prop · H803224 · 2021-09-13 00:00:00 — Om sådana uppgifter behandlas ska sökanden få del av dem och få följande skriftliga information: 1.vilka personuppgifter om den sökande som behandlas, 2.varifrån personuppgifterna kommer, 3.ändamålen med behandlingen, 4.mottagare eller kategorier av mottagare av personuppgifterna, även i annat land eller internationella organisationer, 5.hur länge personuppgifterna får behandlas eller, om det inte är möjligt att ange, kriterierna för att fastställa det, och 6.rätten att begära rättelse, radering eller begränsning av behandlingen enligt 5 §. Ett utlämnande av personuppgifter enligt första stycket behöver inte omfatta sådana personuppgifter som sökanden har tagit del av, om inte han eller hon begär det. Det ska dock framgå av informationen att personuppgifterna i fråga behandlas. En ansökan om information enligt första stycket ska göras skriftligen hos och vara undertecknad av den sökande själv. Informationen ska lämnas inom en månad från det att ansökan gjordes. Om det finns särskilda skäl för det, får information dock lämnas senast efter det att ansökan gjordes. Begränsning av rätten till information 3 § Informationsskyldigheten enligt 2 § gäller inte i den utsträckning sekretess hindrar att uppgifterna lämnas ut. Om det gäller sekretess är inte skyldig att redovisa skälen för ett beslut enligt första stycket eller ett beslut i fråga om rättelse, radering eller begränsning av behandlingen enligt 5 §. 4 § Informationsskyldigheten enligt 2 § gäller inte personuppgifter i löpande text som inte fått sin slutliga utformning när begäran gjordes eller som utgör en minnesanteckning eller liknande. Informationsskyldigheten gäller dock om uppgifterna 1.har lämnats ut till tredje part, med undantag för en myndighet som med stöd av författning utövar tillsyn, kontroll eller revision, 2.behandlas enbart för statistiska ändamål eller arkivändamål av allmänt intresse, eller 3.har behandlats i löpande text som inte har fått sin slutliga utformning. Rätten till rättelse, radering och begränsning av behandlingen 5 § ska på begäran av den registrerade rätta, radera eller begränsa behandlingen av sådana personuppgifter som inte har behandlats i enlighet med denna lag eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Om uppgifterna har lämnats ut till tredje part ska denne underrättas om en åtgärd enligt första stycket, om den registrerade begär det eller om en mera betydande skada eller olägenhet för den registrerade skulle kunna undvikas genom en underrättelse. Någon underrättelse behöver dock inte lämnas, om sekretess hindrar det eller detta är omöjligt eller skulle innebära en oproportionerligt stor arbetsinsats. 6 § Information enligt 1 § och information och uppgifter enligt 2 § ska lämnas utan avgift. 1 § Den myndighet som regeringen bestämmer utövar tillsyn över Försvarets radioanstalts behandling av personuppgifter enligt denna lag, enligt föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen och enligt beslut med stöd av lagen. ska, när det är motiverat, ge råd och stöd till och personuppgiftsbiträden i frågor som gäller deras skyldigheter enligt lag eller annan författning. 2 § I lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverk- samhet finns det särskilda bestämmelser om kontroll som rör Försvarets radioanstalts behandling av personuppgifter i försvarsunderrättelse- och Prop. 2020/21:224 utvecklingsverksamheten. 3 § har rätt att av eller av ett personuppgiftsbiträde på begäran få 1.tillgång till personuppgifter som behandlas, 2.upplysningar om och dokumentation av behandlingen av person- uppgifter och säkerhets- och skyddsåtgärder, 3.tillträde till sådana lokaler som har anknytning till behandling av personuppgifter och tillgång till utrustning och andra medel för behandling av personuppgifter, och 4.den hjälp och annan information som behövs för tillsynen. 4 § Om tillsynsmyndigheten bedömer att det finns risk för att person- uppgifter kan komma att behandlas i strid med lag eller annan författning, ska myndigheten genom råd, rekommendationer eller påpekanden försöka förmå eller personuppgiftsbiträdet att vidta åtgärder för att motverka den risken. får besluta om en skriftlig varning, om en planerad behandling av personuppgifter riskerar att strida mot lag eller annan författning. Detsamma gäller om en pågående behandling riskerar att strida mot lag eller annan författning. 5 § Om tillsynsmyndigheten konstaterar att personuppgifter behandlas i strid med lag eller annan författning, eller att eller ett personuppgiftsbiträde på annat sätt inte fullgör sina skyldigheter, får tillsynsmyndigheten 1.genom sådana åtgärder som anges i 4 § första stycket försöka förmå eller personuppgiftsbiträdet att vidta åtgärder för att behandlingen ska bli författningsenlig eller för att fullgöra andra skyldigheter, eller 2.besluta att förelägga eller personuppgifts- biträdet att vidta åtgärder för att behandlingen ska bli författningsenlig eller för att fullgöra andra skyldigheter. Av ett beslut om föreläggande ska det framgå när föreläggandet senast ska ha följts och, om det är lämpligt, vilka åtgärder som ska vidtas. 1 § Den personuppgiftsansvarige ska ersätta den registrerade för den skada och kränkning av den personliga integriteten som orsakats av behandling av personuppgifter i strid med denna lag, föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen eller beslut med stöd av lagen. 2020/21:224 Ersättningsskyldigheten kan, i den utsträckning det är skäligt, jämkas om den personuppgiftsansvarige visar att felet inte berodde på denne. Överklagande av Försvarets radioanstalts beslut 2 § Försvarets radioanstalts beslut enligt 5 kap. 2 § att inte lämna information och beslut enligt 5 kap. 5 § i fråga om rättelse, radering, begränsning av behandlingen eller underrättelse till tredje part, får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Överklagande av tillsynsmyndighetens beslut 3 § beslut om föreläggande enligt 6 kap. 5 § första stycket 2 får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. När ett beslut överklagas är tillsynsmyndigheten motpart i domstolen. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 4 § Andra beslut enligt denna lag än de som anges i 2 och 3 §§ får inte överklagas. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Genom lagen upphävs lagen (2007:259) om behandling av person- uppgifter i Försvarets radioanstalts försvarsunderrättelse- och utvecklings- verksamhet. 3.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för överklagande av beslut som har meddelats före ikraftträdandet. 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (2008:717) Prop. 2020/21:224 om signalspaning i Härigenom föreskrivs att 1, 2 a, 4, 7 och 12 a §§ lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet ska ha följande lydelser. I försvarsunderrättelseverksamhet enligt lagen (2000:130) om försvars- underrättelseverksamhet får den myndighet som regeringen bestämmer (signalspaningsmyndigheten) inhämta signaler i elektronisk form vid signalspaning. Signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet får endast ske i de fall regeringen eller en myndighet som anges i 4 § närmare har bestämt inriktningen av signalspaningen. Signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet får ske endast i syfte att kartlägga 1.yttre militära hot mot landet, 2.förutsättningar för svenskt deltagande i fredsfrämjande och humanitära internationella insatser eller hot mot säkerheten för svenska intressen vid genomförandet av sådana insatser, 3.strategiska förhållanden avseende internationell terrorism och annan grov gränsöverskridande brottslighet som kan hota väsentliga nationella intressen, 4.utveckling och spridning av massförstörelsevapen, krigsmateriel och produkter som avses i lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd, 5.allvarliga yttre hot mot samhällets infrastrukturer, 6.konflikter utomlands med konsekvenser för internationell säkerhet, verksamhet mot svenska intressen, verksamhet mot svenska intressen, eller avsikter av väsentlig betydelse eller avsikter av väsentlig betydelse för svensk utrikes-, säkerhets- eller för svensk utrikes-, säkerhets- eller 9. sådana företeelser som avses i 1–8, men som inte riktas mot eller rör svenska intressen, om det är nödvändigt för ett 1 Senaste lydelse 2009:967. Inhämtning får inte avse signaler mellan en avsändare och mottagare som båda befinner sig i . Om sådana signaler inte kan avskiljas redan vid inhämtningen, ska upptagningen eller upp- teckningen förstöras så snart det står klart att sådana signaler har inhämtats. Kravet på förstöring gäller även i fråga om upp- tagningar och uppteckningar somsignalspaningsmyndigheten har fått från ett annat land eller en internationell organisation inom ramen för ett internationellt samarbete.Första stycket tillämpas inte i fråga om1. signaler som utväxlas autonomt mellan tekniska system i sådana fall där signalerna inte innehåller personuppgifter, eller2. signaler som sänds från eller till utländsk militär personal, utländska statsfartyg, statsluft- fartyg eller militära fordon. 2020/21:224 Om det är nödvändigt för försvarsunderrättelseverksamheten får signaler i elektronisk form inhämtas vid signalspaning även för att 1.följa förändringar i signalmiljön i omvärlden, den tekniska utvecklingen och signalskyddet, samt 2.fortlöpande utveckla den teknik och metodik som behövs för att bedriva verksamhet enligt denna lag. Inhämtning får inte avse signaler mellan en avsändare och mottagare som båda befinner sig i . Om sådana signaler inte kan avskiljas redan vid inhämtningen, ska upptagningen eller upp- teckningen förstöras så snart det står klart att sådana signaler har inhämtats. Första stycket tillämpas inte i fråga om signaler mellan sändare och mottagare på utländska statsfartyg, statsluftfartyg eller militära fordon. I lagen (2000:130) om försvarsunderrättelseverksamhet finns bestämmelser om regeringens och myndigheters inriktning av sådan verksamhet. Inriktning av signalspaning får anges endast av regeringen, , Försvarsmakten, Säkerhetspolisen och Nationella operativa avdelningen i . ningen av den verksamhet som ningen av sådan verksamhet som bedrivs enligt 1 § tredje stycket. bedrivs enligt 1 § andra stycket 9 och tredje stycket. En inriktning av signalspaningen får inte avse endast en viss fysisk person. Senaste lydelse 2009:967. Senaste lydelse 2014:691. En upptagning eller uppteckning En upptagning eller uppteckning av uppgifter som har inhämtats enligt denna lag ska omgående fått från ett annat land eller en samarbete ska omgående förstöras 1.berör en viss fysisk person och har bedömts sakna betydelse för verksamhet som avses i 1 §, 2.avser uppgifter för vilka tystnadsplikt gäller enligt 3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen eller 2 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen, eller som omfattas av efterforskningsförbudet i 3 kap. 5 § tryckfrihets- förordningen eller 2 kap. 5 § yttrandefrihetsgrundlagen, 3.omfattar uppgifter i sådana meddelanden mellan en person som är misstänkt för brott och hans eller hennes försvarare vilka skyddas enligt 27 kap. 22 § första stycket , eller 4.avser uppgifter lämnade under bikt eller enskild själavård, såvida det inte finns synnerliga skäl att behandla uppgifterna för syften som anges i 1 § andra stycket. I lagen (2007:259) om behand- I lagen (2021:000) om behand- Denna lag träder i kraft . 4Senaste lydelse 2018:1918. 5 Senaste lydelse 2009:967. 2020/21:224 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning1 dels att punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska upphöra att gälla, dels att 1 kap. 3 § ska ha följande lydelse. Bestämmelserna i 2 § gäller inte i verksamhet som omfattas av behandling av personuppgifter vid Försvarsmaktens försvarsunder- Försvarsmakten, behandling av personuppgifter vid Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse av punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna 2020:152. Senaste lydelse 2019:1186. Förslag till lag om ändring i brottsdatalagen Härigenom föreskrivs att 1 kap. 4 § brottsdatalagen (2018:1177) ska ha Lagen gäller inte vid behandling av personuppgifter som rör nationell säkerhet eller om har övertagit en arbetsuppgift som rör nationell säkerhet från Säkerhetspolisen. Lagen gäller inte heller i sådan Lagen gäller inte i verksamhet verksamhet som omfattas av lagen enligt lagen (2021:000) om (2007:258) om behandling av behandling av personuppgifter vid och militära säkerhetstjänst. Denna lag träder i kraft . 2020/21:224 3 Ärendet och dess beredning Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade chefen för departementet en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av den lagstiftning som gäller för personuppgiftsbehandling inom Försvarsmakten och . Utredningen skulle bl.a. analysera huruvida nuvarande lagstiftning är ändamålsenlig för Försvarsmaktens och Försvarets radioanstalts verksamheter och om den är tillräcklig i fråga om skyddet för enskildas personliga integritet. Utredningen, som antog namnet Utredningen om behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och , överlämnade betänkandet Behandlingen av person- uppgifter vid Försvarsmakten och (SOU 2018:63). Utredningens förslag behandlas i avsnitten 6–14 och 16–18. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstans- erna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga på regeringens webbplats () och i Försvarsdepartementet (Fö2018/00999). Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade chefen för departementet en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av regleringen av Försvarets radioanstalts internationella samarbete. Utredningen skulle bl.a. bedöma om regleringen av Försvarets radioanstalts internationella samarbete är effektiv och ändamålsenlig sett till myndighetens verksamhet och enskildas personliga integritet. Utredningen, som antog namnet Utredningen om regleringen av Försvarets radioanstalts internationella samarbete, överlämnade betänkandet Försvarets radioanstalts internationella samarbete – en översyn av regelverket (SOU 2020:68). Utredningens förslag behandlas i avsnitten 10.5 och 15, 17 och 18. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 4. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 5. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstans- erna finns i bilaga 6. Remissvaren finns tillgängliga på regeringens webbplats () och i Försvarsdepartementet (Fö2020/01191). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Regeringen följer delvis Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter och förslag behandlas och bemöts i avsnitten 6.4.1, 7.2.1, 7.3.1, 7.3.3, 8.5, 9, 10.2, 11.1, 12.2 och i författningskommentaren. I förhållande till lagrådsremissen har dessutom vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Försvarsmaktens grundläggande uppgifter framgår av förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. Försvarsmakten har ett brett uppdrag som övergripande innebär ansvar för att upprätthålla och utveckla ett militärt försvar som ytterst kan möta ett väpnat angrepp. Försvarsmaktens huvuduppgift är att försvara mot ett väpnat angrepp (1 §). Försvarsmakten ska främja säkerhet och hävda territoriella integritet. Myndigheten ska ha förmåga att värna suveräna rättigheter och svenska intressen samt att förebygga och hantera konflikter och krig såväl nationellt som internationellt. Försvarsmakten ska kunna utföra sina uppgifter självständigt eller i samverkan med andra myndigheter, stater eller organisationer. Försvarsmakten ska med myndighetens befintliga förmåga och resurser kunna lämna stöd till civil verksamhet (2 §). Försvarsmakten ska organisera krigsförband och vidta de förberedelser i övrigt som behövs för att kunna lösa myndighetens huvuduppgift. Försvarsmakten ska planera för att kunna genomföra påskyndad krigs- förbandsproduktion (2 a §). Försvarsmakten ska bedriva omvärlds- bevakning och upptäcka och identifiera yttre hot mot och svenska intressen samt ta fram underlag för beslut om höjd beredskap. Försvarsmakten ska kunna ge och ta emot militärt stöd. Försvarsmakten ska med myndighetens tillgängliga resurser kunna påbörja operativ verk- samhet . ska kunna mobiliseras. Försvarsmakten ska ha en aktuell försvarsplanering. Planeringen ska omfatta alla resurser som är nödvändiga för att genomföra Försvarsmaktens verksamhet. Försvarsmakten ska fortlöpande lämna upplysningar till berörda myndigheter om förhållanden i försvars- planeringen som har betydelse för deras verksamhet (3 §). Försvarsmakten har även till uppgift att samordna försvarsplaneringen inom myndigheten med motsvarande planering inom övriga delar av totalförsvaret (7 §). Försvarsmakten ska kunna delta i såväl kortvariga som långvariga internationella militära insatser och ta fram underlag för beslut om sådana insatser. Försvarsmakten ska kunna stödja och genomföra insatser för säkerhetssektorreform och bidra till uppbyggnaden av andra länders försvarsförmåga samt med myndighetens befintliga förmåga och resurser bidra till stöd för humanitär verksamhet. Försvarsmakten ska kunna genomföra räddnings-, evakuerings- och förstärkningsinsatser (3 a §). Försvarsmakten ska vidare bedriva verksamhet enligt 1 § lagen (2000:130) om försvarsunderrättelseverksamhet (se avsnitt 4.3), leda och bedriva militär säkerhetstjänst, leda och samordna signalskyddstjänsten, inklusive arbetet med säkra kryptografiska funktioner som är avsedda att skydda skyddsvärd information, samt biträda i frågor som rör kryptoverksamhet och annan signalskyddsverksamhet (3 b §). 2020/21:224 Försvarsmakten ska även ansvara för att samla in, bearbeta och lämna sjölägesinformation, på uppdrag av bedriva exportstödjande verksamhet inom försvarssektorn, medverka i statsceremonier och på begäran av polisen utföra helikopter- transporter enligt förordningen (2017:113) om Försvarsmaktens stöd till polisen med helikopterresurser, bedriva militär luftfart, kunna bedriva internationell militär test-, utbildnings-, och övningsverksamhet i och i och utomlands genomföra utbildning för svenska och utländska deltagare avseende internationell fredsfrämjande, säkerhets- främjande och konfliktförebyggande verksamhet (3 b, 3 c och 5 e §§). För att upprätthålla och utveckla ett militärt försvar krävs utveckling av teknik och metodik. Försvarsmakten ska därför beställa forskning och utvecklingsarbete, samt bedriva egna studier och försök, för inriktning och utveckling av det militära försvaret (5 f §). Försvarsmakten ansvarar för tillsynen över vissa myndigheters säkerhetsskydd enligt säkerhetsskyddslagen (2018:585). Tillsynen avser myndigheter som hör till Försvarsdepartementet samt Försvarshögskolan och (7 kap. 1 § 1 säkerhetsskyddsförordningen [2018:658]). Försvarsmakten ska enligt sin instruktion leda och bedriva militär säkerhetstjänst. I säkerhetsskyddslagen finns bestämmelser om säkerhets- skydd. Med säkerhetsskydd avses enligt 1 kap. 2 § första stycket säkerhetsskyddslagen skydd av säkerhetskänslig verksamhet mot spioneri, sabotage, terroristbrott och andra brott som kan hota verksamheten samt skydd i andra fall av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. Den militära säkerhetstjänstens uppgift är att skydda de säkerhets- intressen som berör Försvarsmakten och dess tillsynsområde enligt säkerhetsskyddslagstiftningen. Den militära säkerhetstjänsten ska samverka med Säkerhetspolisen och . Den militära säkerhetstjänsten ska också samverka med Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap och andra myndigheter rörande säkerhetsintressen som berör totalförsvaret. Säkerhetsintressena omfattar, eller kan hänföras till personal, materiel, information, anläggningar och verksamhet. Med militär säkerhetstjänst avses såväl verksamheten som dess organisation. Den militära säkerhets- tjänsten består av säkerhetsunderrättelsetjänst, säkerhetsskyddstjänst och signalskyddstjänst. Den kan riktas mot hela eller delar av Försvarsmakten, viss funktion eller verksamhet och förband samt verksamhet inom Försvarsmaktens intresseområde, t.ex. försvarsindustri. Säkerhetsunderrättelsetjänsten har till uppgift att klarlägga och analysera den säkerhetshotande verksamhetens mål, medel och metoder. Säkerhetshotande verksamhet mot eller mot insatta förband och insatser i andra länder kan förekomma i form av främmande under- rättelseverksamhet, sabotage, subversiv verksamhet, terrorism och kriminalitet. Säkerhetsunderrättelsetjänst bedrivs genom planläggning, inhämtning, bearbetning och analys samt delgivning av säkerhets- underrättelser. Säkerhetsskyddstjänstens uppgift är att ta fram åtgärder som syftar till Prop. 2020/21:224 att hindra eller försvåra säkerhetshotande verksamhet såsom exempelvis obehörigt röjande av hemliga uppgifter som rör säkerhet, sabotage, stöld och terrorism. Säkerhetsskyddstjänsten ska, utifrån hotbild och säkerhetshotande verksamhet, ge säkerhetsintressena relevant skydd i form av informationssäkerhet, tillträdesbegränsning och säkerhets- prövning. Signalskyddstjänsten syftar till att förhindra obehörig insyn i och påverkan av telekommunikations- och it-system med hjälp av krypto- grafiska metoder och övriga signalskyddsåtgärder. Signalskyddstjänsten är en säkerhetsskyddsangelägenhet där ansvaret omfattar hela total- försvaret och syftet är att säkerställa säker kommunikation. En del av signalskyddstjänsten är kontroll av signalskyddet i telekommunikations- och it-system, s.k. signalkontroll. Signalkontroll syftar till att klarlägga riskerna för obehörig åtkomst till eller förvanskning av uppgifter eller störning av telekommunikation. Vidare kan signal- kontroll klarlägga att systemen används enligt gällande regelverk (Personuppgiftsbehandling hos Försvarsmakten och , prop. 2006/07:46 s. 25). Säkerhetsskyddstjänsten och signalskyddstjänsten syftar gemensamt till att förebygga, förhindra och motverka säkerhetshotande verksamhet. Tillsyn, utbildning, uppföljning och kontroll är nödvändiga beståndsdelar för att uppnå ett fullgott säkerhetsskydd. Försvarsmakten bedriver även underrättelsetjänst för att kunna lösa militära uppgifter som inte utgör försvarsunderrättelseverksamhet eller militär säkerhetstjänst. Denna underrättelseverksamhet syftar främst till att skapa en lägesbild och ge beslutsunderlag för militära chefer för myndighetens lösande av militära uppgifter enligt Försvarsmaktens instruktion, regleringsbrev eller särskilda regeringsbeslut. Verksamhet inom totalförsvaret ska kunna bedrivas enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet (Totalförsvaret 2021–2025, prop. 2020/21:30 s. 86–87). Svensk säkerhet är beroende av internationella samarbeten och är en aktiv medlem i FN och EU. ingår också i ett partnerskap med Nato och bedriver bilaterala och multilaterala samarbeten på försvars- området med de nordiska och baltiska länderna, liksom med andra länder, t.ex. , , och . utvecklar ett särskilt fördjupat försvarssamarbete med . Ett exempel är lagen (2020:782) om operativt militärt stöd mellan och som trädde i kraft . Lagen möjliggör för regeringen att, efter begäran från , besluta om att stödja vid kränkningar av finskt territorium, samt att från ta emot militärt stöd vid ett väpnat angrepp mot eller för att hindra kränkningar av svenskt territorium i fred eller under krig mellan främmande stater. Försvarsmakten deltar i de internationella samarbeten som har på försvarsområdet, liksom i internationella fredsfrämjande och Försvarsmakten bidrar också till ett förstärkt 2020/21:224 underrättelsesamarbete inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik och EU:s krishanteringsförmåga.