prop · H9031d24 · 2021-09-20 00:00:00 — Den stora minskningen beror huvudsakligen på en minskad biltrafik under pandemin, men har också i viss mån påverkats av en minskning av koldioxidutsläppen från nya bilar. var andelen laddbara bilar i nybilsförsäljningen , vilket är högt jämfört med andra EU-länder. Utvecklingen kan bl.a. förklaras av bonus malus-systemet och det statliga stödet till utbyggnad av laddinfrastruktur. Andelen laddbara bilar i fordons- flottan uppgick till . –2020 minskade utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter, utom inrikes flyg, med , se diagram 3.7. Utsläppen från inrikes flyg, vilka inte ingår i etappmålet, minskade med , enligt preliminär statistik från . Huvudorsaken till den kraftiga minskningen är den minskade flygtrafiken under pandemin. Slutliga siffror om växthusgasutsläppen redovisas av . Diagram 3.7 Utsläpp av växthusgaser från inrikes transporter 2010–2020 Energieffektiviteten för persontransporter på väg och järnväg, uttryckt som energi- användning per personkilometer inom respektive trafikslag, fortsatte att förbättras något , vilket är med samlad statistik. Även energi- effektiviteten för godstransporter på väg, uttryckt som energianvändning per ton- kilometer, förbättrades . Den tidigare snabba effektivitetsutvecklingen för inrikesflyget stannade dock av . De genomsnittliga koldioxidutsläppen hos nya bilar, som är ett mått på deras energi- effektivitet, minskade kraftigt , från /km till /km. Minskningen beror framför allt på en kraftigt ökad andel laddbara bilar i nybilsförsäljningen men också på att icke-laddbara bilar blev mer energieffektiva. har tillkännagett för regeringen att den bör främja användningen av bio- drivmedel i luftfarten genom lämpliga styrmedel och åtgärder som bl.a. att undersöka möjligheten att differentiera start- och landningsavgifter baserat på bränsle 2016/17:TU12 punkt 2, rskr. 2016/17:220). Efter regeringens förslag i budget- 2021/22:1 Utgiftsområde 22 propositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24) görs en satsning på utveckling och forskning av biobränsle för flyg. En reduktionsplikt på flygfotogen har införts (prop. 2020/21:135, bet. 2020/21:MJU20, rskr. 2020/21:303). Regeringen över- lämnade propositionen Miljöstyrande start- och landningsavgifter (prop. 2020/21:154) till . I propositionen föreslog regeringen en ändring i lagen (2011:866) om flygplatsavgifter, som innebär att regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om att flygplatsavgifter ska differentieras av miljöskäl. Bemyndigandet gör det möjligt att meddela föreskrifter om att det på vissa flygplatser ska vara obliga- toriskt att ta hänsyn till miljö- och klimatstyrande effekter vid framtagandet av start- och landningsavgifter. beslutade i enlighet med regeringens förslag 2020/21:TU14, rskr. 2020/21:334). Lagändringen trädde i kraft . Regeringen beslutade om ändring av förordningen (2011:867) om flygplatsavgifter så att start- och landningsavgifter ska differentieras i förhållande till luftfartygs klimatpåverkan. Förordningen trädde ikraft och bestämmelserna om differentierade flygplatsavgifter tillämpas första gången vid beslut om 2022 års avgifter. Regeringen anser mot bakgrund av detta att tillkännagivandet är slutbehandlat. Utsläpp från internationella transporter har minskat kraftigt till följd av pandemin Utsläppen från bränsle som internationell luftfart och sjöfart tankar i ingår inte i etappmålet, däremot har regeringen i klimathandlingsplanen konstaterat att för att nå nettonollmålet 2045, behöver växthusgasutsläppen från transporter vara i princip noll . Utsläpp från internationell luftfart och sjöfart har både ökat och minskat , vilket i hög grad speglar förändringar i bunkringsmönster, men även förändringar i resande- och transportvolymer till och från , se diagram 3.8. Preliminära beräkningar från Transportstyrelsen pekar mot att utsläppen från den internationella luftfarten minskat med . Huvud- orsaken till den kraftiga minskningen är den minskade flygtrafiken under pandemin. Även utsläppen från den internationella sjöfarten minskade , prelimärt med enligt uppskattningar av Trafikanalys baserat på förändringar i antalet anlöp. Diagram 3.8 Utsläpp av växthusgaser från internationell luftfart och sjöfart 2010– 2020 Källa: Trafikanalys. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Påverkan på människors hälsa och livsmiljö Luftföroreningar varierar mellan åren men verkar minska över tid Halterna av kvävedioxid har minskat i , främst till följd av skärpta avgaskrav på motorfordon. Höga halter av kvävedioxid är dock alltjämt ett problem i många svenska tätorter och fortfarande orsakar trafikavgaser ca 2 800 dödsfall . uppmättes överskridanden av miljökvalitets- för dygnsmedelvärdet endast i kommun. Antalet dygn då miljökvalitetsnormen för PM10 överskrids minskar . Varia- tionen mellan olika år kan dock vara ganska stor. överskreds miljökvalitets- i tre kommuner, , och . Buller är ett fortsatt problem men flera åtgärder vidtogs 2020 Omgivningsbuller fortsätter att vara ett allvarligt miljöproblem som påverkar männi- skors hälsa och välbefinnande. Cirka 2 miljoner personer i utsätts för buller- nivåer över riktvärden utomhus vid bostaden, varav ca en halv miljon personer utsätts för buller från statliga vägar och järnvägar. Buller från väg- och spårtrafik i beräknas orsaka att ca 500 personer dör till följd av hjärtinfarkt eller stroke. genomförde bulleråtgärder för ca 7 200 personer längs stat- liga vägar och järnvägar jämfört med 5 000 personer 2019. Hastighetsförändringar på statlig väg innebär sammantaget att ca 5 100 personer färre exponeras för bullernivåer över riktvärdet utomhus vid bostad. När det gäller bullernivåer över riktvärden inomhus bedömer att antalet utsatta personer minskade med ca 19 400 personer . Minskningen beror till ungefär hälften på ett minskat trafikarbete längs väg. Bullerskyddsåtgärder och hastig- hetsförändringar stod tillsammans för den andra halvan av minskningen . En bullerkartläggning som omfattar alla bostadshus och skolbyggnader längs hela det statliga vägnätet har färdigställts. Buller- och vibrationskartläggningar har även genom- förts för en betydande del av de järnvägssträckor som omfattas av åt- gärdsprogram. Kartläggningarna ger ett säkrare underlag för bedömning av åtgärds- behov. Andelen som använder fysiskt aktiv transport har minskat över tid Fysisk aktivitet i transportsystemet har bidragit till folkhälsan, men ligger på en låg nivå. Det fysiskt aktiva resandet i dagens transportsystem, dvs. resande som görs t.ex. till fots eller med cykel, har enligt en försiktig uppskattning ungefär lika stora positiva hälsoeffekter som de negativa effekter som orsakas av buller, luftkvalitet och dödsfall i trafiken. Andelen barn (6–) som använder fysiskt aktiva transporter mer än per dag är . Andelen vuxna (18–) som använder aktiva transportsätt per dag är . Både för barn och vuxna har andelen som använder fysiskt aktiv transport minskat . Det är framför allt resor till fots som minskat. Resultatskillnader mellan 2019 och åren dess- förinnan kan därför påverkas av metodförändringen för resvaneundersökningen. Könsuppdelad statistik saknas. Det totala antalet resor minskade drastiskt under pandemins första halvår som antalet resor med cykel kan ha ökat något –augusti jämfört med , dock är förändringen inte statistiskt säkerställd. Ett etappmål inom miljömålssystemet är att andelen persontransportarbete med gång-, cykel- och kollektivtrafik i ska vara 2025. Detta redovisas under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, avsnitt God bebyggd miljö. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Åtgärder som ökar säker gång och cykling i transportsystemet bedöms generellt ge positiva hälsoeffekter. Ökad cykling bedöms ha bidragit till folkhälsan. finansierar stadsmiljöavtal och förbättrar både säkerheten och fram- komligheten för gång, cykeltrafik och kollektivtrafik. Vidare byggdes det ny statlig cykelväg och 21 nya planskilda korsningar för gång och cykel , varav ca hälften med medel från nationell plan. Påverkan på naturmiljö och kulturlandskap Transportsektorns påverkan på naturmiljön och kulturlandskapet förändrades inte på ett avgörande sätt jämfört med . riktade miljöåtgärder i statlig infrastruktur bidrar till landskapsanpass- ning genom att minska infrastrukturens negativa påverkan på natur- och kulturvärden samt främja positiva värden. Förändringarna är dock små i förhållande till de stora behoven i hela transportsystemet och utvecklingen är totalt sett negativ, vilket bl.a. beror på förändringar i samhället och i landskapet i stort liksom trafikutvecklingen. genomfördes fler landskapsåtgärder än . prio- riterade bl.a. att skapa säkra passager för djur och genom- fördes 110 sådana åtgärder. Ett annat fokus har varit satsningar på statliga byggnadsminnen, t.ex. stationsbyggnader och broar. Utbredningen av invasiva främmande arter har ökat trots riktade åtgärder. har bl.a. arbetat med att kartlägga invasiva främmande arter, vilket kommer att ligga till grund för framtida bekämpning av dessa. har arbetat med att hantera förorenade områden och genomfört insatser i olika faser, från identifiering till friklassning. Ett stort fokus har varit på inventering. har på uppdrag av regeringen redovisat en åtgärdsplan för förorenade områden. hanterar även historiska miljöskador orsakade av verksamheter som bedrivits av , , och . Vidare finns avtal med femton bolag som kan få ersättning genom den s.k. miljögarantin. Inom ramen för miljögarantin påbörjades flera större saneringsprojekt, bl.a. vid flera flygplatser. Totalt uppgick kostnaderna för arbetet med förorenade områden till (2019), fördelat på för och för miljögarantin. Trafik- verket har fortsatt arbetet med att fasa ut användningen av kemiska produkter som innehåller särskilt farliga ämnen, vilket är viktigt i arbetet med att uppnå en giftfri cirkulär ekonomi. Antalet produkter som är föremål för utfasning ökade . Oljeutsläpp från fartyg i har minskat , både när det gäller antalet observerade utsläpp och den uppskattade sammanlagda volymen av olje- utsläpp. Utsläpp av andra skadliga kemikalier än mineralolja av fartyg i har dock ökat. Variationerna i de senaste tre rapporterade åren har varit små men ökat något efter att noteringen var som lägst 2017. 3.3.4Redovisning av den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden – 2029 Regeringen bedömer att den samlade effekten av de investeringar, reinvesteringar och underhållsåtgärder som genomfördes har bidragit positivt till delar i de transportpolitiska målen. Vidtagna åtgärder bedöms sammantaget ha bidragit till trafiksäkerhet och tillgänglighet, genom bl.a. punktlighet, kapacitet, robusthet och användbarhet. När det gäller miljö och hälsa bedöms åtgärderna sammantaget varken ha bidragit positivt eller negativt. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Investeringar i den statliga transportinfrastrukturen Den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen för planperioden –2029 är enligt beslut , varav ska användas till utveckling av transportsystemet, ska användas till vidmakthållande av statliga järnvägar och ska användas till vidmakthållande av statliga vägar. Medel tillkommer därutöver från bl.a. banavgifter, medfinansiering och EU- finansiering. Banavgifter uppgick till , jämfört med Medfinansiering uppgick till , varav från kommuner och regioner samt från externa aktörer. Motsvarande siffror för medfinansiering 2019 är , varav från kommuner och regioner samt från externa aktörer. Utbetalningarna från Europeiska kommissionen via Fonden för ett sammanlänkat (FSE) uppgick till i stöd för investeringar och utveckling, varav de största utbetalningarna avsåg Arlöv- Flackarp, utbyggnad till fyrspår på , Västlänken järnvägstunnel i , i inklusive ny järnvägsbro över samt byte till det nya EU-gemensamma signal- systemet () på . Motsvarande totalsumma 2018 samt 2019 var 104 respektive . Uppföljning av verksamhetsvolym för investeringar Investeringsvolymen för om- och nybyggnadsåtgärder redovisas i tabell 3.1. Den totala investeringsvolymen ökade med ca jämfört med , varav järnvägsinvesteringar har ökat kraftigast, med ca . Väginvesteringar ökade med jämfört med i löpande priser. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Tabell 3.1 Verksamhetsvolym investeringar, nationell plan och länsplan Miljoner kronor, löpande priser 2018, 2019 och 2020, exklusive medfinansiering från annan part än staten Nationell plan, verksamhetsvolym investeringar Sjöfart, inkl. bidrag till Sjöfarsverket1 Luftfart, inkl. statlig medfinansiering2 Trimningsåtgärder, tillgänglighet och trafiksäkerhet Utbetalning av bidrag, stöd och medfinansiering4 varav investeringar i nationell och regional plan Summa nationell plan, verksamhetsvolym investeringar6 Länsplaner, verksamhetsvolym investeringar Summa länsplaner, verksamhetsvolym investeringar 1Avser investeringar i nationell plan som ansvarar för samt om- och nybyggnadsåtgärder i farleder och slussar som finansierar via nationell plan men där är ansvarigt för genomförandet. Utöver dessa medel tillkom knappt 2020. 2Avser miljöinvesteringar som ansvarar för, namngiven investering är medfinansiering av Sälens flygplats. bidragsutbetalningar, huvudsakligen miljögarantier enligt instruktion; att svara för avhjälpande enligt 10 kap. i de fall staten har ett ansvar för avhjälpande till följd av verksamhet som bedrivits. Utgifter för sådana åtgärder får enligt beslut belasta anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur i enlighet med anslagets ändamål där det framgår att anslaget får användas till utgifter för åtgärder förknippade med statens miljöansvar inom transportområdet. 4Avser utbetalning av bidrag, stöd och medfinansiering i regionala och nationella planer samt stadsmiljöavtal. 5Regeringen beslutade en ändring i förordningen (2015:579) om stöd för att främja hållbara stadsmiljöer så att stadsmiljöavtalen breddas till att även omfatta åtgärder för godstransportlösningar. Ändringen trädde i kraft . Kommuner och regioner som har beviljats stöd ska genomföra motprestationer som bidrar till ökad andel hållbara transporter eller ökat bostadsbyggande. 6Summa nationell plan, verksamhetsvolym investeringar avser namngivna investeringar för järnväg, väg, sjöfart och luftfart, samt trimningsåtgärder, miljöåtgärder (exklusive bidragsutbetalningar på 2020, och 2018), planering investeringsåtgärder samt utbetalning av bidrag, stöd och medfinansiering. 7Exklusive upplösta miljöavsättningar. Källa: årsredovisning 2018, 2019 samt 2020 samt kompletterande underlag från (I2021/00744). betalade ut stöd för stadsmiljöavtal på , vilket är lägre än regeringens satsning om , totalt Utfallet 2020 uppgår till på grund av återbetalning av stöd. uppgick utfallet för stadsmiljöavtal till Det lägre utfallet beror på senareläggning av bidrags- utbetalningar. –2020 beviljade stöd om ca fördelat på 70 olika kommuner och regioner, vilket ger ett genomsnitt på ca . beviljade ansökningar om stöd för stadsmiljöavtal på ca . I tabell 3.1 visas utfallet för trimnings- och miljöåtgärder i nationell plan , 2019 och 2020 i löpande priser. En linjär förbrukning över planperioden –2029 skulle, uttryckt i fasta priser prisnivå, innebära en årlig förbrukning på 2021/22:1 Utgiftsområde 22 för trimningsåtgärder och för miljö- åtgärder. Framdriften för trimningsåtgärder har i fasta priser varit lägre än linjär förbrukning men högre än budgeterat utrymme i plan. Det ackumulerade utfallet –2020 är ca () över volym i nationell plan. Fram- driften för miljöåtgärder var ca och i nivå med linjär förbrukning i fasta priser, vilket innebär en ökning inom planperioden. Det ackumulerade utfallet på i fasta priser, varav avser miljögarantier, är lägre än linjär förbrukning över planperioden. Framdriften av åtgärder i länsplanerna, vars tolvåriga ekonomiska ram uppgår till , har varit relativt hög för trimnings-, effektiviserings- och miljö- åtgärder. Den totala framdriften för samtliga åtgärder är inom plan. Uppföljning av objekt som öppnades för trafik öppnades elva objekt för trafik, varav två järnvägsinvesteringar och nio väginvesteringar. För resonemang om samhällsekonomisk lönsamhet för dessa objekt, se avsnitt 3.3.1. Utöver de elva objekt som öppnades 2020 och som anges i tabell 3.2 nedan, öppnades fyra vägobjekt, varav samtliga ingår i nationell plan. Uppföljning för dessa objekt sker i samband med redovisningen . Objekt öppnade för trafik 2020 –, ökad kapacitet; Falu resecentrum1 Väg E16 –; Väg 70 – Väg 1053 Flygplats ; Väg 226 Skyttbrink–station; Väg 226 –; Väg 51 Svennevad–; Väg 44 Förbifart (–); Väg 160 Säckebäck– ; Väg 23 S–mittseparering 1Följs upp både under objekt som öppnats för trafik och under objekt som öppnade för trafik , på grund av tvist. Objektet öppnade för trafik 2015. Källa: årsredovisning 2020. Den slutliga totala investeringskostnaden i nettoprisindex (NPI) för de objekt som öppnades för trafik uppgick sammanlagt till , varav för objekt i regionala länsplaner, se diagram 3.9. Motsvarande siffror var respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Diagram 3.9 Uppföljning nettoprisindex (NPI) och branschindex (BI) – objekt öppnade för trafik 2020 Miljoner kronor i prisnivå 2020–06 Plankostnad (NPI) Slutkostnad (NPI) Plankostnad (BI) Slutkostnad (BI) 4 namngivna objekt i nationell plan 7 objekt i regionala länsplaner Källa: årsredovisning 2020. Bland de objekt som öppnades för trafik har majoriteten en ökad kostnad jämfört med plankostnaden. Sammantaget har de objekt som öppnades för trafik 2020 fördyrats (motsvarande ) jämfört med beräknad kostnad då objekten togs med i planen, omräknat med nettoprisindex (NPI), som baseras på de genomsnittliga prisförändringarna i samhället. Kostnadsökningarna är en följd av flera faktorer, dels ett högt kapacitetsutnyttjande i anläggningsmarknaden, dels fördyrningar av projekt där det bl.a. har skett större ändringar i innehållet. Om hänsyn tas till den snabba prisutveckling som skett till följd av den starka anläggnings- branschen, har objekten sammantaget fördyrats () jämfört med beräknad plankostnad. De objekt som öppnades för trafik 2019 hade sammantaget blivit dyrare jämfört med den bedömda plankostnaden (omräknat med NPI), medan slutkostnaden var lägre än plankostnaden (NPI) för de objekt som öppnade för trafik 2018. Skillnaden mellan den bedömda kostnaden och slutkostnad när objekten öppnas för trafik kan variera mellan åren beroende på vilka objekt som öppnar för trafik respektive år. Det är därför svårt att dra slutsatser för planen som helhet utifrån resultatet enskilda år, men –2020 hade objekt i plan öppnade för trafik en fördyrning på jämfört med den bedömda plankostnaden (NPI). Den samhällsekonomiska lönsamheten uttryckt som nettonuvärdeskvot jämfört med bedömd lönsamhet vid planbeslutet var oförändrad eller hade ökat för fyra vägobjekt och två järnvägsobjekt som öppnade för trafik 2020, men hade minskat för tre väg- objekt. Den samhällsekonomiska lönsamheten följs upp genom att tidigare lönsam- hetsberäkning uppdateras med slutkostnaden, vilket innebär att det är tidigare värden enligt den av publicerade Analysmetod och samhällsekonomiska kalkyl- värden för transportsektorn (ASEK) som har använts både ursprungligen och vid uppdateringen. Den försämrade lönsamheten för dessa objekt beror därför på ökade objektkostnader. På regeringens uppdrag följer upp lönsamheten för objekt efter att de öppnats för trafik. Uppföljning av namngivna objekt som öppnades för trafik 2015 visar att de flesta objekt (beträffande vissa objekt kan det inte göras bedömning på då innehållet förändrats) har uppnått den nytta som beskrevs vid fastställelse av då- varande plan. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Uppföljning av kostnader för pågående objekt i den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 I diagram 3.10 redovisas uppföljning och prognos över kostnaderna för större namn- givna investeringsobjekt i den nationella planen. För sex av de pågående, större namn- givna investeringsobjekten i den nationella planen för perioden –2029 bedömer att totalkostnaden kommer att öka märkbart jämfört med plankostnaden. Den största kostnadsökningen gäller objektet Förbifart och ökningen beror på en lägre produktionstakt till följd av hävning av entreprenadkontrakt samt geologiska förutsättningar för tunnelbygge. Kostnadsökningen för de andra fem objekten bedöms bero på bl.a. komplexa tunnel- och broprocesser, dåliga markför- hållanden, möjligheten att stänga av spåren för trafik under ombyggnaden samt inne- hållsförändringar. För ett objekt bedöms totalkostnaden minska jämfört med plan- kostnad. För övriga objekt skiljer sig prognosen eller mindre jämfört med plankostnad. Diagram 3.10 Prognos och uppföljning större investeringar i den nationella planen för transportinfrastrukturen 2018–2029 Miljoner kronor, prisnivå 2017 Ostlänken nytt dubbelspår – ERTMS – flera objekt* –, ökad kapacitet () hamnbana och , ökad kapacitet och dubbelspår… E45 Götaleden (–) –, dubbelspårsutbyggnad… , dubbelspår (tunnel) inklusive Flackarp–, utbyggnad till flerspår E4/E12 / Källa: årsredovisning 2020. Sedan regeringen fastställde den nationella trafikslagsövergripande planen för trans- portinfrastrukturen för perioden –2029 har sex pågående objekt fördyrats märkbart och de större investeringarna i planen, som redovisas i diagram 3.10, har en sammanlagd prognosökning om ca . Uppföljning av länsplaner för regional infrastruktur I diagram 3.11 visas hur stor andel av länsplanerna som genomförts i förhållande till avsatta medel för varje län. En linjär förbrukning skulle ge . Med nuvarande förbrukningstakt kommer en del regioner att förbruka sina medel tidigt . 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Diagram 3.11 Uppföljning länsplaner för regional infrastruktur perioden –2029 Källa: årsredovisningar för . Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av den statliga väg- och järnvägsanläggningen innebär att genomföra nödvändiga underhållsarbeten av statliga anläggningar som är i drift. Syftet är att hålla vägar och järnvägar framkomliga och att bevara dem så att deras avsedda funktion kan upprätthållas under hela deras livslängd och bidra till att de transportpolitiska målen nås. Underhållsåtgärder är endast kostnadseffektiva till en viss punkt i nedbrytnings- processen och därefter krävs en reinvestering av de delar av anläggningen som upp- nått sin tekniska livslängd. Underhållet ska bidra till att anläggningen är robust, kan erbjuda en hög kapacitet och användbarhet samt en god punktlighet. Underhålls- verksamheten genomfördes utan några stora problem och den har inte påverkats nämnvärt av pandemin. anslag för underhållsverksamheten framgår av tabell 3.3. Tabell 3.3 Anslagstilldelning vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Drift och underhåll av vägar Bärighet och tjälsäkring av vägar Bidrag för drift av enskild väg Drift, underhåll och trafikledning på järnväg 1Innehåller en jämförelsestörande post avseende energiskatt på el för tågdrift omfattande . Källa: regleringsbrev. Vägunderhållet i landsbygderna har ökat utförde underhåll av det statliga vägnätet som är ungefär Även om längden på vägnätet i stort sett har varit , har mängden anläggningsmassa ökat, t.ex. mängden broyta och antalet automatiska trafiksäkerhetskontroller (ATK) med kameror. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 genomföra fler åtgärder på landsbygdsvägnätet än tidigare till följd av den av reger- ingen initierade satsningen på underhåll av vägar där fokus bl.a. är på det finmaskiga vägnätet i landsbygderna. Det bedöms medföra att delar av detta vägnät har fått en bättre standard. För att säkerställa vägnätets framkomlighet och användbarhet är beläggningsunderhåll en viktig verksamhet. Statusen på de belagda vägarna påverkas dock även av andra åtgärder, t.ex. avhjälpande underhåll och bärighetshöjande åtgärder. I tabell 3.4 fram- går hur kostnaderna för beläggningsunderhåll har fördelats per vägtyp.