prop · H803101 · 2021-04-15 00:00:00 — En kostnadsmässig redovisning, där samtliga kostnader och intäkter hänförliga tas med, ger därför en bättre bild av hur räntekostnaderna utvecklas över tiden. I resultaträkningen för staten redovisas räntor enligt kostnadsmässiga principer efter eliminering av räntor till eller från statliga myndigheter. I kostnaderna ingår även en omvärdering av skulden i utländsk valuta. I tabell 4.4 visas statsskuldens kostnader, vilket är en sammanfattning och specificering av uppgifterna i resultaträkningen (se not 12 till resultaträkningen). Räntekostnader på lån i svenska kronor Räntekostnader på lån i utländsk valuta -2,5 -1,9 -31,4 -0,8 -26,3 Över- /underkurs vid emission m.m. -10,5 -13,2 -11,3 -10,8 -11,2 -6,1 -5,0 -15,7 -14,2 -14,5 -14,9 -10,4 Nettokostnader efter intäkter, -20,4 -15,4 hänförbara till skuldskötselinstrument och -0,4 -5,0 -1,4 Enligt resultaträkningen uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser, valutakursförändringar m.m.) till , vilket var en minskning med jämfört med . Den främsta orsaken till att nettokostnaden för statsskulden minskade 2020 var att utfallet på räntor på lån i svenska kronor och orealiserade valutakursförändringar förbättrades jämfört med . Realiserade valutakursförändringar påverkas framför allt av kronans växelkurs mot andra valutor när ett lån förfaller, men också av inbördes förändringar mellan andra valutors växelkurser, eftersom i förvaltningen av valutaskulden använder olika derivatinstrument. Utfallet för de realiserade valutakursförändringarna blev en valutakursförlust på 2020, vilket var en minskning med jämfört med . Nettokostnaden för realiserade kursförändringar var 2020, vilket var en ökning med jämfört med . Kursförändringar uppstår när köper tillbaka obligationer och marknadsräntan avviker från kupongräntan. Valutakursförändringen är uppdelad på en orealiserad valutakursförlust på hänförbara till skuldskötselinstrument och vidareutlåning samt en orealiserad valutakursvinst på för övrig statsskuldsförvaltning. De totala orealiserade valutakursförändringarna minskade nettokostnaden för statsskulden med 2020, vilket var en förbättring med jämfört med . Över- och underkurser vid emission av statspapper m.m. bidrog till att sänka statsskuldens kostnader med 2020. Skillnaden mellan statsskuldens nettokostnader inklusive skuldskötselåtgärder och utfallet på anslaget 1:1 Räntor på statsskulden var . Skillnaden förklaras av att olika principer används för utgiftsmässig redovisning mot anslag och den kostnadsmässiga redovisningen i resultaträkningen. Det är endast realiserade utgifter som redovisas mot anslaget, medan orealiserade räntor och orealiserade valutakursdifferenser ingår i resultaträkningens nettokostnad. var motsvarande skillnad . 5Redovisning och riskanalys av statliga garantier och utlåning Ett statligt garantiåtagande innebär att staten går i borgen för någon annans betalningsåtagande, vilket leder till en finansiell risk för staten. Generella regler för hanteringen av statliga lån och garantier finns i budgetlagen (2011:203). Förordningen (2011:211) om utlåning och garantier innehåller mer detaljerade bestämmelser om garantigivning och utlåning med kreditrisk. Regeringen får enligt budgetlagen besluta om utlåning samt ställa ut kreditgarantier och göra andra liknande åtaganden för det ändamål och med högst det belopp som bestämmer. Regelverket föreskriver bland annat att en avgift ska tas ut som motsvarar statens förväntade kostnad för åtagandet, om inte beslutar annat. Förväntade kostnader för lån och garantier består av de förväntade förluster och administrativa kostnader som är förknippade med åtagandet. Förväntad förlust är ett statistiskt mått för de kreditförluster som beräknas kunna uppstå på grund av att garantigäldenären eller låntagaren med en viss sannolikhet inte kommer att fullgöra sitt åtagande. Avgifterna placeras på ett räntebärande konto i . Garanti- och utlåningsverksamheten förväntas därmed vara självfinansierad på lång sikt. Dessa principer för utlåning och garantigivning kallas för den statliga garanti- och utlåningsmodellen. Exempel på stora garantiåtaganden som omfattas av garantimodellen är exportkreditgarantier och kreditgarantier för infrastrukturprojekt. har dock möjlighet att besluta om att undanta specifika garantier från garantimodellen. Det finns därför garantier som regleras i särskilda lagar eller på annan grund har andra villkor än de som stipuleras i budgetlagen. Avgifter för sådana garantier är vanligen angivna direkt i lag och kan fastställas på andra grunder än att de ska täcka de förväntade kostnaderna. Insättningsgarantin och investerarskyddet är exempel på garantier som hanteras i särskild ordning. Riksdag och regering har beslutat om en rad åtgärder för att motverka de negativa ekonomiska effekter som spridningen av covid-19 medfört på samhällsekonomin. fick i uppdrag att genomföra ett nytt garantiprogram till företag, , samt upprätta ett garantiprogram för flygbranschen. Dessutom fick i uppdrag att förvalta svenska statens garantiåtagande gällande Europeiska investeringsbankens (EIB) garantifond för stöd till företag och därtill även Europeiska unionens sysselsättningsfond SURE (Support to mitigate Unemployment Risks in an Emergency), vilka inte hanteras inom ramen för den statliga garantimodellen. införde tillfälligt möjligheten till rörelsekreditgarantier för stora företag. En mer utförlig beskrivning över hur garantier och utlåning redovisas finns i avsnitt 3.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar. Statens garantiportfölj ökade med och uppgick till , jämfört med 2019. Näst efter insättningsgarantin (per ) utgjordes de största åtagandena av kreditgarantier () och garantier om tillförsel av kapital (). Pensionsgarantier uppgick till drygt I det ovanstående beloppet för statens garantiportfölj ingår inte investerarskyddet, eftersom åtagandet inte kan beloppsbestämmas. Utöver redan utfärdade garantier finns det utfästelser om nya garantier på . De redovisade utfästelserna omfattar endast bundna utfästelser och består i huvudsak av exportkreditgarantier. Bundna utfästelser är utfästelser för vilka reservationslöst avtal anmälts mellan externa parter, men där inget garantiavtal utfärdats mellan regeringen eller myndigheten och garantitagaren. Insättningsgarantin och pensionsgarantierna redovisas med eftersläpning och avser därmed åtagandena per . I tabell 5.1 visas en sammanställning av de garantier och utfästelser som regeringen och myndigheterna ställt ut. Garantierna motsvarar de garantiförbindelser som redovisas i not till balansräkningen. Tabell 5.1 Statliga garantiåtaganden och utfästelser Garantier om tillförsel av 2, 7, 22 Garanti till Europeiska unionen 2, 16, 1Åtagandet för insättningsgarantin avser garanterade insättningar per . 2För investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på de skyddade tillgångarna. 3Beloppen avser såväl exportkreditgarantier som investeringsgarantier. I beloppet ingår EKN:s tillfälliga lösning med rörelsekreditgarantier till stora företag om . 4I garantiåtagandet för fristående garantier ingår åtagandet avseende EIB:s utlåning inom ramen för IV Bis och . 5Det finns två stycken kapitaltäckningsgarantier, gällande och , vilka redovisas av . 6Trafikverket redovisar garantikapitalet för Eurofima. 7Åtagandet för pensionsgarantier avser . Garantierna hanteras av fyra myndigheter: , (), samt (Sida). Garantikapital till internationella finansiella institutioner hanteras av men redovisas av . Garantikapitalet till Eurofima samt två kapitaltäckningsgarantier redovisas av . Statens garantiåtagande visas i diagram 5.1. Diagram 5.1 Garantiåtaganden –2020 I tabell 5.2 finns en sammanställning av beslutade garantiramar respektive utfärdade garantier samt i förekommande fall bundna utfästelser per myndighet. Skillnaderna i totalbelopp mellan tabell 5.1 och tabell 5.2 förklaras av att kapitaltäckningsgarantier ingår i tabell 5.1, men inte i tabell 5.2. För garantigivning finns ramar för enskilda projekt samt ramar till olika program. kan också, inom ramen för sitt uppdrag som resolutionsmyndighet, vid behov ställa ut garantier avseende tillgångar och förpliktelser för ett institut i resolution enligt lagen (2015:1016) om resolution. Om en allvarlig störning skulle uppstå i det finansiella systemet kan i enlighet med lagen (2015:1017) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut motverka en sådan genom att ge stöd i form av garantier. Därutöver redovisar åtaganden i form av garantikapital gentemot internationella finansiella institutioner, Europeiska investeringsbankens garantifond för stöd till företag och Europeiska unionens sysselsättningsfond SURE. har beslutat om en ram på för EKN:s garantigivning avseende exportkreditgarantier. Det är en ökning med jämfört med . Det finns dessutom en särskild ram på för EKN:s investeringsgarantier. Den totala ramen för Sidas garantiåtaganden avseende u-kreditgarantier och fristående garantier uppgick till jämfört med 2019. ram gällande utställande av kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder uppgick till 2020. Garantiramar och utfärdade garantier Garantier till insättare i utländska instituts filialer i Garantier till kreditinstitut, Garantier till företag i 2,16, Fonden för den mindre investeringsbanken (EIB) utvecklingsbank (CEB) investeringsbanken (NIB) garantifond för stöd till banken, långivning inom ramen för IV Bis och Kreditgarantier för ny- och 1Åtagandet för insättningsgarantin avser garanterade insättningar per . 2Garantin innebär endast en möjlighet att skydda dessa filialer och den är en följd av finanskrisen. 3För investerarskyddet kan storleken på statens åtagande inte anges. 4Riksgäldskontoret får enligt lagen (2015:1017) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut ställa ut garantier för kreditinstitut om högst 5Riksgäldskontoret får enligt lagen (2015:1016) om resolution ställa ut garantier för finansiering av vissa tillgångar, förpliktelser och lån om högst . 6I samband med infriandet 2014 respektive 2016 under NIB:s program för miljöinvesteringslån har utestående ram begränsats till . 7I EKN:s åtagande ingår den temporära rörelsekreditgarantin för stora företag om . 8Avser såväl garantier för färdigställda fastigheter som för fastigheter . Anm: Skillnaderna i totalbelopp mellan tabellerna 5.1 och 5.2 förklaras främst av att kapitaltäckningsgarantier ingår i tabell 5.1 men inte i tabell 5.2. I följande avsnitt presenteras de olika garantityperna. Som tidigare nämnts hanteras de flesta garantier inom garantimodellen. Flera av de beloppsmässigt största garantierna, exempelvis insättningsgarantin, hanteras dock utanför garantimodellen. Syftet med insättningsgarantin är att bidra till stabilitet i det finansiella systemet genom ett starkt konsumentskydd för allmänhetens insättningar. Garantin infördes i och baseras på ett EU-direktiv. Motsvarande garanti finns i övriga EU-länder och även i ett flertal länder utanför EU. Garantin träder i kraft när ett institut går i konkurs eller efter beslut av . Garantin gäller också om staten hanterar ett institut genom resolution. har beslutat att höja ersättningsbeloppet för den svenska insättningsgarantin från till per insättare och institut, vilket träder i kraft . Beloppet i svenska kronor justeras om avvikelsen för att motsvara är för stor, vilket fastställts i enlighet med EU-direktiv. Ett högre ersättningsbelopp (max ) kan erhållas för insättningar som har gjorts och som är kopplade till vissa livshändelser, till exempel försäljning av bostad. Regeringen har också möjlighet att ställa ut garantier för att insättare i ett utländskt instituts filial i ska få ersättning motsvarande vad som skulle ha betalats ut i institutets hemland. Detta kan bli aktuellt om det finns risk att garantiåtagandet inte kan uppfyllas inom det utländska systemet och att det bedöms medföra störningar i det svenska finansiella systemet. De garanterade insättningarna uppgick till och avsåg garanterade insättningar per , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Åtagandet avser garanterade insättningar per , då rapportering avseende insättningsgarantin sker med eftersläpning. De institut som omfattas av insättningsgarantin betalar en årlig avgift till staten. Inga händelser inträffade som utlöste insättningsgarantin. Då garantin regleras i särskild ordning utanför garantimodellen, finns det ingen värdering av statens förväntade kostnad för insättningsgarantin. Vid köp, försäljning eller deponering av värdepapper via ett värdepappersinstitut är institutet skyldigt att hålla kundens värdepapper skilda från sina egna. I det fall institutet inte kan lämna ut kundens egendom vid en konkurs, till exempel därför att det efter konkursen inte går att klargöra vad som är kundens respektive institutets tillgångar, har kunden rätt till ersättning. Ett ersättningsfall förutsätter därmed en konkurs i kombination med grovt slarv eller brottslig handling hos institutet. Ersättningsbeloppet täcker förlorade tillgångar upp till ett värde av per kund och institut. För investerarskyddet betalar de institut som omfattas av skyddet en årlig administrativ avgift. Vid ersättningsfall tar staten ut avgifter från de kvarvarande instituten, som täcker de fulla kostnaderna för skadefallet. Det innebär att staten i princip inte bär någon kreditrisk till följd av investerarskyddet. Inga ersättningsfall inträffade . Den vanligaste formen av enskilda garantiåtaganden är kreditgarantier. Dessa innebär att staten tar på sig hela eller delar av kreditrisken vid bankers upplåning eller för finansiering av exportaffärer, infrastruktur, bostäder m.m., men överlåter själva kreditgivningen till andra långivare. EKN har i uppdrag att främja svensk export genom att erbjuda konkurrenskraftiga exportkreditgarantier och investeringsgarantier. Det har varit fortsatt hög efterfrågan på exportkreditgarantier tillsammans med betydande krisåtgärder till följd av spridningen av covid-19. EKN införde en tillfällig lösning med rörelsekreditgaranti för stora företag för att dämpa effekterna. Utestående belopp för rörelsekreditgarantin uppgick till fördelat på 34 stycken affärer. EKN utfärdade nya bundna utfästelser för och garantier för , inklusive rörelsekreditgarantin till stora företag. Utfästelserna ökade med jämfört med medan garantigivningen ökade med . Engagemangen i form av exportgarantier, inklusive den tillfälliga rörelsekreditgarantin till stora företag, och tillhörande bundna utfästelser uppgick till fördelade på 145 länder. Motsvarande engagemang för investeringsgarantierna var . En stor del av EKN:s exponering är koncentrerad till ett fåtal länder, där utgör den största koncentrationen till följd av en enskilt stor affär. Av det totala engagemanget hänförs till affärer till de fem största länderna. Årets höga efterfrågan på garantier till höginkomstländer inom () förklaras framför allt av affärer inom telekom och transport. Utställda garantier uppgick till , vilket är en ökning jämfört med året innan. Utbetalningarna för infriade åtaganden uppgick till , vilket ska jämföras med året innan. Årets utbetalningar berodde bland annat på fortsatta utbetalningar avseende affär i , , samt i . EKN har redovisat mot inkomsttitel vilket avsåg ej förväntansriktiga garantiavgifter. En u-kreditgaranti är en exportkredit som staten garanterar och subventionerar genom Sida. Garantierna ställdes, fram till och med , ut till projekt som Sida bedömt kommer att få betydande utvecklingseffekter i berörda länder och som inte kan bära kostnaderna för en normal finansiering på kommersiella villkor. Sidas totala engagemang av u-kreditgarantier uppgick till . Inga nya utfästelser för u-kreditgarantier utfärdas. Sida ska i stället kombinera utvecklingslån med garantier i enlighet med förordningen (2018:2098) om garantier för utvecklingssamarbete. Sida har bemyndigats att besluta om finansiering med utvecklingslån och garantier (lånebistånd). Sida ställer ut fristående garantier för risker i samband med transaktioner på marknaden. Vid utgången av uppgick Sidas engagemang för fristående garantier till totalt . Engagemanget bestod av utfärdade garantier om , garantiåtagandet gällande EIB:s utlåning inom ramen för IV bis och på samt bundna utfästelser om . Finansieringen av sker genom att Konsortiet emitterar obligationer på kreditmarknaden. Svenska staten genom och danska staten genom garanterar solidariskt denna upplåning, som uppgick till jämfört med året innan. Den granskning som inleddes av Europeiska kommissionen (kommissionen) 2014, gällande om det svenska garantiåtagandet till Konsortiet är förenligt med eller inte, är ännu inte beslutad. gav regeringen i uppdrag till att genomföra ett garantiprogram till förmån för flygföretag om högst mot bakgrund av pandemins påverkan på flygbranschen. Garantiprogrammet omfattade flygföretag som hade ett svenskt tillstånd att bedriva kommersiell luftfart och som hade sin huvudsakliga verksamhet eller säte i . beviljade en kreditgaranti till SAS uppgående till . Ett motsvarande garantiåtagande beviljades från den danska staten. Kreditgarantin avslutades till följd av att utestående lån förtidsinlöstes. ställde ut ytterligare en kreditgaranti till om . Garantiprogrammet stängdes per årsskiftet för nytecknande. Bostadskreditgarantier beviljas för såväl lån som för lån till färdigställda fastigheter. Garantier lämnas till kreditinstitut som har ramavtal med . Den totala garantistocken omfattade cirka 138 garantier och uppgick till , vilket är något lägre jämfört med föregående år. De internationella åtagandena minskade från till då kreditgarantierna till Nordiska investeringsbankens (NIB) projektinvesteringslån och miljöinvesteringslån avslutades. Utestående åtagande består bland annat av en kreditgaranti till Eurofima om . ingick 2016 ett garantiåtagande om till förmån för forskningsanläggningen (ESS) gällande tre olika låneramar, där respektive låneram finansieras av NIB, AB () samt Europeiska investeringsbanken (EIB). Garantiåtagandet har förlängts till 2025. Till följd av pandemins negativa effekter på svensk ekonomi beslutade regeringen att uppdra till att genomföra ett statligt garantiprogram för företag om . Garantiprogrammet avser kreditgarantier till till i första hand små och medelstora företag. har ingått garantiavtal med totalt 71 kreditinstitut och ett rambelopp om 39 miljarder har tilldelats. Totalt har 34 kreditinstitut rapporterat utlåning om sammanlagt , varav omfattas av statlig garanti. Möjligheten att bevilja lån under garantiprogrammet har förlängts till , från att ursprungligen gällt fram till . Perioden har ytterligare förlängts till och med . Garantier om tillförsel av kapital Garantier kan ställas ut där staten åtar sig att under vissa omständigheter tillskjuta kapital till ett företag. En sådan garanti är en relation mellan två parter: företaget och staten som utfärdare av garantin. Garantin skyddar i praktiken tredje part, det vill säga företagets långivare, kunder och andra intressenter. En kapitaltäckningsgaranti innebär att staten åtar sig att ovillkorligen tillskjuta kapital till ett bolag i ett utsatt läge. Dessa garantier är obegränsade i belopp eftersom det inte går att ange en gräns för hur stort kapitalbehov som kan uppstå i ett bolag. De är oftast även obegränsade . Det gör att dessa garantier är svåra att prissätta på ett tillförlitligt sätt. Det finns två befintliga kapitaltäckningsgarantier. De har ställts ut till förmån för två statliga bolag inom infrastrukturområdet: och (). redovisar ett värde på kapitaltäckningsgarantierna om för och för . En grundfondsförbindelse liknar en kapitaltäckningsgaranti, men åtagandet är begränsat i belopp och oftast även . har sådana åtaganden på tillsammans till och Fonden för den mindre skeppsfarten. har medlemsåtaganden i elva internationella finansiella institutioner: Europeiska investeringsbanken, Nordiska investeringsbanken, Afrikanska , Asiatiska , Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar, , Europeiska , utvecklingsbank, Eurofima samt Världsbanksgruppen (och ). Medlemsåtagandet består av inbetalt kapital och garantikapital. Garantikapitalet innebär att svenska staten, precis som de övriga medlemsländerna, förbinder sig att under vissa omständigheter tillskjuta ett bestämt kapitalbelopp till instituten, utöver det kapital som direkt betalat in. I det fall en internationell finansiell institution skulle vara i behov av ytterligare kapital är det brukligt att medlemsstaterna utökar andelen inbetalt kapital i stället för att infria garantikapitalet. Det totala åtagandet för garantikapitalen uppgick till vid utgången av 2020 jämfört med året innan. har beslutat att ingen garantiavgift ska utgå för garantikapitalet, vilket innebär att garantierna är undantagna från garantimodellen. Garantier till Europeiska investeringsbanken och SURE Till följd av pandemins negativa påverkan på ekonomin fick i uppdrag att förvalta svenska statens garantiåtagande gällande Europeiska investeringsbankens garantifond för stöd till företag om och Europeiska unionens sysselsättningsfond SURE om . Garantiåtagandet gällande SURE uppgick till . ombildades ett antal statliga myndigheter till bolag. Ansvaret för att betala den avtalspension som de anställda arbetat upp övertogs av de nybildade bolagen. Regeringen beslutade att staten genom skulle garantera dessa pensionsåtaganden och betala om bolagen inte skulle ha möjlighet att fullgöra sina åtaganden. Merparten av pensionsåtagandena är försäkrade hos Försäkringsbolaget (). För dessa åtaganden har ställt ut en så kallad efterborgen. Det innebär att infrianden sker endast om varken bolaget eller PRI kan betala ut pensionen. Det största pensionsåtagandet ligger i de bolag som var en del av . Pensionsåtagandena uppgick till och avsåg perioden . Av dessa var försäkrade hos PRI. Avsättningar för garantiförluster i statens samlade garantiportfölj De ansvariga myndigheterna värderar löpande de förväntade förlusterna, som utgör ett mått på den kostnad som följer med kreditrisken i de garantiåtaganden som hanteras enligt garantimodellen. Myndigheterna gör avsättningar för garantiförlusterna på skuldsidan i sina balansräkningar. Insättningsgarantin och investerarskyddet omfattas inte av bestämmelserna i budgetlagen utan regleras i särskild lagstiftning. Det görs därför varken någon värdering av eller avsättning för garantiförlusten. I tabell 5.3 redovisas avsättningar för garantiförluster för de garantier som hanteras enligt den statliga garantimodellen. Av tabellen framgår också hur avsättningarna står i relation till respektive ansvarig myndighets åtaganden. Tabell 5.3 Avsättning för garantiförluster Exklusive insättningsgarantin, investerarskyddet och garantikapital m.fl. 1I engagemang ingår inte insättningsgarantin, investerarskyddet, garantikapital eller andra åtaganden där avsättningar inte görs för förväntade förluster. 2EKN återförsäkrar en del av sitt engagemang. Genom återförsäkringar har EKN reducerat reservering för förväntade garantiförluster med från till . 3I engagemangen för Sida ingår inte utfästelser. De totala avsättningarna för garantiförluster, i den del av statens garantiportfölj som värderas enligt garantimodellen, ökade från till EKN:s, Sidas och avsättningar i relation till utfärdade garantier minskade medan avsättningar i relation till utfärdade garantier ökade. Avsättningsbehovet påverkas dels av åtagandenas omfattning och sammantagna kreditrisk, dels av ränte- och valutakursförändringar m.m. Redovisning av åtaganden utanför garantimodellen De garantiåtaganden som inte har prissatts enligt garantimodellen, och för vilka det inte har gjorts några avsättningar för garantiförluster, redovisas som garantiförbindelser. Om garantierna består i att tillföra kapital till företag eller institutioner och som vid ett infriande innebär att staten redovisar en finansiell tillgång finns inga förpliktelser som påverkar den finansiella redovisningen.