prop · H80390 · 2021-03-23 00:00:00 — Nordregio forum är en återkommande mötesplats för kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan tjänstemän, politiker och forskare i de nordiska länderna i frågor som rör hållbar regional tillväxt och utveckling. Forumet 2020 ägde rum digitalt genom olika seminarier som tog utgångspunkt i det arbete som genomförts i arbetsgrupperna. Den gemensamma nordiska elmarknaden, energiforskning, förnybar energi och energieffektivisering är huvudsakliga fokusområden i det fyraåriga samarbetsprogram som ligger till grund för det nordiska energisamarbetet –2021. Vid det nordiska energiministermötet pekades särskilt på det hållbara energisystemets betydelse för grön omställning i . Energiministrarna framhöll att den gröna omställningen kommer att innebära krav på en väsentligt ökad elektrifiering . Det nordiska elmarknadssamarbetet fortsatte med inriktning att uppfylla den vision för den nordiska elmarknaden som energiministrarna fastställde i : ”ska ha världens mest konkurrenskraftiga, innovativa och konsumentorienterade elmarknad, som bidrar till att nå de ambitiösa nordiska klimatmålen.” Det planerade årliga elmarknadsforumet för dialog med elmarknadens aktörer sköts upp på grund av pandemin och kommer att genomföras som två digitala möten . Den samnordiska institutionen fortsatte sitt arbete med att stärka det nordiska energiforskningssamarbetet genom att etablera nya nordiska forskningsprogram i samverkan med andra forskningsfinansiärer. Programmen berör bl.a. integrering av hållbar energi i energisystemet, förstärkt koppling mellan de nordiska ländernas energimarknader samt energi i transportsektorn. 2020/21:90 Arbetsgruppen för förnybar energi arbetade vidare med dialog mellan länderna om genomförandet av EU-direktiv om förnybar energi och om stödsystem till förnybar energi. Myndighetsarbetsgruppen Nordsyn, där representeras av , fortsatte sitt samarbete med inriktning på ekodesign (design för ökad energieffektivisering) och energimärkning (avseende produkters energiförbrukning). En nätverksgrupp för samarbete om teknik för koldioxidlagring, som startades , arbetade vidare med inriktning på kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan länderna inom detta område. 3.6Ministerrådet för miljö och klimat Arbetet med att genomföra samarbetsprogrammet för miljö och klimat 2019–2024 fortsatte inom ramen för sex fasta arbetsgrupper med myndighetsrepresentanter samt särskilda samarbeten om hållbara städer respektive hav- och klimatfrågor. Visionen om att ska vara världens mest hållbara och integrerade region innebär ett ökat fokus på miljö och klimat. Detta innebär också ökade medel till för miljö och klimat –2024. Därför utarbetades ett stort antal så kallade visionsprojekt , med fokus på bl.a. naturbaserade lösningar, marint skräp, hav och klimat, klimatomställning i samt textilier. har initierat och leder samarbetet om klimatomställning i näringslivet. Årets två ministermöten arrangerades digitalt. Vid vårens möte, , diskuterades grön omställning och hur de nordiska länderna kan stödja ett ambitiöst globalt klimatarbete i ljuset av covid-19. Ministrarna antog en deklaration om den globala agendan för kemikalier och avfall och beslutade att stärka det nordiska samarbetet om marint plastskräp och mikroplaster. I anslutning till ministermötet bjöd , i egenskap av ordförandeland, in till ett rundabordssamtal om finansiering av grön omställning. Höstens ministermöte hölls . Ministrarna antog en deklaration om en mer hållbar kryssningstrafik genom användning av . De diskuterade bl.a. insatser för att främja en mer miljöanpassad flygnäring och de nordiska ländernas möjlighet att driva på för ambitiösare klimatmål inom EU. Ett sedvanligt samrådsmöte med utskott för ett hållbart hölls också, med fokus på biologisk mångfald och EU:s gröna giv. lanserade de nordiska miljö- och klimatministrarna också gemensamt en rapport om hur en global överenskommelse om plast skulle kunna utformas. Den nordiska miljömärkningen Svanen fortsatte utvecklingen av en rad produktområden såsom Svanenmärkta fonder, byggnader, batterier, blöjor och leksaker. Märkningen bedrev kampanjen ”svana” och samarbetade med företaget för att guida konsumenter till mer miljöanpassade val. lät, på svenskt initiativ, genomföra en analys av Svanens organisation. Analysen kommer att ligga till grund för fortsatta diskussioner om behov av organisatoriska förändringar. för fiskeri och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk för fiskeri och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk fortsatte sitt arbete utifrån gällande samarbetsprogram, framför allt med fortsatt fokus på hållbara livsmedelssystem och utvecklande av blå och grön bioekonomi. Ett nytt samarbetsprogram som gäller utarbetades utifrån visionen för det nordiska samarbetet. Liksom tidigare genomfördes mycket arbete horisontellt mellan ministerrådets sektorer. Det årliga ministermötet, som genomfördes digitalt , fokuserade på sektorernas arbete relaterat till covid-19, hållbar proteinproduktion i samt handlingsplaner och budget 2021–2024. fortsatte samarbetet om insatser för fiskeri och vattenbruk i linje , men med ett ökat fokus på fiskerinäringarnas och den blå bioekonomins bidrag till visionen och handlingsplanen. Fiskerisamarbetet har i huvudsak genomförts digitalt och en stor del av fiskeriarbetet upptogs av analys- och informationsutbyte av de nationella effekterna på fiskerinäringarna av de restriktioner som införts mot bakgrund av covid-19. Inom ramen för handlingsplanens ökade fokus på tvärsektoriella projekt påbörjades arbetet med att finna tvärsektoriella projekt mellan olika berörda ministerråd. Jord- och skogsbrukssamarbetet var digitalt och covid-19 pandemins påverkan stod återkommande på dagordningen. Samarbetet fortsatte vad gäller att öka de gröna näringarnas motståndskraft mot kommande klimatförändringar. Visionen för det nordiska samarbetet och inspel till samarbetsministrarnas handlingsplan var också en del av agendan. De nordiska skogsforskning och Nordiskt kontaktorgan for jordbruksforskning arbetade fortsatt intensivt med frågor inom klimat, miljö, digitalisering och jämställdhet. Nordiska samarbets- och nätverksprojekt mellan forskare påverkades av covid-19- pandemin, eftersom resor och fysiska möten inte kunnat utföras eller fått ske digitalt. Detta försenade många av de projekt som Samnordisk skogsforskning och Nordiskt kontaktorgan for jordbruksforskning ger bidrag till. gjordes dock nya utlysningar till nätverksprojekt inom flera olika områden av nordiskt jord- och skogsbruk, bl.a. med fokus på utmaningarna för rennäringen under klimatförändringarna. I centrum för livsmedelssamarbetet stod arbete med att uppdatera de nordiska näringsrekommendationerna (NNR), i syfte att modernisera och Miljöaspekter kommer också att beaktas i uppdateringen, som ska vara klar . antibiotikaresistens fortsatte genom digitala diskussioner. Programmet Ny nordisk mat bidrar till gemensamma nordiska satsningar där måltidsupplevelser och de nordiska värderingarna är en viktig del av profileringen. fick projekt om bl.a. en nordisk matmässa, främjande av odling och kommersialisering av gamla frösorter ekonomiskt stöd genom programmet. Ett projekt om att återupptäcka det arktiska köket avslutades . På grund av covid-19-pandemin var det dock svårt att genomföra planerade aktiviteter och flera av projekten Nordiskt genresurscenter (NordGen) är de nordiska ländernas gemensamma av växt- och djurgenetiska resurser, med huvudkontor i . inleddes processen för att bygga nya lokaler tillsammans med Akademiska hus. fortskred arbetet och kontrakt för bygget skrevs mellan Akademiska hus och . Arbetsplanen för hur NordGen ska komma till rätta med den eftersläpning av arbetsuppgifter som funnits kunde i stort följas, trots covid-19-anpassningar. Ett nytt datasystem togs i bruk och fungerar bra. Projektet höll sig inom planerad budget och planerade tidsramar. 3.8 för social- och hälsopolitik deltog för social- och hälsopolitik i arbetet med att ta fram en handlingsplan för att förverkliga visionen om att ska vara världens mest hållbara och integrerade region . Arbetet inom det svenska ordförandeskapsprojektet och omsorg på distans fortsatte . Beslut fattades även om ett nytt projekt med fokus på vård och omsorg på distans för perioden –2024 som en del av handlingsplanen för genomförandet av visionen. I projektet inkluderas ett perspektiv som syftar till att dra lärdomar från covid-19-pandemin. fortsatte arbetet med att initiera förslagen i den genomlysning som gjorts av det nordiska samarbetet på det sociala området. Rapporten överlämnades av utredaren 2018. Arbetet fokuserade bl.a. på att stärka det nordiska samarbetet om kunskap och insatser som fungerar samt om den frivilliga sociala sektorns roll i socialpolitiken. En arbetsgrupp tog fram ett förslag på ett nytt mandat och organisationsförändringar för den Nordiska medicinalstatistiska kommittén och . beslutades om ett nytt mandat för Nordisk folkhälsoarena 2021–2023. Folkhälsoarenan samlar tjänstemän som arbetar med folkhälsa i de nordiska länderna och , och . 2020/21:90 2021 läggs särskilt fokus på att utbyta information, erfarenheter och lärandeexempel inom området icke-smittsamma sjukdomar och hur dessa kan förebyggas, exempelvis genom fysisk aktivitet och hälsosamma matvanor. ägde ett flertal möten och kontakter rum mellan de nordiska länderna om utvecklingen av covid-19-pandemin, på både departements- och myndighetsnivå. Flera möten mellan social- och hälsovårdsministrarna i den nordiska kretsen, som i huvudsak behandlade covid-19-pandemin, ägde rum . På ministermöten diskuterades även det framtida samarbetet på hälsoområdet och det sociala området. Socialförsäkringsminister besökte och träffade bl.a. den finska social- och hälsovårdsministern för att diskutera pensions- och sjukförsäkringssystemet. fortsatte genomförandet av samarbetsprogrammet inom arbetslivssektorn för åren 2018–2021 med hjälp av tre utskott inom arbetsmarknad, arbetsrätt och arbetsmiljö samt den nordiska arbetsmiljöområdet (). Året inleddes genom att de nordiska arbetsmarknadsministrarna skickade ett brev till den nya EU-kommissionären för sysselsättning och sociala rättigheter, . I brevet lyfte ministrarna gemensamma prioriteringar baserade på den nordiska modellen och nordiska erfarenheter. Ministrarna tydliggjorde också vikten av att ett initiativ om minimilöner inte skulle ingripa i de nordiska arbetsmarknadsmodellerna. Diskussionen om den Europeiska kommissionens planer om att införa en europeisk minimilön var också i fokus vid ett digitalt arbetsmarknadsministermöte där även representanter från arbetsmarknadens parter medverkade. På mötet diskuterades även de viktigaste arbetsmarknadsrelaterade utmaningarna och lösningarna med anledning av covid-19- pandemin. Covid-19-pandemin har haft stor påverkan på arbetsmarknaderna i . för arbetsliv analyserade utvecklingen och responsen på de nordiska arbetsmarknaderna till följd av covid-19- pandemin. Analysen, som publicerades , bidrar med kunskap om hur åtgärder i de nordiska länderna fungerade i förhållande till att t.ex. begränsa arbetslöshet och uppsägning under den initiala delen av pandemin. Samarbetsministrarna tilldelade också för arbetsliv medel för att framöver ha ett särskilt fokus på pandemins mer långsiktiga effekter på arbetsmarknaden samt utsatta grupper på arbetsmarknaden. Pandemin innebar att många aktiviteter som planerat i egenskap av ordförandeland, t.ex. relaterade till seniorer på arbetsmarknaden samt ordning och reda på arbetsmarknaden, ställdes in eller sköts . 2020/21:90 Det nordiska forskningssamarbetet om framtidens arbetsmarknad fortsatte . Forskare från de fem nordiska länderna studerade hur framväxten av nya anställningsformer tillsammans med globala makrotrender såsom digitalisering kommer att påverka framtidens arbetsmarknader i de nordiska länderna. publicerades ett flertal slutrapporter, bl.a. om trender som driver förändringen på arbetsmarknaden, plattformsarbete och arbetsrätt på framtidens arbetsmarknad. Utöver forskningsprojektet om framtidens arbetsmarknad pågår även ett nydanande arbete inom för arbetsliv som ska generera kunskap om hur digitala och tekniska lösningar kan öka sysselsättningsmöjligheterna för personer med en funktionsnedsättning. 3.10Ministerrådet för jämställdhet och LGBTI för jämställdhet bytte namn till för jämställdhet och LGBTI för att tydliggöra att frågor om lika rättigheter för homosexuella, bisexuella, transpersoner och personer som identifierar sig som queer eller intersexperson inkluderades i samarbetet . Den engelska förkortningen LGBTI används i nordiska sammanhang. På jämställdhetsområdet prioriterades under året 25-årsjubileet av för jämställdhet (Pekingplattformen), med fokus på unga. Av de planerade aktiviteterna kunde ett fåtal genomföras, medan andra senarelades. Ett webbseminarium om våld i nära relationer genomfördes på och en nordisk rapport om internetforum som främjar vissa former av maskulinitet, fientlighet och hat mot kvinnor och feminism presenterades. Frågor om män och omsorgsansvar var temat på den femte internationella konferensen om män och jämställdhet (International Conference on Men and Equality), som anordnades i . Det nordiska information för kunskap om kön publicerade en kartläggning och analys av LGBTI-området i . Ett tillägg gjordes till det nordiska samarbetsprogrammet för jämställdhet 2019–2022. Tillägget beskriver de viktigaste prioriteringarna på LGBTI- området : frihet och öppenhet, livskvalitet och levnadsförhållanden samt nätverk och civilsamhälle för LGBTI-personer i de nordiska länderna. En debattserie för att synliggöra möjligheter och utmaningar vad gäller lika rättigheter för LGBTI-personer i genomfördes. Debatten i arrangerades digitalt i samband med pride i och syftade till att belysa den diskriminering som många LGBTI-personer med utländsk bakgrund i upplever. Två digitala nordiska jämställdhetsministermöten ägde rum , imaj och november. Covid-19-pandemin och jämställdhet stod särskilt i fokus vid mötet och skrev ministrarna en gemensam krönika om pandemins konsekvenser på jämställdhetsområdet. Krönikan publicerades i alla nordiska länder, i i . Som en del av sektorns fokus på att lyfta fram unga genomfördes vid jämställdhetsministermötet en dialog med två unga nordiska gästtalare där fokus var på framtidens arbetsmarknad, klimatet och vikten av att anlägga ett intersektionellt analysperspektiv på jämställdhetsfrågor. 2020/21:90 På mötet diskuterades också politiska åtgärder med anledning av metoo i länderna och beslut fattades om fortsatt finansiering av en forskningssatsning om sexuella trakasserier i arbetslivet. för digitalisering inrättades genom ett tillfälligt mandat för åren 2018–2020. Mandatet förlängdes sedermera för perioden –2024. beslutades inriktningen för kommande genom ministerdeklarationen Digital North 2.0. Målen är bl.a. att öka rörligheten och integrationen mellan de nordisk-baltiska länderna genom gemensamma gränsöverskridande digitala tjänster, att främja grön ekonomisk tillväxt i regionen samt att understödja nordiskt-baltiskt ledarskap inom EU och EES. Digitaliseringsministrarna hade ett möte . Ytterligare ett möte var planerat till , men ställdes in på grund av att flera ministrar inte kunde delta. fortsatte arbetet vad gäller Programme, vilket är ett av programmen som ska bidra till att uppnå målen i deklarationen Digital North 2.0. Programmet fokuserar på fyra komponenter: tillförlitlig elektronisk identifikation, modell för gränsöverskridande utbyte av data, digitala förfaranden kopplade till livshändelser samt en finansieringsmekanism som stödjer samverkan. Inom artificiell intelligens och datautrymmen fokuserade för digitalisering på att diskutera det kommande projektet . Målsättningen med projektet är att genom bättre tillgång till data och användning av artificiell intelligens möjliggöra bättre tjänster för medborgare och stödja digital innovation över gränserna. Under slutet av året lämnades två slutrapporter in: en rapport för studien om betrodda tjänster, Study on samt en för metadata-projektet inom det nordisk-baltiska samarbetet för elektronisk kommunikation, NOBID (Identification) En studie initierades i syfte att bidra till för digitaliserings arbete med grön digital omställning. Målsättningarna med studien är bl.a. att öka kunskapen om regionens arbete med grön digital omställning och att öka kunskapen om vad digitala lösningar kan bidra med i fråga om att sänka växthusgasutsläppen i regionen. 3.12Ministerrådet för ekonomi- och finanspolitik lanserades årets upplaga av tidskriften på temat finansmarknadsreglering och makroekonomisk stabilitet i . Tidskriften ges ut på initiativ av de nordiska finansministrarna i syfte att göra aktuell ekonomisk-politisk forskning mer tillgänglig för beslutsfattare och för att uppmuntra en bredare diskussion om gemensamma ekonomisk-politiska frågor. färdigställdes även en rapport om finanspolitiska ramverk och hållbar finanspolitik i . 2020/21:90 hade de nordiska finansministrarna ett videomöte där huvudtemat var hantering av den ekonomiska krisen förorsakad av covid- 19-pandemin och ekonomisk återhämtning. På mötet diskuterades dessutom beskattning av den digitala ekonomin inklusive digitala tjänster. Inom ramen för visionsarbetet kommer för ekonomi- och finanspolitik att leda ett fyraårigt tvärsektoriellt projekt om inkluderande ekonomisk tillväxt i arbetet med den gröna omställningen. Insatsen fokuserar på hur en hållbar grön omställning till en klimatneutral ekonomi kan genomföras som en inkluderande ekonomisk tillväxt kan åstadkommas utan ökande klyftor, bl.a. mellan stad och land. Projektet kommer också att omfatta analys av regioners ekonomiska motståndskraft vid kriser inklusive effekterna av covid-19-pandemin. De nordiska justitieministrarna samarbetar bl.a. för att motverka brottslighet och terrorism. för justitiefrågor hålls ett möte mellan de nordiska ländernas justitieministrar. Årets möte planerades till i men på grund av utvecklingen av covid-19-pandemin ställdes mötet in. Regelbundet hålls ministermöten om rättsliga frågor inom ramen för det nordiska samarbetet med . kommer att stå värd när de nordiska och baltiska justitieministrarna träffas 2021. var ordförande i och lanserade fyra ordförandeskapsprojekt på områden där det fanns ett tydligt nordiskt mervärde av att växla upp samarbetet. Det svenska ordförandeskapsprojektet , med syfte att lyfta ungas röster och sprida goda exempel, pågick och kommer att avslutas med en konferens . Arbetet bedrevs i form av fokusgruppsintervjuer med unga i de nordiska länderna men även genom att ta fram, sprida och förankra resultat och kunskap om ungas sociala inkludering i . Projektet leddes av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. för hållbar arkitektur och design samt träbyggande avslutades också . Projektet resulterade bl.a. i tre rapporter som lyfter fram hållbara lösningar inom arkitektur, stadsutveckling och design samt en digital plattform för vägledning till kommuner för att öka träbyggandet. hållbara nordiska städer med fokus på klimatsmart mobilitet avslutades med en konferens . Projektets slutrapport sammanfattar resultaten i delprojekten om att öka nollemissionsfordon i städer, att skapa förutsättningar för attraktiva och klimatsmarta transporter i städer, att främja lösningar för laddning av elfordon i städer samt att utveckla en gemensam databas med information om laddstationer. som tar sikte på lösningar för vård och Skr. 2020/21:90 omsorg på distans fortsatte och kommer att avslutas . Syftet med projektet är att utveckla innovativa lösningar för vård och omsorg på distans samt möjliggöra utbyte av e-recept över gränserna. 4Nordiskt utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete samordnade det informella nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet som leds av de nordiska utrikesministrarna (). Förutom aktuella utrikes- och säkerhetspolitiska frågor prioriterade under sitt ordförandeskap frågor som rörde covid-19-pandemin. hölls fyra digitala N5-möten på utrikesministernivå: ett , två och ett . Samtliga fokuserade på pandemin, dess effekter och hantering, inte minst på det konsulära området. Ytterligare ett digitalt N5-möte ägde rum . Där diskuterades bl.a. nordiskt samarbete i FN-frågor inför inträde i . Årets enda fysiska möte hölls på den 16–, där bl.a. diskuterades. Vid årets sista N5-möte, , deltog även utrikesminister . Mötets fokus var de transatlantiska relationerna och områden där och är mycket likasinnade, t.ex. jämställdhetsområdet. Det nordiska utrikespolitiska samarbetet är fortsatt högt prioriterat av regeringen, både i ljuset av den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområdet, med oroligheter i flera delar av , inte minst i , och det fortsatta behovet av att hantera pandemin. Det nordiska FN- samarbetet är omfattande och tätt. Det finns ett starkt nordiskt stöd för i 2021–2022. Det finns också starkt nordiskt stöd för ordförandeskap i () . I samband med mötet på presenterade den isländske politikern sin rapport som följer upp den så kallade Stoltenbergrapporten . I enlighet med mandatet behandlar rapporten tre områden: cyber- och hybridfrågor, klimat och säkerhet samt utmaningar för multilateralismen och den regelbaserade världsordningen. Syftet med rapporten var, likt den tidigare Stoltenbergrapporten, att föreslå åtgärder för fördjupat nordiskt säkerhetspolitiskt samarbete inom mandatets ramar samt bidra till den politiska och akademiska diskussionen. Innehållet summeras i sammanlagt 14 rekommendationer för fördjupat nordiskt samarbete. kommer, som ordförande i , att ansvara för att följa upp arbetet med att genomföra rekommendationerna. De nordiska länderna har kommit överens om en prioriteringsordning för rekommendationerna och fördelat ansvaret sinsemellan vad gäller huvudansvar för att de genomförs. Det nordiska konsulära samarbetet fortgick under hela pandemin. Särskilt under pandemins initiala fas genomfördes en mycket intensiv daglig konsulär samordning med de nordiska länderna för att möjliggöra 2020/21:90 hemresor för nordiska resenärer, framförallt i situationer där kommersiella alternativ saknades. Genom samarbetet kunde de nordiska länderna samla sina resurser. Insatserna resulterade bl.a. i att motsvarande drygt 400 transporter arrangerades och mer än 9 000 svenska resenärer kunde resa hem från utlandet. samordnade det informella utrikespolitiska nordiskt-baltiska samarbetet (NB8) . Fem NB8-möten ägde rum : , april, maj, . träffades NB8-kretsen med Visegrad-kretsen (, , och ) digitalt för att diskutera utrikespolitik och globala utmaningar. Samarbetet var ett viktigt forum för att diskutera covid-19-relaterade utmaningar och koordinera det nordiskt-baltiska konsulära samarbetet. 5Nordiskt samarbete inom försvar och samhällets krisberedskap Det nordiska försvarssamarbetet, Nordic Defence Cooperation (Nordefco), fortsatte att vidareutvecklas i enlighet med det strategiska styrdokumentet Vision 2025. innehade det roterande ordförandeskapet. Fokus låg i stor utsträckning på att stärka och utveckla samarbetet i fred, kris och konflikt inom överenskomna områden. Som regeringen anger i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) har en sådan utvidgning av samarbetet ett säkerhetspolitiskt värde som det bidrar till effektivare resursanvändning och ökad operativ förmåga. De nordiska försvarsministrarna nyttjade den mekanism för kriskonsultationer och informationsutbyte mellan försvarsdepartementen som etablerades föregående år, bl.a. för att utbyta information om konsekvenser av covid-19 inom försvarsområdet. Nordiskt-transatlantiskt samarbete vidareutvecklades i syfte att bekräfta långsiktigt nordiskt och amerikanskt engagemang i flygövningen Exercise. Arbetsgrupper inom cybersäkerhet och de militära delarna av totalförsvaret presenterade rekommendationer kring utbyte av lärdomar och möjliga samarbetsområden.