prop · H803187 · 2021-05-04 00:00:00 — 1.4.2.2.2Under perioden med växling av betesområde får ekologiska djur beta på icke-ekologisk mark när de drivs från ett betesområde till ett annat. ska de ekologiska djuren hållas åtskilda från de andra djuren. Intag av icke-ekologiskt foder i form av gräs eller annan växtlighet som djuren betar ska tillåtas a)i , vari inbegrips den tid det tar att driva djuren både till och från området, eller b)om det rör sig om högst av den totala foderransonen beräknat som procentandel av torr substansen i foder av jordbruksursprung. L 150/64 Europeiska unionens officiella tidning 1.4.3.1För jordbruksföretag som ägnar sig år animalieproduktion gäller följande: a)Upp till i genomsnitt av foderblandningen i foderransonerna får utgöras av omställningsfoder från det andra omställningsåret. Denna procentandel får ökas till om detta omställningsfoder kommer från det jordbruksföretag där djuren hålls. b)av den sammanlagda genomsnittsmängden av djurens foder får utgöras av bete på eller skörd från permanent betesmark, skiften för fleråriga foderväxter eller proteingrödor sådda på ekologiskt odlad mark som befinner sig under det första omställningsåret, förutsatt att denna mark ingår i själva jordbruks företaget. Om båda de typer av omställningsfoder som avses i leden a och b används för utfodringen får den samman lagda andelen av sådant foder inte överskrida den andel som fastställs i led a. 1.4.3.2Uppgifterna i punkt 1.4.3.1 ska beräknas som en procentandel av torrsubstansen i foder av vegetabiliskt ursprung. 1.5.1.1Sjukdomsförebyggande åtgärder ska baseras på urvalet av raser och stammar, djurhållningspraxis, foder av hög kvalitet, motion, lämplig djurtäthet samt tillräckliga och lämpliga utrymmen för djuren under förhållanden med god hygien. 1.5.1.2Immunologiska veterinärmedicinska läkemedel får användas. 1.5.1.3Kemisk-syntetiskt framställda allopatiska veterinärmedicinska läkemedel, inbegripet antibiotika och bolusar av kemisk-syntetiskt framställda allopatiska molekyler, får inte användas för förebyggande vård. 1.5.1.4Substanser för att stimulera tillväxt eller produktion (inklusive antibiotika, koccidiostatika och andra artificiella medel för att stimulera tillväxt) samt hormoner eller liknande ämnen för att kontrollera fortplantning eller för andra ändamål (till exempel brunstsynkronisering) får inte användas. 1.5.1.5När djur kommer från icke-ekologiska produktionsenheter, ska särskilda åtgärder såsom screeningtester och karantänperioder tillämpas, beroende på lokala förhållanden. 1.5.1.6För rengöring och desinfektion får endast sådana medel för rengöring- och desinfektion av byggnader och anläggningar avsedda för djur som godkänts för ekologisk produktion enligt artikel 24 användas. 1.5.1.7Byggnader, fållor, utrustning och redskap ska rengöras ordentligt och desinficeras för att hindra återinfektion och att sjukdomsspridande organismer utvecklas. Avföring, urin och ej uppätet eller utspillt foder ska avlägsnas så ofta som det är nödvändigt för att minska lukten och undvika att insekter och gnagare lockas dit. Rodenticider (får endast användas i fällor) och de produkter och substanser som är godkända enligt artiklarna 9 och 24 för ekologisk produktion får användas för bekämpning av insekter och andra skadedjur i byggnader och andra anläggningar där djur vistas. 1.5.2.1Om ett djur blir sjukt eller skadat trots sjukdomsförebyggande åtgärder ska det behandlas . 1.5.2.2Sjukdomar ska behandlas för att förhindra att djuren lider. Kemisk-syntetiskt framställda allopatiska veterinärmedicinska läkemedel, inbegripet antibiotika, får användas vid behov, på stränga villkor och under överinseende av en veterinär, när fytoterapeutiska, homeopatiska och andra produkter är olämpliga. I synnerhet ska begränsningar med avseende på behandlingsomgångar och karenstid fastställas. 1.5.2.3Foderråvaror av mineraliskt ursprung som har godkänts enligt artikel 24 för användning i ekologisk produk tion, fodertillsatser som har godkänts enligt artikel 24 för användning i ekologisk produktion och fytoterapeu tiska och homeopatiska produkter ska hellre användas än behandling med kemisk-syntetiskt framställda allopa tiska veterinärmedicinska läkemedel, inbegripet antibiotika, förutsatt att de har en effektiv terapeutisk verkan på den djurart och under de förhållanden som behandlingen är avsedd för. Europeiska unionens officiella tidning L 150/65 1.5.2.4Om ett djur eller en grupp djur som har genomgått mer än tre behandlingsomgångar med kemisk-syntetiskt framställda allopatiska veterinärmedicinska läkemedel, inbegripet antibiotika, eller mer än en behandlingsomgång om deras produktiva livscykel är kortare än , med undantag av vaccinationer, parasitbekämpning och obligatoriska bekämpningsprogram, får de berörda djuren eller produkter som kommer från sådana djur inte säljas som ekologiska produkter och djuren måste genomgå de omställningsperioder som avses i punkt 1.2. 1.5.2.5Karenstiden mellan den sista dosen av ett kemisk-syntetiskt framställt allopatiskt veterinärmedicinskt läkemedel, inbegripet antibiotika, som ges till djur vid normal användning och produktionen av ekologiskt producerade livsmedel från sådana djur ska vara dubbelt så lång som karenstiden enligt artikel 11 i direktiv /82/EG och minst . 1.5.2.6Behandlingar för att skydda människors och djurs hälsa som krävs enligt unionslagstiftningen ska vara tillåtna. 1.6.1Byggnadens isolering, uppvärmning och ventilation ska säkerställa att luftcirkulationen, halten av damm, temperaturen, den relativa luftfuktigheten och gaskoncentrationen hålls inom gränser som säkerställer djurens välbefinnande. Byggnaden ska ha god naturlig ventilation och medge stort dagsljusinsläpp. 1.6.2Byggnader avsedda för djur ska inte vara obligatoriska i områden med sådana klimatförhållanden att djuren kan vistas utomhus. I dessa fall ska djuren ha tillgång till skydd eller skuggade områden, där de kan söka skydd mot väder och vind. 1.6.3Djurtätheten i byggnader ska tillgodose djurens bekvämlighet, välbefinnande och artspecifika behov, vilka i synnerhet beror på djurens art, ras och ålder. Hänsyn ska också tas till djurens beteendemässiga behov, som i synnerhet beror på gruppens storlek och djurens kön. Djurtätheten ska säkerställa djurens välbefinnande, genom att de får tillräckligt med utrymme för att stå naturligt, röra sig, lätt kunna lägga sig ned, vända sig, utföra kroppsvårdande beteende, inta alla naturliga ställningar och göra alla naturliga rörelser som att sträcka på sig och flaxa med vingarna. 1.6.4Det minsta utrymme inomhus och utomhus och de tekniska specifikationer rörande inhysning som föreskrivs i de genomförandeakter som avses i artikel 14.3 ska följas. 1.6.5Utomhusrastgårdar får vara delvis övertäckta. Verandor ska inte betraktas som utomhusområden. 1.6.6Den totala djurtätheten får inte överstiga gränsvärdet på organiskt kväve och hektar jordbruks mark. 1.6.7För att bestämma den lämpliga djurtäthet som avses i punkt 1.6.6 ska den behöriga myndigheten fastställa hur många djurenheter som motsvarar det gränsvärde som avses i punkt 1.6.6 i förhållande till de uppgifter som fastställts för vart och ett av de specifika kraven för typen av animalieproduktion. 1.6.8Burar, fållor och flatdeck-burar för att föda upp djur får inte användas för någon djurart. 1.6.9När djur får individuell veterinärbehandling ska de hållas i utrymmen som har ett helt golv och ströbädd eller annan lämplig bädd. Djuren ska enkelt kunna vända sig och bekvämt ligga ner i hela sin längd. 1.6.10Det ska inte vara tillåtet att föda upp ekologiska djur i en hage med mycket våt eller sank mark. 1.7.1Personer som håller djur och hanterar djur under transport och slakt ska ha nödvändiga bas- och yrkes kunskaper när det gäller djurhälsa och djurvälfärd och ska ha genomgått lämplig utbildning i överensstämmelse med vad som krävs i särskilt rådets förordning (EG) nr 1/2005 (1) och rådets förordning (EG) nr 1099/2009 (2), så att en korrekt tillämpning av bestämmelserna i denna förordning säkerställs. 1.7.2Djurhållningspraxis, inklusive djurtäthet, och inhysningsförhållandena ska säkerställa att djurens utvecklings mässiga, fysiologiska och etologiska behov tillgodoses. (1) Rådets förordning (EG) nr 1/2005 av om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring av direktiven /432/EEG och 93/119/EG och förordning (EG) nr 1255/97 (EUT L 3, , s. 1). (2) Rådets förordning (EG) nr 1099/2009 av om skydd av djur för avlivning (EUT L 303, 18.11.2009, s. 1). L 150/66 Europeiska unionens officiella tidning 1.7.3Djuren ska ha permanent tillgång till utomhusområden så att de har möjlighet att röra på sig, företrädesvis bete, närhelst väder och säsong och markbeskaffenhet möjliggör detta, såvida inte inskränkningar och för pliktelser som rör skyddet av människors och djurs hälsa har införts på grundval av unionslagstiftningen. 1.7.4Antalet djur ska begränsas för att minska överbetning, markförstöring, erosion eller föroreningar som orsakas av djuren eller spridningen av deras gödsel. 1.7.5Det ska vara förbjudet att tjudra eller isolera djuren, utom enskilda djur och i den utsträckning det är motiverat av veterinärmedicinska skäl. Det får endast vara tillåtet att isolera djuren , när personalens säkerhet äventyras eller av djurvälfärdsdjurvälfärdsskäl. De behöriga myndighe terna får godkänna att nötkreatur på jordbruksföretag med högst 50 djur (med undantag för ungdjur) tjudras om det inte är möjligt att hålla djuren i grupper som är lämpade för deras beteendemässiga behov, under förutsättning att de har tillgång till bete och minst får tillgång till utomhusområden, när bete inte är möjligt. 1.7.6Djurtransporternas tidslängd ska minimeras. 1.7.7Allt lidande och all smärta och plåga ska undvikas och minimeras under djurens hela liv, inklusive för slakt. 1.7.8Med förbehåll för utvecklingen av unionslagstiftningen om djurskydd, får svanskupering av får, näbbtrimning under djurets första och avhorning undantagsvis tillåtas i enskilda fall, om det förbättrar djurens hälsa, välbefinnande eller hygien eller när personalens säkerhet annars skulle äventyras. Avlägsnande av hornanlag får tillåtas endast i enskilda fall, om det förbättrar djurens hälsa, välbefinnande eller hygien eller när personalens säkerhet annars skulle äventyras. Den behöriga myndigheten ska godkänna dessa ingrepp endast om aktören vederbörligen har anmält och motiverat ingreppen till den behöriga myndigheten och om ingreppen ska utföras av kvalificerad personal. 1.7.9Djurens lidande ska minimeras genom användning av adekvat smärtlindring eller bedövning och/eller genom att ingrepp endast görs vid den för djuren lämpligaste åldern och utförs av kvalificerad personal. 1.7.10Kirurgisk kastrering ska vara tillåten för att bibehålla produkternas kvalitet och traditionella produktionsmeto der, men endast på de villkor som anges i punkt 1.7.9. 1.7.11Lastning och lossning av djur ska genomföras utan användning av någon form av elektrisk eller annan smärtsam stimulans för att tvinga djuren. Det ska vara förbjudet att använda allopatiska lugnande medel före eller under transporten. 1.8Beredning av obearbetade produkter Om annan typ av beredning än bearbetning utförs på djur ska de allmänna kraven i del IV punkterna 1.2, 1.3, 1.4 och 1.5 i tillämpliga delar gälla för sådan beredning. 1.9.1För nötkreatur, får, getter och hästdjur Följande regler ska gälla för utfodringen: a)av fodret ska komma från det egna jordbruket eller, om detta inte är möjligt eller om sådant foder saknas, produceras i samarbete med andra ekologiska eller under omställning befinnande sig pro duktionsenheter och foderaktörer med användning av foder och foderråvaror från samma region. Denna procentandel ska höjas till . b)Djuren ska ha tillgång till betesmark för bete när förhållandena tillåter detta. c)Utan att det påverkar tillämpningen av led b ska handjur av nötkreatur som är äldre än ha tillgång till betesmark eller ett utomhusområde. d)I fall där djuren har tillgång till bete och där systemet för djurhållning inomhus ger rörelsefrihet åt djuren kan dispens ges från kravet på utomhusrastgårdar . e)Uppfödningssystemen ska bygga på maximalt utnyttjande av betesmark beroende på tillgången till betes mark under de olika årstiderna. Europeiska unionens officiella tidning L 150/67 f)av torrsubstansen i dagliga foderransoner ska utgöras av grovfoder, färskt eller torkat foder eller ensilage. Denna procentandel får sänkas till för mjölkproducerande djur av högst tidigt i laktationen. Följande regler ska gälla för inhysning och djurhållningspraxis: a)Byggnader ska ha släta men inte hala golv. b)Byggnaderna ska ha en bekväm, ren och torr ligg- och viloplats som är tillräckligt stor och som ska bestå av helt golv utan spalt. Rymliga torra bäddar av strö ska finnas på viloplatsen. Ströet ska bestå av halm eller annat lämpligt naturligt material. Ströet får förbättras och berikas med de mineralprodukter som är tillåtna enligt artikel 24 som gödselmedel eller jordförbättringsmedel i ekologisk produktion. c)Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 3.1 första stycket a och andra stycket i rådets direktiv /119/EG (1) ska det vara förbjudet att inhysa kalvar i individuella fållor efter det att dessa är äldre än , utom i fråga om enskilda djur och om detta är befogat av veterinärmedicinska skäl. d)När en kalv får individuell veterinärbehandling ska den hållas i utrymmen som har ett helt golv och ströbädd. Kalven ska enkelt kunna vända sig och bekvämt ligga ner i hela sin längd. Följande regler ska gälla för utfodringen: a)av fodret ska komma från det egna jordbruket eller, om detta inte är möjligt eller om sådant foder saknas, produceras i samarbete med andra ekologiska eller under omställning befinnande sig pro duktionsenheter och foderaktörer med användning av foder och foderråvaror från samma region. Denna procentandel ska höjas till . b)Djuren ska ha tillgång till betesmark för bete när förhållandena tillåter detta. c)Där djuren har tillgång till bete och där systemet för djurhållning inomhus ger rörelsefrihet åt djuren får dispens ges från kravet på utomhusrastgårdar . d)Uppfödningssystemen ska bygga på maximalt utnyttjande av betesmark beroende på tillgången till betes mark under de olika årstiderna. e)av torrsubstansen i dagliga foderransoner ska utgöras av grovfoder, färskt eller torkat foder eller ensilage. Denna andel får sänkas till för mjölkproducerande hjortdjur av honkön av högst tidigt i laktationen. f)Naturbete ska tillhandahållas i en hage . som inte kan ge foder genom bete ska inte vara tillåtna. g)Utfodring ska endast vara tillåten vid brist på bete på grund av dåliga väderförhållanden. h)Djur som hålls för animalieproduktion i en hage ska ha tillgång till rent och friskt vatten. I avsaknad av en naturlig vattenkälla som är lätt tillgänglig för djuren ska vattenställen tillhandahållas. Följande regler ska gälla för inhysning och djurhållningspraxis: a)Hjortdjur ska förses med gömställen, skydd och stängsel som inte skadar djuren. b)I hägn för kronhjortar ska djuren kunna rulla sig i lera för att rykta huden och reglera kroppstemperaturen. (1) Rådets direktiv /119/EG av om fastställande av lägsta djurvälfärdskrav för kalvar (EUT L 10, , s. 7). L 150/68 Europeiska unionens officiella tidning c)Byggnader ska ha släta men inte hala golv. d)Byggnader ska ha en bekväm, ren och torr ligg- och/eller viloplats som är tillräckligt stor och som ska bestå av helt golv utan spalt. Rymliga torra bäddar av strö ska finnas på viloplatsen. Ströet ska bestå av halm eller annat lämpligt naturmaterial. Ströet får förbättras och berikas med de mineralprodukter som är tillåtna enligt artikel 19 som gödselmedel eller jordförbättringsmedel i ekologisk produktion. e)Utfodringsplatserna ska inrättas i områden som är skyddade mot vädret och vara tillgängliga både för djuren och för de personer som sköter dem. Marken där utfodringsplatserna inrättas ska vara fast, och utfodringsanordningen ska vara takförsedd. f)Om permanent tillgång till foder inte kan säkerställas ska utfodringsplatserna vara utformade så att alla djur kan få foder . Följande regler ska gälla för utfodringen: a)av fodret ska komma från det egna jordbruket eller, om detta inte är möjligt eller om sådant foder saknas, produceras i samarbete med andra ekologiska eller under omställning befinnande sig pro duktionsenheter och foderaktörer med användning av foder och foderråvaror från samma region. b)Grovfoder, färskt eller torkat foder eller ensilage ska ingå i den dagliga foderransonen. c)Om en jordbrukare inte kan få tag på proteinfoder från uteslutande ekologisk produktion och den behöriga myndigheten har bekräftat att det inte finns tillgång till ekologiskt proteinfoder i tillräcklig mängd, får icke- ekologiskt foder användas fram till och med förutsatt att följande villkor är upp fyllda: i)Det är inte tillgängligt i ekologisk form. ii)Det produceras eller bereds utan kemiska lösningsmedel. iii)Dess användning begränsas till uppfödning av smågrisar på upp till med särskilda proteinför eningar. iv)Den högsta tillåtna procentandelen per 12-månaderperiod för dessa djur överskrider inte . Procent andelen ska beräknas på grundval av torrsubstansinnehållet i foder av jordbruksursprung. Följande regler ska gälla för inhysning och djurhållningspraxis: a)Byggnaderna ska ha släta, men inte hala golv. b)Byggnaderna ska ha en bekväm, ren och torr ligg- och viloplats som är tillräckligt stor och som ska bestå av helt golv utan spalt. Rymliga torra bäddar av strö ska finnas på viloplatsen. Ströet ska bestå av halm eller annat lämpligt naturmaterial. Ströet får förbättras och berikas med de mineralprodukter som är tillåtna som gödselmedel eller jordförbättringsmedel i ekologisk produktion enligt artikel 24. c)Det ska alltid finnas en bädd av halm eller annat lämpligt material som är stor nog att alla grisar i en fålla kan ligga ner på det mest utrymmeskrävande sättet. d)Suggor ska hållas i grupp, utom under de sista stadierna av dräktigheten och , då suggor ska kunna röra sig fritt i sina fållor och endast får fixeras korta stunder. e)Utan att det påverkar eventuella ytterligare krav för halm ska suggor före den beräknade grisningen ges tillräckligt mycket halm eller annat lämpligt naturligt material för att kunna bygga bo. f)Svinen ska kunna gödsla och böka på rastgårdar. För bökningen kan olika substrat användas. Europeiska unionens officiella tidning L 150/69 För att förhindra användning av intensiva uppfödningsmetoder ska fjäderfän antingen födas upp tills de når en lägsta ålder eller komma från långsamt växande fjäderfälinjer som är anpassade för utomhusuppfödning. Den behöriga myndigheten ska fastställa kriterierna för långsamt växande linjer eller upprätta en förteckning över sådana linjer och tillhandahålla aktörer, andra medlemsstater och kommissionen denna information. Om jordbrukaren inte använder långsamt växande fjäderfälinjer ska den lägsta slaktåldern vara a)för kycklingar, b)för kapuner, c)för pekingankor, d)för honor av myskänder, e)för hanar av myskänder, f)för mulardänder, g)för pärlhöns, h)för av kalkon och stekgäss, och i)för honor av kalkon. Följande regler ska gälla för utfodringen: a)av fodret ska komma från det egna jordbruket eller, om detta inte är möjligt eller om sådant foder saknas, produceras i samarbete med andra produktionsenheter och foderaktörer som är ekologiska eller under omställning och som använder foder och foderråvaror från samma region. b)Grovfoder, färskt eller torkat foder eller ensilage ska ingå i den dagliga foderransonen. c)Om en jordbrukare inte kan få tag på proteinfoder från uteslutande ekologisk produktion för fjäderfäarter och den behöriga myndigheten har bekräftat att det inte finns tillgång till ekologiskt proteinfoder i tillräcklig mängd, får icke-ekologiskt proteinfoder användas fram till och med förutsatt att följande villkor är uppfyllda: i)Det är inte tillgängligt i ekologisk form. ii)Det produceras eller bereds utan kemiska lösningsmedel. iii)Dess användning begränsas till utfodring av unga fjäderfän med särskilda proteinföreningar. iv)Den högsta tillåtna procentandelen per 12-månadersperiod för dessa djur överskrider inte . Procent andelen ska beräknas på grundval av torrsubstansinnehållet i foder av jordbruksursprung. Det ska vara förbjudet att plocka levande fjäderfän. Följande regler ska gälla för inhysning och djurhållningspraxis: a)Minst en tredjedel av golvytan ska utgöras av helt golv, dvs. inte bestå av spalt eller nät, och vara täckt med strömaterial, såsom halm, spån, sand eller torv. b)I byggnader avsedda för värphöns ska en tillräckligt stor del av den golvyta som är tillgänglig för hönsen vara tillgänglig för uppsamling av hönsspillningen. c)Byggnaderna ska tömmas på djur mellan varje omgång av fjäderfän som föds upp. Byggnaderna och tillhörande utrustning ska rengöras och desinficeras . För varje omgång fjäderfän som har fötts upp ska fållorna dessutom lämnas tomma som ska fastställas av medlemsstaterna för att växtlighet ska kunna växa upp igen. Dessa krav ska inte tillämpas på fjäderfän som inte föds upp i omgångar, som inte hålls i fållor och som är frigående . L 150/70 Europeiska unionens officiella tidning d)Fjäderfän ska ha tillgång till ett utomhusområde under minst en tredjedel av sina liv. Värphöns och slaktfjäderfän ska emellertid ha tillgång till ett utomhusområde under minst en tredjedel av sitt liv, med undantag för de tillfällen då det införts tillfälliga begränsningar på grundval av unionslagstiftningen. e)Fjäderfän ska ha kontinuerlig tillgång till utomhusrastgårdar från en så låg ålder som möjligt, då de fysiologiska och fysiska villkoren tillåter detta, med undantag för de tillfällen då det införts tillfälliga begränsningar på grundval av unionslagstiftningen. f)När det gäller avelsfjäderfän och unghöns som är under , om villkoren i punkt 1.7.3 vad gäller inskränkningar och förpliktelser som rör skyddet av människors och djurs hälsa och som införts på grundval av unionslagstiftningen uppfylls och hindrar avelsfjäderfän och unghöns som är under från att få tillgång till utomhusområden, ska genom undantag från punkt 1.6.5 verandor betraktas som utomhusrastgårdar och i så fall ha ett metallnätstängsel som håller andra fåglar ute. g)Utomhusrastgårdar för fjäderfän ska ge djuren lätt tillgång till tillräckligt många vattentråg. h)Utomhusrastgårdar för fjäderfän ska huvudsakligen vara täckta med växtlighet. i)Om det råder förhållanden som innebär att fodertillgången på området utomhus är begränsad, på grund av till exempel ett långvarigt snötäcke eller svåra väderförhållanden, ska kompletterande grovfoder ingå i kosten för fjäderfän. j)Om fjäderfän hålls inomhus på grund av restriktioner eller skyldigheter som införts på grundval av uni onslagstiftningen ska de ha ständig tillgång till tillräckliga mängder grovfoder och passande material så att deras beteendemässiga behov tillgodoses. k)Vattenfåglar ska ha tillgång till ett vattendrag, en damm, en sjö eller en bassäng när väderförhållandena och hygienvillkoren tillåter detta, så att deras artspecifika behov och djurvälfärdskrav uppfylls. Om väderför hållandena inte tillåter sådan tillgång, ska de ha tillgång till vatten så att de kan doppa huvudet för att tvätta fjäderdräkten. l)Dagsljuset får kompletteras med artificiellt ljus för att ge högst ljus per dag, med en samman hängande nattvila utan artificiellt ljus . m)Det totala användbara utrymmet i fähus för slaktfjäderfä får inte överstiga i någon produktions enhet. n)Högst 3 000 värphöns ska vara tillåtna i en och samma avdelning av ett fjäderfähus. Följande regler ska gälla för utfodringen: a)av fodret ska komma från det egna jordbruket eller, om detta inte är möjligt eller om sådant foder saknas, produceras i samarbete med andra produktionsenheter och foderaktörer som är ekologiska eller under omställning och som använder foder och foderråvaror från samma region.