prop · H9031d14 · 2021-09-20 00:00:00 — Behovet av grön om- ställning, digital strukturomvandling och långsiktig kompetensförsörjning har ökat och är prioriterade utvecklingsområden för regeringen. Regeringen har vidtagit åtgärder för att ska komma ur krisen och bygga ett bättre och mer hållbart samhälle än före pandemin. Genom statens budget genomförs historiskt stora satsningar i form av bl.a. ett kraftfullt grönt ekonomiskt återstartspaket för svensk ekonomi, men också långsiktiga reformer för att bidra till att lösa samhällsproblemen. Sammantaget har dessa reformer bedömts medföra en starkare tillväxt och en lägre arbetslöshet än om reformerna inte skulle genomföras. Regeringen anser inte att det finns något mot- satsförhållande mellan att göra satsningar på att öka föräldrars möjlighet till tid med barn och ökad flexibilitet i arbetslivet och göra andra prioriteringar för att stärka välfärden inom andra sektorer. Familjeveckan bör ses som en investering som möjliggör ett mer balanserat arbetsliv och som gynnar både föräldrar och barn och i förlängningen även samhället i stort. Flera remissinstanser som företräder arbetsgivare framför att planering, bemanning och kompetensförsörjning kan försvåras om en ny ledighetsrätt för förvärvsarbetande föräldrar införs. Regeringen konstaterar att pandemin har inneburit att arbetsvillkoren har förändrats för många föräldrar, exempelvis genom förekomsten av korttidsarbete och en kraftig ökning av arbete hemifrån i vissa sektorer och yrken. I yrken inom vård och omsorg, där många kvinnor arbetar, har det i många fall varit en mycket ansträngd arbetssituation . Utöver detta ökade sjukfrånvaron och även antalet ut- betalda dagar med tillfällig föräldrapenning kraftigt . Även har sjukfrånvaron på grund av pandemin varit hög. Dessa omvärldsfak- torer påverkar föräldrars arbetsliv och familjeliv och även möjligheten till planering i verksamheter i såväl kommun, region och stat som privat sektor. är de långsiktiga konsekvenserna på arbetsmarknaden av pandemin svåra att överblicka. Kompetensbrist och svårigheter med bemanning är utmaningar som kan mötas exempelvis genom långsiktiga åtgärder för att attrahera och behålla kompetens, exempelvis inom vård och omsorg. Det kan bland annat, i enlighet med regeringens arbetsmiljöstrategi (skr. 2020/21:92), handla om att säkerställa en god arbetsmiljö, trygga anställningar och möjlighet till utveckling i arbetet. Regeringen har även tillsatt en välfärdskommission som bland annat arbetar för en hållbar kompetensförsörjning och god arbetsmiljö inom välfärden (Fi2019/04300). Regeringens satsningar på bland annat utökade utbildningsplatser förväntas bidra till högre sysselsättning och lägre arbetslösheten på lång sikt. Utbildningsplatserna har möjliggjort för många som förlorat arbetet att utveckla sin kompetens och syftar även till att minska bristsituationen inom vissa yrken. Regeringen har förståelse för att ytterligare ledighetsrätt kan innebära vissa utmaningar för planering och bemanning, särskilt i branscher där det råder brist på arbetskraft. Den tillkommande ledigheten är till sin natur tillfällig och kortvarig, om än återkommande. Hänsyn har tagits till både arbetsgivares och anställdas förutsättningar och behov vid utformningen av regelverket, vilket kommer tydligast till uttryck när det gäller förslagen om när arbetstagare ska anmäla ledighet till arbetsgivaren (se vidare av- snitt 3.9.16). Kvinnor har en större frånvaro än män på grund av föräldraledig- het, i synnerhet när det gäller den längre frånvaron i samband med ett barns födelse. Exempelvis Ledarna lyfter mot bakgrund av det att ytterligare ledighetsrätt kan med- föra en risk att kvinnors frånvaro från arbetet ökar mer än mäns. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 punkt för familjepolitiken är att föräldrarna tar ett gemensamt ansvar för vården om och försörjningen av barnet. De reserverade månaderna i föräldrapenningen har inne- burit att män tar ut en större andel av föräldrapenningen än vad de gjorde tidigare, även om skillnader mellan mäns och kvinnors nyttjande kvarstår. Det finns behov av fortsatta insatser för att nå ett mer jämställt nyttjande av föräldraförsäkringen och där- med även att utforma familjeveckan på ett sätt som stärker incitamenten för ett jäm- ställt uttag för att på så sätt förhindra att kvinnors frånvaro från arbetet ökar mer än mäns. Avsikten med familjeveckan är att ge ökade möjligheter till flexibilitet i arbetslivet, sär- skilt i de sektorer och branscher där inflytandet över arbetstidens förläggning är litet, vilket kan vara fallet exempelvis inom omsorgsyrken i sektor. En möjlighet för föräldrar att få större flexibilitet i arbetslivet kan också innebära positiva effekter för arbetsmiljö och hälsa och inverka positivt på förutsättningarna att arbeta heltid samt minska stress för föräldrar. Ett mer hållbart arbetsliv för föräldrar kan innebära att sjukfrånvaro och deltidsarbete kan komma att minska i omfattning. Det har i sin tur fördelar för antalet arbetade timmar och för kompetensförsörjningen i samtliga sektorer på arbetsmarknaden. Flera kommuner lämnar synpunkter om att familjeveckan har positiva effekter på såväl kort som lång sikt. kommun ser att reformen kan bidra till ökad jämlikhet, jämställdhet och hälsa för förvärvsarbetande föräldrar. lyfter exempelvis att de förändringar arbetslivet har genomgått sedan spridningen av covid-19 startade innebär att förvärvsarbetande för- äldrar kan ha höga förväntningar om flexibilitet , och därför välkomnar kommunen familjeveckan. Ett framåtblickande perspektiv har även kommun som ser familjeveckan som en investering i barn. LO och TCO instämmer i regeringens bedömning att det finns behov av ytterligare stöd för att hjälpa föräldrar att lösa livspusslet. LO anser dock att det finns skäl att överväga en annan lösning inom föräldraförsäkringen så att inte parallella stödsystem byggs upp. Även Företagarna och ESV framför att vissa lösningar passar bättre inom ramen för befintliga föräldrapenningsförmåner. Även regeringen har övervägt alternativa lösningar i stället för en familjevecka för att underlätta för föräldrar att kombinera familjeliv och arbetsliv i sådana situationer som regeringen har identifierat som särskilt utmanande i stort, som att t.ex. utöka antalet dagar med föräldrapenning, utsträcka tiden då föräldrapenning kan användas eller ut- öka antalet semesterdagar för föräldrar med barn i en viss ålder. Föräldrapenningen är dock en generell försäkring, riktad till samtliga föräldrar oavsett om de är förvärvsaktiva eller inte. Mot bakgrund av att reformen syftar till att skapa bättre förutsättningar för de föräldrar som förvärvsarbetar att kunna kombinera arbete och familjeliv, skulle en lösning som innebär en utökning av föräldrapenningen inte vara ändamålsenlig. Föräldrapenning tilldelas därutöver föräldrarna i samband med barns födelse eller adoption. Den extra ledighetstid som föräldrar behöver i samband med t.ex. lov är i huvudsak riktad till äldre barn och avser, på ett annat sätt än föräld- rapenningen, kortvarig frånvaro i samband med t.ex. en enstaka studiedag i skola eller förskola. En utökning av antalet dagar eller en höjning av den övre åldersgränsen i för- äldrapenningen skulle inte utan större ändringar i bestämmelserna säkerställa att för- äldrarna har möjlighet till ledighet utan kan, om föräldern så bedömer, i stället användas sammanhängande när barnet är yngre för att förstärka in- komsterna eller öka ledighetsperiodens längd . Syftet med reformen skulle då inte uppnås och bekymren med att kombinera arbetsliv och famil- jeliv för äldre barn när skolan är stängd skulle inte lätta. LO anser att föräldrapenning- en behöver reformeras och att utformningen av familjeveckan ska ta hänsyn till detta. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 lämnade Utredningen om en modern föräldraförsäkring sitt slutbetänk- ande Jämställt föräldraskap och goda uppväxtvillkor för barn – en ny modell för för- äldraförsäkringen (SOU 2017:101). Utredningens förslag stärker det jämställda föräld- raskapet och underlättar för olika familjekonstellationer att kombinera arbetsliv och familjeliv och innebär en ny modell för föräldrapenningen. Förslagen från utredningen bereds i . Utökning av möjligheterna att få tillfällig föräldrapenning nämns som en möjlig lös- ning av t.ex. ESV och Företagarna för de behov som familjeveckan avser att täcka. Tillfällig föräldrapenning ger möjlighet till kortvarig ledighet under ett antal olika situationer, dock i hög utsträckning relaterade till situationer då barnet är sjukt eller smittat eller har en funktionsnedsättning och föräldern har behov av i huvudsak kort- varig ledighet som inte går att förutse. Det handlar således om andra syften än dem som familjeveckan avser att täcka. Konstruktionen av den tillfälliga föräldrapenningen skiljer sig också från de utgångspunkter som familjeveckan har (se framför allt avsnitt 3.9.8om tilldelning av dagar med ersättning per vårdnadshavare). Den tillfälliga för- äldrapenningen är föremål för översyn i syfte att modernisera och för- enkla regelverket och göra det mer lättöverskådligt (dir 2020:114). Semester har andra syften än att göra det möjligt för föräldrar att vårda sina barn, men många föräldrar ser även semestern som en möjlighet att tillbringa tillsammans med barnen. En utökning av semesterrätten för detta syfte ligger dels utanför skydds- syftet med semesterlagstiftningen, dels är det arbetsgivaren eller egenföretagaren som i det fallet får finansiera ledigheten. I kollektivavtal kan det regleras olika antal semesterdagar mellan arbetstagare baserat på exempelvis arbetstagarens ålder. Det finns även en möjlighet för föräldralediga föräldrar att intjäna viss semesterrätt under ledigheten. Semesterrätten varierar dock i övrigt inte utifrån den omständigheten att föräldern har barn eller inte och en utökad semesterrätt för föräldrar ses av dessa skäl inte som en lämplig lösning. Givet den för reformen tänkta personkretsen, föräldrarnas behov av ledighet och flexibilitet och den kompensationsnivå som kan anses rimlig i sammanhanget, är regeringens bedömning att en ny förmån med tillhörande ledighetsrätt är den mest lämpliga formen. Familjeveckan ger ökad balans mellan familjeliv och arbetsliv Familjeveckans syfte ska vara att underlätta för förvärvsarbetande föräldrar att kombi- nera arbetsliv och familjeliv, förbättra förutsättningarna för föräldrar att förvärvsarbe- ta, främja minskat deltidsarbete samt att ge föräldrar till något äldre barn bättre möjlig- heter att i vissa utpekade situationer vara lediga tillsammans med barnen. En familje- vecka ökar flexibiliteten för föräldrar så att framför allt de med sämre möjligheter till inflytande över arbetstidens förläggning ska uppleva kombinationen av arbetsliv och privatliv som mindre utmanande. Därigenom förbättras t.ex. förutsättningarna för för- äldrar att arbeta heltid, något som exempelvis instämmer i, medan exempelvis ESV inte anser att detta kan ha någon större påverkan. Regeringens ambi- tion är att familjeveckan ska bidra till att skapa en ökad jämlikhet mellan arbetande föräldrar, för vilka arbetsvillkor och möjlighet till flexibilitet kan variera kraftigt. Genom att underlätta heltidsarbete och balans mellan familjeliv och arbetsliv kan en familjevecka på kort sikt även bidra till ökad jämställdhet mellan kvinnor och män när det gäller hem- och omsorgsarbetet. I detta resonemang instämmer t.ex. Jämställdhets- myndigheten. Familjeveckan syftar också till att ge föräldrar mer tid med sina barn och därmed bidra till goda uppväxtvillkor, något som bland annat inbegriper möjlighet till nära relationer med båda föräldrarna högre upp i barnets åldrar, vilket MUCF, och även framhåller som positiva effekter. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Regeringen anser att familjeveckan bör ha sin grund i en möjlighet till ersättning i form av en ny socialförsäkringsförmån som regleras i ett nytt kapitel i socialförsäk- ringsbalken, förkortad SFB. Förmånen ska vara en föräldrapenningsförmån och benämnas familjedagspenning. Det nya kapitlet ska därmed placeras i underavdel- ningen om graviditetspenning och föräldrapenningsförmåner som ligger i avdelningen om familjeförmåner. I och med detta ska en följdändring göras i den bestämmelse som anger innehållet i den nämnda underavdelningen (9 kap 1 §). En förälder som får ersättningen ska även ha en rätt till ledighet från arbetet (se avsnitt 3.9.16). Reformen siktar in sig på föräldrar som förvärvsarbetar. Familjedagspenningen före- slås därför vara en arbetsbaserad förmån, på samma sätt som exempelvis den tillfälliga föräldrapenningen för vård av sjukt barn. Det är därmed den som arbetar i som ska vara försäkrad för familjedagspenning. I 4 och 6 kap. SFB finns ytterligare bestämmelser om försäkringsskyddet. TCO tillstyrker att enbart den som arbetar i ska vara försäkrad för förmånen. Vissa instanser har dock invändningar. anser att även icke-förvärvsaktiva föräldrar ska få rätt till familjedags- penning. Exempelvis och påpekar att konstruk- tionen innebär att barn till icke-förvärvsarbetande föräldrar inte får del av samma möjlighet till ledighet som barn till förvärvsarbetande föräldrar. Mot bakgrund av problemformuleringen och syftet med reformen, att underlätta kombinationen av förvärvsarbete och familjelivets åtaganden, föreslås att enbart de som förvärvsarbetar omfattas av den nya förmånen (se vidare nedan avsnitt 3.9.6). Bestämmelserna finns i 6 kap. 6 §, 9 kap. 1 § och 11 kap. 2 § SFB. Det nya kapitlet som införs i SFB benämns 12 a kap. 3.9.4Föräldrar ska ha rätt till familjedagspenning Regeringens förslag: Det är en försäkrad förälder i den mening som avses inom både föräldrapenningen och den tillfälliga föräldrapenningen som ska ha rätt till famil- jedagspenning. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Det är ett fåtal remissinstanser som kommenterar förslaget om att en försäkrad förälder ska ha rätt till familjedagspenning. Inspektionen för socialförsäk- ringen (ISF) och framför att även familjehemsförälder bör likställas med förälder. () anser att det kan bli missvisande att ange att en försäkrad förälder har rätt till ersättning när det är vårdnadshavare som har den självständiga rätten (se avsnitt 3.9.8). Skälen för regeringens förslag: Avsikten med familjedagspenningen är att underlätta för föräldrar att kombinera familjeliv och arbetsliv. Det är därmed föräldrar som ska ha rätt till förmånen. Rätten till familjedagspenning ska, på samma sätt som gäller för föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning, i första hand tillfalla föräldrar i den betydelse som avses i (se 2 kap. 14 § SFB). Det kan vara barnets biolo- giska föräldrar eller adoptivföräldrar och föräldrarna kan ha olika eller samma kön. Ett barn kan även ha enbart en förälder. Inom föräldrapenningsförmånerna omfattas även andra personer av föräldrabegreppet. De personer som likställs med förälder när det gäller både föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning är förälders make som stadig- varande sammanbor med föräldern, förälders sambo, särskilt förordnad vårdnadsha- vare som har vård om barnet och blivande adoptivförälder (se 11 kap. 4 § SFB). Rege- ringen anser att sådana personer bör likställas med förälder och således omfattas av begreppet förälder även när det gäller familjedagspenning. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 paragrafen avser föräldrapenningsförmåner och även familjedagspenning ska vara en sådan förmån kräver detta ingen lagändring. När det gäller tillfällig föräldrapenning är föräldrabegreppet något vidare än när det gäller föräldrapenning. Även familjehemsföräldrar har rätt till tillfällig föräldrapenning, exempelvis när ett barn är sjukt (se 11 kap. 5 § SFB). Vidare gäller föräldraledighets- lagen (1995:584) även för familjehemsföräldrar. och anser att en familjehemsförälder bör likställas med förälder även när det gäller familjedagspenning. För familjedagspenning är dock konstruktionen mer lik den för föräldrapenning där vårdnadshavarna har en självständig rätt att få ersättningen. Rätt till föräldrapenning finns i de fall en familjehemsförälder även är särskilt förordnad vårdnadshavare. De grundläggande förutsättningarna för en person att kombinera förvärvsarbete med uppdraget som familjehemsförälder får i allmänhet anses vara goda. Vid vissa place- ringar kan det förekomma att socialnämnden, med hänsyn till det placerade barnets behov, begär att en vuxen ska finnas hemma . Den familje- hemsförälder som då är tjänstledig förlorar sin förvärvsin- komst. SKR rekommenderar då att nämnden kompenserar för detta inkomstbortfall. utbetalas även det arvode som har fastställts utifrån barnets förhållan- den. Mot denna bakgrund och givet övriga förslag om familjedagspenningen anser regeringen att familjehemsförälder inte bör inkluderas i föräldrabegreppet för familje- dagspenning (se vidare avsnitt 3.9.9 om tilldelning av dagar). CSN framför synpunkten att det kan vara missvisande att i den inledande paragrafen om rätten till familjedagspenning (12 a kap. 2 § SFB) ange att en försäkrad förälder har rätt till ersättningen när det föreslås att det är vårdnadshavare som ska ha en självstän- dig rätt till förmånen. Regeringen konstaterar dock att systematiken följer de väl fungerande bestämmelserna om föräldrapenning, dvs. grundförutsättningen för rätten till förmånen är att personen är en förälder, men tilldelningen av antalet dagar med förmånen görs per vårdnadshavare. Det ska därför enligt regeringens mening inte göras någon ändring av den berörda paragrafen. Bestämmelserna finns i 12 a kap. 2–4 §§ SFB. 3.9.5Barn i åldrarna 4–16 år Regeringens förslag: Familjedagspenning ska kunna lämnas för barn som är mellan . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Av de remissinstanser som uttryckligen kommenterar barnets åldrar anser Ledarna, , Företagarna, att det vore att före- dra eller lämpligt att överväga att sänka den övre åldersgränsen till . har förståelse för 16-årsgränsen men anser att gränsen bör höjas till . Jämställdhets- myndigheten vill också utöka det aktuella åldersintervallet genom att sänka den lägre åldersgränsen till . kommun, CSN och tillstyrker uttryckligen det föreslagna åldersintervallet. Skälen för regeringens förslag: Små barn behöver generellt sina föräldrar i högre ut- sträckning än äldre. För äldre barn ser behovet annorlunda ut, även om föräldrarnas närvaro är fortsatt viktig. Familjeveckan kan ses som ett komplement till den möjlig- het till föräldraledighet med föräldrapenning som finns , och är en del av den familjepolitiska modellen som syftar till ökade möjligheter att kombinera familjeliv och arbetsliv. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 För barn födda eller senare gäller att huvuddelen av föräldrapenningen ska an- vändas före barnets fyraårsdag. Efter den tidpunkten får maximalt 96 av de totalt användas. Det innebär att från den tidpunkten är möjligheten till ersätt- ning för föräldraledighet begränsad. Antalet kvarvarande föräldrapenningdagar som föräldrarna kan använda varierar mellan olika grupper av föräldrar. Regeringen föreslår att den nedre åldersgränsen för familjeveckan ska vara för att knyta an till föräldrapenningens bestämmelser. anser att den nedre gränsen i stället borde vara , för att ytterligare underlätta för de föräldrar som har använt många föräldrapenningdagar tidigt i barnets liv. Statistik från Försäk- ringskassan visar att föräldrapenningen används mer koncentrerat när barnet är litet, även om många föräldrar ändå sparar dagar till senare i barnets liv. Det är en relativt liten andel barn för vilka samtliga dagar har utnyttjats före barnets fyraårsdag, men det finns variationer och föräldrar med ensam vårdnad har oftare ett mer intensivt uttag tidigare i barnets liv. Regeringen har förståelse för att en lägre åldersgräns skulle kunna vara positiv för vissa föräldrar men kvarstår trots det i bedömningen att en fyraårs- gräns är väl avvägd, framför allt i och med att den överensstämmer med den redan existerande gränsen i föräldrapenningen från vilken maximalt med föräldra- penning kan sparas. Föräldrapenningen för barn födda eller senare får användas fram till dess att barnet har fyllt eller har avslutat det femte skolåret i i det fall detta infaller . För den tillfälliga föräldrapenningen gäller att den som huvudregel kan lämnas som längst till dess att barnet är . I vissa fall kan tillfällig föräldrapenning lämnas för barn . För barn som omfattas av personkretsen för lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade kan tillfällig föräldrapen- ning i vissa fall lämnas när barnet är . För allvarligt sjuka barn gäller att tillfällig föräldrapenning kan lämnas till dess barnet är . När den övre åldersgränsen i föräldrapenningen höjdes från åtta till motiverades detta med att förändringen stärkte ett av föräldrapenningens huvudsyften, möjligheten för föräldrar att kombinera förvärvsarbete och vård och omsorg om barnen. Då betonades att särskilt för föräldrar som är ensamma i sitt föräldraskap kan det vara svårt att få semesterdagar att räcka till för lov, studiedagar och aktiviteter på skolan där föräldrarnas närvaro är önskvärd eller nödvändig (prop. 2013/14:4 s. 36). Det finns faktorer som talar för att den övre gränsen för familjeveckan bör vara högre än . Det instämmer flera remissinstanser i. framhåller att det är mycket bra att det även är barn för vilka föräldrapenning inte kan betalas ut som ingår. Även kommun betonar vikten av att kunna vara ledig med äldre barn. är också positivt inställt till de föreslagna åldersgränserna men skulle helst vilja se en 18- årsgräns. TCO avstyrker inte en övre gräns eftersom även äldre barn kan ha behov av stöd från en närvarande förälder, men anser att familjedagspenning i första hand ska betalas ut fram till dess att barnet är . Ledarna anser däremot att förstå- elsen för ledighet med äldre barn är lägre och att en hög åldersgräns därför bör över- vägas noga. LO anser att den i promemorian föreslagna övre åldersgränsen kan ifråga- sättas. framför att barn inte har fritidsverksamhet, kan för- väntas vara mer självständiga och därmed inte har behov av föräldrarna under lov och studiedagar. Regeringen instämmer i att äldre barn kan förväntas vara mera självständiga men vill framhålla att föräldrarnas kontakt med skolan och föräldrars möjlighet till samvaro med barnet är viktigt även när det gäller äldre barn. Dagarna inom ramen för familjeveckan är även tänkta att kunna användas av föräldrar för att vara med i skolan vid utvecklingssamtal, ett behov som kan kvarstå även efter barnets tolvårsdag (se av- snitt 3.9.7). Föräldrarna har även efter 16-årsdagen en stor betydelse för barnen, men 2021/22:1 Utgiftsområde 12 en artonårsgräns bedöms inte vara aktuell i detta sammanhang, i de flesta fall har barn gått ut och har inte längre skolplikt, barnets ålder och mognad är också större. Att avvakta en utvärdering av den höjda åldersgränsen i föräldrapen- ningen innan rätt till ledighet för föräldrar till äldre barn införs, så som Företagarna föreslår, kommer inte att kunna ske i närtid. Användning av föräldrapenning för barn äldre än kan observeras först när barn födda blir äldre. Regeringen bedö- mer att införandet av en familjevecka bör ske och att det är där- för inte aktuellt att invänta en sådan utvärdering. Företagarna framför även att en 16- årsgräns inte bör införas då det inte bör vara olika åldersgränser för olika förmåner inom föräldraförsäkringen. Regeringen kan konstatera att skilda åldersgränser redan förekommer i stor utsträckning inom föräldraförsäkringen. En 16-årsgräns bedöms inte av det skälet vara otydligt för eller för föräldrarna. Mot bakgrund av det ovan beskrivna anser regeringen att gruppen barn för vilka familjedagspenning ska kunna lämnas bör vara . Familjedags- penning bör således lämnas endast för barn inom detta åldersspann.