prop · H90338 · 2021-11-01 00:00:00 — I öppna jämförelser finns brukarundersökningar enbart inom äldreomsorg och enhetsundersökningar inom äldreomsorg och LSS. Se kapitel 2. SKR gör dock egna brukarundersökningar inom fler delområden: ekonomiskt bistånd, LSS, socialpsykiatri, social barn- och ungdomsvård samt missbruks- och beroendevård. SKR, ”Socialtjänst, brukarundersökningar”, hämtad . ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET barn- och ungdomsvård. Inom dessa två delområden har enskilda kommuner istället genomfört egna brukarenkäter där mått kopplas till verksamhetsmål i olika styrdokument.145 För kommunerna i granskningen är det inom ekonomiskt bistånd, liksom inom äldreomsorgen, främst verksamhetsnära indikatorer som sägs vara värdefulla att arbeta med för kvalitetsutveckling. Till exempel uppges processindikatorer om standardiserade bedömningsmetoder och upprättade och uppdaterade genomförandeplaner till nytta.146 Indikatorn om upprättade och uppdaterade genomförandeplaner nämns också i en av våra RSS-intervjuer som ett exempel på en indikator som kommunerna i det länet jobbar aktivt med.147 Dessa indikatorer beskriver arbete som utförs relativt nära brukarna. …”de standardiserade bedömningsinstrument och strukturerade arbetssätt som man kan utläsa från ÖJ, är väl det som känns relevant att jämföra sig med och titta på. Och använda för någon faktisk form av verksamhetsutveckling. […] Vi tänker att fokus borde ligga mer på indikatorer kring kunskapsbaserad verksamhet, standardiserade bedömningsinstrument och strukturerat arbetssätt och personalens kompetens.”148 I våra intervjuer inom social barn- och ungdomsvård sägs olika typer av indikatorer vara till nytta för kommunerna i deras kvalitetsutvecklingsarbete. En kommun använder till exempel två registerindikatorer som mål i verksamheten och som underlag i analyser av verksamhetens resultat. Det är indikatorer om utbildningsnivå, andelen placerade barn som fullföljt respektive gymnasium, som ingår i delområdet.149 I en av de intervjuade kommunerna används inte indikatorer från kommunundersökningen för kvalitetsutveckling.150 En annan kommun lyfter däremot strukturindikatorer om rutiner från kommunundersökningen som ett exempel på indikatorer där kommunen arbetat aktivt för att få grönt resultat i öppna jämförelser. Det gäller bland annat rutiner för intern samordning med socialpsykiatrin och LSS och rutiner för extern samverkan med tandvård och mödravård. Kommunen har tidigare haft rött på några av dessa indikatorer men sedan arbetat med att ta fram rutiner.151 145Intervjuer med kommunföreträdare, 2020-11-19c, 2020-11-19d. 146Intervjuer med kommunföreträdare, , 2020-11-19d, . 147Intervju med företrädare för , . 148Intervju med kommunföreträdare, . 149Intervju med kommunföreträdare, . 150Intervju med kommunföreträdare, 2020-11-19c. 151Intervjuer med kommunföreträdare, , . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 4.2.3 Nyttan av strukturindikatorerna är oklar Som framgått i kapitel 3 (avsnitt 3.2.1) finns det relativt många strukturindikatorer i öppna jämförelser. Strukturindikatorerna handlar ofta just om huruvida kommunerna har av ledning godkända rutiner eller aktuella överenskommelser. I intervjuerna i granskningen framkommer det kritik mot att denna typ av indikatorer inte alltid är relevanta att följa för kommunernas kvalitetsutvecklingsarbete. Resultatet för en sådan indikator behöver inte säga något om kvaliteten i verksamheten. En kommunföreträdare menar till exempel att de kan få grönt på en indikator för att de upprättat en rutin kring samverkan, men om samverkan i praktiken inte fungerar, då mäter indikatorn inte kvalitet. kan det vara tvärtom, att en kommun har en bra samverkan i ett visst område men får rött på indikatorn då de inte har en uppdaterad rutin eller överenskommelse.152 SKR menar att många av strukturindikatorerna är uppbyggda på enkätfrågor med villkor som gör indikatorerna alltför snäva. Ett exempel är att rutinerna behöver vara uppdaterade för att de ska anses vara aktuella (och bli gröna i öppna jämförelser), medan kommunerna i praktiken inte arbetar med så täta uppdateringar.153 4.2.4Öppna jämförelser används som checklista och är en del av den nationella kunskapsstyrningen RKA:s mätningar i Kolada visar att kommunerna använder struktur- och processindikatorerna för analyser och jämförelser relativt lite. Dessa typer av indikatorer fungerar istället mer som en checklista för kommunerna över vad de behöver ha på plats i verksamheterna.154 Kommunerna behöver inte vänta på att resultaten ska publiceras utan har sitt eget resultat, och därmed checklistan, från när de fyllt i och skickat enkäterna till . I intervjuerna med kommunföreträdare framkommer att den här typen av användning är vanligt förekommande. Flera av de intervjuade kommunföreträdarna menar att nyttan med att använda öppna jämförelse just är att de får en checklista på vad de behöver prioritera.155 Kommunerna får upp ögonen för saker de kan ha missat, och kan prioritera sitt utvecklingsarbete utifrån det.156 152Intervjuer med kommunföreträdare, , . 153Intervju med företrädare för , . 154Intervju med företrädare för , . RKA har mätt i antalet klick på indikatornivå i Kolada. 155Intervjuer med kommunföreträdare, , , 2020-11-16a, 2020-11-19d, . 156Intervjuer med kommunföreträdare, , 2020-11-19d, . ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET …”när jag sitter med i de här sammanhangen och vi svarar på enkäten så får man ju en hint, vänta lite nu det här blev inte så bra. Då får jag en tanke, det här måste vi gå tillbaka till våra chefer och prata om. När vi fyller i enkäten, då får jag ju en övergripande påminnelse […] Jag får en påminnelse om att just här skulle jag vilja att vi gör bättre, och då kan jag driva den frågan”157 Ett syfte med indikatorerna i öppna jämförelser är också att de som en del av kunskapsstyrning ska visa kommunerna vilka områden som det är viktigt att utveckla kvaliteten inom.158 Våra kommunintervjuer bekräftar att det som frågar om uppfattas som viktigt för kvaliteten, och att kommunerna uppfattar den delen av myndighetens kunskapsstyrning. ”Det jag använder öppna jämförelser mest för är väl den här temperaturmätningen för att se hur vi ligger till. Ser det inte så bra ut, då tar man ju de sakerna vidare. Tanken är att de här sakerna frågar om, ja då är det viktigt i vårt arbete, att vi belyser de sakerna.”159 I exemplet ovan ses öppna jämförelser inte enbart som en checklista över vilka områden kommunen behöver prioritera och utveckla utan också som styrdokument för vad staten anser behöver uppnås för god kvalitet.160 En kommunföreträdare menar också att det också blir en checklista över vilka frågor som följs upp nationellt.161 Bilden av att göra det som frågar om kan dock nyanseras i intervjuerna med kommunföreträdarna.162 Särskilt mindre kommuner har inte alltid kapacitet att arbeta med alla indikatorer som finns i öppna jämförelser och kommunerna är heller inte strukturerade på samma sätt. Det innebär att vissa indikatorer kan vara mer eller mindre relevanta att införa för respektive kommun. Det är heller inte helt självklart att det är motiverat för varje enskild kommun att vidta en åtgärd bara för att den följs genom en indikator i öppna jämförelser. En kommunföreträdare menar att när de får rött på en indikator brukar de först diskutera om de borde ha grönt eller inte. kommer de fram till att de inte behöver ha grönt på just den indikatorn eller att de har något annat alternativ som de redan är nöjda med.163 157Intervju med kommunföreträdare, . 158Governo, Förstudie: Utveckling av öppna jämförelser inom socialtjänst och hälso- och sjukvård, på uppdrag av , 2020, s. 6. Intervjuer med företrädare för , , . 159Intervju med kommunföreträdare, 2020-11-19d. 160Intervju med kommunföreträdare, 2020-11-19d, . 161Intervju med kommunföreträdare, . 162Intervjuer med kommunföreträdare, , . 163Intervju med kommunföreträdare, . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 4.2.5 Kunskapsstyrningen leder inte till resultatförbättringar över tid vill genom att följa resultaten i öppna jämförelser se om det som indikatorerna omfattar får genomslag i kommunerna.164 Men även om våra kommunintervjuer visar att kommunerna använder öppna jämförelser som checklista och uppfattar den statliga kunskapsstyrningen så leder det inte nödvändigtvis till förbättringar av resultateten i öppna jämförelser. Vi ser i vår statistiska analys inga tydliga skillnader i kommunernas resultat mellan de kommuner som uppger att de använder indikatorerna i öppna jämförelser för kvalitetsutveckling och de som uppger att de inte alls använder öppna jämförelser. Inom social barn- och ungdomsvård har de kommuner som använder öppna jämförelser för kvalitetsutveckling bättre resultat endast på några enstaka indikatorer. De har fler rutiner för extern samverkan och det är vanligare att de använder manualbaserade insatser för stödgruppsverksamhet. Inom ekonomiskt bistånd har den gruppen dock ett bättre resultat på flertalet indikatorer. Till exempel är det vanligare att ha rutiner för extern samverkan och till viss del för individbaserad uppföljning.165 För majoriteten av de indikatorer vi undersökt finns det inte heller några tydliga trender sett till rikssnittet för åren vår analys täcker, 2016–2020, se figur 3 nedan.166 164Intervju med företrädare för . 165Vi har inte kunnat göra motsvarande jämförelser för äldreomsorgen eftersom gruppen kommuner som inte använder jämförelserna alls där är för liten. Se tabell 8 och 13 i bilaga 1. 166Figuren visar specifikt medelvärdet av andelen kommuner i riket som uppfyller indikatorerna i respektive delområde. Endast indikatorer med konsistent definition ingår. Medelvärdet är beräknat på 5 indikatorer från kommunenkäten inom äldreomsorgen, 12 indikatorer från enhets- och brukarenkäten inom äldreomsorgen, 14 indikatorer från kommunenkäten inom ekonomiskt bistånd och 22 indikatorer från kommunenkäten inom social barn- och ungdomsvård. Analysen baseras på resultat –2020 med undantag för brukar- och enhetsundersökningen 2020 med hänsyn till coronapandemin. Figurer över utvecklingen av samtliga indikatorer vi analyserat finns i bilaga 1. ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET Figur 3 Genomsnittlig nationell utveckling av de indikatorer som ingått i granskningens statistiska analys inom äldreomsorgen, ekonomiskt bistånd och social barn- Äldreomsorg: Enhets- och brukarenkät Social barn- och ungdomsvård Källa: bearbetning av öppna jämförelser. Några undantag finns dock. Fler kommuner genomför individbaserad systematisk uppföljning med ett könsperspektiv inom såväl äldreomsorgen, ekonomiskt bistånd och social barn- och ungdomsvård. Men användningen är fortfarande låg, som högst inom ekonomiskt bistånd och endast 6–inom äldreomsorgen, se figur 4 nedan. Även rutiner för intern samordning tycks öka inom samtliga tre delområden.167 167Inom de olika områdena ser vi ytterligare enstaka positiva trender. Inom ekonomiskt bistånd ökar användningen av strukturerade utredningsmallar. Inom äldreomsorgen har fler och fler rutiner för samordning/samarbete med vårdcentral, läkare och anhöriga. Däremot är resultaten i brukarbedömningarna inom äldreomsorgen mycket stabila , på en hög nivå. är mycket eller ganska nöjd med sin hemtjänst/sitt särskilda boende (vilket kan kontrasteras mot att bedömer sitt allmänna hälsotillstånd som mycket eller ganska gott). EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Figur 4 Andel kommuner som genomfört individbaserad systematisk uppföljning med ett könsperspektiv inom äldreomsorgen, ekonomiskt bistånd och social barn- och ungdomsvård Äldreomsorg, ordinärt boende År Äldreomsorg, särskilt boende Barn och unga, öppenvård Barn och unga, dygnsvård Kommentar: 2016 är indikatorn gemensam för ordinärt och särskilt boende inom äldreomsorg, och för öppenvård och dygnsvård inom social barn- och ungdomsvård. Källa: bearbetning av öppna jämförelser. 4.3Det nationella stödet är inte anpassat till kommunernas behov Både och anser att det är viktigt att ge kommunerna stöd i att använda öppna jämförelser. Granskningen visar dock att det stöd som kommunerna erbjuds inte är tillräckligt anpassat och till nytta för kommunernas arbete med kvalitetsutveckling. presentation av resultaten från öppna jämförelser behöver också bli mer användarvänligt. Mycket av och stödmaterial för öppna jämförelser används främst när en kommun börjar arbeta med öppna jämförelser. RSS:ernas stöd till öppna jämförelser har minskat . Det beror dels på en minskad statlig finansiering, dels på att kommunerna blivit bättre på att tolka indikatorerna i enkäterna och inte efterfrågar stödet i samma utsträckning som . Gemensamt för stödmaterialet, resultatpresentationen och stödet från RSS:erna är att det inte har anpassats till att använda öppna jämförelser för kvalitetsutveckling, ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET det behov kommunerna har . delar den uppfattningen och planerar att utöka sitt stöd till kommunerna. 4.3.1 Delvis överlappande stöd till kommunerna Det är kommunerna som bestämmer på vilket sätt de använder öppna jämförelser för kvalitetsutveckling av verksamheter. De måste själva göra en analys och vidta åtgärder baserat på resultaten utifrån lokala förutsättningar.168 Ansvaret för att stödja kommunerna i att använda öppna jämförelser har enligt den senaste handlingsplanen –2018 i huvudsak legat på SKR.169 Men både och har sett det som viktigt att ge kommunerna stöd i användningen av resultaten och därmed kunna öka nyttan av öppna jämförelser. har därför också utvecklat stödmaterial. Stödet till kommunerna sker även via RSS:erna och RKA. Kommunernas stöd kommer med andra ord från flera olika nationella och regionala aktörer, vilket skapar en viss överlappning. SKR har tagit fram olika typer av stödmaterial till kommunernas arbete med att följa upp och analysera verksamheterna. De erbjuder dels ett mer generellt stöd i att genomföra en strukturerad analys, dels ett mer specifikt stöd i just öppna jämförelser i form av en handbok. togs fram 2012 för att ge kommunerna stöd i hur de kan analysera sina resultat och prioritera i sitt kvalitetsutvecklingsarbete.170 Till handboken finns även mallar som ska hjälpa till att skapa struktur och ge stöd i analysarbetet.171 SKR har också i olika omgångar genomfört utbildningar för kommunerna, både mer generella utbildningar i analysarbete och mer specifika kopplat till öppna jämförelser. Till exempel genomförde SKR tillsammans med RKA under 2018 utbildningar i att använda indikatorer för uppföljning och analys inom äldreomsorgen, där indikatorer från öppna jämförelser ingick.172 RKA genomför också egna utbildningar i analys och utbildningar i databasen tillsammans med SKR.173, 174 168Socialstyrelsen, ”Om öppna jämförelser av socialtjänst och hälso- och sjukvård”, hämtad . 169Socialdepartementet, Öppna jämförelser inom och hemsjukvården, handlingsplan –2018, 2015. Intervju med företrädare för , . 170SKR, ”med Öppna jämförelser socialtjänst”, hämtad . har uppdaterats och togs en ny reviderad kortversion fram. (SKR, 2017). 171SKR, ”Metoder för att följa upp och analysera verksamhet”, hämtad . 172Socialstyrelsen, Öppna jämförelser socialtjänst och hemsjukvård - Slutrapport utifrån handlingsplanen –2018, 2019, s. 16. 173Socialstyrelsen, Öppna jämförelser socialtjänst och hemsjukvård - Slutrapport utifrån handlingsplanen –2018, 2019, s. 16. Intervju med företrädare för , . 174Det har i granskningen inte varit möjligt att göra några iakttagelser om utbildningarna. Endast ett fåtal av de intervjuade kommunföreträdarna i granskningen har deltagit i utbildningarna och inte , och de omfattas inte av SKR:s medlemsundersökning. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Mycket av SKR:s stöd till kommunerna kanaliseras via RSS:erna inom ramen för ett nätverk för regionalt stöd. Fokus för nätverket låg 2011–2016 på öppna jämförelser men det har breddats och prioriterar numera stöd för individbaserad uppföljning.175 RSS:erna ger kommunerna stöd i att tolka enkätfrågor och indikatorer inför inrapportering, analysera de publicerade resultaten och utifrån resultaten utveckla kommunernas verksamhet. En del RSS:er sammanställer också kommunernas svar inom regionen.176 I stödet till kommunerna ingår även att presentera resultaten i öppna jämförelser på ett användarvänligt sätt. är stödmaterial i första hand kopplat till just presentation av resultat, vilket beskrivs närmare i avsnitt 4.3.4.Resultaten redovisas även av SKR på deras webbplats och i Jämföraren i RKA:s databas . I Kolada samlas olika typer av indikatoruppsättningar och nyckeltal. Jämföraren utvecklades för att underlätta användarnas överblick och analyser vid jämförelser mellan kommuner och regioner, mellan verksamheter och över tid.177 4.3.2Stödmaterialet är grundläggande och ger inte kommunerna praktiskt stöd I våra kommunintervjuer framkommer att det stödmaterial som och erbjuder har använts i varierande grad. Det finns skilda uppfattningar om vilket stöd som materialen bidrar med, och åsikterna kan variera inom en och samma kommun. En återkommande synpunkt i intervjuerna är emellertid att stödmaterialet inte används systematiskt eller löpande; det används främst inledningsvis när en kommun ska börja arbeta med öppna jämförelser eller vid omtag då man går tillbaka och tittar i materialet.178 Liknande synpunkter förs även fram av företrädare för RSS:erna.179 I SKR:s medlemsundersökning framkommer en stor variation i upplevd nytta av . De två delområden där kommunerna var mest positiva till handboken är äldreomsorg och ekonomiskt bistånd; uppger att de haft ganska stor nytta av handboken inom dessa delområden. Bortsett från delområdet äldreomsorg så uppger 60–av kommunerna att de inte har någon nytta, inte vet eller inte alls har använt sig av handboken. För äldreomsorgen är motsvarande siffra 39 procent.180 175Intervju med företrädare för , . 176Riksrevisionen, Enkätundersökning till regionala samverkans- och stödstrukturer, 2020. 177Socialstyrelsen, Öppna jämförelser socialtjänst och hemsjukvård - Slutrapport utifrån handlingsplanen –2018, 2019, s. 10. 178Intervjuer med kommunföreträdare, , , 2020-11-16a, . 179Intervju med företrädare för , . 180SKR, Medlemsundersökning om ÖJ socialtjänst 2019, 2019. ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET En förklaring kan vara att handboken och övrigt stödmaterial främst använts i ett tidigt skede när arbetet med öppna jämförelser inleddes.181 Enligt flera av de intervjuade kommunföreträdarna har varit till nytta när de startat upp ett arbete med öppna jämförelser.182 En annan förklaring kan vara att kommunerna inte känner till att den finns då SKR har svårt att nå ut med stödmaterial.183 I intervjuerna i granskningen framkommer även att stödmaterialet från SKR samt från inte är ett tillräckligt stöd i kvalitetsutvecklingsarbetet. Företrädare för RSS:erna menar till exempel att och mallarna inte är ett tillräckligt konkret analysstöd för kommunerna.184 Detsamma gäller en av kommunföreträdarna som beskriver att stödmaterialet är grundläggande och inte är ett praktiskt stöd i själva analysarbetet.185 Att stödmaterialet är på en grundläggande nivå framkommer även i intervjuerna med Socialstyrelsen.186 4.3.3 vill utöka sitt stöd till kommunerna Det finns en viss kritik från mot att SKR inte gett kommunerna tillräckligt konkret stöd i att använda öppna jämförelser för kvalitetsutveckling. finns en förståelse för att dessa upplevda brister kan förklaras av resursbrist hos SKR.187 ser en outnyttjad potential i öppna jämförelser och menar att kommunerna i större utsträckning kan använda befintliga indikatorer till kvalitetsutveckling.188 har därför en ambition att utöka sitt stöd till kommunerna och ge dem ett mer konkret och praktiskt stöd i att tänka vidare och använda resultaten för analys och kvalitetsutveckling. De planerar att anordna så kallade användarseminarier för kommunerna . Syftet är att efter publicering av resultatet sprida kunskap om hur öppna jämförelser kan tolkas och användas på nivå.189 Seminarieformen har också valts för att kunna ta reda på vad kommunerna behöver för stöd.190 181Intervjuer med kommunföreträdare, , 2020-11-16a. 182Intervjuer med kommunföreträdare, 2020-11-16a, 2020-11-19d. 183SKR, svar från faktagranskning, . 184Intervju med företrädare för , . 185Intervju med kommunföreträdare, . 186Intervju med företrädare för , . 187Intervju med företrädare för , . 188Telefonintervju med företrädare för , . 189Socialstyrelsen, Projektplan för öppna jämförelser inom socialtjänst och hälso- och sjukvård 2021, dnr 5.7-31757/2020, 2020. 190Telefonintervju med företrädare för , . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 4.3.4 presentation av resultat kan förbättras Nyttan av öppna jämförelser för kommunerna kan öka om resultaten i öppna jämförelser presenteras på ett användarvänligt sätt. Att göra resultaten mer lättillgängliga och att öka användarvänligheten har varit mål i den nationella strategin och den senaste handlingsplanen –2018.I handlingsplanen var målet att resultatpresentationen skulle förenklas och förbättras för att öka användbarheten.191 I detta syfte publicerade så kallade användarguider. Där beskrevs hur indikatorerna kan tolkas och användas i det lokala utvecklingsarbetet.192 publicerade även resultatrapporter, som också det var ett sätt att visa kommunerna hur de kan använda och analysera resultaten.193 ersattes resultatrapporterna av kortare faktablad.194 tillgängliggör resultaten genom Excelfiler, faktablad och metodbeskrivningar. I Excelfilerna presenteras årets samtliga resultat för de olika delområdena och indikatorerna beskrivs. I faktabladen presenteras centrala delar av årets resultat på nationell nivå tillsammans med beskrivningar av indikatorerna och deras syften samt relevanta kunskapsunderlag. I metodbeskrivningarna redogörs för årets insamling, nya indikatorer och andra eventuella förändringar.195 Granskningen visar att trots åtgärder finns det förbättringsmöjligheter i resultatpresentationen. Kommunföreträdarna i våra intervjuer uppger att indikatorbeskrivningarna är svåra att hitta i och att resultatet skulle kunna vara mer lättillgängligt och redovisningen mer användarvänlig. Bristerna gör att det finns en risk för att arbetet med öppna jämförelser inte prioriteras i kommunerna.196 SKR:s medlemsundersökning visar att det finns en stor variation i hur kommunernas upplever presentation av resultat.197 De uppger att de har mest nytta av Excelfilerna. En stor andel av kommunerna uppger dock att de inte har, eller inte vet om de har använt sig av filerna. Den upplevda nyttan av Excelfilerna är större inom de delområden i där öppna jämförelser 191Regeringsbeslut S2009/5130/SK och , Öppna jämförelser inom och hemsjukvården, handlingsplan –2018, 2015, s. 13, 15. 192Socialstyrelsen, Öppna jämförelser socialtjänst och hemsjukvård - Slutrapport utifrån handlingsplanen –2018, 2019, s. 10. Användarguiderna slutade att publiceras 2018. 193Intervju med företrädare för , . 194Socialstyrelsen, Öppna jämförelser socialtjänst och hemsjukvård - Slutrapport utifrån handlingsplanen –2018, 2019, s. 15. 195Produkterna presenteras separat för samtliga av delområden. ”Öppna jämförelser av socialtjänst och hälso- och sjukvård”, hämtad . 196Intervjuer med kommunföreträdare, 2020–11-19b, 2020-11-19d. 197De produkter SKR frågat kommunerna om är Excelfiler, faktablad och användarguider. (SKR 2019). ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET används i större utsträckning, det vill säga inom äldreomsorg, ekonomiskt bistånd och LSS.198 uttrycker att de själva inte är nöjda med Excelfilerna.199