prop · H803204 · 2021-05-28 00:00:00 — Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet sänder från en radioanläggning på öppna havet eller i luftrummet över det eller som upprättar eller innehar en sådan anläggning, döms till böter eller fängelse , om –sändningen är avsedd att tas emot eller kan tas emot i något land som är anslutet till den europeiska överenskommelsen till förhindrande av rundradiosändningar från stationer utanför nationella territorier, eller –sändningen orsakar att radioanvändning i något av dessa länder blir skadligt påverkad. Den som utomlands begått ett Svensk domstol är behörig att sådant brott döms, om han eller döma för brott som avses i första hon finns här, efter denna lag och stycket även om domsrätt enligt 2 vid svensk domstol, även om 2 kap. kap. 3 § inte 2 eller 3 § inte är tillämplig och trots 2 kap. 5 a § –svenska medborgare för brott som rör sändningar som inte är avsedda att tas emot eller kan tas emot i och inte heller orsakar att radioanvändningar blir skadligt påverkade här, eller –utlänningar även i andra fall än som anges i 2 kap. 5 § . Denna lag träder i kraft den 2020/21:204 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i lagen (2002:329) om samarbete med Härigenom föreskrivs att 16 § lagen (2002:329) om samarbete med skall ha följande lydelse. Åtal och lagföring i för Åtal och lagföring i för en gärning får inte ske en gärning får inte ske om 1. om frågan om ansvar för brottmålsdomstolen har beslutat att frågan om ansvar för gärningen skall prövas där trots att svensk 2. om domstolen har beslutat att frågan om ansvar för gärningen pågår eller om domstolen har skall prövas där trots att svensk ansökt om att personen i fråga skall överlämnas till domstolen på grund av gärningen och denna ansökan 3. om domstolen har ansökt om inte har avslagits. att personen i fråga skall överlämnas till domstolen på grund av gärningen och denna ansökan inte har avslagits. Denna lag träder i kraft den Förslag till lag om ändring i lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m. Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m. skall upphöra att gälla. 2020/21:204 Bilaga 2 Denna lag träder i kraft den 2020/21:204 Bilaga 3 29.Internationella juristkommissionen, svenska avdelningen 31.Svenska Helsingforskommittén för mänskliga rättigheter 33.Svenska Föreningen för Internationell Humanitär Rätt 34.Fonden för mänskliga rättigheter 35.Svenska Kvinnoförbundet för Fred och Frihet Sammanfattning Åtalsförordnande enligt 2 kap. (Ds 2014:13) I promemorian behandlas åtalsförordnande enligt 2 kap. . När ett krav på åtalsförordnande gäller innebär det att en särskild prövning ska göras innan åtal får väckas vid en svensk domstol. Åtalsförordnande krävs i några situationer för brott som har begåtts inom svenskt territorium, bl.a. ombord på ett utländskt fartyg. Sin största betydelse har åtalsförordnande när det gäller brott som har begåtts utanför . I dessa fall är huvudregeln att åtal inte får väckas utan att åtalsförordnande har meddelats. Enligt bestämmelserna i 2 kap. är det regeringen som beslutar om åtalsförordnande. I många fall men inte i alla har regeringen möjlighet att delegera prövningen till riksåklagaren. Ordningen innebär att det är riksåklagaren som i det helt övervägande antalet fall prövar frågan om åtalsförordnande. Promemorians förslag innebär att prövningen genom en ny bestämmelse i 2 kap. formellt flyttas över till riksåklagaren i de fall som regeringen har möjlighet att delegera prövningen. I den nya bestämmelsen anges vissa omständigheter som ska beaktas vid prövningen av om åtalsförordnande ska meddelas. saknas sådana kriterier. Generellt ska restriktivitet gälla vid prövningen. I den nya bestämmelsen anges bl.a. att hänsyn ska tas till brottslighetens anknytning till och vilka åtgärder för lagföring som har vidtagits i den stat där gärningen förövades. Om prövningen i ett enskilt ärende innebär att särskild hänsyn måste tas till utrikes- eller säkerhetspolitiska förhållanden, ska riksåklagaren lämna över ärendet till regeringen för slutlig bedömning. Förslagen berör även några bestämmelser utanför . Lagändringarna ska enligt förslaget träda i kraft . 2020/21:204 Bilaga 4 2020/21:204 Bilaga 5 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 2 kap. 5, 5 a och 7 c §§ ska ha följande lydelse, dels att det kapitlet ska införas en ny paragraf, 2 kap. 5 b § med följande Åtal för brott som inom riket Åtal för brott som inom riket begåtts å ett utländskt fartyg eller begåtts på ett utländskt fartyg eller luftfartyg av en utlänning som var luftfartyg av en utlänning som var besättningen å fartyget eller annars annars följde med på fartyget mot utlänning eller mot ett utländskt en sådan utlänning eller mot ett intresse, må ej väckas utan att utländskt intresse, får inte väckas utan att åtalsförordnande enligt 5 b § har meddelats. Åtal för brott, som förövats utom Åtal för brott som har förövats riket får väckas endast efter utom riket får inte väckas utan att förordnande enligt första stycket. åtalsförordnande enligt 5 b § har Åtal får dock väckas utan ett sådant Åtal får dock väckas förordnande, om brottet är osann utan åtalsförordnande, om brottet utsaga eller ovarsam utsaga inför en är osann utsaga eller ovarsam domstol eller om brottet begåtts 1. å ett svenskt fartyg eller 1. på ett svenskt fartyg eller luftfartyg eller i tjänsten av luftfartyg eller i tjänsten av tillhörde besättningen å ett sådant tillhörde besättningen på ett sådant 2. av någon som tillhör 2. av någon som tillhör försvarsmakten på ett område där försvarsmakten på ett område där 3. vid tjänstgöring utom riket av 3. vid tjänstgöring utom riket av någon som är anställd i någon som är anställd i Försvarsmakten och tjänstgör i en Försvarsmakten och tjänstgör i en som tillhör Polisens insatsstyrka, som tillhör Polisens insatsstyrka, 4. i tjänsten utom riket av en 4. i tjänsten utom riket av en 1 Senaste lydelse 2010:636. tjänsteman vid som utför gränsöverskridande arbetsuppgifter enligt en internationell överenskommelse som har tillträtt, 5.i , , eller eller på fartyg i reguljär trafik mellan orter belägna i eller någon av nämnda stater, eller 6.av svensk, dansk, finsk, isländsk eller norsk medborgare mot svenskt intresse. tjänsteman vid Prop. 2020/21:204 som utför gränsöverskridande Bilaga 5 arbetsuppgifter enligt en internationell överenskommelse som har tillträtt, 5.i , , eller eller på fartyg i reguljär trafik mellan orter belägna i eller någon av nämnda stater, eller 6.av svensk, dansk, finsk, isländsk eller norsk medborgare mot svenskt intresse. Har fråga om ansvar för gärning Om en fråga om ansvar för en prövats genom en lagakraftägande gärning har prövats genom en dom, meddelad i främmande stat lagakraftägande dom, meddelad där gärningen förövats eller i den stat där gärningen förövats eller främmande stat som tillträtt någon i en stat som tillträtt någon av de av de överenskommelser som avses i fjärde stycket, får den tilltalade fjärde stycket, får den tilltalade inte inte här i riket lagföras för samma här i riket lagföras för samma 1. om han har frikänts från 1. om han eller hon har frikänts 2. om han har förklarats skyldig 2. om han eller hon har förklarats till brottet utan att påföljd har skyldig till brottet utan att någon påföljd har dömts ut, 3. om ådömd påföljd har 3. om den utdömda påföljden har verkställts i sin helhet eller verkställts i sin helhet eller om verkställigheten pågår, eller verkställigheten pågår, eller 4. om ådömd påföljd har 4. om den utdömda påföljden har bortfallit enligt lagen i den bortfallit enligt lagen i den andra Första stycket gäller inte i fråga Första stycket gäller inte i fråga om brott som avses i 1 § eller 3 § 4, om brott som avses i 1 § eller 3 § 4, 6 eller 7 såvida inte lagföringen i 6 eller 7 såvida inte lagföringen i den främmande staten har skett på den andra staten har skett på begäran av en svensk myndighet begäran av en svensk myndighet eller sedan personen överlämnats eller sedan personen överlämnats eller utlämnats från för eller utlämnats från för Om en fråga om ansvar för en Om en fråga om ansvar för en gärning har prövats genom en dom gärning har prövats genom en dom meddelad i en främmande stat och meddelad i en annan stat och om 2 Senaste lydelse 2003:1157. 2020/21:204 Bilaga 5 om det inte finns hinder mot det inte finns hinder mot lagföring lagföring på grund av vad som förut på grund av vad som förut sagts i sagts i denna paragraf, får åtal för denna paragraf, får åtal för gärningen väckas här i riket endast gärningen inte väckas här i riket efter förordnande av regeringen utan att åtalsförordnande enligt 5 b eller den regeringen bemyndigat. § har meddelats. De överenskommelser som avses i första stycket är 1.den europeiska konventionen om brottmålsdoms internationella rättsverkningar, 2.den europeiska konventionen om överförande av lagföring i brottmål, 3.konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, dock endast om gärningen omfattas av överenskommelsen, 4.protokollet till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, dock endast om gärningen omfattas av överenskommelsen, 5.konventionen om kamp mot korruption som tjänstemän i Europeiska gemenskaperna eller Europeiska unionens medlemsstater är delaktiga i, dock endast om gärningen omfattas av överenskommelsen, 6.konventionen om tillämpning av , 7.konventionen mellan Europeiska gemenskapernas medlemsstater om förbud mot dubbel lagföring, och 8.andra protokollet till konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen, dock endast om gärningen omfattas av överenskommelsen. Har ett brott begåtts delvis här i Om ett brott har begåtts delvis riket och delvis också inom den här i riket och delvis också inom omfattas av de överenskommelser omfattas av de överenskommelser som avses i fjärde stycket 3–5 eller som avses i fjärde stycket 3–5 eller 8 eller om domen meddelats av stat 8 eller om domen meddelats av en som anges i fjärde stycket 6 eller 7. fjärde stycket 6 eller 7. Riksåklagaren beslutar om åtalsförordnande, om inte annat är särskilt föreskrivet. Vid prövningen ska beaktas 1.om ett åtal här i riket är förenligt med folkrättsliga förpliktelser, 2.i vilken utsträckning brottsligheten eller den misstänkte har anknytning till , 3.om åtgärder för lagföring har inletts eller kommer att inledas i en annan stat, och 4.vilka faktiska möjligheter det finns att utreda brottet här. När det gäller brott som har begåtts utomlands av en svensk medborgare eller en utlänning med hemvist i får riksåklagaren överlämna prövningen till en annan allmän åklagare. Om det finns anledning anta att prövningen har särskild betydelse för utrikes- eller säkerhetspolitik, ska riksåklagaren överlämna ärendet till regeringen för beslut, om riksåklagaren har bedömt att omständigheter som avses i andra stycket 2–4 inte utgör skäl mot åtal i I fråga om brott som riktats mot I fråga om brott som riktats mot domstolens rättskipning, får åtal domstolens rättskipning, får väckas endast efter förordnande av åtalsförordnande enligt 5 b § har Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 2009:1281. 2020/21:204 Bilaga 5 Förslag till lag om ändring i lagen (1966:314) om kontinentalsockeln Härigenom föreskrivs att 14 § lagen (1966:314) om kontinentalsockeln ska ha följande lydelse. Den som utom riket har begått brott som avses i 11 § döms, om han eller hon finns här, efter denna lag och samt vid svensk domstol även om 2 kap. 2 eller 3 § nämnda balk inte är tillämplig. Har regeringen föreskrivit att sekretess enligt 30 kap. 23 § offentlighets- och sekretesslagen ska gälla i verksamhet som består i tillsyn över efterlevnaden av denna lag, tillämpas första stycket också i fråga om den röjer uppgifter vilka han eller hon till följd härav är skyldig att hemlighålla. Åtal för brott som avses i 11 § Åtal för brott som avses i 11 § första och tredje styckena får första och tredje styckena får inte väckas först efter förordnande av väckas utan att åtalsförordnande regeringen eller den myndighet enligt 2 kap. 5 b § har som regeringen bemyndigar. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1992:1145. Förslag till lag om ändring i lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg Härigenom föreskrivs att 10 kap. 11 § lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg ska ha följande lydelse. 2020/21:204 Bilaga 5 10 kap. Ansvar m.m. Åtal för ett brott som avses i 10 § får väckas endast 1.om brottet avser ett förbjudet utsläpp och detta har medfört betydande skador på den svenska kusten eller därmed sammanhängande intressen eller på tillgångar i Sveriges sjöterritorium eller ekonomiska zon, eller 2.om den stat där fartyget är registrerat inte från det att staten underrättats om brottet har inlett rättsliga förfaranden som syftar till att ådöma straff för gärningen, eller 3.om den stat där fartyget är registrerat vid upprepade tillfällen har underlåtit att iaktta sina skyldigheter att vidta åtgärder med anledning av överträdelser begångna på dess fartyg. Att åtal för brott som avses i Att åtal för brott som avses i första stycket i vissa fall får väckas första stycket i vissa fall inte får endast efter förordnande av väckas utan att åtalsförordnande regeringen eller den myndighet har meddelats följer av 2 kap. 5 § som regeringen bemyndigat följer av 2 kap. 5 § . Denna lag träder i kraft . 2020/21:204 Bilaga 5 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner ska ha följande lydelse. Åtal för brott enligt 8 Åtal för brott enligt 8 § får inte väckas utan att åtalsförordnande enligt 2 kap. 5 b § har som regeringen bestämmer. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i radio- och TV-lagen (2010:696) Härigenom föreskrivs att 17 kap. 2 § radio och TV- lagen ska ha följande lydelse. 2020/21:204 Bilaga 5 Straff, särskild avgift och vite Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet sänder från en radioanläggning på öppna havet eller i luftrummet över det eller som upprättar eller innehar en sådan anläggning, döms till böter eller fängelse om 1.sändningen är avsedd att tas emot eller kan tas emot i något land som är anslutet till den europeiska överenskommelsen till förhindrande av rundradiosändningar från stationer utanför nationella territorier, eller 2.sändningen orsakar att radioanvändning i något av dessa länder blir skadligt påverkad. Den som utomlands begått ett sådant brott döms, om han eller hon finns här, efter denna lag och vid svensk domstol, även om 2 kap. 2 eller 3 § inte är tillämplig och oavsett vad som föreskrivs i 2 kap. 5 a §första och andra styckena . Åtal får väckas bara efter beslut Utan att åtalsförordnande enligt av regeringen eller den myndighet 2 kap. 5 b § har meddelats får åtal inte väckas mot 1. svenska medborgare för brott 1. svenska medborgare för brott som rör sändningar som inte är som rör sändningar som inte är avsedda att tas emot eller kan tas avsedda att tas emot eller kan tas emot i och inte heller emot i och inte heller orsakar att radioanvändningar blir orsakar att radioanvändningar blir skadligt påverkade här, eller skadligt påverkade här, eller 2. utlänningar även i andra fall än 2. utlänningar även i andra fall än de som anges i 2 kap. 5 § de som anges i 2 kap. 5 § Denna lag träder i kraft . 2020/21:204 Bilaga 6 17.Uppsala universitet () 18.Lunds universitet () 19.Stockholms universitet () 27.Myndigheten för radio och tv Sammanfattning Aggressionsbrottet och ändringar i Romstadgan (SOU 2018:33) I Romstadgan för (Romstadgan, SÖ 2002:59) finns regler om lagföring av enskilda för de allvarligaste internationella brotten. Stadgan har varit föremål för viktiga förändringar. Utredningen har fått i uppdrag att överväga och ta ställning till om bör tillträda de stadgeändringar som antogs vid en översynskonferens i (Kampalaändringarna) och en ändring som antogs beträffande artikel 124 i Romstadgan. Oavsett vilka ställningstaganden som övervägandena leder fram till, ska utredningen lämna de författningsförslag som är nödvändiga för att ska kunna tillträda stadgeändringarna. antogs vidare vissa ändringar avseende Romstadgans reglering av krigsförbrytelser (artikel 8 i stadgan). Frågan om bör ratificera även dessa ändringar har ett sådant nära samband med utredningsuppdraget att den bör behandlas inom ramen för uppdraget. Utredningens överväganden och förslag i de nu nämnda frågorna lämnas i detta delbetänkande. Kampalaändringarna innehåller bl.a. bestämmelser som syftar till att göra det möjligt för () att döma över s.k. aggressionsbrott. I utredningens uppdrag ingår att överväga och ta ställning till om det i svensk rätt bör införas möjligheter att i lagföra personer som har begått aggressionsbrott. Utredningen ska, oavsett vilket ställningstagande övervägandena i denna del leder fram till, lämna de författningsförslag som behövs i svensk rätt för att sådan lagföring ska kunna ske. I utredningens uppdrag ingår dessutom att, med utgångspunkt i betänkandet Internationella brott och svensk jurisdiktion (SOU 2002:98 del A) och departementspromemorian Åtalsförordnande enligt 2 kap. (Ds 2014:13), göra en förnyad översyn och ta fram ett uppdaterat och samlat beredningsunderlag avseende reglerna om svensk straffrättslig domsrätt. Denna fråga kommer, tillsammans med frågan om kriminalisering i svensk rätt av aggressionsbrottet, att behandlas i utredningens slutbetänkande. 2020/21:204 Bilaga 7 Genom Romstadgan, som antogs och trädde i kraft , inrättades ICC som en permanent institution med möjlighet att lagföra enskilda för de allvarligaste internationella brotten. Av artikel 5 i stadgan framgår att domstolen har jurisdiktion över brottstyperna folkmord, brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser och aggressionsbrott. Vad som avses med de tre förstnämnda brotten definieras i artiklarna 6–8 i stadgan. I Romstadgans ursprungliga lydelse definierades 2020/21:204 Bilaga 7 däremot inte vad som avses med aggressionsbrottet och ICC gavs inte heller behörighet att utöva jurisdiktion över detta brott. Bakgrunden till begränsningen av domstolens jurisdiktion beträffande aggressionsbrottet var att de medverkande staterna vid diplomatkonferensen där Romstadgan antogs, inte kunde komma överens om en definition av aggressionsbrottet eller om vilken roll skulle ha i förhållande till ICC i fråga om det aktuella brottet. En markering gjordes i Romstadgan om att ICC ska kunna lagföra enskilda för aggressionsbrott, men att detta inte kan ske innan en stadgeändring genomförts. Således framgår av artikel 5.2 i Romstadgan att ICC ska utöva jurisdiktion över aggressionsbrottet så snart som en bestämmelse som definierar brottet och fastställer villkoren för utövandet av jurisdiktionen över det har antagits i enlighet med artiklarna 121 och 123 i stadgan. Vid Romstadgans tillkomst uppnåddes inte heller enighet i frågan om omfattning av regleringen i artikel 8 i stadgan avseende krigsförbrytelser som begås genom användande av vissa förbjudna stridsmedel. Stadgans ursprungliga lydelse innebär därför en relativt begränsad möjlighet för ICC att utöva jurisdiktion över förbuden mot vissa stridsmedel. Vid översynskonferensen i antogs, som nämnts ovan, ändringar av Romstadgans bestämmelser om aggressionsbrottet. Ändringarna innebär att artikel 5.2 i stadgan utgår och att tre nya artiklar (artiklarna 8a, 15a och 15b) införs. Genom ändringarna beslutades en definition av aggressionsbrottet och villkoren för ICC:s utövande av jurisdiktion över brottet slogs fast. Definitionen av brottet innefattar två element – det ena rör den aggressionshandling som begås av en stat och det andra rör vilka handlingar som ska medföra ett individuellt straffansvar. Med aggressionsbrott avses planering, förberedelse, inledande eller genomförande av en aggressionshandling som till sin karaktär, svårhetsgrad och omfattning uppenbart strider mot . Brottet kan begås av någon som är i position att faktiskt bestämma över eller leda en stats politiska eller militära agerande, dvs. det är fråga om ett ledarskapsbrott. Själva aggressionshandlingen utgörs av en stats bruk av vapenmakt mot en annan stats suveränitet, territoriella integritet eller politiska oberoende eller ett annat agerande som innefattar bruk av väpnat våld i strid med . Alla handlingar som anges i FN:s generalförsamlings resolution 3314 (XXIX) ska uppfattas som aggressionshandlingar som kan grunda ansvar för aggressionsbrott. Det är inte endast militära invasioner som kan utgöra aggression, utan även exempelvis anfall av en stats väpnade styrkor mot en annan stats land-, sjö- eller luftstridskrafter. Den individuella handlingen är sammanlänkad med statshandlingen på så sätt att förekomsten av statshandlingen är en förutsättning för att individuellt ansvar ska aktualiseras. En viktig faktor vid gränsdragningen av vad som utgör aggressionsbrott eller inte, är att det för att ansvar ska komma i fråga krävs att en viss svårhetsgrad uppnås – både såvitt avser handlingens allvar i sig och i vilken utsträckning den strider mot folkrätten. Endast de allvarligaste aggressionshandlingarna är straffbara som aggressionsbrott. När det gäller villkoren för ICC:s utövande av jurisdiktion över aggressionsbrottet innebär Kampalaändringarna att ICC inte kan utöva sin jurisdiktion över ett aggressionsbrott som har begåtts av en medborgare i en stat som inte är part i Romstadgan eller på en sådan stats territorium, med undantag för då har hänskjutit en situation till ICC Aktivering av Internationella brottmålsdomstolens jurisdiktion Enligt Kampalaändringarna beträffande aggressionsbrottet får ICC inte utöva jurisdiktion över brottet förrän stadgeparterna har beslutat att aktivera jurisdiktionen och minst 30 stadgeparter har ratificerat stadgepartsförsamlingen , då 35 stater hade ratificerat Kampalaändringarna avseende aggressionsbrottet, fattades beslut om att aktivera ICC:s jurisdiktion. enades parterna om att en stadgepart som inte godkänt Kampalaändringarna, inte omfattas av ICC:s jurisdiktion, vilket dock avgörs av ICC. Aktiveringsbeslutet träder i kraft I Romstadgans ursprungliga lydelse var ICC:s behörighet när det gäller krigsförbrytelser som begås genom användande av vissa närmare preciserade förbjudna stridsmedel inskränkt till att endast omfatta sådana förbrytelser som begås i internationella väpnade konflikter och inte i icke- internationella väpnade konflikter, t.ex. vid inbördeskrig. Således innehåller Romstadgan en bestämmelse som innebär att krigsförbrytelse kan utgöras av användandet av gifter eller förgiftade vapen, användande av kvävande, giftiga eller andra gaser och alla likvärdiga vätskor, ämnen eller medel samt användande av kulor som lätt utvidgar sig eller tillplattas i människokroppen, såsom kulor med hård mantel, om denna inte helt och hållet täcker kärnan eller är försedd med inskärningar. Denna bestämmelse är, enligt stadgans ursprungliga lydelse, endast tillämplig i internationella väpnade konflikter. Genom Kampalaändringarna utsträcks ICC:s jurisdiktion till att också omfatta krigsförbrytelser som består i användande av de nyssnämnda stridsmedlen i icke-internationella väpnade konflikter. Därigenom uppnås en överensstämmelse med vad som gäller enligt internationell sedvanerätt. Ytterligare stridsmedel ska omfattas av Romstadgans förbud Vid det ovannämnda stadgepartsmötet antogs ytterligare ändringar av Romstadgans bestämmelser om krigsförbrytelser. Ändringarna innebär att såsom krigsförbrytelse kriminaliseras användningen av ytterligare några stridsmedel, i såväl internationella som 2020/21:204 icke-internationella väpnade konflikter. Det rör sig om synförstörande Bilaga 7laservapen, icke-detekterbara fragment samt mikrobiella och andra biologiska medel eller toxiner. Ändringen avseende artikel 124 i Romstadgan