prop · H803105 · 2021-03-23 00:00:00 — Insatsen riktar sig till ungdomar som har avslutat, eller under innevarande år kommer att avsluta, sin gymnasieutbildning samt ungdomar som omfattas av det kommunala aktivitetsansvaret. Nytt är att regeringen gör en prioritering mot särskilt socioekonomiskt utsatta ungdomar eftersom de kan ha sämre förutsättningar att etablera sig på arbetsmarknaden jämfört med ungdomar från familjer med starkare socioekonomisk bakgrund. Arbetsförmedlingen bör därför eftersträva att hälften av de medel som myndigheten fördelar till kommunerna fördelas med hänsyn till antalet ungdomar som lever i hushåll med socioekonomiskt låg status. Detta är en chans för många unga kvinnor och män att få viktig arbetslivserfarenhet, testa sina kompetenser och knyta sina första kontakter i arbetslivet. 10.4.3Insatser för att minska antalet ungdomar som varken arbetar eller studerar Myndigheter ska samverka för att unga som varken arbetar eller studerar ska få ett nationellt samordnat stöd Åtgärd: Arbetsförmedlingen, Delegationen ungdoms- och civilsamhällesfrågor, och har fått i uppdrag att analysera och utveckla ett nationellt samordnat stöd till unga som varken arbetar eller studerar. Det finns ett behov av ett mer sammanhängande stöd till unga i åldern 13–som saknar grundläggande utbildning och som har behov av stöd från flera aktörer med ansvar för olika delar av samhällets stödsystem, eftersom de riskerar särskilda svårigheter i sin etablering. som riskerar att få särskilda svårigheter i sin etablering behöver vara både mer långsiktigt och påbörjas tidigare än de insatser som görs inom det kommunala aktivitetsansvaret för unga som har fullgjort sin skolplikt, är under och inte genomför eller har fullföljt utbildning på nationella program i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan eller motsvarande. sådant stöd behöver omfatta både frågor kring utbildning, omsorg, hälso- och sjukvård och arbetsmarknad. Mot denna bakgrund har regeringen gett Arbetsförmedlingen, Delegationen mot segregation, , , Myndigheten för ungdoms- och civil- samhällesfrågor, och i uppdrag att analysera och utveckla ett nationellt samordnat stöd till unga som 2020/21:105 varken arbetar eller studerar. Syftet med uppdraget är att utveckla en förbättrad samverkansmodell mellan nationella myndigheter som lång- siktigt stärker förutsättningarna att lokalt åstadkomma ett förstärkt före- byggande arbete för unga med sammansatta behov. Uppdraget ska rapporteras . Stöd till lokal organisations- och verksamhetsutveckling Åtgärd: Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågorhar fått i uppdrag att stödja lokal organisations- och verksamhetsutveckling så att förutsättningar skapas för att ge unga som varken arbetar eller studerar ett tidigt och samordnat stöd. Regeringen gav 2018 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att stödja lokal organisations- och verksamhets- utveckling så att förutsättningar skapas för att ge unga som varken arbetar eller studerar ett tidigt och samordnat stöd. MUCF ska även utgöra ett informations- och kunskapsstöd i frågor som rör unga som varken arbetar eller studerar. Detta ska utföras genom att myndigheten dels samlar och sprider befintlig kunskap om unga som varken arbetar eller studerar, dels genom att myndigheten identifierar och rapporterar systemhinder för ungas etablering, exempelvis avseende regelverk, till regeringen eller andra relevanta aktörer. I genomförandet av uppdraget ska MUCF prioritera att stödja lokal organisations- och verksamhetsutveckling så att förutsättningar skapas för att ge unga som varken arbetar eller studerar ett tidigt och samordnat stöd för att därigenom stärka de ungas möjlighet till etablering. Målgruppen är kommunala förvaltningar med ansvar för utbildnings-, social-, arbets- marknads-, näringslivs- och fritidspolitik samt regioner med ansvar för sjuk- och hälsovård inklusive psykiatri. Uppdraget ska rapporteras . Unga utrikes födda kvinnors etablering på arbetsmarknaden Åtgärd: Regeringen har gett MUCF i uppdrag att analysera unga utrikes födda kvinnors etablering på arbetsmarknaden. Regeringen har gett MUCF i uppdrag att utreda hinder och möjligheter för unga utrikes födda kvinnors etablering i arbetslivet, däribland de som kommit till som ensamkommande barn. I uppdraget ingår även att analysera eventuella konsekvenser av hedersrelaterat våld och förtryck som kan utgöra hinder för etablering i arbetslivet. Uppdraget ska redovisas . 10.5Insatser som främjar ungdomars möjligheter till bostad och tillgång till den fysiska miljön De flesta ungdomar bor bra, men det finns grupper som har en svårare boendesituation med t.ex. trångboddhet eller avsaknad av egen bostad. Unga som har flyttat hemifrån har ofta en osäker bostadssituation, som Skr. 2020/21:105 andrahands- eller inneboende, i ett tidsbegränsat hyresförhållande eller utan skrivet kontrakt. De allra flesta kommuner bedömer också att det är underskott på bostäder för unga på den lokala bostadsmarknaden. Enligt kommunerna beror det främst på att det generellt finns för lite bostäder, men också på att de bostäder som finns att tillgå är för stora eller för dyra för ungdomar. Många ungdomar som är hänvisade till andrahands- marknaden kan dessutom antas ha boendekostnader som är väsentligt högre än de som har egna kontrakt. Nästan var fjärde ung är orolig för att bli bostadslös och oron är som störst bland unga med behovsanställning och unga arbetslösa. Det råder stora skillnader mellan olika grupper av unga när det gäller deras boendesituation. Trångboddhet är exempelvis betydligt vanligare i bostadsområden med socioekonomiska utmaningar och bland individer födda utanför . Det är också ett stort antal unga som påverkas av att någon av deras föräldrar är hemlösa. Antalet avhysningar av barnfamiljer, som minskat successivt, har ökat . Regeringens bedömning är att det behövs ett fortsatt arbete för att mot- verka de utmaningar som finns inom bostadsområdet. 10.5.1Insatser för att förbättra ungdomars situation på bostadsmarknaden Investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Åtgärd: Investeringsstödet för hyresbostäder och bostäder för studerande förstärks. Var åttonde lägenhet som produceras med hjälp av investeringsstöd ska fördelas till antingen sociala kontrakt eller till unga vuxna upp till och med . För att minska bostadsbristen och utöka byggandet av bostäder som fler hushåll har möjlighet att betala införde regeringen ett investerings- Stödet är ett viktigt verktyg för att skapa förutsättningar för byggande av hyreslägenheter i hela landet med relativt lägre hyror som fler kan efter- fråga, däribland unga och studenter. Stödet har t.o.m. utgången av juli 2020 beviljats till cirka 35 800 bostäder, varav nästan 6 000 är student- I enlighet med januariavtalet har regeringen beslutat om förändringar i investeringsstödet som bl.a. innebär att en blandning av stora och mindre bostäder ska öka. att minst var tionde lägenhet i varje projekt ska vara högst ett rum och kök eller annat utrymme för matlagning. Vidare ska fler hyresrätter kunna gå till dem som har svårt att ta sig in på bostadsmarknaden. lägenhet som produceras med hjälp av investeringsstöd ska fördelas till antingen sociala hyreskontrakt eller till unga vuxna upp till och med . För att minska risken för fallande bostadsinvesteringar, färre byggda bostäder och minskad sysselsättning inom byggbranschen förstärks har ramen för att bevilja investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande utökats Utredning om en socialt hållbar bostadsförsörjning Åtgärd: Regeringen har tillsatt en utredning om en socialt hållbar bostadsförsörjning. De frågor som ska utredas har en stor betydelse för ungdomars möjligheter på bostadsmarknaden. Boendesegregation och ojämlika uppväxtvillkor kan ha negativa konsekvenser för barn och ungas hälsa och skolgång. Det finns även utmaningar i form av ökad trångboddhet och osäkra boendeförhållanden som bl.a. riskerar att leda till negativa konsekvenser för barns och ungas hälsa och skolgång. Regeringen har tillsatt en utredning om en socialt hållbar bostadsförsörjning. Syftet med utredningen är att skapa förutsättningar för en socialt hållbar bostadsförsörjning som underlättar situationen för hushåll som har svårt att skaffa en bostad på marknadens villkor. ska boendesegregationen motverkas och förut- sättningarna för jämlika uppväxt- och levnadsvillkor förbättras. Utredaren ska bl.a. analysera och förbättra verktyg så som kommunala bostads- förmedlingar, förturer, hyresgarantier m.m. Alla dessa frågor har stor betydelse för ungdomars möjligheter på bostadsmarknaden. Utredningen ska redovisa sitt slutbetänkande . Utredning om förstagångsköpare på bostadsmarknaden Åtgärd: Regeringen har tillsatt en utredning som ska utreda och lämna förslag på åtgärder för att underlätta för hushåll som ska köpa en bostad (förstagångsköpare). av bostadsbeståndet utgörs av ägda bostäder eller bostadsrätter. Denna andel har ökat , särskilt i . Andelen hyresrätter har minskat och i kombination med växande bostadsköer har det lett till att fler hushåll behöver söka sig till den ägda bostadsmarknaden. har priserna på bostäder ökat kraftigt, främst i storstäderna. Låga räntor, otillräckligt bostadsbyggande, höga bygg- kostnader och hög efterfrågan har bidragit till prisutvecklingen. Bostads- priserna har ökat snabbare än hushållens inkomster, vilket har gjort det svårare för förstagångsköpare att ta sig in på den ägda bostads-marknaden. Detta trots att antalet nybyggda bostäder har ökat kraftigt och att utbudet på bostadsmarknaden därmed har ökat . Högre bostadspriser innebär att hushåll som finansierar kontantinsatsen med eget kapital måste spara mer jämfört med tidigare för att kunna köpa en bostad. Förstagångsköpare, som i huvudsak utgörs av unga personer, har ofta ett förhållandevis litet eget kapital och en lägre inkomst än andra hushållsgrupper. För hushåll som inte är etablerade på den ordinarie bostadsmarknaden kan andrahandsmarknaden vara ett alternativ. Det är främst unga och ensamboende hushåll som hyr bostäder i andra hand. Eftersom boende- kostnaderna är högre på andrahandsmarknaden innebär det för många hushåll att en förhållandevis stor andel av den disponibla inkomsten läggs på boendet, vilket gör det svårare att bygga upp ett spar- kapital. Regeringen ser ett behov av åtgärder som riktar sig till första- gångsköpare för att underlätta för dessa att komma in på den ägda bostads- Skr. 2020/21:105 marknaden. En särskild utredare ska utreda och lämna förslag på åtgärder för att underlätta för förstagångsköpare. Uppdraget ska redovisas (dir. 2020:125). Åtgärd: Regeringen har tillsatt en utredning om bostadsbidrag och underhållsstöd. Oregelbundna inkomster, från exempelvis tillfälliga anställningar, arbets- löshetsersättningar och sjukförsäkringen, kan leda till att det är svårt att uppskatta inkomsterna och leder ofta till återbetalningskrav inom bostadsbidraget. Det kan i sin tur leda till att t.ex. ungdomar eller ensamstående med barn avstår från att ansöka om bidragen. Regeringen har därför tillsatt en utredning om bostadsbidrag och underhållsstöd i syfte att minska skuldsättningen och öka bidragens träffsäkerhet (dir. 2018:97, dir. 2020:14 och dir. 2021:7). Uppdraget ska redovisas . Arbetet om att motverka vräkningar av barnfamiljer Åtgärd: Regeringen har gett länsstyrelserna i uppdrag att stödja kommunerna i deras arbete med att motverka vräkningar av barn- familjer. Det finns en risk att barn hamnar i hemlöshet när deras familj vräks från sitt hem. Att barn drabbas av hemlöshet riskerar att allvarligt äventyra barnens uppväxtvillkor, hälsa och utveckling. Enligt har alla barn rätt till en skälig levnadsstandard. Regeringen har därför gett länsstyrelserna i uppdrag att stödja kommunerna i deras arbete med att motverka vräkningar av barnfamiljer. En redovisning av detta arbete ska lämnas till senast . Insatser för att inkludera unga i den offentliga Åtgärd: Regeringen förstärker satsningen på stadsmiljöavtal med 550 2021–2022 med särskilt fokus på cykeltrafik. domar är en viktig målgrupp. Kommuner och regioner kan söka stöd för att främja hållbara stadsmiljöer, Stadsmiljöavtal syftar till att främja hållbara stads- miljöer genom att skapa förutsättningar för åtgärder i städer som leder till ökad andel persontransporter med kollektivtrafik eller cykeltrafik. Kommunen eller regionen som beviljas medel ska i sin tur åta sig att genomföra andra åtgärder än den som stöd söks för som bidrar till hållbara transporter eller ökat bostadsbyggande I merparten av de projekt som 2020/21:105 slutredovisats har en minskning av biltrafiken kunnat påvisas som en följd av de vidtagna åtgärderna. Regeringen förstärker satsningen på stadsmiljöavtal tillfälligt med fördelat på 2021–2022 med särskilt fokus på cykeltrafik. Detta kan särskilt gynna ungdomar, som ofta är beroende av att kunna ta sig fram med cykel. Bättre förutsättningar för säker cykeltrafik kan också minska behovet av skjutsning med bil. Stödet till allmänna samlingslokaler stärks Åtgärd: Stödet till allmänna samlingslokaler förstärks. Ungdomar är en viktig målgrupp. Det finns skäl för fortsatta insatser för att föreningar runt om i landet ska ha platser för att bedriva sin verksamhet på. Tillgången till mötesplatser som också har ett socialt och kulturellt syfte bedöms ha stor betydelse framöver. Regeringen ser ett särskilt behov av mötesplatser för ungdomar och mötesplatser i områden med socioekonomiska utmaningar. Stats- bidraget till de allmänna samlingslokalerna förstärks därför med permanent. Bidraget kommer därmed att uppgå till . Barn och ungas behov ska tas tillvara vid planering av förskolors och skolors fysiska miljö Åtgärd: har i uppdrag att utarbeta en vägledning för kommuner och andra huvudmän för kvalitativ, tillgänglig och hållbar gestaltning av förskolors och skolors fysiska miljö, såväl inomhus som utomhus. För att förstärka arbetet med arkitektur och gestaltad livsmiljö har regeringen gett i uppdrag att främja det statliga arbetet för ökad arkitektonisk kvalitet och samordna berörda myndigheter på arkitektur-, form- och designområdet. har även fått i uppdrag att utarbeta en vägledning för kommuner och andra huvudmän för kvalitativ, tillgänglig och hållbar gestaltning av förskolors och skolors fysiska miljö, såväl inom- hus som utomhus. står inför att bygga tusen nya grund- och gymnasieskolor . Det är angeläget att de kunskaper som finns om barns och ung- domars behov av friytor då tas tillvara och får betydelse vid planering och genomförande. Likaså att ny kunskap byggs upp och görs tillgänglig för framtida beställare, om hur väl gestaltade skolmiljöer kan möta både barnens och ungdomarnas och lärandets behov i en skolverksamhet som förändras . Insatser som främjar brottsförebyggande arbete Ungdomar är överrepresenterade i statistiken över misstänkta och lagförda Drygt hälften av alla elever i årskurs 9 i uppger att de har varit delaktiga i brott. har lagföringsbesluten mot ung- Eftersom brott påverkar både samhället och ungdomars levnadsvillkor på såväl kort som lång sikt finns det stora vinster i att arbeta brottsförebyggande och att fortsätta utveckla detta arbete. Arbetet måste i högre grad utgå från den individuella situation som ungdomar kan befinna sig i och det är viktigt att myndigheternas insatser bidrar till att stärka ungas tillit till samhället eftersom det i sin tur kan påverka hur mottagliga de är för olika insatser. Regeringen har därutöver lanserat ett 34-punktsprogram med åtgärder som syftar till att angripa gängkriminaliteten från flera håll på både kort och lång sikt, och ungdomar kommer att påverkas av flera av punkterna. De olika åtgärderna ska sammantaget leda till att stärka det brotts- bekämpande och brottsförebyggande arbetet, och regeringen bedömer att dessa initiativ sammantaget kommer att bidra till att stärka förut- sättningarna för mer effektiva insatser till barn och unga i det fortsatta arbetet. Försöksverksamhet med snabbare lagföring Åtgärd: Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att utreda hur försöket med ett snabbförfarande i brottmål ska göras permanent. När det gäller ungdomars brottslighet är det viktigt med en snabb reaktion från samhället. Snabbare lagföring är en försöksverksamhet där myndig- heter i rättskedjan arbetar för att minska tiden från ett polisingripande till dom eller beslut. Försöksverksamhet med ett snabbförfarande i brottmål som pågår har visat positiva resultat. Inom ramen för försöksverksamheten pågår ett arbete där nya arbetssätt för att hantera brottsmisstänkta ungdomar testas. Det s.k. ungdomsspåret inleddes i några lokalpolisområden i . Målsättningen med ungdomsspåret är att den totala handläggningen från brott till lagföring inte ska vara längre än . En snabb reaktion kan vara särskilt viktig för bl.a. unga lagöverträdare (Ju2019/00513). Arbetet med att utveckla rättsväsendets förmåga att snabbt utreda och lagföra brott bör fortsätta. Det är viktigt för människors trygghet och deras förtroende för rättsväsendet att brott möts av en snabb reaktion från sam- hället. Försöksverksamheten pågår till och med . En särskild utredare utreder ett permanent snabbförfarande i brottmål och andra åtgärder för en snabbare lagföring av brott (dir. 2020:6). Uppdraget ska redovisas (dir. 2021:6). Åtgärd: Statens institutionsstyrelses verksamhet byggs ut. (SiS) tar emot ungdomar som har dömts till sluten ungdomsvård samt behandlar ungdomar med allvarliga psyko- sociala problem och vuxna med missbruksproblem. För att SiS långsiktigt ska kunna fullfölja arbetet med att bygga ut kapaciteten, kvaliteten och säkerheten i verksamheten anser regeringen att ett tillskott till SiS behövs. SiS behöver säkerställa en trygg, säker och ändamålsenlig vård- och behandlingsmiljö samt en bra arbetsmiljö för sina medarbetare. 2020/21:105 stärks därför med 2021 och därefter med . 10.6.1Insatser för att motverka hedersrelaterat våld och förtyck Det nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck ska utvecklas Åtgärd: Verksamheten vid det nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck som finns vid i ska utvecklas och permanentas i form av ett nationellt . I lever uppskattningsvis mer än 100 000 barn och unga under hedersförtryck. förs barn och unga ut ur landet för att könsstympas eller giftas bort. har kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck haft en viktig roll i arbetet med att förebygga och motverka denna brottslighet. Regeringen vill nu skala upp verksamheten och ge den mer stabila förutsättningar. Verksamheten tillförs därför 2021 och därefter . Det innebär en kraft- full förstärkning jämfört med tidigare. Kunskapen och kompetensen om hedersrelaterat våld och förtryck ska öka Åtgärd: Regeringen satsar på ökad kunskap och kompetens och stöd- insatser för att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck. Barn och unga är en viktig målgrupp. Kompetensen om hedersrelaterat våld och förtryck ska öka. Ökad kompetens om våld innefattar såväl stödinsatser till utsatta som före- byggande åtgärder för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Det kan handla om kompetensutvecklingsinsatser och myndighetsgemen- samma uppdrag bl.a. för att öka samverkan mellan centrala aktörer, vilket i sin tur kan ge bättre resultat. Regeringen avsätter 2021 för detta ändamål. 10.6.2Åtgärder för att motverka ungas brottslighet Förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott Åtgärd: Regeringen har tillsatt en utredning som ska leda till att fler brott där barn finns med som misstänkta ska utredas. Det är få brott som barn är misstänkta för som utreds. För att förhindra att barn som begår brott dras in i en negativ spiral med fortsatt brottslighet är tidiga och ändamålsenliga insatser från samhället av Även ur ett brottsofferperspektiv är det viktigt att barn som misstänks för brott utreds. Regeringen har därför tillsatt en utredning som Skr. 2020/21:105 ska se över regelverket för utredningar mot barn som misstänks för brott. Syftet med översynen är att förbättra regelverket och säkerställa att en hög grad av rättssäkerhet och effektivitet upprätthålls i utredningar där barn är misstänkta för brott. Det handlar bl.a. om att säkerställa att allvarliga brott som begås av barn alltid utreds av polis, och att se över systemet med bevistalan i syfte att skuldfrågan ska prövas av domstol i fler fall. Uppdraget ska redovisas . Skärpta straff för dem som involverar unga i kriminalitet Åtgärd: Regeringen har tillsatt en utredning som bl.a. ska föreslå lag- ändringar som innebär en skärpt straffrättslig reaktion mot dem som involverar unga i kriminalitet. För att förhindra att unga personer involveras i kriminalitet och för att minska risken för att antalet aktörer i den kriminella miljön ökar är det angeläget att rikta fokus mot dem som på olika sätt involverar unga personer i kriminalitet. Regeringen har tillsatt en utredning som bl.a. ska överväga och lämna förslag till ändringar i lagstiftningen som innebär en skärpt straffrättslig reaktion mot dem som involverar unga i kriminalitet (dir. 2020:62). Uppdraget ska redovisas . 10.6.3Insatser för att förebygga brott Åtgärder för att öka kunskapen om våld i nära relationer bland unga Åtgärd: Regeringen har gett i uppdrag att studera vilka åtgärder som kan motverka våld i nära relationer bland unga. Mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer är ett omfattande samhällsproblem som orsakar ett stort lidande för många. Att motverka våld i nära relationer är högt prioriterat av regeringen. För att kunna före- bygga våld i nära relationer bland unga krävs kunskap om vilka faktorer som kan förklara att våldet utövas och hur det kan förebyggas och mot- verkas. (Brå) har därför fått i uppdrag att studera vilka åtgärder som kan vidtas i samhället för att motverka våld i nära relationer bland unga (Ju2020/03036). I uppdraget ska Brå, utifrån svensk och internationell forskning, identifiera förebyggande och stödjande åt- gärder mot våld i nära relation bland unga, samt identifiera vilka kunskaps- luckor som finns. Brå ska även lämna förslag på strategiska åtgärder för hur samhällets förmåga i bred bemärkelse kan förbättras för att förebygga våld i nära relationer bland unga. Uppdraget ska redovisas . 2020/21:105 Uppdatera kunskapen om strategiska brott Åtgärd: Regeringen har gett i uppdrag att uppdatera kunskapen om vilka brottstyper bland unga i åldern 15–som starkast indikerar en fortsatt brottslighet, s.k. strategiska brott. Lagföringar bland unga för s.k. strategiska brott är enligt Brå en stark indikator för fortsatt intensiv, långvarig och multifacetterad brottslighet. Brå har tidigare publicerat två rapporter om strategiska brott (Brå 2000:3; 2011:21). Den senaste rapporten som kom 2011 visade tydligt hur mycket det finns att vinna på att kunna identifiera unga med risk att utveckla en kriminell livsstil. Enligt studien stod av individerna för omkring hälften av lagföringarna i den aktuella åldersgruppen och de unga gärningspersonerna som begått de strategiska brotten hade ofta ett etablerat kriminellt umgänge och stort behov av vård och stöd. Kunskap om strategiska brott kan därför vara viktig för i arbetet med att fånga upp unga med sociala problem och arbeta förebyggande, liksom när det gäller polisiära insatser och prioriteringar. De strategiska brotten har visat sig kunna förändras , och det finns också tecken på att ungas brottslighet har förändrats sedan Brå gjorde den senaste rapporten om strategiska brott, därför är det viktigt att uppdatera kunskapen på området. Mot denna bakgrund har regeringen gett Brå i uppdrag att upp- datera kunskapen om vilka brottstyper bland unga i åldern 15–som starkast indikerar en fortsatt brottslighet, s.k. strategiska brott. En redovisning ska enligt uppdraget vara lämnad till regeringen . Sociala insatser för barn och unga i utsatta områden Åtgärd: Uppdrag till om sociala insatser i utsatta områden.