prop · H803169 · 2021-04-13 00:00:00 — De ska stärka utstationerade arbetstagares rättigheter samt underlätta för människor att arbeta i andra länder och för företag att erbjuda sina tjänster över gränserna.311 På finns tillgång till de kollektivavtal som ska gälla för de utstationerade. Där finns dock ingen statistik över hur stor andel av de utstationerade som omfattas av svenska kollektivavtal eller vilka lönenivåer de utstationerade har.312 Enligt som ansvarar för statistiken täcker lönestrukturstatistiken inte in den utländska arbetskraft som är tillfälligt verksam i som egenföretagare eller via utländska företag.313 Ett sätt att arbeta tillfälligt i är att vara utsänd. Den som är utsänd till kan i vissa fall undantas från att betala sociala avgifter och skickar då ett intyg till om att de sociala avgifterna ska betalas i ett annat land.314 Det finns en risk att arbetstagaren kan fara illa om de intyg som skickas in till myndigheterna skulle vara felaktiga.315 Det kan då medföra att den utsända varken betalar sociala avgifter i eller i landet personen är utsänd ifrån. Det kan leda till att personen är oförsäkrad och inte har rätt till exempel sjukförsäkring vare sig i eller något annat land. 2018 fanns det närmare 54 000 intyg om utsändning för utländska arbetstagare De vanligaste länderna att vara utsänd ifrån var , , och Slovakien.316 Enligt , som ansvarar för frågor kring utsändning, ökar antalet utsända kraftigt och preliminära uppgifter är att andra länder har gett ut drygt 85 000 intyg om utsändning för arbete i Sverige.317 Det går att vara utsänd både från ett EU/EES-land och från tredjeland men statistiken ovan innehåller bara utsända från EU/EES-länder. 311Arbetsmiljöverket, ”Utstationering”, hämtad . 312Medlingsinstitutet är den myndighet som följer upp hur stor del av de anställda i som omfattas av kollektivavtal men de har inga uppgifter om de arbetstagare som är utstationerade av en utländsk arbetsgivare men arbetar i . (mejl från företrädare för , ). 313Medlingsinstitutet, Avtalsrörelsen och lönebildningen 2019, , 2019, s. 4. 314Utsändning regleras i Artikel 12 i och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen. På ”Arbeta i ”, hämtad , finns uppgifter om villkor för utsändning från olika länder. 315Vid en intervju med företrädare för , , anger de att de emellanåt misstänker att A1-intyg är felaktiga. 316EU-kommissionen, Posting of workers Report on A1 Portable Documents issued in 2018, 2019. 317Mejl från företrädare för , . R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S I N S A T S E R M O T E X P L O A T E R I N G A V A R B E T S K R A F T Villkor för utsändning inom EU/EES En person som sänds ut för att arbeta i en annan medlemsstat kan omfattas av det sociala trygghetssystemet i det tidigare landet under vissa förutsättningar. •att en person arbetar som anställd i en medlemsstat hos en arbetsgivare som normalt bedriver sin verksamhet i den medlemsstaten •att arbetsgivaren sänder ut personen för att för arbetsgivarens räkning utföra ett arbete i en annan medlemsstat •att arbetet inte förväntas pågå •att personen inte sänds ut för att ersätta någon annan utsänd person. Syftet med utsändningsregeln är att det vid kortare uppdrag i ett annat land för den ordinarie arbetsgivaren, inte ska medföra byte av socialförsäkringssystem för den anställda. Socialavgifter ska därför under utsändningen fortsätta att betalas i samma land som . För att säkerställa informationsutbytet finns regler som säger att en arbetsgivare som sänder ut en anställd för arbete i en annan medlemsstat ska informera den behöriga myndigheten i den stat vars sociala trygghetssystem man ska omfattas av. En svensk arbetsgivare ska vid sådan utsändning informera . ska informera den anställda om att hen omfattas av det sociala trygghetssystemet i under utsändningen och ska även utfärda ett intyg om detta.318 Utsatta arbetstagare från EU/EES EU/EES-medborgare behöver inte ha ett arbetstillstånd för att arbeta i . De har uppehållsrätt i om de kommit för att söka arbete och har en verklig möjlighet att få en anställning.319 Det finns ingen heltäckande statistik över hur många EU/EES-medborgare som arbetar i landet. uppskattade dock Polisen att det fanns 4 800 utsatta EU-medborgare i . Många av dessa försörjde sig genom tiggeri men löper också risk att utnyttjas av oseriösa arbetsgivare.320 –2019 hade i uppdrag att utveckla samverkan avseende utsatta EU/EES-medborgare.321 Sedan uppdraget upphörde har ingen myndighet ansvar för att samla in information om denna grupp. 318Skatteverkets rättsliga vägledning ”Utsändning”, hämtad . 319Se 3 a kap. 3 § utlänningslagen (2005:716). 320Länsstyrelsen , Arbetskraftsexploatering och människohandel. Erfarenheter i och goda exempel från andra länder, 2017, s. 8. 321Ibid; , Uppdrag om nationell samordning avseende utsatta EU/EES-medborgare som saknar uppehållsrätt i – slutrapport, 2020. 98 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Rättigheter att uppehålla sig i landet för EU/EES-medborgare enligt 3 a kap. 3 § utlänningslagen (2005:716) En EES-medborgare har uppehållsrätt om han eller hon 1.är arbetstagare eller egen företagare i 2.har kommit till för att söka arbete och har en verklig möjlighet att få en anställning 3.är inskriven som studerande vid en erkänd utbildningsanstalt i och enligt en försäkran om detta har tillräckliga tillgångar för sin och sina familjemedlemmars försörjning samt har en heltäckande sjukförsäkring för sig och familjemedlemmarna som gäller i , eller 4.har tillräckliga tillgångar för sin och sina familjemedlemmars försörjning och har en heltäckande sjukförsäkring för sig och familjemedlemmarna som gäller i . Det finns även personer som arbetar i trots att de saknar arbetstillstånd eller rätt att uppehålla sig i . Denna grupp kallas irreguljära arbetskraftsinvandrare eller papperslösa. Det är framför allt som kommer i kontakt med gruppen, men även i de fall personerna tas i förvar. De irreguljära arbetskraftsinvandrarna kan delas upp i två grupper. En grupp har rätt att vistas i landet men inte att arbeta här. De kan till exempel ha kommit till med svenskt eller annat EU/EES-turist- eller besöksvisum, men har inte sökt arbetstillstånd. Till gruppen hör även vissa asylsökande som har rätt att vistas i landet men inte att arbeta.322 Den andra gruppen, de som varken har rätt att vistas eller arbeta i landet, kan ha kommit till landet utan att registrera sig hos myndigheterna. Det kan också handla om personer vars tillstånd att vistas i landet har upphört, exempelvis personer som har fått beslut om utvisning men som ändå stannat i landet. var det närmare 18 000 personer som skulle utvisas och där ärendet var överlämnat till polisen.323 genomförde polisen 2 675 arbetsplatsinspektioner och upptäckte 584 personer utan tillstånd att arbeta.324 Polisen samlar in statistik om i vilken bransch och i vilket län personerna har påträffats. I övrigt sammanställs ingen statistik över till exempel ursprungsländer eller hur personerna har tagit sig till . På bilverkstäder påträffades flest personer utan arbetstillstånd.325 322Jfr 5 kap. 4 § utlänningsförordningen (2006:97). 323Polisen, ”Statistik gränspolisverksamhet”, hämtad . 324Polismyndigheten, Rapportering till regeringen avseende sanktionsdirektivet . R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S I N S A T S E R M O T E X P L O A T E R I N G A V A R B E T S K R A F T 100 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N och arbetsgivarorganisationer har även fått specifika uppdrag som helt eller till delar är avsedda att motverka arbetslivskriminalitet eller dåliga arbetsförhållanden för arbetskraftsinvandrare. Inhämtande av yttrande i ärenden om arbetstillstånd Innan fattar beslut om arbetstillstånd för tredjelandsmedborgare ska den berörda fackliga organisationen ges tillfälle att yttra sig om anställningsvillkoren i anställningserbjudandet.326 Flera fackförbund upplever dock problem med att anställningserbjudandet som de yttrat sig över inte stämmer. Hotell- och restaurangfacket anger exempelvis att det förekommer att den anställda får jobba långt över heltid till en alldeles för låg lön.327 Statsbidrag till arbetsmarknadens parter för att motverka brott och andra regelöverträdelser i arbetslivet För att främja kunskapsutbyte och samverkan med myndigheter i syfte att motverka brott och andra regelöverträdelser i arbetslivet införde regeringen förordningen (2018:1404) om statsbidrag till arbetsmarknadens parter. Förordningen ger möjlighet att fördela resurser till arbetsmarknadens parter.328 En del av bidraget på har emellertid återbetalats.329 delar ut ett bidrag på till fackens regionala skyddsombudsverksamhet.330 I vår enkät till facken frågade vi om regionala skyddsombud () kan bidra till att motverka arbetskraftsexploatering. Merparten av förbunden bedömde att RSO fyller en viktig roll. Elektrikerna beskrev till exempel att RSO genomför skyddsronder, i vissa fall även , för att säkerställa att inga arbetstagare sover, bor eller vistas på arbetsplatsen. Hotell- och restaurangfacket (HRF) anger att deras RSO har möjlighet att se sådant som direkt kan uppfattas som misstänkt arbetskraftsexploatering eller få signaler från anställda – antingen från dem som själva utsätts för arbetskraftsexploateringen eller från andra anställda på arbetsstället. Några påpekade emellertid att RSO begränsas av att de inte har tillträde till 326Se 13 kap. 14 § utlänningslagen (2005:716) samt , ”Frågor och svar om fackligt yttrande”, hämtad . 327I ett fall var lönen i erbjudandet på men när den anställda började arbeta var den 25 000 baht , motsvarande ca . enkät till , april–. 328Arbetsmiljöverket, Årsredovisning 2019. 329För 2018 betalades tillbaka, och . har endast halva bidraget (1,) betalats ut. Mejl från företrädare för , . 330Regeringsbeslut A2019/02305/ARM, A2019/02294/SV. R I K S R E V I S I O N E N S T A T E N S I N S A T S E R M O T E X P L O A T E R I N G A V A R B E T S K R A F T arbetsplatser utan fackligt anslutna. GS-facket menar att deras RSO framför allt prioriterar arbetsplatser där de har många medlemmar, vilket gör att de inte kommer åt arbetskraftsexploatering i någon högre utsträckning.331 331Riksrevisionens enkät till , april–. 102 R I K S R E V I S I O N E N statens insatser mot exploatering av arbetskraft har granskat statens insatser mot exploatering av arbetskraft. Det är främst utländsk arbetskraft som drabbas av arbetskraftsexploatering och det innebär arbete till oskäligt låg lön, mycket långa arbetsdagar, farlig arbetsmiljö eller dåliga boendeförhållanden. Granskningen visar att det finns stora brister i statens insatser mot exploatering av arbetskraft, främst på grund av att regeringen inte har gett myndigheterna mandat och tydliga uppdrag för att motverka problemet. Regelverket ger inte ett bra skydd mot exploatering. Det är till exempel inte förbjudet att ta betalt för en anställning, kräva tillbaka lön av en anställd eller att låta anställda bo under dåliga förhållanden. Myndigheternas kontroller leder sällan till att utsatta arbetstagare får hjälp. Polisen träffar vid sina kontroller av arbetstillstånd på potentiella offer för arbetskraftsexploatering. Men de lämnar sällan ärenden vidare för utredning till de grupper som arbetar med människohandel. Flera myndigheter gör gemensamma kontroller mot brottslighet i arbetslivet men kontrollerna omfattar inte de anställdas arbetsvillkor. Det saknas även lättillgänglig information till utländsk arbetskraft om vilka rättigheter de har och vart de kan vända sig för att få stöd. bedömer att regeringen behöver ta ett helhetsgrepp för att motverka arbetskraftsexploatering. Som ett led i detta bör en myndighet få ett övergripande ansvar att samordna arbetet, lämpligen som redan har tillträde till landets arbetsplatser och har kompetens på arbetsmiljöområdet. s:t eriksgatan 117, 102 33 | Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , Föredragande: statsrådet statsrådet Regeringen beslutar skrivelse om statens insatser mot exploatering av arbetskraft