prop · H803192 · 2021-05-06 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:192 ges en utökad möjlighet att ingripa Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ändringar i lagen (2000:1225) om straff för smuggling som ger tulltjänstemän en utökad möjlighet att ingripa vid misstanke om brott som inte har befogenhet att utreda. Ingripandet ska enligt huvudregeln kunna ske efter förfrågan till och godkännande av . I samband med ingripandet föreslås att en tulltjänsteman ska kunna hålla inledande förhör och även i övrigt vidta primära utredningsåtgärder. Om ett godkännande inte kan avvaktas utan väsentlig olägenhet ska en tulltjänsteman även få gripa en person och ta egendom i beslag. Det föreslås också att en undersökningsledare i vissa fall ska kunna begära biträde av sedan inlett en förundersökning eller om en sådan redan är inledd när en förfrågan om samtycke eller en rapportering sker. Vidare lämnas förslag på nya bestämmelser om när en tulltjänsteman ska kunna använda sig av fängsel och att kroppsvisitation under vissa förutsättningar ska kunna ske i syfte att fastställa en persons identitet. Därutöver föreslås att den som drabbas av en personskada eller en sakskada när en tjänsteman vid använder fängsel i vissa fall ska ha rätt till ersättning enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder. Dessutom föreslås att möjligheten för en tulltjänsteman att i vissa fall använda sig av samma befogenheter som en polisman vid ingripanden enligt lagen (2008:322) om och befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott utökas till situationer som rör fler brott än . Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2020/21:192 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff för smuggling ............................................................ Förslag till lag om ändring i lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra Förslag till lag om ändring i lagen (2008:322) om ingripa mot rattfylleribrott................................................ Ärendet och dess beredning ............................................................ befogenheter vid införsel eller utförsel av varor över gräns mot ett annat land inom Lagen om straff för smuggling ......................................... Utökade möjligheter för att ingripa mot brott................ En tulltjänsteman ges en utökad möjlighet att ingripa vid misstanke om brott ..................................................... Tulltjänstemannens befogenheter i samband med godkänt en förfrågan ....................................... godkännande inte kan avvaktas ....................... eller en åklagare ska kunna anlita biträde av för att genomföra en förundersökning i vissa fall ...... Hantering av beslagtagen egendom ................. Kroppsvisitation i identifieringssyfte .............. Dokumentation av gripande och användning av fängsel ..................................... Kompletterande befogenheter enligt lagen befogenheter att ingripa mot Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Syfte och alternativa lösningar ......................................... Effekter för enskilda......................................................... Effekter för myndigheter och de allmänna Förslagens förenlighet med ............................. 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff för smuggling ......................................................... 9.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra 9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:322) om ingripa mot rattfylleribrott............................................... Sammanfattning av promemorian Ändringar i smugglingslagen – ges en utökad möjlighet att ingripa mot brott......................................... Förteckning över remissinstanserna ................................ Sammanfattning av promemorian Ändringar i smugglingslagen – får utökad förundersökningsrätt och ökade möjligheter att Förteckning över remissinstanserna ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............ 2020/21:192 1 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff för smuggling. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2008:322) om och befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff för smuggling Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2000:1225) om straff för smuggling dels att 23 och 27 §§ ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 21 § ska lyda ”Gripande och användning av fängsel”, dels att det ska införas åtta nya paragrafer, 1 a, 21 a–21 c och 37–40 §§, av följande lydelse. I37–39 §§ finns särskilda bestämmelser om rätten för en tjänsteman vid att i vissa fall även ingripa mot brott som inte omfattas av befogenhet att inleda förundersökning. Protokoll ska föras över gripanden som görs enligt 21 §. Av protokollet ska det framgå 1.vem som har fattat beslutet, 2.grunden för beslutet och tidpunkten när det har fattats, 3.vem eller vilka som har deltagit i ingripandet, 4.vem eller vilka som ingripandet har riktat sig mot, 5.tiden för ingripandet, och 6.vad som i övrigt har förekommit vid ingripandet. Ansvarig för att protokollet upprättas är, i fråga om uppgifter som avses i första stycket 1 och 2, den som har fattat beslutet och i övrigt den som har varit ansvarig chef vid ingripandet. Beslagtagen egendom ska förvaras av , om inte annat är föreskrivet eller åklagaren bestämmer något annat.Egendom som har beslagtagits med stöd av 39 § ska förvaras av när den myndigheten har övertagit ärendet. En tjänsteman vid som enligt denna eller någon annan lag omhändertar någon eller på annat sätt inskränker någons rörelsefrihet får belägga honom eller henne med fängsel 1. om han eller hon uppträder våldsamt och det är nödvändigt med hänsyn till hans eller hennes egen eller någon annans säkerhet till liv eller hälsa, eller 2. vid förflyttning inom en förvaringslokal och vid transport eller någon annan vistelse utanför en sådan lokal, om det är nödvändigt av säkerhetsskäl. Användning av fängsel enligt 21 b § ska antecknas i ett protokoll. Protokollet ska innehålla uppgift om 1. fängslets art, 2. tiden när fängslet sattes på och när det togs bort, och 3. skälen till åtgärden. Ansvarig för att protokollet upprättas är den som har fattat beslutet. Beslagtagen egendom skall förvaras av , om inte annat är föreskrivet eller åklagaren bestämmer något annat. En tjänsteman vid eller har i fråga om brott enligt denna lag eller andra brott som avses i 1 § andra stycket samma befogenhet som en polisman att 1.enligt 28 kap. 13 § besluta om kroppsvisitation och kroppsbesiktning utan förordnande enligt 28 kap. 4 och 13 §§ , och 1Senaste lydelse 2020:901. 2. enligt 28 kap. 13 a § a)hålla kvar den som ska kroppsvisiteras eller kroppsbesiktigas, och b)ta med den som ska kroppsvisiteras eller kroppsbesiktigas till den plats där åtgärden ska genomföras. Om det finns anledning att anta att en person, som i samband med inresa till eller utresa från landet uppehåller sig i trakterna invid landgräns eller kuster eller i närheten av eller inom en flygplats eller något annat område som har direkt förbindelse med utlandet, har med sig egendom som kan tas i beslag på grund av brott enligt denna lag eller sådana brott mot narkotikastrafflagen (1968:64), vapenlagen (1996:67) eller lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor som avses i 12 § tredje stycket, får kroppsvisitation, ytlig kroppsbesiktning eller urinprovstagning utföras på honom eller henne. På den som är får ytlig kroppsbesiktning utföras endast om det finns särskilda skäl. Ingen får hållas kvar för urinprovstagning. Åtgärder enligt detta stycke får beslutas av en tjänsteman vid eller . En sådan tjänsteman får besluta om åtgärden utan förordnande enligt 28 kap. 4 och 13 §§ . En tjänsteman vid eller som ingriper mot någon med stöd av denna lag får i anslutning till ingripandet i den utsträckning som är nödvändig av säkerhetsskäl 1. ta hand om vapen eller andra farliga föremål medan ingripandet pågår, och 2. kroppsvisitera personen för att sådana föremål ska kunna tas om hand. En tjänsteman vid som griper någon med stöd av denna lag får i anslutning till gripandet i den utsträckning som är nödvändig även kroppsvisitera personen för att fastställa hans eller hennes identitet. I samband med en kontroll enligt tullagen (2016:253) eller lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen får en tjänsteman vid innan en förundersökning har inletts också ingripa mot ett brott som inte omfattas av befogenhet att inleda förundersökning, om före ingripandet i det enskilda fallet har gjort en förfrågan om det hos och den myndigheten har godkänt att ingripandet görs. Vid ett ingripande enligt 37 § får och 20 a §§ Åtgärder som vidtagits enligt första stycket ska genast rapporteras till Ett ingripande enligt 37 § får ske utan ett godkännande från Polis- myndigheten om godkännandet inte gripande och beslag i 21 § och 22 § första stycket utövas. Ett gripande eller beslag enligt Om en förundersökning har inletts av efter en förfrågan enligt 37 § eller efter rapportering enligt 39 §, eller om en förundersökning redan har inletts när en sådan förfrågan eller rapportering görs, får en undersökningsledare vid eller en åklagare anlita biträde av för åtgärder på eller i anslutning till platsen för ingripande. Undersökningsledaren får också ge i uppdrag åt en tjänsteman vid att vidta en viss åtgärd som hör till förundersökningen, om det är lämpligt med hänsyn till åtgärdens beskaffenhet och omständigheterna i övrigt. Om förundersökningen leds av en åklagare är och en tjänsteman vid skyldiga att lämna det biträde som begärs enligt första eller andra stycket. Denna lag träder i kraft . Den som drabbas av en personskada eller en sakskada genom våld som utövas med stöd av 10 §, 10 a § eller 29 § första stycket första eller femte meningen polislagen (1984:387), 2 kap. 17 § utsökningsbalken, 4 kap. 2 och 16 §§ tullagen (2016:253), 21 b § lagen (2000:1225) om straff för smuggling eller 2 kap. 4 eller 6 § eller 6 kap. 2 § kustbevakningslagen (2019:32) har rätt till ersättning, om den skadelidande inte har betett sig på ett sådant sätt att det varit påkallat att använda våld mot hans eller hennes person eller egendom. 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:714) Prop. 2020/21:192 om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder Härigenom föreskrivs att 8 § lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder ska ha följande lydelse. Den som drabbas av en personskada eller en sakskada genom våld som utövas med stöd av 10 §, 10 a § eller 29 § första stycket första eller femte meningen polislagen (1984:387), 2 kap. 17 § utsökningsbalken, 4 kap. 2 och 16 §§ tullagen (2016:253) eller 2 kap. 4 eller 6 § eller 6 kap. 2 § kustbevakningslagen (2019:32) har rätt till ersättning, om den skadelidande inte har betett sig på ett sådant sätt att det varit påkallat att använda våld mot hans eller hennes person eller egendom. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2019:549. Förslag till lag om ändring i lagen (2008:322) befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2008:322) om och befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott dels att 3 a § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 5 a §, av följande lydelse. Bestämmelserna om förundersökning i 3 § ska även tillämpas om det i samband med att vidtar åtgärder mot ett brott som avses i 1 § finns anledning att anta att något av följande brott har begåtts: 1.innehav eller bruk av narkotika enligt 1 § första stycket 6 eller 2 § narkotikastrafflagen (1968:64), 2.dopningsbrott enligt 3 § och 2 § 6 lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel, eller 3.innehav av hälsofarliga varor enligt 4 § och 3 § första stycket 7 lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor. Utan att det inskränker åklagares åtalsrätt får särskilt förordnade befattningshavare vid 1.föra talan i mål om brott enligt första stycket, om det är uppenbart att brottets straffvärde svarar mot böter och att brottet inte föranleder någon annan påföljd, och 2.fatta beslut enligt 3 § fjärde stycket lagen (1986:1009) om förfarandet ivissa fall vid förverkande m.m. Bestämmelserna i 4–8 §§ gäller även i fråga om och tjänstemän vid om det finns anledning att anta att ett brott som anges i denna paragraf har begåtts och misstanken har uppkommit i samband med att vidtar åtgärder mot ett brott som avses i 1 §. Protokoll ska föras över gripanden enligt 5 § som görs av en tjänsteman vid . Av protokollet ska det framgå 1. vem som har fattat beslutet, 2. grunden för beslutet och tidpunkten när det har fattats, 1Senaste lydelse 2020:836. 3.vem eller vilka som har Prop. 2020/21:192 deltagit i ingripandet, 4.vem eller vilka som ingripandet har riktat sig mot, 5.tiden för ingripandet, och 6.vad som i övrigt har förekommit vid ingripandet. Ansvarig för att protokollet upprättas är, i fråga om uppgifter som avses i första stycket 1 och 2, den som har fattat beslutet och i övrigt den som har varit ansvarig chef vid ingripandet. En skyldighet för en kustbevakningstjänsteman att föra protokoll över gripande finns i 2 kap. 7 § kustbevakningslagen (2019:32). Denna lag träder i kraft . 2020/21:192 3 Ärendet och dess beredning har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om brottsbekämpande verksamhet (bet. 2019/20:JuU25 punkt 54, 2019/20:257). Utskottet anför att för att motarbeta de professionella stöldligorna krävs att ges i uppdrag att ytterligare intensifiera sitt arbete mot organiserad brottslighet samt att också bör få ökade befogenheter att stoppa och hålla kvar gods och personer i väntan på överlämnande till polis (bet. 2019/20:JuU25 s. 160–161). har vidare tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att ytterligare stärka brottsbekämpande verksamhet (bet. 2020/21:JuU2 punkt 2, rskr. 2020/21:12). bör ges befogenhet att stoppa och beslagta misstänkt stöldgods vid Utskottet anför också att brottsbekämpande uppdrag bör stärkas och att en samlad översyn av myndighetens möjligheter att bekämpa brott bör göras (bet. 2020/21:JuU2 s. 10–11). detta har departementspromemorian Ändringar i smugglingslagen – ges en utökad möjlighet att ingripa mot brott tagits fram inom En sammanfattning av promemorian finns i bilaga Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i (Fi2020/04169). Genom de förslag som lämnas i avsnitt 6–6.2.4 i denna proposition och genom tillsättandet av utredningen samlad lagstiftning om befogenheter (dir. 2021:28) anser regeringen att tillkännagivandet om att ytterligare stärka brottsbekämpande verksamhet (bet. 2020/21:JuU2 punkt 2, rskr. 2020/21:12) har tillgodosetts och därmed är Avseende det andra tillkännagivandet om brottsbekämpande verksamhet (bet. 2019/20:JuU25 punkt 54, rskr. 2019/20:257) anser regeringen att tillkännagivandet är delvis tillgodosett genom de förslag som lämnas i avsnitt 6–6.2.4 i denna proposition. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. trädde ändringar i lagen (2000:1225) om straff för smuggling (smugglingslagen) i kraft som innebär att rätt att inleda förundersökning enligt smugglingslagen utvidgades till att även omfatta brott som består i innehav eller bruk av narkotika, innehav av dopningsmedel och innehav av hälsofarliga varor. förundersökning gäller om det finns anledning att anta att något av dessa brott har begåtts och misstanken uppkommit i samband med att utreder ett brott som omfattas av smugglingslagen eller när en tjänsteman vid eller ingriper mot ett brott som omfattas Motsvarande utvidgning av förunder- sökningsrätt infördes i lagen (2008:322) om och befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott (prop. 2019/20:169, bet. 2020/21:JuU2, rskr. 2020/21:12). Underlag i nämnda lagstiftningsärende var promemorian Ändringar i smugglingslagen – får utökad förundersökningsrätt och ökade möjligheter att biträda åklagare. I promemorian föreslogs en annan lagteknisk lösning och ingen remissinstans framförde synpunkter på de befogenheter som föreslogs. I samband med bytet av lagteknisk lösning i propositionen uppmärksammades dock inte att befogenheterna, som enligt Prop. 2020/21:192 förslaget i promemorian låg i smugglingslagen, inte längre blev tillämpliga när förundersökningsrätten i stället placerades i lagen om och befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott. För att komma tillrätta med detta förbiseende föreslås i denna proposition att samma befogenheter som gäller avseende brott enligt 1 § samma lag även ska gälla för de brott som avses i 3 a §. En sammanfattning av promemorian Ändringar i smugglingslagen – får utökad förundersökningsrätt och ökade möjligheter att biträda åklagare finns i bilaga 4. Promemorians lagförslag finns i bilaga 5. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns bilaga 6. Remissvaren finns tillgängliga i (Fi2019/01476). I detta lagstiftningsärende behandlas förslagen i promemorian Ändringar i smugglingslagen – ges en utökad möjlighet att ingripa mot brott samt delar av promemorian Ändringar i smugglingslagen –får utökad förundersökningsrätt och ökade möjligheter att biträda åklagare. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 6.3.3 och 6.3.4 samt i författningskommentaren. Regeringen har följt Lagrådets förslag. I förhållande till lagrådsremissen har vidare vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Regeringen beslutade om en bred mobilisering mot den organiserade brottsligheten och arbetar tolv svenska myndigheter, bl.a. , gemensamt mot organiserad brottslighet genom underrättelser och operativa insatser mot kriminella individer, nätverk och fenomen. Den organiserade brottsligheten rör sig över landsgränser och omfattar alla former av kriminella aktiviteter. organisationer som säljer narkotika kan också smuggla cigaretter, miljöfarligt avfall eller människor. Inresande brottsnätverk från olika delar av i första hand står för en stor del av tillgreppsbrottsligheten i Den organiserade brottslighetens verksamhet drabbar hela landet och medför såväl otrygghet som stora kostnader. Det händer t.ex. att tulltjänstemän i sin ordinarie verksamhet fattar misstanke om annan brottslighet såsom människohandel eller penningtvättsbrott men då inte kan agera på ett adekvat sätt eftersom de saknar tillräckliga befogenheter. Det händer också att tulltjänstemän vid tullkontroller misstänker att utförsel av stöldgods sker men inte kan ingripa då tulltjänstemännen inte har befogenhet att stoppa utförseln av det misstänkta stöldgodset. finns därför ett behov av att vidta ytterligare åtgärder för att försvåra för brottsnätverken att bedriva och fördjupa sin organiserade brottslighet i 2020/21:192 uppgifter huvudsakliga uppgifter är att säkerställa en korrekt uppbörd och att övervaka och kontrollera trafiken till och från så att bestämmelser om in- och utförsel av varor följs inom alla områden och varuflöden. Myndigheten ska även förebygga och motverka brottslighet i samband med in- och utförsel av varor. I regleringsbrev anges att ska öka ambitionsnivån vad gäller att förhindra smuggling av narkotika, vapen och explosiva varor. Även storskalig eller frekvent illegal införsel av alkohol och tobak ska förhindras. Dessa insatser ska balanseras mot myndighetens ansvar inom samtliga risk- och restriktionsområden. I förordningen (2016:1332) med instruktion för anges bl.a. att ska fastställa och ta ut tullar, skatter och avgifter så att en riktig uppbörd kan säkerställas samt att myndigheten ska övervaka och kontrollera trafiken till och från så att bestämmelser om in- och utförsel av varor följs. Det anges också att ska förebygga och motverka brottslighet i samband med in- och utförsel av varor, bedriva viss utrednings- och åklagarverksamhet i fråga om brott mot bestämmelser om in- och utförsel av varor och bedriva viss verksamhet i fråga om rattfylleribrott. deltar därtill även i det myndighetsgemensamma arbetet mot den grova och organiserade brottsligheten. utför också kontroller för att säkerställa att varor som importeras uppfyller gällande produktsäkerhetskrav i syfte att garantera säkerhet, hälsa och konsumentskydd samt att motverka snedvridning av konkurrensen. I syfte att försvåra penningtvätt och finansiering av terrorism utför även kontroller för att se till att anmälningsplikten gällande in- och utförsel av kontanta medel efterlevs. uppdrag kan sammanfattas med att myndighetens verksamhet, till övervägande del, är kopplad till när varor, legala som illegala, passerar den svenska gränsen. kontrollverksamhet bidrar också till skyddet av EU:s yttre gräns och att säkra den inre marknadens integritet eftersom de varor som förs in i från tredje land övergår i fri cirkulation inom EU. Bestämmelser om kontrollbefogenheter återfinns främst i och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av om fastställande av en tullkodex för unionen (tullkodex), tullagen (2016:253) och lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen (inregränslagen). Tullkodexens regler omfattar all in- och utförsel av varor till och från EU:s tullområde och fastställer allmänna regler och förfaranden som ska tillämpas på dessa varor. möjligheter att utföra kontroller vid inre gräns regleras i inregränslagen. verkar i hela landet, men har framför allt personal på de tre huvudorterna , och . kontrollstrategi anger inriktningen för kontrollverksamheten och ska bidra till bättre kontrollresultat, medvetna prioriteringar, effektivare resursutnyttjande och Prop. 2020/21:192 utvecklandet av kontrollmetoder. kontroller är främst riskbaserade, vilket innebär att myndigheten utifrån riskanalyser genomför kontroller där det finns störst risk för fel och avvikelser. Vid gräns mot tredjeland finns det också inslag av slumpvisa kontroller. kontrollverksamhet görs i olika trafikflöden som resande, post- och kurirförsändelser, transportmedel på väg samt flyg- och sjötransporter. kontrollerar fler varor vid införsel till jämfört med utförsel från landet eftersom det finns fler restriktioner kopplade till införsel, oavsett om det rör sig om inre eller yttre gräns. Tullkontroller består dels av dokumentkontroller dels av fysiska kontroller. Dokumentkontroller innebär en kontroll av att de uppgifter som lämnas i en deklaration eller en anmälan är riktiga och fullständiga samt att de dokument som finns är äkta, korrekta och giltiga. Det kan också vara fråga om att granska ekonomiska aktörers räkenskaper och annan bokföring. Fysiska kontroller syftar till att säkerställa att anmälnings- och deklarationsskyldigheten är uppfylld och kan innefatta undersökning av transportmedel, bagage och andra varor som personer för med sig eller bär på sig. I 4 kap. tullagen finns bestämmelser om de befogenheter som och tulltjänstemän har vid utförandet av kontrollåtgärder vid yttre gräns. Av 4 kap. 16 § tullagen följer att , för att kontrollera att deklarations- och uppgiftsskyldigheten enligt tullagstiftningen har fullgjorts eller att varor inte gör intrång i de immateriella rättigheter som skyddas av förordning (EU) nr 608/2013, får undersöka transportmedel, containrar, lådor och andra utrymmen där varor kan förvaras.