prop · H9031 · 2021-09-20 00:00:00 — Förstärkt och utvidgad Klimatpremie Anm.: + avser en ökning av utsläppen på mellan 0 och 100 tusen ton CO2e, - avser en minskning på mellan 0 och 100 tusen ton CO2e, - - avser en minskning på över 100 upp till 200 tusen ton CO2e och - - - en minskning på över 200 tusen ton CO2e. Alla effekter avser den genomsnittliga årliga effekten på utsläppen till 2024. Källa: Egna beräkningar. Utöver åtgärderna i tabell 1.6 presenteras i denna proposition även ett antal ytterligare åtgärder som är avgörande för en omställning till ett fossilfritt samhälle. Regeringen förstärker bland annat satsningen på Industriklivet, som uppskattas ha en potential att reducera växthusgasutsläppen med drygt koldioxidekvivalenter , vilket motsvarar av totala utsläpp. Regeringen skjuter även till medel för att snabba på tillståndsprövningen vid elnätsutbyggnad och höjer kredit- ramen kraftigt för gröna investeringar, vilket möjliggör fler nya och innovativa industriinvesteringar. Därutöver vidtar regeringen även andra åtgärder som bidrar till miljömålen, bland annat en kraftig satsning på skydd av skog. En fullständig redovisning finns i bilagan Klimatredovisning till Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. 2 Förslag till riksdagsbeslut Riktlinjer för den ekonomiska politiken och förslag till statens budget 1.Riksdagen godkänner riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 1). 2.Riksdagen fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till (avsnitt 4.2). 3.Riksdagen godkänner beräkningen av inkomster i statens budget (avsnitt 5.2 och bilaga 1 avsnitt 2). 4.Riksdagen godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 5.2 och tabell 5.1). 5.Riksdagen beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden (avsnitt 6.2 och tabell 6.1). 6.Riksdagen godkänner beräkningen av förändringen av anslagsbehållningar (avsnitt 6.2 och tabell 6.1). 7.Riksdagen godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget (avsnitt 6.2 och tabell 6.1). 8.Riksdagen godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 6.3 och tabell 6.3). 9.Riksdagen bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203) (avsnitt 7.2). 10.Riksdagen godkänner beräkningen av nettoutlåning (avsnitt 7.2 och tabell 7.1). 11.Riksdagen godkänner beräkningen av den kassamässiga korrigeringen (avsnitt 7.2 och tabell 7.1). 12.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 51 (avsnitt 9.2). 13.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i som inklusive tidigare utnyttjade krediter uppgår till högst 17 (avsnitt 9.2). 14.Riksdagen bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen (2011:203), besluta att ett anslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om ett riksdagsbeslut om ändring av anslaget inte hinner inväntas och överskridandet ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten (avsnitt 9.7). Förslag som ligger till grund för beräkningen av statens inkomster 15.Riksdagen godkänner att regeringen eller 2023 genom försäljning överlåter fastigheterna Cepheus 2 och 3 (avsnitt 5.5). 16.Riksdagen godkänner att regeringen från försäljningsintäkterna vid en försäljning enligt 15 får avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i Riksgälds- kontoret som hör till fastigheterna, dels de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten (avsnitt 5.5). 17.Riksdagen godkänner att regeringen genom försäljning överlåter fastigheten med adress 3900 i D.C. (avsnitt 5.5). 18.Riksdagen godkänner att regeringen från försäljningsintäkterna vid en försäljning enligt 17 får avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i Riksgälds- kontoret som hör till fastigheten, dels de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten (avsnitt 5.5). I detta avsnitt redovisas prognosen för den makroekonomiska utvecklingen i och i övriga världen –2024. Tyngdpunkten ligger på utvecklingen och 2022. Prognosen är baserad på de anslagsnivåer och de regelverk för skatter och transfereringssystem som har beslutats av , samt de som har föreslagits eller aviserats av regeringen i denna proposition eller i propositionen Höständringsbudget (prop. 2021/22:2) eller har aviserats av regeringen i tidigare propositioner. Några framtida finanspolitiska regel- eller anslagsändringar därutöver antas inte. Information om omvärldshändelser och statistikutfall som fanns tillgängliga t.o.m. har beaktats. Tabeller med prognosens innehåll i detalj redovisas i bilaga 2. –I takt med att allt fler har vaccinerats och samhällen åter öppnats har återhämtningen fortsatt i många avancerade ekonomier. Den starka utvecklingen väntas fortsätta också . I synnerhet väntas en kraftig ökning av hushållens konsumtion. –Prognosen baseras på antagandet att få restriktioner är på plats såväl i som i de flesta andra länder med betydelse för svensk export. väntas restriktioner vara begränsade och hushåll och företag antas gradvis återgå till tidigare beteenden. –Även i fortsatte den ekonomiska aktiviteten att öka . Framåtblickande indikatorer talar för en stark utveckling också i närtid. Tjänstekonsumtionen, som drabbats hårt under pandemin, väntas öka snabbt när det är färre restriktioner och bidra till att BNP växer snabbt. Därtill väntas den starkare efterfrågan i omvärlden gynna svensk export. –Svensk BNP är tillbaka på samma nivå som före pandemin. Vid slutet av året bedöms BNP vara på den nivå som prognostiserades före pandemin. Detta innebär att svensk ekonomi återhämtat sig snabbt jämfört med tidigare lågkonjunkturer och jämfört med flera andra medlemsstater i EU. Stora ekonomisk-politiska stimulanser bidrar till att understödja återhämtningen även 2022. –Läget på arbetsmarknaden har förbättrats när sysselsättningen har ökat. Flera arbetsmarknadsindikatorer, såsom företagens anställningsplaner, har stigit till höga nivåer och pekar på en stark efterfrågan på arbetskraft . Arbetslösheten bedöms dock även fortsatt vara på en högre nivå 2022 än före pandemin. –Inflationen, mätt med konsumentprisindex med fast bostadsränta (KPIF), väntas öka 2021 men understiga inflationsmål på . –Prognosen är behäftad med osäkerheter som främst beror på hur spridningen av sjukdomen covid-19 utvecklas. Osäkerhet kring den ekonomiska återhämtningen belyses med två alternativa scenarier baserade på olika antaganden för pandemins utveckling, hushållens och företagens ändrade beteenden samt pandemins och stimulanspaketens varaktiga effekter på ekonomin. 3.1Tillväxtutsikterna i omvärlden och 2022 Återhämtningen i världsekonomin fortsätter har återhämtningen i världsekonomin tagit rejäl fart, framför allt i de avancerade ekonomierna (t.ex. och flertalet europeiska länder) där allt fler är vaccinerade och restriktioner till stor del har avvecklats. BNP-utfall visar på en stark utveckling i , och euroområdet. I och är BNP på en högre nivå än den var före pandemin. Även i de nordiska länderna har ekonomierna återhämtat sig väl. I flera europeiska länder, som exempelvis , är BNP dock fortfarande på en lägre nivå än före pandemin. Den ekonomiska utvecklingen i de avancerade ekonomierna väntas bli snabb även framöver. Framåtblickande indikatorer för både industrin och den hårt drabbade tjänstesektorn talar för en positiv utveckling. Få restriktioner innebär att framför allt konsumtionen av tjänster antas öka i snabb takt. Hushållen har goda förutsättningar att snabbt öka sin konsumtion till följd av att sparandet under pandemin varit högt. Både finans- och penningpolitiken är dessutom fortsatt expansiva, vilket understödjer den ekonomiska aktiviteten. Industrin har återhämtat sig starkt och befinner sig nu på en högre aktivitetsnivå än före pandemin. Tillväxten har dock dämpats i många länder till följd av utbudsrestriktioner, såsom brist på halvledare. Dessa problem väntas bestå . Tillväxten inom industrin väntas därmed i närtid vara lägre än för tjänstebranscherna. Återhämtningen i euroområdet har varit fördröjd jämfört med t.ex. och , men den återupptogs , till följd av en stark tillväxt i ekonomin i takt med att allt fler har vaccinerats och restriktioner lättats. väntas den ekonomiska aktiviteten fortsätta återhämta sig i snabb takt. Hushållens konsumtion i de europeiska länderna väntas öka kraftigt. bidrar en stigande efterfrågan från omvärlden och en expansiv finans- och penningpolitik positivt till utvecklingen. EU:s återhämtningspaket, med en stark tonvikt på grön återhämtning och digitalisering, bedöms också stimulera tillväxten i den europeiska ekonomin, framför allt . BNP bedöms nå samma nivå som före pandemin . Inflationen bedöms ligga under Europeiska inflationsmål hela prognosperioden. Återhämtningen började tidigare i jämfört med många andra länder och har gått snabbare. Det beror på en snabb vaccinationsstart, efterföljande lättade restriktioner och på den mycket expansiva finanspolitiken med exceptionellt stora stödpaket. BNP- tillväxten 2021 väntas bli den högsta (se tabell 3.1). Även inflationen i väntas bli hög 2021, men uppgången bedöms vara tillfällig. För ser den ekonomiska utvecklingen annorlunda ut. Efter en snabb och tidig återhämtning går den kinesiska ekonomin in i ett lugnare skede . Tillväxten växlar ned ytterligare . Sämre tillgång till vaccin och mindre utrymme för expansiv finanspolitik väntas medföra att återhämtningen i många framväxande ekonomier och ekonomier i låginkomstländer går långsammare än i avancerade ekonomier. Sammantaget väntas dock tillväxten i omvärlden bli mycket hög 2021. går BNP-tillväxten in i en lugnare fas, vilket bl.a. förklaras av att finanspolitiska stödåtgärder trappas av, men tillväxten är fortfarande hög. Även om situationen har förbättrats globalt är osäkerheten fortfarande större än normalt. Det beror framför allt på risker kopplade till pandemin. Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 -6,4 -3,4 BNP i världen, PPP-vägd1 -3,3 BNP i världen, KIX-vägd2 -4,3 -8,9 1BNP sammanviktad med köpkraftsjusterade (PPP) BNP-vikter enligt . 2BNP sammanviktad med KIX-vikter, ett mått på respektive lands betydelse för svensk utrikeshandel. De senast beräknade vikterna används och därefter skrivs de fram med trenden från de föregående fem åren. 3Den sammanviktade importen i de länder som exporterar till. Respektive lands vikt utgörs av dess andel i svensk varuexport. 4Harmoniserat konsumentprisindex (HIKP). 5Konsumentprisindex (KPI). 6Årsgenomsnitt, procent. Avser refiräntan för euroområdet, dvs. den ränta som banker i euroområdet får betala för lån i från , och Federal funds ränta för . 7Brent, US-dollar per fat. Källor: Macrobond och egna beräkningar. 3.2Tillväxtutsikterna i och 2022 Svensk ekonomi visar styrka i återhämtningen Även i har återhämtningen fortsatt och svensk BNP är tillbaka på samma nivå som före pandemin. Vid slutet av året bedöms BNP vara på samma nivå som prognoserna visade före pandemin. Detta innebär att svensk ekonomi återhämtat sig snabbt jämfört med tidigare lågkonjunkturer och jämfört med övriga medlemsstater i EU. Det finns dock fortfarande en tydlig tudelning i näringslivet. Industrin återvände till tidigare aktivitetsnivåer , medan återhämtningen inom tjänstebranscherna har gått långsammare. Särskilt drabbade är t.ex. flyg- samt hotell- och restaurangbranschen. Liksom i omvärlden väntas BNP i stiga snabbt . Få restriktioner och en stigande vaccinationsgrad väntas bidra till att hushållens konsumtion stiger snabbt. En hög efterfrågan på konsumtion av tjänster bedöms bidra till denna utveckling. Framåtblickande indikatorer som t.ex. inköpschefsindex och konjunkturbarometern bekräftar bilden av en fortsatt stark tillväxt i närtid (se diagram 3.1). Dessutom visar statistik över korttransaktioner från Pay på en positiv utveckling inom tjänstebranscherna, bl.a. inom hotell och restaurang. Stora ekonomisk-politiska stimulanser bidrar till att understödja återhämtningen även framöver. Sammantaget bedöms BNP därför öka 2021 och 2022 (se tabell 3.2). Diagram 3.1 Barometerindikatorn och konfidensindikatorer Hushållens konsumtion väntas öka snabbt Sedan pandemins utbrott har smittspridning och restriktioner kraftigt påverkat hushållens konsumtion. Framför allt har pandemin inneburit negativa konsekvenser för besöksnära tjänstebranscher, såsom resor samt hotell och restaurang. Konsumtionen av bilar har varit ojämn till följd av regeländringar kopplade till bonus–malus-systemet och höjda förmånsvärden. Indikatorer, såsom barometerindikatorn, pekar på en snabb återhämtning av hushållens konsumtion i närtid. Realtidsindikatorer, såsom kortdata, visar även på ökad aktivitet inom tjänstebranscherna . Många tjänster har inte varit möjliga att konsumera under pandemin och ett uppdämt konsumtionsbehov, tillsammans med ett uppsamlat sparande, väntas bidra till att hushållens konsumtion ökar snabbt (se tabell 3.2). Omfattande stödåtgärder väntas även fortsatt bidra till att hålla hushållens disponibla inkomster uppe. När hushållen återgår till att konsumera mer av de varor och tjänster som de avstått från under krisen väntas de spara mindre. Jämfört med tidigare konjunkturnedgångar har de fasta bruttoinvesteringarna påverkats i relativt liten utsträckning. Ett stigande kapacitetsutnyttjande inom industrin som företagen förväntar sig ökade produktionsvolymer talar för ett ytterligare investeringsbehov framöver. Inom tjänstebranscherna, där återhämtningen gått långsammare, väntas också investeringarna stiga i takt med att efterfrågan stiger. Bostadspriserna har ökat kraftigt under pandemin vilket bedöms ha bidragit till att antalet påbörjade bostäder och bostadsinvesteringarna har ökat. Beviljade bygglov indikerar en fortsatt hög byggtakt och bostadsinvesteringarna bedöms fortsätta öka för att sedan stabiliseras 2022. Offentliga investeringar bedöms öka starkt 2021 för att senare plana ut på en hög nivå 2022. Det är framför allt statliga investeringar i bl.a. infrastruktur som väntas driva utvecklingen. Sammantaget bedöms de totala investeringarna öka ungefär i linje med ett historiskt genomsnitt 2021 och något starkare 2022 (se tabell 3.2). Varuexporten har utvecklats något svagare än väntat , trots att indikatorer som t.ex. industrins exportorderingång har stigit snabbt och ligger på historiskt höga nivåer. Utvecklingen förklaras bl.a. av flaskhalsar i produktionen till följd av leveransproblem av vissa insatsvaror och containerbrist. Framöver väntas en starkare efterfrågan i omvärlden gynna svensk export (se tabell 3.2). I närtid dämpas dock exporttillväxten av fortsatta störningar i leverans- och värdekedjor. Importen väntas växa långsammare än exporten. Det beror på att en stor del av utvecklingen av den inhemska efterfrågan drivs av efterfrågan på tjänster. Vid produktion av tjänster används generellt sett mindre import än vid varuproduktion. Nettoexporten väntas därmed vara positiv både 2021 och 2022. Tabell 3.2 Nyckeltal försörjningsbalansen Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 -2,8 -3,0 -4,8 -0,5 -1,2 -0,8 -0,5 -0,6 -4,6 -5,7 -3,5 BNP i löpande pris -1,4 Anm.: Fasta priser, referensår 2020, inte kalenderkorrigerade värden, om inte annat anges. Prognosen är baserad på de regelverk för skatter och transfereringar och de anslagsnivåer som har beslutats av och som har föreslagits eller aviserats av regeringen. 1Bidrag till BNP-tillväxten, förändring i procent av BNP föregående år. 2BNP per person i totala befolkningen. Källor: och egna beräkningar. Återupptagen verksamhet och ökade statsbidrag understödjer offentlig konsumtion Den offentlig konsumtionen utvecklades svagt 2020, vilket huvudsakligen förklaras av att kommunala myndigheters verksamhet begränsades av lägre efterfrågan och restriktioner till följd av pandemin. väntas den offentliga konsumtionen återhämta sig från den svaga utvecklingen . Starka kommunala finanser 2020 och 2021, och ytterligare tillförda medel i denna proposition, medför ett stort konsumtionsutrymme i kommunsektorn, vilket bedöms användas för att återuppta utebliven verksamhet. Detta väntas bidra till att arbetade timmar, sysselsättning och konsumtionsutgifter i offentlig sektor ökar 2021 och 2022 jämfört med . Fortsatt återhämtning på arbetsmarknaden Läget på arbetsmarknaden har förbättrats och såväl sysselsättningsgraden som arbetskraftsdeltagandet ökade tydligt . är arbetslösheten kvar på en högre nivå än före pandemin, i synnerhet bland unga, personer med som högst förgymnasial utbildning och utomeuropeiskt födda. har arbetskraftsundersökningarna () anpassats till och rådets förordning (EU) 2019/1700 om fastställande av en gemensam ram för europeisk statistik om personer och hushåll, som grundas på uppgifter på individnivå som samlas in genom urvalsundersökningar. Bestämmelserna innebär en rad olika förändringar, bl.a. i definitioner, urval och den ordning som frågorna ställs (för mer information se Information om införande av ny ramlag 2021 i på . I samband med detta har även genomfört andra förändringar som påverkar statistiken. Sammantaget medför dessa förändringar ett tidsseriebrott i statistiken /21 och utfallsdata från är därför inte direkt jämförbara före respektive efter statistikomläggningen. Statistikomläggningen innebär att utfallen är mer osäkra och svårare att analysera än normalt, då den utveckling som utfallen visar kan bero på såväl omläggningen som den faktiska utvecklingen. Såväl sysselsättningen som arbetskraften minskade kraftigt bland både kvinnor och män som en konsekvens av dessa förändringar. Det råder osäkerhet om i vilken utsträckning arbetslösheten påverkats. ökade sysselsättningsgraden tydligt igen, i synnerhet bland kvinnor. fortsatte många av de anställda som varit permitterade att successivt öka sin arbetstid . Tillsammans med stärkta indikatorer tyder detta på att arbetsmarknadsläget tydligt förbättrades . Även arbetskraften ökade snabbt och arbetskraftsdeltagandet är på en hög nivå (se diagram 3.2). Denna uppgång förklaras främst av att ett stort antal unga sökte sig till arbetsmarknaden utan att hitta ett arbete. Som en följd av detta ökade arbetslösheten, och i synnerhet ungdomsarbetslösheten, . Det är dock viktigt att notera att drygt hälften av unga arbetslösa är heltidsstuderande som söker arbete utöver sina studier och majoriteten av de unga arbetslösa ser sig därför inte som arbetslösa utan i huvudsak som studerande. Diagram 3.2 Arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsgrad Procent av befolkningen, 15–. Utfall 2006–2020, prognos 2021–2024 Anm.: har arbetskraftsundersökningarna () anpassats till en ny ramlag, vilket innebär ett tidsseriebrott som påverkar jämförbarheten före och efter tidsseriebrottet. Källor: och egna beräkningar. som arbetslösheten har ökat enligt har antalet inskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen fortsatt att minska (se diagram 3.3). Fram /21 följde måtten varandra väl, men har divergerat. Antalet inskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen har minskat men har antalet som varit inskrivna arbetslösa (12 månader eller mer) stigit successivt och är på en hög nivå. Diagram 3.3 Arbetslöshet och inskrivna arbetslösa Procent av arbetskraften, säsongsrensade kvartalsvärden Inskrivna arbetslösa (Af) Anm.: Arbetslöshet () avser åldersgruppen 15–medan andelen inskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen (Af) avser åldersgruppen 16–. har arbetskraftsundersökningarna () anpassats till en ny ramlag, vilket innebär ett tidsseriebrott som försvårar analysen av sysselsättning, arbetskraft och arbetslöshet 2021 och påverkar jämförbarheten före och efter tidsseriebrottet. Källor: och Arbetsförmedlingen. Framåtblickande arbetsmarknadsindikatorer har fortsatt att förbättras markant och företagens anställningsplaner är på mycket höga nivåer enligt Konjunkturbarometern. Samtliga branscher uppvisar en stigande efterfrågan på arbetskraft. Detta indikerar en bred sysselsättningstillväxt i näringslivet framöver. Även antalet nyanmälda lediga platser på Arbetsförmedlingen har ökat kontinuerligt sedan det snabba fallet och pekar på en tilltagande efterfrågan på arbetskraft. är antalet varsel och konkurser på låga nivåer. väntas sysselsättningen öka snabbt när den ekonomiska aktiviteten tilltar. Den positiva utvecklingen väntas fortsätta även 2022, och sysselsättningen bedöms då öka tydligt, i synnerhet inom näringslivets tjänstebranscher. Även bland offentliga verksamheter väntas sysselsättningstillväxten vara tydligt positiv 2021 och 2022. Både sysselsättningsgrad och arbetskraftsdeltagande bedöms vara på höga nivåer 2022 (se tabell 3.3). I takt med den tilltagande sysselsättningstillväxten väntas arbetslösheten falla snabbt . Trots återhämtningen på arbetsmarknaden bedöms arbetslösheten fortfarande vara på en högre nivå 2022 än före pandemin. Nyckeltal produktivitet och arbetsmarknad Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 Arbetade timmar1, 2 -3,8 -2,6 -0,5 -0,1 -1,3 -0,1 Befolkning, 15–74 år -0,3 Anm.: har arbetskraftsundersökningarna () anpassats till en ny ramlag, vilket innebär ett tidsseriebrott som försvårar analysen av befolkning, sysselsättning, arbetskraft och arbetslöshet 2021 och påverkar jämförbarheten före och efter tidsseriebrottet. Prognosen är baserad på de regelverk för skatter och transfereringar och de anslagsnivåer som har beslutats av och som har föreslagits eller aviserats av regeringen. 1Avser kalenderkorrigerade data. 2Enligt nationalräkenskaperna (NR). 3Avser antal arbetade timmar enligt NR (kalenderkorrigerat) dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta enligt . 4Avser åldersgruppen 15–. 5Procent av befolkningen. 6Procent av arbetskraften. 7Utfall är ett beräknat årsmedelvärde. Källor: och egna beräkningar. Resursutnyttjandet i svensk ekonomi har stigit efter den kraftiga nedgången som skedde . Hur mycket lediga resurser det finns i ekonomin kan inte mätas exakt men uppgången i resursutnyttjandet återspeglas bl.a. i att företagens kapacitets- utnyttjande har stigit till en hög nivå och att antalet företag som upplever brist på arbetskraft har ökat i snabb takt. Dessa indikatorer ingår i olika sammanfattande mått på resursutnyttjandet som publiceras av och . Indikatorerna visar att resursutnyttjandet har stigit tydligt (se diagram 3.4). Trots det bedöms svensk ekonomi fortsatt befinna sig i en lågkonjunktur . Resursutnyttjandet i svensk ekonomi mätt med BNP-gapet, dvs. BNP:s avvikelse från den BNP-nivå som är förenlig med en ekonomi i balans (se för beräkning av potentiella variabler på ), väntas stiga 2021 och konjunkturläget bedöms vara i det närmaste balanserat 2022 (se tabell 3.4). -1,0 -2,0 -3,0 Anm.: Resursutnyttjandeindikatorerna (RU-indikatorerna) är statistiska mått på resursutnyttjandet. De är normaliserade så att medelvärdet är 0 och standardavvikelsen är 1. Källor: och . Procentuell förändring om inte annat anges Potentiell BNP, löpande priser2 -3,8 -1,5 -4,5 -2,1 Anm.: Fasta priser, referensår 2020, kalenderkorrigerade värden, om inte annat anges. Med potentiell avses den nivå på respektive variabel som skulle uppnås vid ett balanserat konjunkturläge. Potentiella variabler går inte att observera utan bedöms utifrån statistiska modeller och indikatorer. Prognosen är baserad på de regelverk för skatter och transfereringar och de anslagsnivåer som har beslutats av och som har föreslagits eller aviserats av regeringen. 1Andel av potentiell arbetskraft. 2Beräknad som potentiell BNP till marknadspris (fasta priser, referensår 2020) multiplicerad med BNP-deflatorn, som är ett prisindex för producerade varor och tjänster.