prop · H9032 · 2021-09-20 00:00:00 — Redan i förordning (EU) 2020/1429 uppställs dock krav på att stödet ska utformas på ett öppet och icke-diskriminerande sätt och i enlighet med om statligt stöd. Sammanfattningsvis bör det i järnvägslagen införas ett bemyndigande som medger undantag i enlighet med förordning (EU) 2020/1429 och som möjliggör föreskrifter på lägre nivå i fråga om bl.a. vilka infrastrukturförvaltare och marknadssegment som ska omfattas av undantaget samt under vilken period. Det bör alltså framgå på lägre föreskriftsnivå än lag i vilken utsträckning EU-förordningens möjligheter att medge undantag ska utnyttjas. Frågan om hur stödregleringen ska utformas kommer att övervägas ytterligare i det fortsatta författningsarbetet. De synpunkter i fråga om stödets utformning som har lämnats i detta ärende kommer då naturligtvis, vid sidan av övriga förhållanden, att beaktas. I den utsträckning som det i föreskrifter anges att EU-förordningen ska tillämpas, kommer övriga regler i förordning (EU) 2020/1429 att bli tillämpliga, t.ex. i fråga om på vilket sätt åtgärderna vidtas (artikel 2.1–2.5), eventuell redovisning av tillämpningen i infrastrukturförvaltarens järnvägsnätsbeskrivning (artikel 3) och regleringsorganets uppgifter (artikel 4). Regeringens förslag: Lagändringen ska träda i kraft . Promemorians bedömning överensstämmer i sak med regeringens förslag. I promemorian anges att ikraftträdande bör ske . Remissinstanserna delar promemorians bedömning eller framför inga invändningar mot den. Skälen för regeringens förslag: Som framgår ovan föreslås att medel anslås för att sänka banavgifter (avsnitt 4.3). Enligt regler för statsbudgeten ska medel som anslås i en höständringsbudget ha fördelats . Det är därför nödvändigt att lagförslaget träder i kraft efter det att har fattat beslut. Lagändringen bör träda i kraft . Regeringens bedömning: Delar av järnvägssektorn har drabbats hårt av minskat resande och restriktioner under covid-19-pandemin och är i behov av ekonomiskt stöd. De möjligheter som ges i förordning (EU) 2020/1429 att frångå ordinarie avgiftsregler och bidra ekonomiskt till sektorn bör därför utnyttjas. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Trafikanalys delar bedömningen i konsekvensanalysen att järnvägsföretag verksamma i ska få möjlighet till tillfälligt nedsatta banavgifter i likhet med flera länder inom EU för att undvika skeva konkurrensförhållanden. Trafikanalys pekar dock även på en risk att det kan uppstå skeva konkurrensförhållanden i förhållande till andra trafikslag som drabbats av pandemin och som också kan behöva stöd. Näringslivets Transportråd anser att det är viktigt att banavgiftsreduktioner fördelas neutralt inom de marknadssegment som är identifierade i järnvägsnätsbeskrivning och på ett sätt som inte missgynnar godstransporter på järnväg. Kommuner och Regioner (SKR) uppger att pandemins påverkan på järnvägsföretagens och trafikorganisatörernas förutsättningar att bedriva tågtrafik har varit omfattande och varierat . De ekonomiska effekterna är enligt SKR ännu inte överblickbara. Risken är dock, enligt SKR, att en fördelningsmodell som ska ta hänsyn till olika marknadssegments förutsättningar både blir komplicerad och administrativt tungrodd och osäker, vilket kan få till följd att kompensationen dröjer. konstaterar att promemorian inte innehåller några ställningstaganden till vilka järnvägsföretag eller järnvägsnät eller typer av järnvägsföretag som ska omfattas av stödet och vill därför framhålla vikten av att stödordningen har en tydlig koppling till ett bestämt syfte eller förhållande – i det här fallet effekterna av pandemin och de därmed sammanhängande ekonomiska förlusterna för järnvägsföretag. Transportstyrelsen är, mot bakgrund av principen om att järnvägsföretagen ska betala sina kostnader för framförande av fordon, tveksam till om en nedsättning av banavgifter är det mest effektiva och träffsäkra sättet att stötta de av pandemin drabbade svenska järnvägsföretagen. Promemorian saknar, enligt Transportstyrelsen, motiv eller diskussion om hur den svenska järnvägsmarknaden drabbats och vilka andra stöd som redan kommit järnvägsföretagen till del. Transportstyrelsen anser också att träffsäkerheten i stödet försvåras av marknadssegmentering, eftersom det i dessa segment blandas trafik som drabbats olika av pandemin. Transportstyrelsen framhåller att enligt förordning (EU) 2020/1429 får infrastrukturförvaltarna sänka, avstå från eller senarelägga betalning av banavgifter ”där så är lämpligt enligt de marknadssegment som identifierats i deras beskrivningar av järnvägsnätet”. Svensk Kollektivtrafik och påpekar att det är viktigt att det sker en konkurrensneutral och proportionerlig reduktion av banavgifterna. Det vore också, enligt Svensk Kollektivtrafik och , en svår och tidsödande administrativ uppgift att hitta bedömningsgrunder om olika marknadssegment ska ges olika reduceringar. Det stöd som utbetalats till regionala kollektivtrafikmyndigheter är en kompensation för minskade biljettintäkter vilket, enligt Svensk Kollektivtrafik och , ska jämföras med det betydligt större prognostiserade intäktstappet . Det krävs också, enligt Svensk Kollektivtrafik och , uthållighet och finansiering av mer eller mindre olönsam trafik för att locka tillbaka de resenärer som valt att sluta resa med kollektivtrafiken under pandemin. Skälen för regeringens bedömning: Ett flertal järnvägsföretag och organisatörer av trafik har drabbats hårt ekonomiskt av restriktioner och begränsat resande under utbrottet av covid-19. Det är av flera skäl, bl.a. hänsyn till klimatet, angeläget att de som bedriver järnvägstrafik kan upprätthålla och utveckla sin verksamhet och hävda sig i konkurrensen med andra transportslag. Förordning (EU) 2020/1429 medger att medlemsstaterna –tillåter infrastrukturförvaltare att sänka eller avstå från uttag och ersätter infrastrukturförvaltarna för de förluster som ett sådant intäktsbortfall innebär. Ett flertal länder i EU, bl.a. , , , och , har utnyttjat möjligheten. Att från svensk sida avstå från de möjligheter som ges i förordningen att bidra till att mildra effekterna av covid-19-utbrottet på järnvägssektorn skulle kunna leda till att de företag som bedriver trafik på det svenska järnvägsnätet missgynnas genom skeva konkurrensförhållanden och att företagen därmed begränsas i sin verksamhet och utveckling. Flera remissinstanser framför synpunkter på hur stödet ska fördelas. Dessa synpunkter kommer tillsammans med övriga krav som framgår direkt av förordningen och annan EU-rättslig statsstödsreglering att beaktas vid den fortsatta hanteringen av ärendet och utformningen av stödet. En stödordning ska också anmälas till kommissionen. 4.6.1Förslaget till lag om ändring i järnvägslagen (2004:519) Paragrafen innehåller bemyndiganden i anslutning till 7 kap. järnvägslagen (2004:519). Paragrafen ändras endast genom att det i en ny punkt 4 tillförs ett bemyndigande att meddela föreskrifter om undantag från kapitlets bestämmelser om avgifter i enlighet med vad som anges i förordning (EU) 2020/1429. Genom bemyndigandet ges regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer rätt att meddela föreskrifter om sänkning, avstående från eller senareläggning av avgifter. Det rör sig om en möjlighet att göra avsteg från de paragrafer i 7 kap. som avser de avgifter som regleras i artikel 2 i förordning (EU) 2020/1429, vilka är 7 kap. 2–4 och 7 §§. Vidare får föreskrifterna endast avse betalningar som gäller den referensperiod som gäller enligt förordningen, –. Övervägandena finns i avsnitt 4.3. 5Ändringar avseende statens utgifter I detta avsnitt lämnar regeringen och riksdagsstyrelsen förslag till ändringar avseende statens utgifter . Samlade förslag till ändrade ramar och anslag samt beställningsbemyndiganden finns i avsnitt 1, tabell 1.1 och 1.2. 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten ökas med . Skälen för regeringens förslag: Spridningen av sjukdomen covid-19 och de restriktioner som införts med anledning av denna har medfört att intäkterna från visningar av de kungliga slotten har minskat. För att mildra de ekonomiska konsekvenserna behövs ett stöd för uteblivna intäkter. Stödet bör i sin helhet fördelas till Kungliga slottsstaten. Anslaget bör därför ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Riksdagsstyrelsens förslag: Anslaget 2:2 förvaltningsanslag ökas med . Skälen för riksdagsstyrelsens förslag: Coronapandemin har medfört ökade kostnader gällande digitala möten. Anslaget bör därför ökas med . har bl.a. också en parlamentarisk utredning om arbete under coronapandemin tillsatts. Anslaget bör därför ökas med . Den fortsatta renoveringen av ledamotshuset har inneburit ökade kringkostnader . Anslaget bör därför ökas med . behövs ett utökat tjänstemannastöd för nämnderna. har också socialutskottet beslutat om en utredning om hur placerade barns och ungas rättigheter kan stärkas (protokoll 2020/21:57 § 3 från ). Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör därmed anslaget ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 4 . Regeringens förslag: Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset ökades anslaget med för länsstyrelsernas hantering och kontroll av utbetalningar av ett utökat omsättningsstöd till enskilda näringsidkare för tiden augusti–respektive ett nytt stöd till handelsbolag för perioden mars–, och för att länsstyrelserna ska bistå regionerna i deras arbete med testning och vaccinationer (prop. 2020/21:77, 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:175). Därefter ökades anslaget efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset med ytterligare för länsstyrelsernas hantering och kontroll av utbetalningar av ett utökat omsättningsstöd till enskilda näringsidkare respektive stöd till handelsbolag för perioden januari–samt för länsstyrelsernas uppgifter med anledning av införandet av lagen (2021:4) om särskilda begränsningar för att förhindra spridningen av covid-19 och förlängningen av lagen (2020:526) om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen (prop. 2020/21:84, bet. 2020/21:FiU43, rskr. 2020/21:199). Vidare ökades anslaget efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset med för länsstyrelsernas hantering och kontroll av utbetalningar av omsättningsstöd till enskilda näringsidkare respektive stöd till handelsbolag för perioden mars–samt för utökade uppgifter för att stödja kommunerna i tillsynsarbetet enligt lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen (prop. 2020/21:166, bet. 2020/21:FiU49, rskr. 2020/21:248). Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget minskades anslaget därefter med (prop. 2020/21:99, bet. 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:385). Slutligen ökades anslaget efter förslag i Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur, idrott och civilsamhälle samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset med för tillkommande kostnader för hantering och kontroll av omsättningsstödet till enskilda näringsidkare och stödet till handelsbolag med minst en fysisk person som delägare juli–(prop. 2020/21:208, 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:416). beslutade regeringen propositionen Fortsatt giltighet av covid- 19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen 2020/21:219). I propositionen föreslås att lagen (2021:4) om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19 och lagen (2020:526) om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen förlängs till utgången av , vilket motsvarar en förlängning . Detta medför ytterligare kostnader för länsstyrelserna för fortsatt tillsyn utifrån covid-19-lagen. Anslaget behöver till följd av detta tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med 5.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Kammarkollegiet ökas med . Skälen för regeringens förslag: Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget ökades anslaget med för inrättandet av en tillfällig kommundelegation vid Kammarkollegiet (prop. 2020/21:99, bet. 2020/21:FiU21, 2020/21:385). Den skadeståndsersättning som Kammarkollegiet ansvarar för att betala ut kommer att uppgå till ett högre belopp än vad som tidigare beräknats. Anslaget bör därför ökas med . I budgetpropositionen föreslår regeringen att resurser tillförs för ett nytt grundläggande omställnings- och kompetensstöd (prop. 2021/22:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.5). Regeringen avser inrätta den nya offentliga omställningsorganisationen vid Kammarkollegiet. För att förbereda införandet av denna organisation behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör därmed anslaget ökas med . 5.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 8 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset ökades anslaget med för hantering av dels en utökning av omställningsstödet till att omfatta perioden augusti–, dels en utökad möjlighet till tillfälliga anstånd med inbetalning av skatt (prop. 2020/21:77, bet. 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:175). Därefter ökades anslaget efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åtgärder med anledning av coronaviruset med för hantering av dels en utökning av omställningsstödet till att omfatta perioden januari–, dels det nya nedstängningsstödet (prop. 2020/21:83, bet. 2020/21:FiU42, rskr. 2020/21:182). Vidare ökades anslaget efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda och förstärkta stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd för företag med anledning av coronaviruset med ytterligare för hantering av en utökning av omställningsstödet till att omfatta perioden mars– 2020/21:121, bet. 2020/21:FiU44, rskr. 2020/21:229). Anslaget ökades även efter förslag i Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset med för hantering och kontroll av bl.a. en ytterligare förlängning av omställningsstödet till att omfatta perioden maj–(prop. 2020/21:166, bet. 2020/21:FiU49, rskr. 2020/21:248). I budgetpropositionen föreslår regeringen att resurser tillförs för ett nytt grundläggande omställnings- och kompetensstöd (prop. 2021/22:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.5). Regeringen avser inrätta den nya offentliga omställningsorganisationen vid Kammarkollegiet. behöver påbörja arbetet med viss itutveckling för att kunna lämna information till Kammarkollegiet. Anslaget bör därför ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 30 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Utgifterna för verksamheten har blivit högre än vad som tidigare beräknats. Det beror bl.a. på upprätthållande av det inreseförbud från de nordiska grannländerna, övriga EU-medlemsstater och tredjeland som har gällt under pandemin. Därutöver har personalrelaterade utgifter ökat mer än beräknat, huvudsakligen till följd av den snabba och kraftiga utbyggnaden av . Anslaget bör därför ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 10 . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Kriminalvården ökas med . Skälen för regeringens förslag: Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget ökades anslaget med för hantering av bl.a. en ansträngd beläggningssituation (prop. 2020/21:99, bet. 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:385). Beläggningssituationen i häkten och anstalter är fortsatt ansträngd. Kriminalvården bör ges stärkta förutsättningar att vidta nödvändiga åtgärder för att verksamheten ska upprätthålla kvalitet, effektivitet och bedrivas med god säkerhet. Anslaget bör därför ökas med . 5.5Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 41 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att under innevarande år ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 16 2022–2027. Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap ökas med . Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 19 2022–2027. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för att finansiera utbildnings- och övningsverksamhet för utvecklingen av , planering, insatser samt försvarsunderrättelseverksamhet. Anslaget får vidare användas till att finansiera åtgärder med avsikt att bibehålla materielens eller anläggningens tekniska förmåga eller prestanda samt åtgärder för att upprätthålla minsta bestånd av beredskapsvaror i lager. Med anledning av spridningen av covid-19 har Försvarsmakten enligt förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet den –lämnat stöd till kommuner och regioner utan att ta ut någon avgift. Det stöd som lämnats har finansierats från anslaget. Kostnaderna beräknas ha uppgått till . Försvarsmakten bör ersättas för dessa kostnader. Anslaget bör därför ökas med . /19 har ansvarsförhållandena mellan Försvarsmakten och justerats, vilket även har medfört ett förändrat arbetssätt vad avser uppföljning av ingångna ekonomiska åtaganden. Försvarsmakten har i beräkningarna av ingångna åtaganden för budgetåren 2019 och 2020 underskattat åtagandena. Det beror i huvudsak på att redan ingångna avtal inte successivt omvärderats vad avser prisläge, förseningar eller avtalsförlängningar. Bemyndigandet bör därför ökas med 2 . 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ökas med . Skälen för regeringens förslag: Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset ökades anslaget med , varav 70 000 000 bl.a. avsåg det uppdrag som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap fått att tillsammans med och länsstyrelserna samordna, stärka och utveckla kommunikationsinsatserna riktade till allmänheten med anledning av pandemin (S2020/08106) (prop. 2020/21:77, bet. 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:176). Regeringen bedömer att arbetet med kommunikationsinsatserna behöver fortsätta under den resterande delen av 2021. Anslaget bör därför ökas med . 5.6Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 44 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att under innevarande år ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 108 2022–2034. Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet ökas med . Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 117 2022–2034. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för internationellt bistånd. Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget minskades anslaget med för att finansiera en ökning av anslaget 1:2 (Sida) (prop. 2020/21:99, bet. 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:385). I biståndsramen ingår kostnader som klassificeras som bistånd (Official Development Assistance, ) i enlighet med den definition som används av biståndskommittén vid och utveckling (/DAC). Kostnader för att ta emot asylsökande och skyddsbehövande från låg- och medelinkomstländer i ingår, i enlighet med /DAC:s riktlinjer, i biståndsramen. Dessa kostnader finansieras från utgiftsområdena 8 Migration och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Till följd av spridningen av covid-19 väntas antalet nya asylsökande bli lägre än vad som tidigare antagits. Det medför att de kostnader för asylsökande som kan klassificeras som bistånd blir lägre än beräknat. För att bibehålla biståndsramen, vilken ska uppgå till av BNI, bör anslaget därför ökas med . Med anledning av pandemin har påfyllnadsförhandlingarna för Internationella utvecklingsfondens tjugonde påfyllnad (IDA20) tidigarelagts. För att möjliggöra deltagande i dessa förhandlingar behöver utrymmet att ingå ekonomiska åtaganden utökas. Bemyndigandet bör därför ökas med 5.7Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget ökades anslaget med bl.a. för upprätthållande av en ökad bemanning inom verksamheten (prop. 2020/21:99, bet. 2020/21:FiU21, 2020/21:385). ingick Europeiska unionens stats- och regeringschefer en politisk överenskommelse om ett återhämtningsinstrument för att mildra effekterna av krisen till följd av spridningen av covid-19. Instrumentet omfattar i lån och bidrag till medlemsstaterna. Merparten av medlen kommer att kanaliseras genom faciliteten för återhämtning och resiliens i enlighet med och rådets förordning (EU) 2021/241 av om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EU:s förordning om faciliteten för återhämtning och resiliens). Varje medlemsstat som vill få del av medel från faciliteten måste enligt förordningen lämna in en nationell återhämtningsplan till Europeiska kommissionen. Regeringen beslutade om återhämtningsplan (Fi2020/03864). berörs av Äldreomsorgslyftet (S2020/05025), som omfattas av den svenska återhämtningsplanen. Regeringen avser att ge i uppdrag att vidta åtgärder för att den aktuella delen av återhämtningsplanen ska kunna genomföras. Arbetet ska bestå i att säkerställa processer för utbetalning av stöd och att tillhörande villkor motsvarar de krav som ställs i EU:s förordning om faciliteten för återhämtning och resiliens. behöver tillföras ytterligare medel för detta arbete. Anslaget bör därför ökas med . 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 39 . Något bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden har inte lämnats . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ökas med Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2022. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för bidrag och statsbidrag för att genom riktade insatser arbeta för att säkerställa att hälso- och sjukvården håller en god tillgänglighet och kvalitet, baseras på kunskap, är behovsanpassad och effektiv samt stärker patientens delaktighet i vården. Anslaget används även för överenskommelser med Kommuner och Regioner. Anslaget används dessutom för utgifter för extraordinära smittskyddsåtgärder som kan behöva vidtas i arbetet med utbrottet av coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 och för att ersätta kommuner för merkostnader inom omsorgen som uppstår i det arbetet.