prop · H803211 · 2021-06-22 00:00:00 — Exempel på sådana nätverk är för bidragsgivning, i vilket ett trettiotal myndigheter ingår, och Myndigheten för ungdom- och civilsamhällesfrågors myndighetsnätverk för det civila Information om pågående utvärderingar finns på Allmänna Skr. 2020/21:211 arvsfondens webbplats. 7Regeringens bedömning av Arvsfondsdelegationens verksamhet och utveckling Regeringens bedömning: Arvsfondsdelegationen har sammantaget fördelat medel på ett väl genomfört sätt och i enlighet med Allmänna arvsfondens ändamål och de prioriterade områdena. Verksamheten har kunnat genomföras på ett betryggande sätt under pandemin och projekten har till stora delar lyckats ställa om till de nya förutsättningarna. Det är viktigt att åtgärder för att bibehålla kvaliteten i handläggningen och för att effektivisera verksamheten fortsätter. Det arbete som genomförs för att säkerställa att arvsfondens medel används på rätt sätt är tillfredsställande och det omfattande arbete som Kammarkollegiet har genomfört för att säkerställa att gällande redovisningsregelverk följs är mycket positivt. Den samlade bedömningen är att Arvsfondsdelegationen i allt väsentligt fullgör sitt uppdrag, och har kunnat göra det även under pandemin. Det är positivt att arbetet för en ökad kännedom och kunskap om arvsfonden och förtroende för dess verksamhet fortlöper och utvecklas. Det finns dock fortsatt behov av att öka antalet kvalitativa ansökningar i hela landet och att de positiva resultat som projekten genererar sprids nationellt för att därmed öka kunskapen i hela landet. Det gäller inte minst när ändamålet för fonden nu har breddats till att även omfatta att främja verksamhet till förmån för äldre personer. Skälen för regeringens bedömning Regeringen anser att det är angeläget att den administrativa verksamheten är kostnadseffektiv, att kostnaderna är välmotiverade och hålls på en rimlig nivå. Kammarkollegiet är Arvsfondsdelegationens värdmyndighet och de stödjande resurserna är samlade under en arvsfondsavdelning. För att volymen beviljade projektmedel ska motsvara inflödet av medel till Allmänna arvsfonden har resurser tillförts den handläggande och administrativa verksamheten vid Kammarkollegiet. Trots att driftskostnaderna för kanslistöd för Arvsfondsdelegationen ökat sett har driftskostnaderna i förhållande till beslutade projektmedel minskat . Det förklaras av att volymen beslutade projektmedel har ökat i en högre takt än de totala driftskostnaderna. Driftskostnaderna per beslut om projektansökning ökade däremot, från 2019 till 2020. 2020/21:211 Flera åtgärder vidtogs för att effektivisera verksamheten, och pandemin av sjukdomen covid-19 som bröt ut har påskyndat digitaliseringen av verksamheten. Det är viktigt att åtgärder för att bibehålla kvaliteten i handläggningen och för att effektivisera verksamheten fortsätter. Arvsfondsdelegationen fördelade till projekt , mätt som ettåriga beslut. Det är det högsta årsbeloppet i arvsfondens historia och en ökning med från föregående år. Stödet fördelade sig på 459 bifallsbeslut och 416 projekt, vilket är marginellt färre än 2019. Antalet inkomna ansökningar om stöd uppgick till 963, vilket är något färre än . Av dessa var 719 ansökningar om nya projekt och 244 så kallade fortsättningsansökningar för redan pågående projekt. Antalet nya ansökningar om lokalstöd ökade, medan antalet nya ansökningar om projektstöd minskade. Bifallsfrekvensen för ansökningar om nya projekt uppgick till i genomsnitt. Det är en något högre andel än . Bifallsfrekvensen för lokalstöd, det vill säga stöd för ny-, om- och tillbyggnad av lokaler och anläggningar, var . Det är den högsta andelen någonsin, vilket tyder på att lokalstödsansökningarna håller en högre kvalitet . Bifallsfrekvensen för projektstöd var , vilket är samma andel som föregående år. Regeringen anser att det är väsentligt att medel kommer alla målgrupper till del. Jämfört med ökade volymen beslutade projektmedel för fondens samtliga tre målgrupper. För målgruppen personer med funktionsnedsättning ökade även antalet projekt, medan antalet projekt var något lägre för målgrupperna barn och ungdomar. I de sistnämnda målgrupperna inkluderas även barn respektive ungdomar med funktionsnedsättning. Det startade nya projekt i samtliga län . Idrottsföreningar är likt föregående år den kategori organisationer som har flest beviljade projekt. En stor andel av de projekt som bedrivs av idrottsföreningar är lokalstöd. Funktionshindersorganisationer är den kategori av organisationer som har näst flest projekt finansierade av Allmänna arvsfonden och den tredje största kategorin är kulturföreningar. Liksom har majoriteten av de organisationer som blev beviljade stöd inte fått stöd ur Allmänna arvsfonden tidigare. Åren 2016–2020 var andelen mellan . Av de medel som Arvsfondsdelegationen beslutade om gick samtliga medel till projekt inom de av regeringen prioriterade områdena. Motsvarande andel var . Att främja psykisk och fysisk hälsa var liksom tidigare det område som beviljades flest projekt. Antalet projekt inom området att stärka rättigheterna för personer med funktionsnedsättning var det högsta sedan området infördes . Antalet projekt som fokuserar på ökad delaktighet och tillgänglighet för äldre personer med funktionsnedsättning ökade också . Det är ett resultat av den särskilda satsningen Ålder är inget hinder som Arvsfondsdelegationen bedriver –2021. Satsningen vänder sig till äldre med funktionsnedsättning och deras anhöriga. beviljades 30 nya projekt inom ramen för satsningen, jämfört med 22 projekt året innan. Regeringens förhoppning är att den särskilda satsningen Skr. 2020/21:211 på målgruppen äldre personer med funktionsnedsättning ska ge effekt framöver och därmed skapa samverkan mellan aktörer inom civilsamhället som ökar delaktigheten och tillgängligheten i samhället för målgruppen. Psykbryt är en satsning som pågår –2022 och syftar till att bevilja fler projekt med fokus på psykisk hälsa hos barn och unga. Satsningen ska sprida kunskap om metoder, modeller och lärdomar från tidigare och pågående arvsfondsprojekt. låg fokus på att informera om möjligheten att ansöka om stöd. Regeringen anser, , att medlen sammantaget har fördelats på ett väl genomfört sätt i enlighet med fondens ändamål och inom ramen för de av regeringen prioriterade områdena. Pandemins påverkan på genomförandet av projekten Projekten påverkas på olika sätt av pandemin. En tydlig konsekvens är att projekten förlängs inom befintlig budget, bland annat på grund av att omställningen till digitala alternativ tar tid. Delaktigheten av fondens målgrupper har förändrats och i vissa fall når projekten ut till fler med digitala möten, men i många fall blir delaktigheten något lägre, exempelvis när det gäller äldre och barn. Regeringen bedömer att verksamheten har kunnat genomföras på ett betryggande sätt under pandemin och att projekten till stora delar har lyckats ställa om till de nya förutsättningarna. Många föreningar som fått lokalstöd har dock drabbats negativt av pandemin. Föreningar följer allmänna råd och rekommendationer som bland annat inneburit restriktioner både för verksamhet (gruppaktiviteter) och anläggningar. De föreningar som klarat pandemin bäst är av naturliga skäl de som bedriver aktiviteter på anläggningar utomhus. Kontroll av fondmedlens användning Att fondmedlen används till det avsedda ändamålet är enligt regeringen centralt för att bibehålla och stärka legitimiteten med fonden. Kontroller görs av den organisation som söker finansiering och det projekt som ska genomföras både inför och efter beslut om stöd. Arbetet genomförs av såväl handläggare vid Arvsfondsdelegationens kanslifunktion och controllers som godkända och auktoriserade revisorer. Utöver att kontrollera hur medlen används utgör controllerfunktionen ett stöd till organisationer som fått medel ur fonden och till kanslifunktionens handläggare i frågor som rör projektens ekonomiska budgetering och redovisning. Controllerfunktionen utförde 43 kontroller , vilket motsvarar av fattade bifallsbeslut . Av dessa var 7 kontrollbesök på plats, 26 skrivbordskontroller och 10 digitala kontroller. Därutöver besökte handläggarna vid kanslifunktionen 96 projekt (28 på plats och 68 digitalt) runt om i landet, vilket är mer än vart tredje pågående projekt. Besöken gjordes till viss del i kontrollsyfte. Proaktiva och stödjande insatser görs vid i stort sett samtliga kontroller. Utöver kontrollerna ska samtliga projekt rapportera hur projektmedlen använts och hur projekten utvecklats. 2020/21:211 Enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska Arvsfondsdelegationen överlämna ärenden till Kammarkollegiet om det finns skäl att överväga ett åläggande för mottagaren att betala tillbaka stödet ur fonden. gjordes ett sådant överlämnande till Kammarkollegiet, som beslutade att en del av projektmedlen ska återbetalas. genomfördes flera utvecklingsinsatser för att stärka kontrollen, men även för att förenkla för de organisationer som ansöker om stöd ur fonden eller har pågående projekt. Regeringen bedömer att det arbete som genomförs för att säkerställa att arvsfondens medel används på rätt sätt är tillfredsställande. Det är angeläget att arbetet med att säkerställa att arvsfondsmedlen används på rätt sätt upprätthålls. granskning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden Regeringen anser att det är viktigt att förvaltningen av Allmänna arvsfondens egendom är transparent och att det finns en väl fungerande kvalitetssäkring för hur förvaltade medel redovisas. Det är därför av stor vikt att redovisningen sker på ett transparent och rättssäkert sätt. Allmänna arvsfondens egendom förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska Kammarkollegiet till regeringen lämna en redovisning för förvaltningen av Allmänna arvsfonden som avser det senast avslutade räkenskapsåret (se bilaga 1 för resultat- och balansräkning samt kassaflödesanalys). ska därefter granska redovisningen. har lämnat en så kallad ren revisionsberättelse för Kammarkollegiets redovisning för förvaltningen av Allmänna arvsfonden . Kammarkollegiet har bedrivit omfattande arbete för att möta den kritik som lämnade avseende redovisningen för förvaltningen av Allmänna arvsfonden . Kritiken har sin bakgrund i att Allmänna arvsfonden ska betraktas som en avkastningsstiftelse och därmed vid upprättandet av balansräkning, resultaträkning och noter ska tillämpa allmänna råd BFNAR 2012:1 Årsredovisning och koncernredovisning (K3). ändrade Kammarkollegiet redovisningsprincip för Allmänna arvsfondens intäktsredovisning. har intäkter från arv redovisats till det verkliga värdet av det som betalats in till fonden. intäktsredovisas även den samlade behållningen (tillgångar och skulder) vid bokslutstillfället i de ärenden där bouppteckning ägt rum men där medlen ännu inte betalats in till fonden. Den ändrade redovisningsprincipen innebär att kraven i det så kallade nu är uppfyllda. Regeringen ser mycket positivt på det omfattande arbete som Kammarkollegiet har genomfört för att säkerställa att gällande redovisningsregelverk följs. De primära målen för kommunikationen enligt kommunikationsstrategin för Allmänna arvsfonden är att öka inflödet av ansökningar med potential att få stöd, skapa förtroende genom att visa på resultat och samhällsnytta samt erfarenhetsspridning. Viktiga aktiviteter var utvecklingen och lanseringen av den Skr. 2020/21:211 nya webbplatsen och kommunikationssatsningar för att öka antalet ansökningar på områdena psykisk hälsa bland barn och unga, Agenda 2030 samt äldre med funktionsnedsättning. Arvsfondens närvaro på sociala medier och antalet prenumeranter på arvsfondens nyhetsbrev minskade , vilket beror på att arbetet med den nya webbplatsen prioriterades . Antalet följare i sociala medier ökade trots detta jämfört med föregående år, medan antalet prenumeranter på nyhetsbrevet minskade. Genomslaget i redaktionella medier är fortsatt högt, med tonvikt på lokala medier. Besöken runt om i landet, den så kallade Sverigeresan, för att öka kännedomen om Allmänna arvsfonden påverkades av pandemin . I stället för besök på plats arrangerades ett webbinarium för föreningsliv och tjänstemän i för att informera om de möjligheter Allmänna arvsfonden kan ge. Även deltagande på konferenser med mera som arrangeras av andra aktörer fick ske digitalt . Regeringen ser positivt på att arbetet för en ökad kännedom och kunskap om arvsfonden och förtroende för dess verksamhet fortlöper och utvecklas, trots pandemin. Regeringen anser dock att det finns fortsatt behov av att öka antalet kvalitativa ansökningar i hela landet och att de positiva resultat som projekten genererar sprids nationellt för att därmed öka kunskapen i hela landet. Det gäller inte minst när ändamålet för fonden nu har breddats till att även omfatta att främja verksamhet till förmån för äldre personer. De kommunikativa insatserna är en viktig faktor för att öka antalet kvalitativa och relevanta projektansökningar. Det arbete som genomförs för att öka kännedomen och kunskapen om Allmänna arvsfonden och förtroendet för dess verksamhet är centralt för arvsfondens legitimitet. Regeringen anser att det är av stor vikt att följa upp och utvärdera projekt som har beviljats medel för att säkerställa att syftet med fonden uppnås. Enligt den hittillsvarande lagen om Allmänna arvsfonden ska Arvsfondsdelegationen ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd. I det nya regelverket för Allmänna arvsfonden finns bestämmelsen i förordningen (2021:403) om Allmänna arvsfonden. Den strategi som Arvsfondsdelegationen antog 2019 genomförs i tre steg – uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning – och syftar till att ta tillvara kunskaper och erfarenheter från inkomna ansökningar och beviljade projekt. Såväl Arvsfondsdelegationens egna uppföljningar som uppföljningar genomförda av externa forskare visar att ungefär hälften av projekten lever kvar i någon form efter att finansieringen från Allmänna arvsfonden har upphört. Det innebär att nya metoder, verksamheter med mera sprids vidare och finansieras av offentliga eller andra medel. Allmänna arvsfonden finansierar utvärderingar som forskare genomför. har 56 utvärderingar redovisats. redovisades en utvärdering av 16 arvsfondsprojekt i glesbygd. Utvärderingen visade att 12 av de 13 slutredovisade projekten som kategoriserats levde vidare efter det att stöd ur Allmänna arvsfonden hade upphört. motsvarar en överlevnadsgrad på , vilket är en betydligt högre 2020/21:211 andel än genomsnittet för samtliga projekt. Av utvärderingen framgår att projekten på landsbygden främst leder till ökad sammanhållning, förstärkt identitet, ökad mening och socialt sammanhang, snarare än arbetstillfällen eller andra materiella resurser. Arvsfondsdelegationens kanslifunktion har genomfört en uppföljning av de projekt som fokuserar på äldre personer med funktionsnedsättning och som ingår i den särskilda satsningen Ålder är inget hinder. Projekten tar sig an problem som ensamhet, nedsatt hälsa och digitalt utanförskap. Intervjuer med projektansvariga i projekten visar att det inte alltid verkar finnas en tydlig gränslinje mellan att vara frisk eller sjuk, stark eller svag. Intervjuerna visar också att människor, om förutsättningar ges, trots hinder av olika slag som kommer med sjukdom i kombination med ålder, kan leva ett rikt liv, vara handlingskraftiga och bidra till andras välbefinnande. Information om pågående utvärderingar och forskarnas utvärderingsrapporter finns tillgängliga på arvsfondens webbplats. På grund av pandemin genomfördes inga utvärderingsseminarier . Erfarenhetsspridning sker även genom de pågående arvsfondsprojekten både nationellt, regionalt och lokalt. Den ambitionshöjning av arbetet med erfarenhetsspridning som planerats kunde dock inte genomföras. Projekt ur ett jämställdhetsperspektiv Det är viktigt att synliggöra Allmänna arvsfondens verksamhet och dess projekt ur ett jämställdhetsperspektiv, inte minst mot bakgrund av de jämställdhetspolitiska målen. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Genusperspektivet är en viktig del i Arvsfondsdelegationens strategi för uppföljning och utvärdering. Av de 416 projekt som beviljades stöd ur fonden riktades 16 projekt till enbart kvinnor och 6 projekt till män eller i första hand till män. Arvsfondsdelegationen följer upp hur stor andel av projektledarna som är kvinnor respektive män. I de projekt som slutredovisades var av projektledarna kvinnor. I fyra av projekten var ledarskapet delat, en man och en kvinna. När det gäller lokalstödsprojekten gäller det omvända där majoriteten av projektledarna var män. Arvsfondsdelegationen har redovisat deltagare i lokalstödsprojekt fördelat på pojkar eller män, flickor eller kvinnor och person av annat kön. Uppgifterna när det gäller person av annat kön saknas dock i många fall. Enkätsvaren visar att fördelningen mellan flickor eller kvinnor och pojkar eller män är relativt jämn i genomsnitt , men skiljer sig åt mellan åren med en övervikt för pojkar eller män under flertalet år. Uppgifterna bör dock tolkas med försiktighet, eftersom föreningarnas möjligheter att lämna kvalitetssäkrade uppgifter har varierat. Av redovisningen framgår att de aktiviteter som erbjuds pojkar och män är mer mångfasetterade än de som erbjuds flickor och kvinnor. Av Allmänna arvsfondens webbplats framgår att en utvärdering av arvsfondsprojekt med fokus på jämställdhet pågår och kommer att redovisas . Allmänna arvsfondens utveckling framöver Regeringen beslutade om propositionen Ett modernt regelverk för Allmänna arvsfonden (prop. 2020/21:139). I propositionen föreslås att regelverket för Allmänna arvsfonden moderniseras i syfte att fonden även fortsättningsvis ska vara ett relevant och rättssäkert sätt att förvalta arv efter personer som saknar arvsberättigade släktingar. I propositionen behandlas förslagen i betänkandet års arvsfondsutredning, En arvsfond i takt med tiden – En översyn av regelverket kring Allmänna arvsfonden (SOU 2018:70), dock med undantag av det demokrativillkor som utredningen föreslår. Vid prövning av demokrativillkor i ärenden om stöd till det civila samhället, bland annat stöd ur Allmänna arvsfonden, kan känsliga personuppgifter behöva behandlas. En särskild utredare har därför fått i uppdrag att bland annat analysera frågor om personuppgiftsbehandling och sekretess i ärenden om stöd till det civila samhället, inklusive trossamfunden och stöd ur Allmänna arvsfonden (dir. 2020:113). Uppdraget ska redovisas . Förslaget om ett demokrativillkor för stöd ur Allmänna arvsfonden bereds därför fortsatt. I propositionen behandlas även förslagen i promemorian Utökad målgrupp för Allmänna arvsfonden (Ds 2020:9). antog regeringens förslag till ny lag om Allmänna arvsfonden (prop. 2020/21:139, bet. 2020/21:SoU29, rskr. 2020/21:307). Den nya lagen träder i kraft . Regeringen har även beslutat om en ny förordning som träder i kraft . För Arvsfondsdelegationen och Kammarkollegiet innebär det ett omfattande arbete att tillämpa det nya regelverket. Det gäller inte minst införandet av den nya målgruppen äldre personer. De utdelningsbara medlen uppgick till . Enligt den nya lagen om Allmänna arvsfonden ska en tiondel av de influtna medlen inte längre läggas till fonden . Av lagen framgår vidare att regeringen ska besluta om hur stor del av fondens samlade tillgångar som ska göras tillgängliga för utdelning nästkommande år och ange beräknad nivå för . Eftersom det nya regelverket träder i kraft ska regeringen enligt punkt 4 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till den nya lagen fatta beslut om hur stort belopp som ska vara utdelningsbart . Skälet för ändringen när det gäller att en tiondel av de influtna medlen inte längre ska läggas till fonden är att det i förlängningen blir svårt att upprätthålla legitimiteten för Allmänna arvsfonden om fonden fortsätter att växa utan att det avspeglas i de medel som lämnas för utdelning (prop. 2020/21:139 s. 32). Regeringens beslut om hur stor del av fondens samlade tillgångar som ska vara tillgängliga för utdelning får dock inte medföra att fondens långsiktiga förvaltning och fortlevnad äventyras. Inriktning och prioriterade områden Regeringen ska enligt såväl den hittillsvarande som den nya lagen om Allmänna arvsfonden ange den kommande inriktningen av fondens stöd. Det gör regeringen genom att i sin årliga skrivelse till ange inriktningen för barnrättspolitiken, ungdomspolitiken och funktions- I och med att den nya lagen om Allmänna arvsfonden breddar ändamålet för fonden till att även omfatta att främja verksamhet till förmån för äldre personer anges även inriktningen för äldrepolitiken. Regeringen anger även sådana områden som är angelägna att utveckla och som därför bör prioriteras vid Arvsfondsdelegationens medelsför- Regeringens funktionshinderspolitik utgår från internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Funktionshinderspolitiken är en del i arbetet för ett mer jämlikt samhälle, där människors olika bakgrund eller förutsättningar inte ska avgöra möjligheten till delaktighet i samhället. Det nationella målet för funktionshinderspolitiken är att, med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund (prop. 2016/17:188, bet. 2017/18:SoU5, rskr. 2017/18:86). ska bidra till ökad jämställdhet och till att barnrättsperspektivet ska För att nå målet ska genomförandet av funktionshinderspolitiken inriktas mot de fyra områdena: principen om universell utformning, befintliga brister i tillgängligheten, individuella stöd och lösningar för individens självständighet och att förebygga och motverka diskriminering. Barnrättspolitiken utgår från de mänskliga rättigheter som ska tillförsäkras barn enligt FN:s konvention om barnets rättigheter () och andra internationella överenskommelser. Målet för regeringens barn- rättspolitik är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till ut- veckling och trygghet samt delaktighet och inflytande, vilket har fastställts 2008/09:1, bet. 2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127). Målet grundar sig bland annat på de åtaganden som gjort genom att ratificera och syftar till att främja och skydda barnets rättigheter och intressen i samhället. Målet innebär att alla barn, oavsett bland annat ålder, kön och funktionsnedsättning, ska få sina rättigheter Barnrättspolitiken är sektorsövergripande vilket innebär att barnets rättigheter och intressen ska genomsyra all politik, liksom alla verksamheter som berör barn. godkände en strategi för att stärka barnets rättigheter i i enlighet med regeringens förslag i propositionen Strategi för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232, bet. 2010/11:SoU3, rskr. 2010/11:35). Strategin utgår från de mänskliga Skr. 2020/21:211 rättigheter som varje barn ska tillförsäkras enligt internationella överens- kommelser, särskilt de åtaganden som följer av . Principerna i strategin uttrycker grundläggande förutsättningar och tillvägagångssätt för att stärka barnets rättigheter. Avsikten är att strategin ska vara en utgångspunkt och ledning för offentliga aktörer på statlig och nivå när dessa i sina verksamheter ska säkerställa de rättigheter barn har. fattade beslut om att inkorporera i svensk lag (prop. 2017/18:186, bet. 2017/18:SoU25, rskr. 2017/18:389). Lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter trädde i kraft . Genom inkorporeringen ges ställning som svensk lag, vilket innebär ett förtydligande av att domstolar och rättstillämpare ska beakta de rättigheter som följer av vid avvägningar och bedömningar som görs i beslutsprocesser i mål och ärenden som rör barn.