prop · H803122 · 2021-03-17 00:00:00 — Ändringarna i bestämmelserna om återbetalning och avskrivning bör lämpligen träda i kraft och börja tillämpas för att underlätta skuldhanteringen och debiteringen av årsbelopp. De bör således träda i kraft . De ändrade bestämmelserna om återbetalning och avskrivning bör tillämpas enbart i fråga om nya lån. För att de inte ska få retroaktiv verkan behöver det föreskrivas att äldre bestämmelser fortfarande gäller i fråga om lån som har lämnats, dvs. betalats ut, före ikraftträdandet. Ändringen av bestämmelsen om kvarstående betalningsskyldighet för årsbelopp vid avskrivning utökar i praktiken möjligheten att efterkontrollera inkomster hos låntagare. För att ändringen ska få önskvärd effekt inom CSN:s återbetalningsverksamhet är det av stor betydelse att den nya lydelsen av bestämmelsen gäller både befintliga och nytillkommande låntagare. Regeringen föreslår därför att ändringen även ska gälla för studielån som har lämnats för tid före ikraftträdandet. Att ändringen ska gälla i fråga om lån som lämnats enligt nuvarande bestämmelser bör regleras i en övergångsbestämmelse till den ändringslag som föreslås. Att ändringen också ska tillämpas i fråga om studielån tagna –bör i stället regleras genom en ändring i övergångsbestämmelserna till studiestödslagen. Frågan berörs även i avsnitt 6.3. CSN anför att en studerande som ännu inte har blivit återbetalnings- Prop. 2020/21:122 skyldig på sitt lån och fortsätter att studera efter att de nya reglerna har trätt i kraft kommer att bli återbetalningsskyldig för det äldre lånet redan under studierna. CSN föreslår därför att det införs en ny övergångsbestämmelse motsvarande punkt 12 i övergångsbestämmelserna till studiestödslagen som syftar till att undvika detta. Regeringen bedömer dock att en sådan bestämmelse inte är nödvändig. Återbetalningen ska enligt 4 kap. 3 § studiestödslagen börja först som infaller tidigast efter utgången av den period då låntagaren senast tog emot studiestöd. Det gäller även i det fallet att en studerande med studielån enligt nuvarande regler fortsätter att studera med den nya typen av lån. Regeln medger alltså en längre tids studieuppehåll utan att skyldighet att börja återbetala inträder. 8.1 Ekonomiska konsekvenser för staten De övre åldersgränserna för rätt till studiemedel höjs Ett genomförande av regeringens förslag att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel ska höjas från 56 till och att nedtrappningen i rätten att låna inom studiemedelssystemet ska ske medför att ca 3 000 heltidsstuderande får möjlighet att ta studiemedel högre upp i åldrarna. Totalt sett beräknas kostnaden uppgå till . Till detta kommer kostnader i form av utveckling och administration för CSN, se avsnitt 8.9 nedan. Medel i enlighet med ovanstående har beräknats och anvisats efter regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:UbU2, rskr. 2020/21:147). Förslaget att höja åldersgränsen för ordinarie återbetalning från 60 till bedöms vara kostnadsneutralt. Det beror på att återbetalningstiden förlängs med lika som den övre åldersgränsen för tilldelning av Vidare görs bedömningen att låntagare i åldern 61–64 år kommer att ha liknande inkomster som dagens låntagare i åldern 57–. CSN ska med tillämpning av budgetlagen (2011:203) beräkna och göra avsättningar för förväntade förluster för nyutlåning av studielån. ningarna görs till en kreditreserv hos . CSN har en fast- ställd metod som används för att beräkna den procentsats som används vid avsättning till kreditreserven. Vid beräkning av den utgifts- minskning som förväntas på grund av höjningen av åldern då avskrivning av kvarstående skuld sker har denna metod använts. För har CSN fastställt en sådan procentsats som underlag för avsättning av medel för förväntad förlust i fråga om studielån som beräknas beviljas 2021. är denna fastställd till 2020/21:122 av utlånade medel. Prognosen visar att ca kommer behöva sättas av till kreditsreserven. Förslaget om att höja åldern då avskrivning av kvarstående skuld sker bedöms minska denna avsättning med 40–. En utökad möjlighet att efterkontrollera inkomster Förslaget innebär att CSN ges möjlighet till efterkontroll av inkomster även i de fall ett årsbelopp har blivit nedsatt något av före åldersavskrivning. Ändringen berör ett mindre antal låntagare med studielån enligt nuvarande villkor och studielån tagna –samt de låntagare som kommer att ta studielån enligt de nya återbetalningsvillkoren. För hade ca 250 låntagare med äldre studielån nedsättning något av före åldersavskrivning. Antalet låntagare med lån enligt nuvarande villkor som hade nedsättning var färre än tio. I takt med låntagarnas stigande ålder kommer antalet framöver att minska i gruppen med äldre lån, men ökat i gruppen med lån enligt nuvarande villkor. Det beror på att fler låntagare med nuvarande annuitetslån uppnår åldern för åldersavskrivning och att det totala antalet låntagare med äldre studielån som har studieskulder kvar minskar. Möjligheten till efterkontroll kan antas motverka att oriktiga uppgifter lämnas vid ansökan om nedsättning. förväntas ändringen leda till en något förbättrad återbetalning. Eftersom endast ett mindre antal individer kommer att beröras bedöms dock ändringen inte påverka statens budget. Höjd övre åldersgräns för rätt till studiestartsstöd Förslaget om höjd övre åldersgräns för rätt till studiestartsstöd från 56 till medför inga ökade kostnader då avsatta medel för stödet är begränsade enligt ram. Att avsatta medel är begränsade enligt ram innebär att stödet inte är rättighetsstyrt utan beviljas så länge det finns avsatta medel på anslaget. De övre åldersgränserna för rätt till studiemedel höjs Förslagen innebär att studerande får möjlighet till studiefinansiering högre upp i åldrarna, vilket förbättrar möjligheterna till vidareutbildning, omställning och lärande genom hela arbetslivet. Vidare anpassas studiemedelssystemet till justeringen av vissa åldersgränser i pensionssystemet. Spridningen av sjukdomen covid-19 har förändrat förutsättningarna och möjligheterna till arbete. Ändringarna väntas leda till att förbättra utsikterna på arbetsmarknaden för dessa personer. Sammantaget bedöms ändringarna leda till att antalet som tar studiemedel ökar med ca 3 000 heltidsstuderande . Av dessa 3 000 studerande väntas ca 2 000 också ta lånedelen. finns det drygt en miljon låntagare enligt de villkor som erbjuds nu och sammanräknat med de med äldre lån nästan 1,6 miljoner låntagare. Flertalet av dem har studerat färdigt och börjat återbetala sina studieskulder. Om de inte börjar studera med studielån igen berörs de inte av förslagen. Förslagen om ändrade återbetalningsregler gäller samtliga som tar nya lån från och med ikraftträdandet. Det föreslås att åldersgränsen för ordinarie återbetalning höjs från 60 till . Återbetalningstiden ska normalt vara eller det lägre antal år som återstår till utgången av det år då låntagaren fyller . Ändringarna kan få olika konsekvenser beroende på låntagarens ålder. Låntagare som börjar återbetala studielån tagna enligt de nya återbetalningsvillkoren senast antas endast i liten utsträckning bli berörda av förslaget, mot bakgrund av att de allra flesta kommer att ha betalat tillbaka sina studieskulder inom nuvarande återbetalningstid, dvs. och dessutom innan de fyller . Låntagare som börjar återbetala studielån tagna enligt de nya återbetalningsvillkoren efter påverkas i större utsträckning. Återbetalningstiden blir längre än och årsbeloppen kan därmed bli lägre. Villkoren för lånet kan därmed uppfattas som mer fördelaktiga. innebär det att kostnaden i form av ränta under hela lånets löptid blir något högre. För låntagare som har lån inom något av de äldre lånesystemen och tar lån enligt de nya återbetalningsvillkoren finns möjlighet att ändra betalningsvillkor och betala tillbaka lånen helt enligt de nya villkoren. Det innebär att en ny återbetalningstid och ett nytt årligt belopp bestäms enligt de nya återbetalningsvillkoren. Även låntagare i denna grupp kommer därför att beröras av ändringarna om de börjar återbetala sina studieskulder efter . Det är få låntagare med lån enligt nuvarande villkor som har uppnått , vilket medför att det är svårt att bedöma konsekvenserna av höjningen av åldern då avskrivning sker från till . De som utnyttjar möjligheten till nedsättning av årsbeloppet och har studieskulder kvar berörs av förslaget. Utifrån antalet återbetalningsskyldiga låntagare och studieskulder förväntas antalet personer som får studieskulder avskrivna minska. Det genomsnittliga skuldbeloppet som skrivs av antas sjunka något. En utökad möjlighet att efterkontrollera inkomster Ett genomförande av förslaget medför att inkomster kommer att kontrolleras i efterhand av CSN även för låntagare som har haft nedsättning något av före åldersavskrivning. Ändringen berör såväl en del av de befintliga låntagarna som nytillkommande låntagare. Till skillnad från övriga förslag berör detta alltså även låntagare som inte tar studielån enligt de nya villkoren. Det är dock enbart fråga om betalningsskyldighet för låntagare som inte har haft rätt till nedsättning. Dessa låntagare har haft en högre inkomst än vad som angetts inför beslut om nedsättning och förväntas därför kunna betala tillbaka det resterande årsbeloppet. 2020/21:122 Höjd övre åldersgräns för rätt till studiestartsstöd En höjning av åldersgränsen för rätt till studiestartsstöd innebär att fler personer kan ha rätt till studiestartsstöd. Då avsatta medel för stödet är begränsade enligt ram, finns en gräns för hur många personer som kan få studiestartsstöd. Beroende på om stödet utnyttjas helt i en kommun eller inte kan ändringen få olika konsekvenser. I kommuner där stödet utnyttjats helt kan det medföra att yngre studerande får stå tillbaka för studerande högre upp . I kommuner där stödet inte utnyttjas helt medför de ändrade villkoren att antalet studerande med studiestartsstöd kan öka. Förslagen innebär att fler ges rätt till studiemedel och studiestartsstöd. Genomströmningen är väsentligt högre i gruppen som studerar med studiestöd än i gruppen som studerar utan studiestöd. Genomströmningen på samtliga utbildningsnivåer förväntas därför påverkas positivt. 8.4 Konsekvenser för jämställdheten Det är fler kvinnor än män som studerar med studiemedel och andelen kvinnor med studiemedel ökar med stigande ålder. Det är även fler kvinnor som studerar med studiestartsstöd, även om könsfördelningen är lite jämnare än inom studiemedelssystemet. Efter genomförande av förslagen väntas kvinnor fortsatt vara i majoritet av dem som studerar i högre åldrar och av dem som nyttjar studiestöd. Därför antas förslagen om höjda ålders- gränser för rätt till studiestöd mest gynna kvinnor. Det är även fler kvinnor än män som har studieskulder och därmed antas fler kvinnor påverkas av en höjd åldersgräns för ordinarie återbetalning. Kvinnor har ofta lägre inkomster än män i samma åldersgrupp. grund av inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män kan det antas att kvinnor med kvarvarande skulder i högre utsträckning än män kommer att ha rätt till nedsättning av årsbeloppet. Detta innebär dock inte att män kommer att betala in ett högre genomsnittligt belopp än kvinnor eller en högre andel av de debiterade beloppen, eftersom kvinnor generellt sett är noggrannare med sin återbetalning (se CSN:s rapport av studielån från låntagare bosatta utomlands, ). Kvinnor väntas i högre utsträckning ha kvar en studieskuld efter 67 års ålder med anledning av att de har fått årsbeloppen nedsatta och därmed skjutit fram återbetalningen. Kvinnor har också en något högre förväntad En senarelagd tidpunkt då avskrivning sker förväntas påverka kvinnor mest, dvs. kvinnor kommer att betala tillbaka mer än män som tiden förlängs till dess att lånet skrivs av. väntade minskningen av antalet som får avskrivning är också större för kvinnor än för män, men könsfördelningen bland de som får avskrivning väntas trots det vara densamma vid utgången av som vid 67 års ålder, dvs. kvinnor respektive män. Ändringen som utökar möjligheten till efterkontroll av inkomster hos låntagare antas leda till att antalet som fortsätter att återbetala i åldern 65 till ökar något. Som nämns ovan är det fler kvinnor än män som har Prop. 2020/21:122 studieskulder. Mot bakgrund av att kvinnor i genomsnitt har lägre livs- inkomster än män kan det antas att kvinnor med kvarvarande skulder i högre utsträckning än män ansöker om nedsättning av sitt årsbelopp. Förslaget antas därför beröra kvinnor i högre utsträckning än män. Det är dock fråga om låntagare som inte har haft rätt till nedsättning. Ändringen kan inte sägas leda till någon beaktansvärd negativ konsekvens för jämställdheten. Studiestödssystemet är utformat på ett könsneutralt sätt och ändringarna kommer gälla lika för kvinnor och män. Förslagen bedöms därför ur ett jämställdhetsperspektiv som könsneutrala. 8.5Konsekvenser för utrikes föddas etablering Bland dem som är nyanlända i finns ofta ett behov av att studera på grundläggande eller gymnasial nivå för att öka förutsättningarna för etablering på arbetsmarknaden eller för vidare studier. Arbetslösheten är högre bland utrikes födda än bland inrikes födda. Spridningen av sjukdomen covid-19 har haft större negativ påverkan på sysselsättningen bland utrikes födda än bland inrikes födda. Förslagen innebär att fler personer kan vidareutbilda sig eller ställa om högre upp . Förslagen bedöms därför gynna utrikes föddas etablering på arbetsmarknaden. 8.6Konsekvenser för företag och konkurrensförhållanden Företag är beroende både av kompetens och arbetskraft. Bristen på utbildad arbetskraft är stor och därför är det särskilt prioriterat att underlätta omställning och kompetensutveckling. De föreslagna ändringarna bidrar till förbättrad möjlighet att utbilda sig högre upp i åldrarna, vilket bör förbättra matchningen på arbetsmarknaden. 8.7Konsekvenser ur ett funktionshindersperspektiv Förslagen till nya åldersgränser har ingen särskild betydelse ur ett funktionshindersperspektiv. Förslagen innebär att fler studerande högre upp i åldrarna får möjlighet att studera med studiemedel och studiestartsstöd. Flera remissinstanser kommenterar att promemorian saknar en bedömning av konsekvenser för kommuner och regioner, bland annat Falu kommun, , i samverkan och Kommuner och Regioner. 2020/21:122 Sammantaget bedöms de ändringar som föreslås leda till att antalet som tar studiemedel ökar med ca 3 000 heltidsstuderande . Flertalet av dessa antas studera inom den kommunala vuxenutbildningen, medan andra antas studera inom t.ex. universitet och högskola. För varje enskild kommun kan dock ökningen av antalet studerande anses vara begränsad. Det är frivilligt för kommuner att använda sig av studiestartsstödet som ett verktyg för att underlätta kommunernas arbete med att verka för att vuxna deltar i utbildning (se 2 § lagen om studiestartsstöd). De presenterade ändringarna får konsekvenser för kommuner eftersom studiestartsstödet kan vara en del av deras uppsökande och rekryterande verksamhet. Då de avsatta medlen för studiestartsstödet är begränsade (ramade) medför ändringarna inga ökade kostnader. Större möjligheter till studiestartsstöd bör även minska trycket på det kommunala försörjningsstödet. Sammantaget bedömer regeringen att konsekvenserna för kommunerna är begränsade. Ändringarna bedöms inte leda till några förändringar av kommunernas kostnader. De föreslagna ändringarna väntas leda till en ökad administration och kostnader för systemutveckling för CSN. Kostnaden för systemutveckling och administration uppskattas till ca . CSN bedömer dock att kostnaderna för systemutveckling kan bli högre än vad som anges i promemorian. Regeringen avser därför att följa utvecklingen. Ändringarna väntas leda till att CSN överlämnar fler ärenden till . Då ökningen i huvudsak antas avse låntagare med andra ärenden som redan överlämnats till förväntas hantering och kostnader inte påverkas nämnvärt. Eventuella kostnader ryms inom myndighetens befintliga anslag. () ärendemängd bedöms påverkas i liten utsträckning. Myndigheten ska hantera överklaganden av CSN:s beslut inom ramen för myndighetens befintliga anslag. Antalet ärenden med överklagade av CSN:s beslut om återbetalning kan komma att öka i samband med att antalet låntagare ökar och återbetalning och avskrivning sker enligt de nya reglerna. Antalet nytillkomna och kvarstående låntagare bedöms dock inte öka med mer än någon procent. Ökningen anses därför inte påverka ärendebelastningen vid de allmänna förvaltningsdomstolarna nämnvärt. De merkostnader som kan bli aktuella ska hanteras inom Domstolars befintliga anslag. 9.1Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) 3 § Studiemedel får lämnas längst till och med det kalenderår då den studerande fyller . Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om att studiemedel i form av studiebidrag får lämnas även för tid därefter. I paragrafen anges den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel. I första meningen görs en ändring som innebär att åldersgränsen höjs så att studiemedel får lämnas längst till och med det kalenderår då den studerande fyller . Det görs även en ändring av paragrafens andra mening. Ändringen förtydligar att bestämmelsen i denna mening är en upplysningsbestämmelse. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. 9 § Trots 8 § är rätten till studiemedel i form av studielån begränsad till sammanlagt högst det antal veckor som anges nedan från och med det kalenderår då den studerande fyller . Det antal veckor som den studerande har haft studielån ska räknas in i det sammanlagda antalet veckor. Detta gäller dock inte studielån som har lämnats för studier på grundskolenivå. När det gäller studielån som har lämnats för studier i någon annan sådan utbildning som avses i 2 § andra stycket ska veckor räknas in. En studerande som genom återbetalning eller avskrivning inte längre har studielån får beviljas nya studielån trots andra stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om förutsättningarna för att bevilja nya lån enligt detta stycke. Om den studerande inte har fått studielån ska rätten till fortsatta studielån bedömas med beaktande av den studerandes ålder vid den nya studiemedelsperiodens början. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om vad som ska anses vara en sammanhängande period. Ålder som uppnås under 2020/21:122 Paragrafen innehåller bestämmelser om nedtrappningen i rätten att låna inom studiemedelssystemet, den s.k. lånetrappan, som inträder när den studerande uppnår en viss ålder. Ändringen i första stycket innebär att åldersgränsen för nedtrappningen i rätten att låna höjs så att den börjar . I tredje stycket görs en ändring som tydliggör att bestämmelsen i styckets andra mening är en upplysningsbestämmelse. Även i fjärde stycket görs ett förtydligande av samma slag. Ändringarna i tabellen går ut på att åldersgränsen för nedtrappningen i rätten att låna höjs så att den börjar och slutar . Övervägandena finns i avsnitt 6.1. 4 § Återbetalningstiden ska vara eller det lägre antal år som återstår till utgången av det år då låntagaren fyller . Återbetalningstiden ska i vissa fall bestämmas till än den som anges i första stycket. Bestämmelser om detta finns i 9–11 §§. Paragrafen reglerar hur lång återbetalningstiden för studielånet ska vara och till vilken ålder den längst ska beräknas. I första stycket görs en ändring som innebär att åldersgränsen för återbetalningen höjs till utgången av det år då låntagaren fyller . Övervägandena finns i avsnitt 6.2. 5 § Om låntagaren har fått nya studielån med samma villkor för beräkning av återbetalningstid och för avskrivning på grund av låntagarens ålder, ska de nya lånen läggas samman med de tidigare lånen. Återbetalningen av det sammanlagda lånet börjar året närmast under vilket låntagaren tagit emot de nya studielånen. I paragrafen finns bestämmelser om att nya studielån ska läggas samman med tidigare lån. I första stycket görs ett tillägg som medför att enbart lån som har samma villkor för beräkning av återbetalningstid och för avskrivning på grund av låntagarens ålder ska läggas samman. Det innebär att alla lån som tas enligt gällande bestämmelser i dessa frågor ska läggas samman, men att sådana lån inte kan läggas samman med lån som tagits enligt äldre, avvikande bestämmelser (jfr författningskommentarer till punkt 9 och 10 i studiestödslagens ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i fråga om vad som gäller för äldre förhållanden). En låntagare som har tagit lån enligt både nya och äldre bestämmelser kommer alltså att ha två olika lån. Låntagaren kan dock välja att ändra betalningsvillkoren för det äldre av dessa lån enligt punkten 4 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till förevarande lag, så att de betalas enligt de nya bestämmelserna. Övervägandena finns i avsnitt 6.4. 21 § När återbetalningstiden är slut ska eventuell resterande skuld betalas under . Bestämmelserna om nedsättning i 13–18 §§ ska tillämpas även vid återbetalning som sker efter den ordinarie återbetalningstiden. Om nedsättning sker, ska återstoden av skulden betalas av med nedsatt belopp tills full återbetalning skett. Om förutsättningar för nedsättning upphör innan full betalning skett, ska det då återstående beloppet betalas under det första kalenderår då nedsättning inte sker. Betalning ska pågå till dess full återbetalning har skett, dock längst till utgången av det år då låntagaren fyller . I paragrafen anges vad som gäller i fråga om återbetalning av resterande skuld när återbetalningstiden är slut. I tredje stycket ändras gränsen för hur länge betalning som längst kan pågå till utgången av det år då låntagaren fyller . Övervägandena finns i avsnitt 6.2. 25 § Studielån som inte har betalats vid utgången av det år då låntagaren fyller ska skrivas av. Betalningsskyldigheten kvarstår dock för årsbelopp som avser . Om det finns synnerliga skäl, får också sådana årsbelopp skrivas av. Lån ska också skrivas av om låntagaren avlider, om låntagaren har hel sjukersättning och en sammanlagd inkomst som inte överstiger garantinivån för hel sjukersättning enligt 35 kap. 18 § socialförsäkringsbalken eller om det finns andra synnerliga skäl till det. I paragrafen finns bestämmelser om när avskrivning av studielån ska ske. I första stycket görs en ändring som innebär att studielån som inte har betalats vid utgången av det år då låntagaren fyller ska skrivas av. Åldersgränsen höjs alltså med . Ändringen ansluter till den ändring som görs i 21 §. I första stycket görs vidare en ändring i den undantagsregel som gäller för de tre sista årsbeloppen. Regeln ändras så att den kvarstående betalningsskyldigheten omfattar årsbelopp som avser . Den relaterar därmed inte till att det slutliga årsbeloppet har förfallit till betalning. Ändringen får till följd att efterkontroll av inkomster kan äga rum även efter tidpunkten för ordinarie åldersavskrivning i de fall ett årsbelopp har blivit nedsatt på grund av låg inkomst. Övriga ändringar i paragrafen är endast språkliga. Övervägandena finns i avsnitt 6.2 och 6.3. 6§ En fordran som har uppkommit på grund av att studiestöd har krävts tillbaka, ska bevakas fram till utgången av det år då den återbetalningsskyldige fyller . Därefter ska fordringen skrivas av. Avskrivning ska också ske om den återbetalningsskyldige avlider. Om indrivningen av en sådan fordran som avses i första stycket skulle leda till mer arbete eller kostnad än som är skäligt och indrivning inte krävs från allmän synpunkt får indrivningsåtgärder avstås. Paragrafen innehåller bestämmelser om när en fordran som har uppkommit på grund av att studiestöd har krävts tillbaka ska skrivas av.