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om samlat helhetsgrepp om funktionshinderspolitiken*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att det behöver tas ett samlat helhetsgrepp om funktionshinderspolitiken (bet. 2017/18:SoU5 s. 10). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över styrningen inom funktionshinderspolitiken (S 2017:09, dir. 2017:133). lämnade utredningen sitt slutbetänk- ande Styrkraft i funktionshinderspolitiken (SOU 2019:23). 2020/21:75 Social- departementet Ärendet bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 12 om valfrihet*: har tillkännagett att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att alla personer med funktionsnedsättning som har beviljats en insats ska få möjlighet att välja utförare enligt ett tillkännagivande som gjorde (bet. 2017/18:SoU5 s. 23 f.). Utskottet anför i betänkandet att det borde vara självklart att alla brukare har likvärdiga möjligheter att bestämma över sin personliga assistans. Även den som får sin personliga assistans från kommunen bör få en rätt att välja utförare genom att lagen (2008:962) om valfrihetssystem tillämpas. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i upp- drag att se över assistansersättningen i socialförsäkringsbalken och delar av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (S 2016:03, dir. 2016:40). lämnade utredningen sitt slutbetänkande Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen (SOU 2018:88). Betänkandet är remitterat och bereds inom . Regeringen avser att återkomma i frågan. Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 2 och 12. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Prop. 2017/18:1, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 54), skr. 2018/19:75 (S 18), skr. 2019/20:75 (S 11). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om generell tillståndsplikt*: har tillkännagett att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag som innebär att samma krav på tillstånd som gäller för enskilda för att yrkes- mässigt bedriva verksamhet inom även ska gälla för offent- lig verksamhet enligt ett tillkännagivande som gjorde 2017 (bet. 2017/18:SoU1 s. 37 f.). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9 s. 160) angavs att frågan bereds inom ramen för den sakpolitiska överens- kommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna (, punkt 61) och att tillkännagivandet inte är slutbehandlat. I likhet med hanteringen av tillkännagivandet i rskr. 2016/17:156 avser regeringen att återkomma till i budgetpropositionen . Punkten är inte slutbehandlad. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 2017/18:1, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 55), skr. 2018/19:75 (S 19) och skr. 2019/20:75 (S 12). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om stärkt rehabiliteringskedja (reservation 12)*: har tillkännagett för regeringen det som anförs i reservationen (rskr. 2017/18:124 och bet. 2017/18:SfU1 s. 63 f.). I reservationen anförs att kontrollinsatser av olika slag, inklusive tidsgränser, minskar användningen av sjukförsäkringen och att en regelbunden uppföljning av den försäkrades arbetsförmåga bör göras under hela sjukfallet fram till en bortre tidsgräns. Regeringen ska enligt tillkännagivandet återkomma till med lagförslag i enlighet med det anförda. Ärendet bereds i och regeringen avser att återkomma till med anledning av tillkännagivandet i budgetpropositionen . Punkten är inte slutbehandlad. En ny beslutsprocess för den högspecialiserade vården Prop. 2017/18:40, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (S 24) och skr. 2019/20:75 (S 13). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 6 om parlamentarisk utredning (reservation 5)*: har tillkännagett för regeringen det som anförs i reservationen (rskr. 2017/18:176 och bet. 2017/18:SoU18 s. 22). Enligt tillkännagivandet bör regeringen tillsätta en parlamentarisk utred- ning för att klarlägga förutsättningarna för en ändamålsenlig ansvarsför- delning mellan staten och nuvarande huvudmän när det gäller sjukvården. Vad gäller ansvarsfördelningen mellan staten och de nuvarande huvud- männen, så konstaterade regeringen i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.5 s. 44) att en utredning om statens kontra läns och regioners ansvar hade avslutats av den s.k. , som lämnade betänkandet Myndighetsgemensam indelning – samverkan på regional nivå (SOU 2018:10). Regeringen uppgav att regeringen har analyserat frågan och avser att återkomma till med anledning av tillkännagivandet i budgetpropositionen . Ibudgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 36–37) anges utöver vad som redovisades i budgetpropositionen följande. Regeringen har inlett en analys avseende tillkännagivandet men bedömer att frågan behöver analyseras vidare i ljuset av de nya situationer och de behov som uppstått under hanteringen av covid-19. Regeringen avser att återkomma till med anledning av tillkännagivandet i budgetpropositionen . Punkten är inte slutbehandlad. 2017/18:3191 yrkande 3 och 2017/18:3191 yrkande 4, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (S 27) och skr. 2019/20:75 (S 15). Skrivelsen är slutbehandlad. 2020/21:75 Social- departementet 2020/21:75 Social- departementet Punkt 24 om yttrande i förundersökningar*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att vidta åtgärder för att säkerställa att yttranden i förundersökningar håller hög kvalitet (bet. 2017/18:SoU13 s. 38). Tillkännagivandet behandlas under punkt Ju 40 (rskr. 2017/18:188). Alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor Motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (S 30) och skr. 2019/20:75 (S 16). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om gårdsförsäljning inom ramen för Systembolagets detaljhan- delsmonopol*: har tillkännagett att regeringen, under förutsätt- ning att Systembolagets detaljhandelsmonopol kan upprätthållas, bör verka för en lagstiftning som möjliggör gårdsförsäljning i begränsad utsträckning (bet. 2017/18:SoU8 s. 12 f.). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över frågan om gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker (dir. 2020:118, S 2020:15). Utredaren ska bland annat att göra en EU- rättslig analys av om och i sådant fall föreslå hur gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker kan införas i hela landet under förutsättning att detaljhandelsmonopolet säkras. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen avser därefter att återkomma till . Punkten är inte slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /16, 2016/17 och 2017/18, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (S 34) och skr. 2019/20:75 (S 17). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 10 om kvalitetsskillnader hos vårdmottagningar*: har tillkännagett att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att ta fram förslag på hur de nationella kvalitetsregistren kan bli tillgängliga för den enskilde så att kvaliteten mellan olika vårdmottagningar kan jämföras (bet. 2017/18:SoU9 s. 45 f.). Regeringen beslutade att ge respektive Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att lämna förslag på hur uppföljningen av vården kan utvecklas med avseende på kvalitet och omotiverade skillnader. Särskild vikt skulle fästas på användande av patientrapporterade utfalls- och upplevelsemått. Uppdragen redovisades av myndigheterna i varsin rapport . I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.4.4 s. 51) redogjorde regeringen för tillkännagivandet och uppgav bl.a. följan- de. Rapporterna från och Myndigheten för vård- och om- sorgsanalys utgör viktiga underlag för regeringens fortsatta arbete. har regeringen även ingått en överenskommelse med kom- muner och regioner om stöd till kvalitetsregister där en central del är att ytterligare stärka och utveckla registren för att skapa förutsättningar till jämförelser och tillgängliggörande av vårdens kvalitet. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9 s. 37) anges följande. Regeringen ingick 2019 en överenskommelse med kommuner och regioner angående för att det fortsatta arbetet med att utveckla och tillgängliggöra kvalitetsregistren. Vidare har ett pågående uppdrag att analysera förutsättningarna för ett primärvårdsregister, vilket också är en grundförutsättning för att kunna jämföra kvaliteten mellan olika vårdmottagningar. Regeringen avser att återkomma i frågan 2021. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 27 om cancerstrategi*: har tillkännagett att regeringen bör ta fram en ny cancerstrategi (bet. 2017/18:SoU9 s. 78 f.). I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.5 s. 45) redogjorde regeringen för tillkännagivandet och anförde att en lång- siktig inriktning för det nationella arbetet med cancervården presenterades av regeringen . Syftet med den långsiktiga inriktningen är att skapa tydlighet kring hur regeringen vill att det nationella arbetet med cancervården ska utvecklas nu och . Dessutom ska inriktningen ligga till grund för fortsatta insatser för att rusta cancervården inför framtidens utmaningar. Regeringen ansåg i budgetpropositionen att till- kännagivandet var tillgodosett och därmed slutbehandlat. ansåg dock att tillkännagivandet inte kunde anses slutbehandlat genom de redovisade åtgärderna (bet. 2018/19:SoU1, rskr. 2018/19:111). I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.4.4) redogjorde regeringen för tillkännagivandet och anförde följande. Betänkandet En nationell cancerstrategi för framtiden (SOU 2009:11) har utgjort grunden för arbetet med att utveckla cancervården i .