prop · H803148 · 2021-03-23 00:00:00 — Paragrafen innehåller bestämmelser om en borgenärs konkursansökan. Övervägandena finns i avsnitt 5.6. Paragrafen delas upp i två stycken. Kraven på att åberopade handlingar ska ges in i original eller kopia samt att ansökan och bifogade handlingar ska ges in i två exemplar tas bort för att underlätta digitalt ingivande. Övriga ändringar är endast språkliga eller redaktionella. Åtgärder vid konkursbeslut m.m. 24 § När ett beslut om konkurs har meddelats, ska tingsrätten genast kungöra Tingsrätten ska i samband med konkursbeslutet eller därefter utse förvaltare. Paragrafen reglerar vilka åtgärder som tingsrätten ska vidta när ett beslut om konkurs meddelas. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. Hittillsvarande skyldighet för tingsrätten att bestämma tidpunkt för edgångssammanträdet och kalla till sammanträdet tas bort med anledning av att det inte längre kommer att hållas ett obligatoriskt edgångssamman- träde i konkursen (se kommentarerna till 6 kap. 2 a–3 §§). Övriga ändringar är språkliga eller redaktionella. Normalt utser rätten förvaltaren i samband med konkursbeslutet. Det kan dock förekomma att 2020/21:148 beslutet om att utse förvaltare dröjer. I dessa fall kan kungörelse av konkursbeslutet behöva ske innan en förvaltare har utsetts. 6 kap. Gäldenärens skyldigheter m.m. Bekräftelse av bouppteckningen och edgång 2 a § Gäldenären ska lämna en bouppteckningsbekräftelse inför förvaltaren. Gäldenären ska göra de tillägg till och ändringar i bouppteckningen som han eller hon anser behövs. Gäldenären ska därefter med sin underskrift på heder och samvete bekräfta att bouppteckningens uppgifter om tillgångar, skulder och räken- skapsinformation med gjorda tillägg och ändringar är riktiga och att det enligt hans eller hennes vetskap inte oriktigt har utelämnats eller tagits upp någon till- gång eller skuld. För en underskrift enligt andra stycket tillämpas 2 kap. 2 §. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om gäldenärens boupp- teckningsbekräftelse inför förvaltaren. Övervägandena finns i avsnitt 6.1.1, 6.1.2 och 7.1. Gäldenären ska enligt första stycket lämna en bouppteckningsbekräf- telse inför förvaltaren. Ordningen ersätter hittillsvarande obligatoriska edgång med gäldenären inför rätten. Det kommer dock alltjämt att finnas en möjlighet till edgång (se 3 §). Att bekräftelsen ska lämnas inför förvaltaren innebär inte bara att det är förvaltaren som ansvarar för att den kommer till stånd utan även att det sker i förvaltarens närvaro. Detta tydliggörs ytterligare i 2 b § där det före- skrivs att bekräftelsen ska lämnas vid ett bouppteckningssammanträde som anordnas av förvaltaren. Se kommentaren till den paragrafen om detta sammanträde. I andra och tredje styckena regleras närmare hur en bekräftelse görs. I andra stycket första meningen anges att gäldenären ska göra de tillägg till och ändringar i bouppteckningen som han eller hon anser behövs. Detta innebär att innan gäldenären bekräftar uppgifterna i bouppteckningen ska han eller hon ges möjlighet att göra tillägg till och ändringar i den. Detta motsvarar det som gäller enligt hittillsvarande ordning med edgång. I andra stycket andra meningen föreskrivs att gäldenären med sin under- skrift på heder och samvete ska bekräfta att bouppteckningens uppgifter om tillgångar, skulder och räkenskapsinformation med gjorda tillägg och ändringar är riktiga och att det enligt hans eller hennes vetskap inte har oriktigt utelämnats eller tagits upp någon tillgång eller skuld. Detta innebär att det inte är möjligt att lämna en muntlig försäkran om uppgifternas riktighet utan bekräftelsen måste vara skriftlig. Det är gäldenärens egen underskrift som avses. Det finns alltså ingen möjlighet att bekräfta uppgif- terna genom ombud. De uppgifter som bekräftas ska också vara skriftliga, vilket innebär att även de tillägg och ändringar som gäldenären gör behöver antecknas, förslagsvis i bouppteckningen. Gäldenärens bekräftel- se på heder och samvete lämnas under straffansvar (se 11 kap. 2 § brotts- balken). Beträffande begreppet räkenskapsinformation, se kommentaren till 7 kap. 12 §. I tredje stycket anges att för gäldenärens bekräftelseunderskrift gäller 2 kap. 2 §. Detta innebär att gäldenären ska bekräfta bouppteckningens uppgifter antingen genom egenhändigt undertecknande eller, för det fall bekräftelsen kan ske digitalt, genom en avancerad elektronisk underskrift. 2020/21:148 Gäldenärens underskrift kan ske på boupptecknings- handlingen (jfr 20 kap. 6 § andra stycket ) men kan ske även på annat sätt så länge det är tydligt vilka uppgifter som har bekräftats. 2 b § Gäldenärens bekräftelse enligt 2 a § ska lämnas vid ett boupptecknings- sammanträde. Förvaltaren ska hålla sammanträdet senast efter konkursbeslutet, om det inte är nödvändigt att det hålls . Förvaltaren ska till bouppteckningssammanträdet kalla gäldenären, tillsyns- myndigheten och i förekommande fall den borgenär som har gjort konkurs- ansökan. Paragrafen, som är ny, reglerar bouppteckningssammanträdet. Övervägan- dena finns i avsnitt 6.1.1–6.1.3. I första stycket första meningen anges att gäldenärens bekräftelse av uppgifterna i bouppteckningen ska lämnas vid ett boupptecknings- sammanträde. Det anges inte närmare var sammanträdet ska hållas. Det är förvaltaren som utifrån lämplighetsaspekter bestämmer platsen för boupp- teckningssammanträdet (jfr 2 a § där det anges att bekräftelsen ska ske inför förvaltaren och alltså inte nödvändigtvis hos denne). I regel är det naturligt att sammanträdet hålls på den plats där förvaltaren har sitt normala arbetsställe, t.ex. på det advokatkontor där förvaltaren är verksam. Det kan dock ibland vara mer ändamålsenligt att sammanträdet hålls i någon annan lokal eller på någon annan ort, till exempel där gäldenären vistas. Att bekräftelsen ska lämnas inför förvaltaren hindrar inte att förval- taren vid behov kan ta hjälp av annan för att få till stånd en bekräftelse, t.ex. när gäldenären deltar på distans. Av första stycket andra meningen framgår att ett boupptecknings- sammanträde som huvudregel ska hållas senast efter konkurs- beslutet. Till skillnad från hittillsvarande ordning med edgång finns det inte någon begränsning i fråga om när sammanträdet tidigast får hållas. Det måste dock ha upprättats en bouppteckning och av 7 kap. 13 § framgår att den ska ges in till rätten och tillsynsmyndigheten senast före sammanträdet. Vidare måste gäldenären ges skäligt rådrum att inställa sig. Ett bouppteckningssammanträde får hållas senare än efter konkursbeslutet men endast om det är nödvändigt. Det är förvaltaren som avgör huruvida det är nödvändigt att hålla sammanträdet . Det ska vara fråga om någon särskild omständighet som i praktiken gör att det inte är möjligt att hålla sammanträdet . Skäl hänförliga till förvaltaren, t.ex. dennes arbetsbelastning, ska normalt inte leda till att sammanträdet hålls efter tvåmånadersfristen. Ett skäl som typiskt sett kan medföra behov av att förlägga sammanträdet senare är, på samma sätt som enligt hittillsvarande ordning, om det är nödvändigt med hänsyn till konkursboets omfattning eller beskaffenhet (jfr prop. 1986/87:90 s. 242). Ett annat skäl är att gäldenären håller sig undan eller av andra skäl inte kan eller vill inställa sig till ett planerat sammanträde. Det är viktigt att förval- taren inte väntar med att bestämma tid för sammanträdet och kalla berörda, även i det fall det tidigt kan förutses att sammanträdet kan behöva hållas nära inpå eller till och med efter tvåmånadersfristen. I det fall gäldenären inte går att nå eller inte vill inställa sig har förvaltaren att ta ställning till om bouppteckningssammanträdet ska sättas ut till en senare tid eller om 2020/21:148 det är lämpligare att i stället begära att gäldenären avlägger ed inför tings- rätten enligt 3 §. I den bedömningen ligger frågan om huruvida förvaltaren bör ansöka om tvångsmedel i form av hämtning till boupptecknings- sammanträdet eller häktning (se 9 §). Regleringen ska inte uppfattas som att den tid som paragrafen medger måste utnyttjas innan det blir aktuellt att begära edgång. Förvaltaren ansvarar för att driva förfarandet framåt och han eller hon måste löpande överväga på vilket sätt detta lämpligast uppnås. Till skillnad från hittillsvarande ordning med edgång behöver inte ett bouppteckningssammanträde hållas trots att gäldenären inte närvarar. Oavsett om förvaltaren redan före sammanträdet får kännedom om att gäldenären inte kommer att närvara eller detta står klart först när samman- trädet ska inledas, får sammanträdet ställas in och, om inte edgång begärs, parterna kallas till ett sammanträde . Det är förvaltaren som bestämmer på vilket sätt gäldenären ska närvara vid bouppteckningssammanträdet. Förvaltaren ska se till att gäldenärens bekräftelse är korrekt, dvs. att det är rätt person (gäldenären) som skriver under samt att han eller hon är medveten om och införstådd med sin sanningsplikt och har haft möjlighet att göra erforderliga tillägg till och ändringar i bouppteckningen. Som utgångspunkt sker detta lämpligast om gäldenären infinner sig på den plats där sammanträdet hålls. Det finns dock inget som hindrar att gäldenären tillåts delta på distans så länge dessa grundförutsättningar är uppfyllda och det i övrigt är lämpligt. Det är då framför allt ett deltagande på videokonferens som är aktuellt. En förut- sättning för att gäldenären ska kunna delta på distans är att bekräftelsen kan överföras till förvaltaren på ett tillförlitligt sätt. Förvaltaren ska se till att bekräftelsen och vad som har bekräftats, dvs. bouppteckningen med eventuella tillägg och ändringar, bevaras, se kommentaren till offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). I andra stycket anges att förvaltaren ska kalla gäldenären, tillsyns- myndigheten och i förekommande fall den borgenär som har gjort den ansökan som legat till grund för konkursbeslutet till boupptecknings- sammanträdet (jfr hittillsvarande 2 kap. 24 § första stycket 3 om mot- svarande för edgångssammanträde enligt hittillsvarande ordning). Det ställs inte upp några särskilda krav vad gäller kallelsernas innehåll. Det ställs inte heller krav på att kallelserna ska delges. Kallelse kan ske på det sätt som är lämpligt i det enskilda fallet. Delgivning av kallelse med gälde- nären kan dock i vissa fall behöva ske för att möjliggöra en senare tvångs- medelsanvändning (se 15 kap. 4 § andra stycket och kommentaren till 9 §). Att tillsynsmyndigheten eller den borgenär som har gjort konkursansökan uteblir från bouppteckningssammanträdet utgör inte hinder mot att gälde- nären bekräftar bouppteckningen vid sammanträdet. Det finns inget hinder mot att även någon annan borgenär, som så önskar, närvarar vid boupp- teckningssammanträdet, men förvaltaren är inte skyldig att underrätta någon annan än de som ska kallas. Det är inte fråga om ett offentligt sammanträde och det är förvaltaren som avgör om andra än de som kallats till sammanträdet ska få närvara. Förvaltaren bör inte neka en borgenär att närvara utan att det finns goda skäl för det. 3 § På begäran av förvaltaren ska gäldenären avlägga bouppteckningsed inför Prop. 2020/21:148 rätten i stället för att lämna en bekräftelse enligt 2 a §. ska avläggas vid ett edgångssammanträde. Rätten ska hålla sammanträdet . Gäldenären, förvaltaren, tillsynsmyndigheten och i före- kommande fall den borgenär som har gjort konkursansökan ska kallas till sammanträdet. Gäldenären ska vid edgångssammanträdet göra de tillägg till och ändringar i bouppteckningen som han eller hon anser behövs och under ed intyga att boupp- teckningens uppgifter om tillgångar, skulder och räkenskapsinformation med gjorda tillägg och ändringar är riktiga och att det enligt hans eller hennes vetskap inte oriktigt har utelämnats eller tagits upp någon tillgång eller skuld. Paragrafen innehåller bestämmelser om edgång inför rätten. Övervägan- dena finns i avsnitt 6.1.4 och 7.1. Den hittillsvarande ordningen med en obligatorisk skyldighet för gälde- nären att avlägga ed inför rätten (bouppteckningsed) vid ett edgångs- sammanträde ersätts med en bekräftelse av gäldenären vid ett bouppteck- ningssammanträde inför konkursförvaltaren (se 2 a och 2 b §§). Edgång finns dock alltjämt kvar som ett alternativ till bekräftelseordningen och regleras i den nu aktuella paragrafen. Enligt första stycket får konkursförvaltaren hos tingsrätten begära att gäldenären ska avlägga ed. Edgång inför rätten kan ske i stället för en bekräftelse hos förvaltaren, dvs. det är inte möjligt att kräva att gäldenären gör först det ena och sedan det andra. Det är vidare så att bekräftelse är förstahandsalternativet, dvs. gäldenärens edgång inför tingsrätten är subsidiär till en skriftlig bekräftel- se på ett bouppteckningssammanträde (se kommentarerna till 2 a och 2b §§). Det är endast förvaltaren som får begära edgång och därmed är den som ensam avgör om edgång med gäldenären ska ersätta förfarandet med en Det krävs inte att förvaltaren uttryckligen åberopar något särskilt skäl för att få till stånd en edgång inför tingsrätten. gäldenären själv, en borgenär eller tillsynsmyndigheten är av uppfattning- en att edgång bör ske, får de framföra detta till förvaltaren som själv- ständigt har att ta ställning i frågan. Det kan finnas omständigheter som gör det svårt för förvaltaren att utifrån sina förutsättningar genomföra ett sammanträde eller få till stånd Ett skäl för att begära edgång är att det inte går att komma i kontakt med gäldenären eller få gäldenären att infinna sig till samman- Gäldenären kan göra sig oanträffbar eller vägra att medverka i Förvaltaren får i ett sådant fall antingen ansöka hos tingsrätten om tvångsmedel enligt 9 § för att få gäldenären att lämna sin skriftliga bekräftelse hos förvaltaren, eller begära att gäldenären avlägger ed inför En annan situation då förvaltaren kan behöva begära edgång är när det av säkerhets- eller ordningsskäl inte bedöms lämpligt att hålla Även att det i en viss konkurs finns ett särskilt intresse av offentlighet kan utgöra skäl för edgång. misstänker att gäldenären kan komma att lämna oriktiga uppgifter och gör bedömningen att en inställelse inför rätten skulle kunna bidra till att så inte sker kan det också utgöra ett skäl för att begära edgång. befinner sig på en ort långt ifrån förvaltarens bör förvaltaren överväga förutsättningar för gäldenären att bekräfta bouppteckningen på distans. 2020/21:148 Om det i ett enskilt fall inte är möjligt eller lämpligt och det är förenat med betydande kostnader eller olägenheter att hålla sammanträde med gälde- nären på plats kan det också utgöra ett skäl för edgång (jfr 5 a § om att tingsrätten har möjlighet att låta gäldenären avlägga ed vid en annan tingsrätt). Bestämmelsen i andra stycket första meningen om att bouppteckningsed ska avläggas av gäldenären vid ett edgångssammanträde motsvarar hittills- varande första stycket första meningen. Enligt hittillsvarande ordning bestäms tidpunkten för edgångssammanträdet redan vid konkursbeslutet och kallelser utfärdas . Detta får nu i stället ske när förvaltaren begär edgång enligt första stycket. I andra stycket andra meningen upp- ställs ett skyndsamhetskrav för rättens handläggning av en begäran om ed- gång. Rätten ska hålla edgångssammanträdet och bör därför normalt genast sätta ut sammanträdet och utfärda kallelser till det. I tredje meningen anges vilka som ska kallas till sammanträdet. Den meningen överensstämmer i sak med hittillsvarande 2 kap. 24 § första stycket 3. Bestämmelsen i tredje stycket anger hur en edgång går till och motsvarar hittillsvarande 3 § första stycket första meningen. Rätten har möjlighet att använda videokonferens när så bedöms lämp- ligt, se 5 kap. 10 § . Enligt 5 a § i förevarande kapitel har rätten också möjlighet att besluta att den som ska avlägga ed får göra det inför en annan tingsrätt. Det hittillsvarande andra stycket om att inte alla ställföreträdare för en gäldenär som är juridisk person behöver avlägga ed flyttas till 4 §. 4 § Om gäldenären är en juridisk person och det finns flera ställföreträdare, gäller skyldigheterna enligt 2 a och 3 §§ inte för en sådan ställföreträdare vars närvaro förvaltaren anser sakna betydelse för boutredningen. Om en förmyndare för gäldenären ska bekräfta bouppteckningen eller avlägga bouppteckningsed, är även gäldenären, om han eller hon har fyllt , skyldig att på förvaltarens begäran göra det. Detta gäller dock inte om det finns särskilda omständigheter som gör att det saknas anledning till bekräftelse eller edgång. I paragrafen, som får nytt innehåll, finns bestämmelser om bekräftelse och edgång för ställföreträdare för gäldenären och för underåriga gäldenärer. Övervägandena finns i avsnitt 6.1.3 och 6.1.4. Det hittillsvarande första stycket utgår med undantag för första meningen som flyttas till 3 § andra stycket. Det hittillsvarande andra stycket om att edgång kan avläggas vid en annan tingsrätt flyttas till 5 a §. Första stycket motsvarar bestämmelsen i hittillsvarande 3 § andra stycket. Det är förvaltaren som avgör om en viss ställföreträdare kan undgå skyldighet enligt 2 a eller 3 § (jfr prop. 1978/79:105 s. 301 f. och prop. 1986/87:90 s. 241 f.). Andra stycket motsvarar hittillsvarande 5 § första stycket men anpassas till att det som huvudregel ska ske en bekräftelse av bouppteckningen inför förvaltaren. Det är endast förvaltaren som kan begära att en omyndig gäldenär som har fyllt ska bekräfta bouppteckningen eller avlägga bouppteckningsed, och alltså inte som även en borgenär. Det hindrar inte att en borgenär eller tillsynsmyndigheten hos förvaltaren fram- för önskemål om att den omyndige ska lämna bekräftelse eller avlägga ed. I regel kommer den omyndiges skyldighet enligt andra stycket att Prop. 2020/21:148 aktualiseras i samband med att förvaltaren begär att den omyndige ska En sådan begäran förutsätter att förvaltaren har kommit fram till att det inte finns några sådana särskilda omständigheter som skulle göra att det saknas anledning till en bekräftelse. Om den omyndige av någon anledning inte medverkar i bekräftelseförfarandet ligger det nära till hands att förvaltaren begär edgång hos tingsrätten (se kommentaren till 3 §). Liksom får i en sådan situation rätten pröva om det finns några sådana särskilda omständigheter som gör att det saknas anledning till edgång. 5 § Någon annan än gäldenären ska vid ett sammanträde lämna en bekräftelse enligt 2 a § eller bekräfta en viss uppgift i bouppteckningen, om det kan antas vara av betydelse för boutredningen. Till sammanträdet ska förvaltaren kalla den som ska lämna bekräftelsen, tillsynsmyndigheten och i förekommande fall den som har begärt bekräftelsen. På begäran av förvaltaren ska någon annan än gäldenären, i stället för att lämna en bekräftelse enligt första stycket, vid ett sammanträde inför rätten avlägga bouppteckningsed enligt 3 § eller beediga en viss uppgift i bouppteckningen, om det kan antas vara av betydelse för boutredningen. Rätten ska hålla sammanträdet . Till sammanträdet ska rätten kalla förvaltaren och de som anges i första stycket andra meningen. Med undantag för den som är närstående till gäldenären gäller första och andra styckena inte den som avses i 36 kap. 5 § , när det gäller en upp- gift som han eller hon inte får höras om som vittne. Om förvaltaren avslår en begäran om att någon annan än gäldenären ska lämna en bekräftelse enligt första stycket, får den som framställt begäran hänskjuta frågan till rättens prövning. Paragrafen innehåller bestämmelser om när någon annan än gäldenären ska bekräfta eller beediga konkursbouppteckningen (s.k. fakultativ bekräftelse eller ed). Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Det hittillsvarande första stycket om förutsättningarna för att en omyn- dig gäldenär ska vara skyldig att avlägga ed flyttas till 4 § andra stycket. Ordningen med bekräftelse eller ed med någon annan än gäldenären regleras i första stycket när det gäller bekräftelse och andra stycket när det gäller edgång. Se 2 a och 3 §§ om hur en bekräftelse respektive edgång går till. Såväl bekräftelsen som de uppgifter den avser ska vara skriftliga. Bekräftelsen ska omfatta även de tillägg och ändringar som den som ska lämna bekräftelsen framfört muntligen eller skriftligen till förvaltaren. Ändringar som lämnas muntligen behöver antecknas, förslagsvis i boupp- teckningen. På samma sätt som enligt hittillsvarande ordning är en förut- sättning för att någon annan än gäldenären ska lämna en bekräftelse eller avlägga ed att bekräftelsen eller edgången kan antas vara av betydelse för boutredningen. Det är förvaltaren respektive rätten som avgör om bekräf- telse respektive edgång kan antas vara av betydelse för boutredningen. I de fall det handlar om att bekräfta eller beediga en viss uppgift i boupp- teckningen avses en sådan uppgift om tillgångar, skulder eller räkenskaps- information (jfr rättsfallet NJA 2018 s. 1151). Respektive stycke avslutas med bestämmelser om kallelse till sammanträde hos förvaltaren eller rätten, vilka motsvarar hittillsvarande 5 § tredje stycket första och andra 2020/21:148 Det är förvaltaren som avgör om en fakultativ bekräftelse ska ske eller en fakultativ ed ska begäras. Det hindrar inte att någon annan berörd intressent, t.ex. en borgenär eller tillsynsmyndigheten, hos förvaltaren begär att en sådan bekräftelse lämnas. Om en sådan begäran görs och förvaltaren inte delar den uppfattning som framförs i den, ska förvaltaren avslå begäran. Förvaltaren måste göra en bedömning av om en bekräftelse eller ed kan antas vara av betydelse för boutredningen inför att han eller hon kallar personen i fråga till ett sammanträde eller begär edgång. Förvaltaren bör i kallelsen eller begäran ange skälen för sin bedömning. Det hindrar inte att den frågan behöver bli föremål för förnyat ställningstagande senast vid sammanträdet där bekräftelsen ska lämnas eller när eden ska avläggas. Inför ett sådant ställningstagande ska berörda ges tillfälle att yttra sig i frågan. För det fall den som ska lämna bekräftelsen motsätter sig det, får förvaltaren ta ställning till om han eller hon hos rätten ska begära tvångsmedel enligt 9 § eller begära edgång. I båda fallen får rätten möjlighet att ta ställning i frågan om huruvida det finns förutsättningar att lämna en bekräftelse eller avlägga ed. Om någon ska lämna en bekräftelse kan det vara ändamålsenligt att detta sker som gäldenären gör det. Detsamma gäller om det blir aktuellt för båda att avlägga ed i domstol. En begäran om edgång kan därmed omfatta båda fallen. Det finns inget hinder mot att det sker vid olika tillfällen och kan en bekräftelse ske med någon av dem ska förvaltaren inte utan starka skäl avstå från detta av den anledningen att det blir aktuellt med edgång för den andra. Rättens sammanträde ska hållas (jfr motsvarande skyndsamhetskrav i 3 §). Tingsrätten har att självmant pröva om edgång kan antas vara av betydelse för boutredningen. I tredje stycket anges en särskild krets av personer som är undantagna från skyldigheterna enligt första och andra styckena, och bestämmelsen överförs oförändrad i sak från hittillsvarande andra stycket andra meningen. I fjärde stycket anges att om förvaltaren avslår en begäran om att någon annan än gäldenären ska lämna en bekräftelse får frågan hänskjutas till rättens prövning av den som har framställt begäran. Begäran kan komma från t.ex. en borgenär eller tillsynsmyndigheten. Förvaltarens beslut bör dokumenteras. Om förvaltaren anser att en begäran bör bifallas fattas i regel inget beslut. I stället kallas personen i fråga till ett boupptecknings- sammanträde för att lämna bekräftelse eller så begär förvaltaren edgång. Ett positivt ställningstagande av förvaltaren till en begäran kan inte hänskjutas. 5 a § Om det finns anledning till det får rätten besluta att den som ska avlägga ed får göra det inför en annan tingsrätt. Är den som ska avlägga ed sjuk, får eden avläggas där han eller hon vistas. Paragrafen, som är ny, innehåller vissa bestämmelser om var eden kan avläggas.