prop · H90341 · 2021-11-02 00:00:00 — Ansvarsfrihet ska bara få vägras om det finns skäl att föra talan om ekonomiskt ansvar mot en ledamot i fullmäktige eller direktionen eller om ledamoten bör åtalas för brottsligt förfarande i samband med sitt uppdrag eller sin anställning. ska fastställa balans- och resultaträkningen och godkänna fullmäktiges beslut om disposition av årets resultat. får vägra att godkänna ett beslutbara om det strider mot bestämmelserna i riksbankslagen. Om godkännande vägras ska fullmäktige fatta ett nytt beslut. Utdelning till staten ska ske senast efter beslut. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen föreslår att ska godkänna eller upphäva, inte ska fastställa, balans- och resultaträkning. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Skälen för regeringens förslag Det är som fattar beslut om ansvarsfrihet för fullmäktiges verk- samhet och för direktionen avseende förvaltningen av (9 kap. 13 § regeringsformen och 10 kap. 4 § andra stycket lag). Beslutet om ansvarsfrihet för direktionen kan beskrivas som ett ställningstagande, med vissa nedan angivna begränsningar, till hur direktionen har skött för- valtningen av . Det är således en del av den demokratiska granskningen och kontrollen av . hänger nära samman med beslut om att fastställa resultat- och balansräk- ningen, som i sin tur har en nära koppling till beslut om vinstdisposition. 2021/22:41 Som beslutsunderlag har , vid sidan av egen års- redovisning, revisionsberättelse. Ansvarsfrihet får vägras endast om det finns skäl att föra talan om ekonomiskt ansvar mot en ledamot av fullmäktige eller direktionen eller om ledamoten bör åtalas för brottsligt förfarande i samband med sitt upp- drag eller sin anställning (10 kap. 4 § andra stycket lag). Ansvars- frihet får således inte vägras på den grunden att t.ex. en direktionsledamot har verkat för en penningpolitisk inriktning som inte överensstämmer med lagfästa uppgifter och befogenheter. Det innebär att ett beslut om att bevilja ansvarsfrihet inte ska tolkas som att har tagit ställning i frågan om penningpolitiken eller andra delar av verksamhet har skötts på ett i alla avseenden tillfredsställande sätt. Bestämmelsen om beslut om ansvarsfrihet bör överföras oförändrad till den nya riksbankslagen. Balans- och resultaträkning och disposition av årets resultat Enligt lag fastställer balans- och resultat- räkning (10 kap. 4 §). Utredningen föreslår att fullmäktige ska besluta om resultat- och balansräkning och disposition av årets resultat och att riks- dagen sedan ska godkänna eller upphäva de besluten. Enligt regeringens mening kan beslut om att fastställa balans- och resultaträkning inte skiljas från det ställningstagande till den ekonomiska förvaltningen som beslut om ansvarsfrihet innebär. Mot den bakgrunden bör också i fortsättningen fastställa balans- och resultaträkning. Vidare bör godkänna fullmäktiges beslut om disposition av årets resultat. bör emellertid bara få vägra att godkänna fullmäktiges beslut om det strider mot den nya riksbankslagen. Om godkännande vägras bör fullmäktige fatta ett nytt beslut. Utdelning till staten bör ske senast efter beslut. Regeringens förslag: ska redovisa för vilka åtgärder banken har vidtagit med anledning av iakttagelser. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag: Enligt lag ska redovisa för vilka åtgärder banken har vidtagit med anledning av iakttagelser (10 kap. 5 §). Bestämmelsen bör föras över till den nya riksbankslagen. Regeringens förslag: eget kapital ska bestå av en grund- fond, en reservfond och balanserade vinstmedel. reservfonden ska utgöra bundet eget kapital. Medel på sådana värderegleringskonton som avses i Europeiska riktlinjer om den rättsliga ramen för redovisning och finansiell rapportering inom Europeiska centralbankssystemet ska inte ingå i det egna kapitalet. Det egna kapitalet ska uppgå till högst (målnivå), om inte beslutar annat. Ett belopp som motsvarar två tredjedelar av målnivån ska vara grund- nivå för det egna kapitalet. Målnivån ska räknas om i enlighet med den förändring av konsumentprisindex som publicerar. ändringen understiger noll ska ingen omräkning ske. Om resultaträkning uppvisar vinst ska överföring som huvudregel göras till reservfonden. Överföringen ska inte få överstiga ett belopp som motsvarar förändringen av grundnivån för det egna Överskjutande vinstmedel ska överföras till balanserade Om eget kapital efter överföringar till reservfonden och balanserade vinstmedel överstiger målnivån, ska överskjutande vinstmedel delas ut När reservfonden överstiger ska medlen i reserv- fonden överföras till grundfonden. Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Utredningens förslag har emellertid en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. direktion avstyrker förslaget och framhåller att den före- slagna vinstutdelningsmodellen medför risk för att ska behöva be staten att tillskjuta medel och att en sådan återkapitalisering kan skada förtroende för modellen. Direktionen föreslår alternativa modeller. anser att värderegleringskonton bör behandlas som eget kapital. Skälen för regeringens förslag: Enligt lag ska ha en grundfond som uppgår till , en reservfond som uppgår till samt en dispositionsfond (10 kap. 1 §). Har reservfonden gått ned under ska minst av årets vinst avsättas till reservfonden tills denna åter nått upp till detta belopp (10 kap. 4 §). Bestämmelserna om fondstrukturen i fråga om egna kapital bör föras över till den nya riksbankslagen med den skillnaden att uttrycket dispositionsfond bör ersättas av balanserade vinstmedel. förtydligas att grund- och reservfonden utgör bundet eget kapital. Enligt ECB:s riktlinjer på området, som i tillämpliga delar gäller för , har värderegleringskonton som inte ingår i eget På dessa konton redovisas orealiserade vinster som utgörs av skill- naden mellan anskaffningsvärde och marknadsvärde. guldpris- vinster kan enligt redovisningsreglerna enbart användas som buffert för framtida guldprisförluster. Orealiserade ränterelaterade vinster utgör enbart buffert för framtida ränteförluster. Värderegleringskontona för orealiserade valutavinster är en buffert som är avsatt för valutakursför- luster. Om de orealiserade förlusterna på värderegleringskontona överstiger de orealiserade vinsterna , ska skillnaden redovisas i resultat- räkningen. Regeringen anser att värdeförändringar i exempelvis Riksban- kens guldreserv inte bör påverka förslaget till vinstdisposition eller återställning av bundet eget kapital. Till skillnad från Svenska Bankföre- ningen anser regeringen därför att de aktuella kontona inte ska ingå i det egna kapitalet. Utgångspunkten för det egna kapitalets storlek bör vara att ska vara finansiellt oberoende. Detta kan uppnås genom att självständigt och långsiktigt finansierar sina egna driftskostnader. Eget kapital bör i det avseendet vara tillräckligt stort för att säkerställa ett finansiellt oberoende. intäkter utgörs i första hand av avkastningen från de finan- siella tillgångarna i form av räntebärande papper, medan kostnaderna i korthet kan delas in i drifts- eller räntekostnader. Därutöver har Riksban- ken rätt att göra finansiella avsättningar för att täcka en känd eller väntad förlust eller risk vars kostnad inte exakt kan beräknas (se avsnitt 14.6). Självfinansiering uppstår när räntenetto, dvs. skillnaden mellan ränteintäkter och räntekostnader, täcker driftskostnaderna och de finansiella avsättningarna eller återföringarna. kan uppnå ett positivt räntenetto genom att banken har tillgång till ett kostnadsfritt kapital, dvs. finansieringskällor som banken inte betalar ränta på. Hit hör det egna kapitalet, utestående sedlar och mynt och eventuella räntefria kassakrav. Förluster i verksamhet kan inte uteslutas. Det kan också tänkas att räntenetto under kortare eller blir negativt, i synnerhet om banken har skulder som inte är kostnadsfria. Förluster och underskott gör att det egna kapitalet, och därmed det kostnadsfria kapitalet, minskar i motsvarande grad. Detta minskar finansieringsutrymmet för en avkastande tillgångsportfölj och därmed möjligheten till självfinansiering. För att förmågan till självfinansiering inte ska gå förlorad i och med negativa resultat behövs en viss buffert i tillgången till kostnadsfritt kapital, så att tillgång på kostnadsfritt kapital är tillräcklig också i händelse av kännbara förluster. I fråga om lämplig storlek på eget kapital måste konsekvenserna av en eventuell överfinansiering, dvs. ett omotiverat stort eget kapital, ställas mot konsekvenserna av underfinansiering. Ett eget kapital som med omotiverat stor marginal säkerställer förmåga till självfinan- siering innebär i princip att staten binder onödigt mycket medel i Riks- banken. Detta kan i sin tur tränga ut andra offentliga finansieringsbehov. Ett för litet eget kapital riskerar i stället att försätta i en situation där banken inte varaktigt kan täcka sina driftskostnader och övriga kostnader med sitt räntenetto. Detta kan i förlängningen leda till behov av återkapitalisering och i den aktuella situationen minska det finansiella oberoendet. 2021/22:41 Mot denna bakgrund framstår som en lämplig målnivå för det egna kapitalet. Denna målnivå bör realvärdesäkras genom uppskrivning med konsumentprisindex. När det gäller övriga delar av det kostnadsfria kapitalet kan det inte uteslutas att mängden utestående sedlar och mynt kommer att fortsätta att minska. Detta skulle minska tillgång till kostnadsfritt kapital. Med ett realvärdesäkrat eget kapital om bedöms emellertid sedelmängden kunna ytterligare minska utan att det föreligger någon risk för förmåga till självfinansiering. Det ska i det avseendet framhållas att kan göra en framställning till riks- dagen om att målnivån höjs. I syfte att stärka finansiella oberoende i förhållande till staten bör det i lag regleras hur ska disponera sin vinst. En sådan ordning medför transparens och förutsäg- barhet i fråga om hanteringen av vinst och när utdelning ska ske till staten. Sammanfattningsvis anser regeringen, till skillnad från direktion, att vinstutdelningsmodellen bör baseras på storleken på det egna kapitalet i förhållande till målnivån. Om resultaträkning uppvisar vinst bör överföring som huvudregel göras till reservfonden. Överföringen bör högst uppgå till ett belopp som motsvarar förändringen av grundnivån för det egna kapitalet. Resterande vinstmedel ska överföras till balanserade vinstmedel. Om eget kapital efter genomförda överföringar till reserv- fonden och balanserade vinstmedel överstiger målnivån, bör överskjut- ande vinst delas ut till staten. Regeringens förslag: ska i skälig utsträckning få göra finansiella avsättningar i enlighet med Europeiska riktlinje om den rättsliga ramen för redovisning och finansiell rappor- tering inom Europeiska centralbankssystemet. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. ECB och direktion anser att uttrycket i skälig utsträckning bör tas bort, eftersom det följer av ECB:s riktlinjer på området och den allmänna proportionalitetsprincipen. direktion anser emeller- tid att det bör regleras att det är direktionen som gör dessa avsättningar. Skälen för regeringens förslag: Finansiella avsättningar görs för att täcka en känd eller väntad förlust eller risk vars kostnad inte exakt kan beräknas. De avsatta medlen bör återföras till resultaträkningen om kostnaden för en känd eller väntad förlust eller risk inte realiseras. Om en känd eller väntad förlust eller risk realiseras ska de avsatta medlen användas till att dämpa dess effekter på resultat. Bestämmelser om dessa finansiella avsättningar finns visserligen i ECB:s riktlinjer på området men regeringen anser, till skillnad från ECB och direktion, att det bör förtydligas att sådana avsättningar bara får ske i skälig utsträckning. Som Lagrådet framhåller finns det Prop. 2021/22:41 anledning att förklara vad som avses med detta uttryck. Ett beslut att göra en finansiell avsättning förutsätter att det är nöd- vändigt att konsolidera balansräkning på grund av en känd eller väntad förlust eller risk vars kostnad inte exakt kan beräknas. Uttrycket i skälig utsträckning avser följaktligen att inte ska göra avsättningen om det inte är nödvändigt utifrån bankens konsolideringsbehov eller om storleken på avsättningen inte står i propor- tion till storleken på den väntade förlusten eller kostnaden. Rekvisitet tar alltså sikte på såväl behovet av att göra en finansiell avsättning som stor- leken på denna. är bokföringsskyldig och direktionen upprättar årsredovis- ningen. Mot den bakgrunden anser regeringen, till skillnad från Riksban- kens direktion, att frågan om vilket organ som gör finansiella avsättningar inte bör regleras. 14.7Beslut om utdelning av balanserade vinstmedel Regeringens förslag: Fullmäktige ska, efter direktionens medgivande, få besluta om utdelning av balanserade vinstmedel. Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Utredningens förslag har emellertid en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. direktion anser att det ska vara direktionen som fattar beslut i denna fråga. Skälen för regeringens förslag: bör få göra extraordinära utdelningar som inte avser resultatet för det senaste räkenskapsåret (balan- serade vinstmedel). I syfte att säkerställa oberoende bör ett sådant beslut fattas av banken. Eftersom det är fullmäktige som i övrigt beslutar om disposition av årets resultat anser regeringen, till skillnad från direktion, att det också bör vara fullmäktige som fattar beslut om extraordinära utdelningar efter medgivande av direktionen. Regeringens förslag: Om resultaträkning uppvisar förlust ska denna i första hand täckas av balanserade vinstmedel, därefter av reservfonden och i sista hand av grundfonden. Om balanserade vinstmedel efter förlusttäckning överstiger noll, får det från balanserade vinstmedel till reservfonden överföras ett belopp som högst motsvarar förändringen av grundnivån för det egna kapitalet. Om grundfonden har tagits i anspråk för förlusttäckning, ska grund- fonden med kommande års vinster återställas till den nivå som den upp- gick till innan förlusten uppkom. Överskjutande vinstmedel får över- föras till reservfonden till dess att det egna kapitalet uppgår till den 2021/22:41 Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Utredningens förslag har emellertid en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. direktion anser att ett belopp som högst motsvarar föränd- ringen av den målsatta nivån ska överföras till reservfonden, om det efter förlusttäckningen finns balanserade vinstmedel. Skälen för regeringens förslag: En förlust bör i första hand täckas av balanserade vinstmedel, därefter av reservfonden och i sista hand av grundfonden. Om det efter förlusttäckning finns balanserade vinstmedel kvar anser regeringen, till skillnad från direktion, att ett belopp som högst motsvarar förändringen av grundnivån för det egna kapitalet bör få överföras från balanserade vinstmedel till reservfonden. Om grundfonden har tagits i anspråk för att täcka förluster, ska komman- de års vinster i första hand användas till att återställa grundfonden till den nivå som den uppgick till innan förlust uppstod. Överskjutande medel får överföras till reservfonden till dess att det egna kapitalet uppgår till den omräknade grundnivån. 14.9Återställning av eget kapital Regeringens förslag: Om det egna kapitalet understiger en tredjedel av målnivån, ska göra en framställning till om återställning av det egna kapitalet. Framställningen ska avse ett belopp som innebär att det egna kapitalet återställs till grundnivån, om inte orealiserade vinster på balansräk- ningen motiverar att återställning sker till en lägre nivå eller inte alls. Om det krävs för att säkerställa förmåga till långsiktig självfinansiering, får framställningen högst avse ett belopp som innebär att det egna kapitalet återställs till målnivån. Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Utredningens förslag har emellertid en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. ECB, direktion och fullmäktige anser att det uttryckligen bör anges att får göra en framställning om åter- ställning av det egna kapitalet, oavsett nivå på detta. ECB och direktion anser dessutom att orealiserade vinster inte ska beaktas vid åter- ställandet av det egna kapitalet. Skälen för regeringens förslag: Det kan inte uteslutas att stora förluster kan inträffa och att det egna kapitalet minskar avsevärt. Det är därför viktigt att det finns ett tydligt regelverk för att återställa det egna kapitalet eftersom en snabbt minskad omfattning av balansräkning skulle kunna leda till osäkerhet och instabilitet i det finansiella systemet. Det bör därför införas en skyldighet för att begära att riks- dagen återställer bankens egna kapital. Detta bör ske när det redovisade egna kapitalet understiger en tredjedel av målnivån. Framställningen bör som huvudregel avse ett belopp som innebär att det Prop. 2021/22:41 egna kapitalet efter återställningen uppgår till grundnivån. anser vidare, till skillnad från ECB och direktion, att hänsyn i denna situation också bör tas till om det finns orealiserade vinster på balansräkningen. Om dessa uppgår till betydande belopp kan detta motivera att en framställning inte görs eller att den avser återställning till en lägre nivå. Å andra sidan bör en framställning också kunna avse ett högre belopp, dock högst det belopp som gör att det egna kapitalet efter återställningen uppgår till målnivån. fullmäktige och direktion har enligt riksdagsordningen rätt att göra framställningar till inom sina respektive ansvarsom- råden (tilläggsbestämmelse 9.17.4). Detta innefattar även framställningar om att det egna kapitalet bör höjas. Till skillnad från ECB, direktion och fullmäktige anser regeringen därför att någon uttrycklig bestämmelse om att får göra en framställning om återställning av det egna kapitalet, oavsett nivå på detta, inte behövs. Regeringens förslag: ska som huvudregel ha rätt till kom- pensation för belopp, motsvarande ingående mervärdesskatt som hänför sig till verksamheten. Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Utredningens förslag har emellertid en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Skälen för regeringens förslag: lag finns en särskild bestäm- melse om rätt till kompensation för belopp, motsvarande ingående mervärdesskatt (9 kap. 8 §). Bestämmelsen bör föras över till den nya riksbankslagen. 15 Förvaltning av tillgångar Regeringens förslag: ska förvalta tillgångar i syfte att kunna fullgöra sina uppgifter och befogenheter och generera tillräcklig avkastning för att finansiera verksamheten. Tillgångarna ska förvaltas med låg risk och med beaktande av Riks- bankens ställning som centralbank och syftet med tillgångsinnehavet. Vid förvaltningen ska särskild vikt fästas vid hur en hållbar utveck- ling kan främjas utan att det görs avkall på de ovan angivna kraven. Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Utredningens förslag har emellertid en annan lagteknisk utformning. 2021/22:41 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. direktion anser att det bör komma till uttryck att banken förvaltar sina tillgångar i första hand för att kunna fullgöra sin verksamhet och i andra hand för att generera avkastning för att finansiera verksam- heten. Vidare framhåller direktionen att principen om att tillgångarna ska förvaltas med låg risk begränsar hur hög avkastning som kan genereras. anser att bör ha samma finansiella riskpreferens som staten i sin helhet. Skälen för regeringens förslag: innehar och förvaltar finansiella tillgångar till ett mycket stort värde. Detta är en konsekvens av bankens uppgifter och finansiella oberoende. bör därför vara självständig i fråga om tillgångsförvaltningen. Detta utesluter dock inte att generella principer för denna förvaltning tas in i lag. är av sådan vikt att det i den nya riks- bankslagen bör tas in övergripande bestämmelser om målen och principer- na för tillgångsförvaltningen. bör förvalta tillgångar i syfte att kunna fullgöra sina upp- gifter och generera tillräcklig avkastning för att finansiera verksamheten. Regeringen anser, även med beaktande av det som direk- tion och anför, att utgångspunkten bör vara att ska förvalta sina tillgångar med låg risk. Inom ramen för denna risknivå bör eftersträva en rimlig avkastning på placeringarna. bör också ske med beaktande av ställning som centralbank och verksamhet. Det innebär, som direktion framhåller, att verksamhet – t.ex. penningpolitiken och att bidra till att det finansiella systemet är stabilt och effektivt – har företräde framför dess tillgångsförvaltning. Detta förhållande beror på att tillgångsförvaltningen ska ses som ett medel för att ska kunna utföra sina övriga uppgifter. Slutligen bör det även anges att ska fästa särskild vikt vid hur en hållbar utveckling kan främjas, dock utan att göra avkall på målen för tillgångsförvaltningen eller principerna om hänsyn till uppgifter och förvaltning till en låg risk. Ofta innebär det dock ingen motsättning mellan att fästa vikt vid hur en hållbar utveckling kan främjas och beakta kravet på att tillgångarna ska förvaltas med låg risk. Ett exempel kan vara att vid köp av privata värdepapper genomför en s.k. negativ screening av de bolag som gett ut dessa, vilket medför att köper värdepapper som getts ut av företag som lever upp till vissa normer och standarder för hållbarhet. En sådan strategi bidrar normalt sett till att begränsa de finansiella riskerna, eftersom det är mer riskabelt att köpa värdepapper utgivna av företag som bryter mot normer och principer för hållbarhet. Regeringens förslag: Direktionen ska besluta om riktlinjer för förvalt- ningen av finansiella tillgångar. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag: direktion har tagit fram ett internt regelverk för tillgångsförvaltningen i form av en finansiell risk- och investeringspolicy. Genom regelverket sätts ramarna för vilka risker som får tas i förvaltningen av valutareserven. Av det följer också hur ska identifiera, mäta, hantera, följa upp och rapportera dessa risker. Mot den bakgrunden bör det i den nya riksbankslagen komma till uttryck att direktionen ska besluta om riktlinjer för tillgångsförvaltningen. Regeringens förslag: Bestämmelserna lag om ägande i före- tag, fastigheter och inventarier, ackord och förvärv av säkerheter ska föras över till den nya riksbankslagen. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag: lag finns bestämmelser om köp och försäljning av olika slag av fast och lös egendom av olika slag och i olika syften och vissa av dessa transaktioner kräver med- givande (8 kap. 2, 2 a, 4 och 6 §§). Dessa bestämmelser bör överföras till den nya riksbankslagen. 16.1Riksbanken ska ha en valutareserv Regeringens förslag: ska inneha tillgångar i utländsk valuta (valutareserven). Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag.