prop · H803167 · 2021-04-06 00:00:00 — Energi- och koldioxidskatterna utgör således en mindre del, , av aggregatet. Dessa produkt- och produktionsskatter skrivs i regeringens beräkningar fram i samma takt som hushållens konsumtionsutgifter.50 Det innebär att relationen mellan skatteintäkten och hushållens konsumtionsutgifter (i löpande priser) hålls oförändrad från i kortsiktsprognosen och framåt. använder i princip samma metod även om de arbetar med en finare uppdelning av skatterna, där punktskatterna delas upp i flera delar: alkohol-, tobak-, energi-, 48Baserat bland annat på intervjusvar från tjänstemän på , . 49Det är större delen av de totala produkt- och produktionsskatterna i nationalräkenskaperna. Moms på offentliga myndigheters verksamhet liksom löneberoende produktionsskatter behandlas separat i kalkyler. 50Finansdepartementet, Teknisk bilaga till bedömningen av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet, 2019, s. 6–7. Bekräftat med beräkningsfiler och intervjusvar från tjänstemän på , . 20R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N koldioxid- och miljöskatt. I de långsiktiga kalkylerna skrivs dock samtliga delar fram i samma takt som hushållens konsumtionsutgifter.51 Moms på hushållens konsumtion av varor och tjänster utgör en stor del av produkt- och produktionsskatterna. För momsintäkterna är därför valet av framskrivningsmetod naturlig, om än en förenkling av verkligheten.52 Punktskatterna tas till skillnad mot momsen ut på volymen av konsumtionen av alkohol, tobak och energi, inte på priset. Vi undersöker om det innebär att framtida skatteintäkter under- eller överskattas genom att jämföra beräkningsmetod med egna beräkningar där framskrivningen görs på en mer detaljerad nivå. Det ska noteras att förenklade modell inte nödvändigtvis ger upphov till felskattningar. Skattningarna skulle stämma om konsumtionen av den punktbeskattade varan ökar i samma takt som den totala konsumtionen och om punktskattesatsen regelmässigt skrivs upp i takt med det allmänna prisläget. Hänsyn till skatteregler och energianvändning Vi har tagit fram en modell för att beräkna skatteintäkterna på lång sikt som liknar den modell som använder till prognosen på kort sikt, se bilaga 4. Modellen efterliknar skattereglernas utformning och syftar till att fånga utvecklingen av energianvändningen. Skatteintäkterna från energi- och koldioxidskatterna beräknas var för sig för fyra olika användningsområden (skattebaser): •elanvändning i bostäder, service med mera •bensin inklusive låginblandad etanol och biobensin för inrikes landtransporter •diesel inklusive låginblandad biodiesel för inrikes landtransporter 51Mejlsvar från , . 52Momsskattesatsen är inte densamma för alla delar av konsumtionen och en del av momsintäkterna kommer från annat än konsumtion, bland annat bostadsinvesteringar. En del av den debiterade momsen betalas heller inte in till staten. Framskrivningsmetoden kan ändå ge ett rimligt resultat förutsatt att sammansättningen av den totala konsumtionen inte ändras för mycket, att bostadsinvesteringarna ökar ungefär i samma takt som konsumtionen och att skattebortfallet ökar i takt med den teoretiska skatten (lagstadgad skattesats gånger skattebasen, se bilaga 4). R I K S R E V I S I O N E N F R A M T I D E N S S K A T T E I N T Ä K T E R O C H F Ö R Ä N D R A D E N E R G I A N V Ä N D N I N G Våra kalkyler sträcker sig till 2050 och tar, i likhet med , sin utgångspunkt i prognosen för skatteintäkterna 2023.53 Framskrivningen av skatteintäkterna görs med en uppskattning av den procentuella förändringen i respektive skattebas och den implicita skattesatsen.54 Skattesatserna skrivs fram med utgångspunkt i nuvarande skattelagstiftning. i takt med energianvändningen i olika scenarier. För den framtida energianvändningen använder vi olika scenarier för det framtida energisystemet, publicerade . I rapporten gör de ingen bedömning av vilket scenario som är mest realistiskt. De poängterar att scenarierna inte ska betraktas som en prognos utan utfallet är beroende av vilka förutsättningar som gäller för respektive scenario. Fokus i deras rapport är på att analysera skillnaderna mellan scenarierna och hur olika parametrar påverkar resultatet. De lyfter således inte fram ett scenario som huvudscenario för energianvändningen. har tagit fram sex olika scenarier för energianvändningen: •Referensscenario56 – scenariot bygger på EU-gemensamma antaganden om prisutvecklingen på energiråvaror och utsläppsrätter. •Lägre energipriser – världsmarknadspriser på olja, kol och gas antas bli lägre än i referensscenariot, vilket ökar efterfrågan på energi. •Lägre BNP – en svagare ekonomisk tillväxt än i referensscenariot, vilket minskar efterfrågan på energi. •Högre elektrifiering – en snabbare omställning av transportsektorn och industrin, bland annat med en snabbare ökning av elbilar jämfört med referensscenariot. •Varmare klimat – innebär bland annat ett minskat behov av uppvärmning och ett ökat behov av kylning. •Reduktionsplikt – ökade andelar av inblandning av biodrivmedel i bensin och diesel efter 2020, enligt tidigare förslag. 53Finansdepartementets prognos används som underlag för beräkningar av skatteintäkterna . Detaljerade underlag till prognosen ekonomiska vårproposition har använts, levererat från . 54En implicit skattesats beräknas som årlig skatteintäkt dividerad med en aggregerad/sammansatt skattebas, se bilaga 1. 55Energimyndigheten, Scenarier över energisystem 2018, 2019. 56Kallas ”Referens EU” i . 22R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N De tre första scenarierna är framtagna för klimatrapporteringen.57 Dessa tre och scenariot Varmare klimat bygger på befintliga regler och åtgärder som var beslutade . Energianvändningen i dessa scenarier kan enligt ses som en möjlig utveckling om inga ytterligare styrmedel införs. De övriga två scenarierna förutsätter ytterligare politiska åtgärder. Sedan Energimyndighetens rapport togs fram har förutsättningarna förändrats. Bland annat har regeringen aviserat en förändring av nivåerna inom reduktionsplikten . Om förslaget går igenom blir ett scenario likt Reduktionsplikt mer sannolikt.58 Vi har gjort beräkningar av skatteintäkterna för samtliga scenarier för att få en uppfattning om betydelsen av olika antaganden om den framtida utvecklingen av energianvändningen. I finns det inget scenario som är framtaget i syfte att visa hur de energi- och klimatpolitiska målen uppnås.59 För att kunna beräkna skatteintäkterna i scenarier där klimat- och energimålen nås behövs en uppfattning om vilka åtgärder som behöver vidtas. Trafikverkets60 och Konjunkturinstitutets61 analyser av transportsektorns mål visar att antagandet om åtgärder kan ha stor betydelse för skatteintäkterna. Om till exempel en höjning av koldioxidskatten är en av de åtgärder som behövs för att nå målen kan det kompensera för att skattebaserna minskar. Partiell modell som kan utvecklas Även om vår modell är mer detaljerad än beräkningsmodell så är den partiell, se bilaga 1. Det innebär bland annat att den inte fångar upp hur skatteförändringar på energi och koldioxidutsläpp påverkar andra skattebaser, och därmed de totala skatteintäkterna. Exempelvis kan man inte utesluta att höjda skatter eller höjda bränslepriser på grund av reduktionsplikten påverkar efterfrågan av andra varor och arbetsutbud, och därmed i slutändan den ekonomiska tillväxten och de totala skatteintäkterna. För att fånga den typen av så kallade allmänjämviktseffekter krävs en mer avancerad modell. En möjlighet i ett eventuellt fortsatt utvecklingsarbete kan vara att använda allmänjämviktsmodell som används för miljöekonomiska analyser.62 57Se avsnitt 2.2. 58Regeringens aviserade förslag i budgetpropositionen och tidigare förslag är inte identiska. Energianvändningen i scenariot Reduktionsplikt ska därför inte tolkas som en uppskattad konsekvens av regerings aviserade förslag. 59Energimyndigheten, Scenarier över energisystem 2018, 2019, s. 8. 60Trafikverket, Scenarier för att nå klimatmålet för inrikes transporter – ett regeringsuppdrag, 2020. 61Konjunkturinstitutet, Transportsektorns klimatmål – årlig rapport , 2019. 62Konjunkturinstitutet, ”EMEC – en miljöekonomisk allmänjämviktsmodell”, hämtad . R I K S R E V I S I O N E N F R A M T I D E N S S K A T T E I N T Ä K T E R O C H F Ö R Ä N D R A D E N E R G I A N V Ä N D N I N G Vi har dock inte räknat med någon förändring i statens totala intäkter från moms till följd av förändringar i energianvändningen. Det är rimligt i kalkyler på lite , med antagandet om att hushållen sparkvot är given.63 Om hushållens utgifter för konsumtion av energivaror till exempel minskar så kan konsumtionsutgifterna för något annat antas öka lika mycket, med ungefär samma momsinnehåll. 63Hushållens totala konsumtionsutgifter på lång sikt beräknas i normala fall utifrån en given sparkvot, det vill säga hushållens sparande i förhållande till deras inkomster, där inkomsten i sin tur bestäms av bland annat bedömningen av den trendmässiga BNP-tillväxten. 24R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4Långsiktiga scenarier för skatter på energianvändning Valet av modell för att beräkna skatteintäkter från energi- och koldioxidskatter på lång sikt har en väsentlig betydelse för resultatet. Den enkla modell som används av ger bilden av en stabil inkomstkälla från dessa skatter. Med den modell som vi har använt, där energianvändningen ingår, blir resultatet i stället att intäkterna fortsätter minska i förhållande till BNP, med nuvarande skatteregler. 4.1 Totala intäkter från energi- och koldioxidskatter 2050 I detta avsnitt redovisar vi resultatet av de olika beräkningarna för de totala skatteintäkterna från energi- och koldioxidskatterna 2024–2050. I de kommande avsnitten beskriver vi beräkningarna mer i detalj. En iakttagelse är att valet av modell för att beräkna skatteintäkterna har betydelse för resultatet. En enkel framskrivning med hushållens konsumtionsutgifter ger en högre skatteintäkt 2050, i jämförelse med beräkningarna i scenarier som är baserade på uppskattningen av de faktiska skattebasernas utveckling. Det ger två olika bilder av skatteintäkterna – i det ena fallet en stabil inkomstkälla, i det andra en (fortsatt) krympande inkomst om inga åtgärder görs. I figur 3 visas utvecklingen av de totala skatteintäkterna från energi- och koldioxidskatterna enligt den enkla framskrivningen och enligt beräkningarna utifrån tre av scenarierna. I övriga tre scenarier utvecklas skatteintäkterna på ett liknande sätt som i referensscenariot. En enkel framskrivning av skatteintäkterna med hushållens konsumtionsutgifter, så som i regeringens långsiktiga beräkning, resulterar i en svag ökning av den beräknade skatteintäkten som andel av BNP. Förklaringen är att hushållens konsumtion ökar något snabbare än BNP i de långsiktiga kalkylerna. Det är en följd av den demografiska utvecklingen, med en minskande andel av befolkningen i arbetskraften, som bedöms leda till en fallande sparkvot under denna period.64 64BNP i löpande priser antas här öka i genomsnitt och hushållens konsumtion . Här används bedömningar, där vi antagit att konsumtionsdeflatorn ökar i samma takt som inflationsmålet (2,), se , Hållbarhetsrapport för de offentliga finanserna, 2020, s. 60. R I K S R E V I S I O N E N F R A M T I D E N S S K A T T E I N T Ä K T E R O C H F Ö R Ä N D R A D E N E R G I A N V Ä N D N I N G Figur 3 Energi- och koldioxidskatt, statens totala intäkter i olika beräkningsmodeller och scenarier för energianvändningen Källor: SCB och egna beräkningar baserade på och . De beräknade skatteintäkterna som baseras på energianvändningen enligt scenarier ligger samlade i intervallet 0,9–1,av BNP 2050. Det är 0,3–0,lägre än vad en framskrivning med hushållens konsumtionsutgifter i en enkel modell ger, se figur 4. motsvarade av BNP . Figur 4 Statens totala intäkter från energi- och koldioxidskatter 2050 Procent av BNP 1,6 Källa: Egna beräkningar baserade på och . 26R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Osäkerheten i långsiktiga kalkyler är naturligtvis stor. En jämförelse av skatteintäkterna mellan scenarierna ger en uppfattning om känsligheten i resultaten för bakomliggande antaganden. Vilka antaganden som görs för energipriserna har exempelvis en viss betydelse. Med antagande om lägre energipriser ökar skatteintäkterna något till följd av högre energianvändning, se figur 4. Skillnaden är däremot liten mellan referensscenariot och scenariot med lägre BNP. Vilket antagande som görs för BNP-tillväxten är inte direkt avgörande för energianvändningen i scenarier.65 I scenariot med högre grad av elektrifiering ökar elanvändningen medan användningen av bensin och diesel minskar. Sammantaget leder det till lägre skatteintäkter, då drivmedel är högre beskattade än el. Skillnaden är liten mellan skatteintäkterna i scenariot med varmare klimat och referensscenariot. De skillnader som finns är inte avgörande för de viktigaste skattebaserna. I scenariot med ökade nivåer i reduktionsplikten ökar användningen av bensin och diesel lite grann till följd av att andelen biodrivmedel ökar, vilket beror på att energiinnehållet i biodrivmedel i allmänhet är lägre än i fossil bensin och diesel. Därmed blir skatteintäkterna marginellt högre än i referensscenariot. För att analysera känsligheten i resultatet för vilka antaganden som görs om framtida regelförändringar har vi också beräknat skatteintäkterna om skattesatserna justeras på liknande sätt som skett till följd av att andelarna i reduktionsplikten ökat, vilket diskuteras närmare i avsnitt 4.3 och 4.4. Det resulterar i något lägre skatteintäkter. De totala skatteintäkterna från energi- och koldioxidskatterna är beräknade som summan av intäkterna från de fyra olika delarna i vår modell: el, bensin, diesel och övrig energianvändning. En sammanställning av skatteintäkterna 2050, fördelade på delposterna i de olika scenarierna, finns i tabell 3. I de följande avsnitten visas beräkningarna mer i detalj för respektive delpost. En uppräkning av skatteintäkterna med den årliga procentuella förändringen i hushållens konsumtionsutgifter redovisas för varje delpost. I tabeller och diagram redovisas dessa framskrivningar under benämningen ”enkel modell”. Resultatet på denna nivå kan inte användas för att utvärdera modell men gör det möjligt att förstå och härleda en eventuell avvikelse för de totala skatteintäkterna mellan beräkningsmodellerna. 65Skillnaden i årlig procentuell förändring i BNP är . I referensscenariot räknar , baserat på bedömning, med att BNP växer med på lång sikt (2036–2050) i referensscenariot och i scenariot Lägre BNP. R I K S R E V I S I O N E N F R A M T I D E N S S K A T T E I N T Ä K T E R O C H F Ö R Ä N D R A D E N E R G I A N V Ä N D N I N G Tabell 3 Statens intäkter från energi- och koldioxidskatt 2019 och 2050 Reduktionsplikt, justerad* Anm. El avser elanvändning i bostäder och service med mera. Bensin avser bensin för inrikes transporter inklusive låginblandad etanol och biobensin. Diesel avser diesel för inrikes transporter inklusive låginblandad biodiesel. Övrigt avser energianvändning i industrin och övrig energianvändning. * Beräknad med justerade skattesatser till följd av en lägre andel fossila drivmedel. Källa: Egna beräkningar baserade på SCB, och . 4.2 Skatt på elanvändning i bostäder, service med mera Utan ökad elektrifiering minskar skattebasen för elskatten Användningen av el utanför industrin har varit tämligen , se figur 9 i bilaga 2. I referensscenario minskar elanvändningen , bland annat till följd av energieffektivare uppvärmning av bostäder och lokaler. Enbart i scenariot med högre grad av elektrifiering jämfört med referensscenariot sker det en ökning av elanvändningen till 2050 i denna del av ekonomin. Det beror bland annat på användningen av värmepumpar och utbyggnaden av serverhallar, som antas vara mer omfattande i detta scenario. Våra beräkningar utgår från att skatteintäkterna följer kortsiktsprognos ekonomiska vårproposition. därefter antar vi att skattebasen utvecklas i takt med elanvändningen i scenarier. 28R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N är energiskatten på el per kWh i normalfallet. Nedsättningar av skatten görs bland annat för boende i vissa kommuner i norra , vilket medför att den genomsnittliga (implicita) skattesatsen 2020 är något lägre. I våra långsiktiga beräkningar räknas den implicita skattesatsen upp med den allmänna prisutvecklingen i enlighet med nu gällande lagstiftning.66 Historiskt har elskatten vissa år höjts mer eller mindre än konsumentprisindex (KPI), se figur 14 i bilaga 3, men det kräver förändringar i lagtexten och är inte förenligt med att långsiktskalkylerna ska bygga på aktuella skatteregler. Skatteintäkten minskar i relation till BNP med aktuella skatteregler Figur 5 visar att även i scenariot med högre elektrifiering minskar intäkterna från elskatten i förhållande till BNP, från av BNP av BNP 2050. Förklaringen är att BNP ökar betydligt snabbare än elanvändningen. Figuren visar även en uppräkning av nivå på intäkterna från elskatten med den årliga procentuella förändringen i hushållens konsumtionsutgifter. Det resulterar som nämnts ovan i en svag ökning av den beräknade skatteintäkten. Skatteintäkten 2050 blir med denna enkla modell högre än i kalkylerna som är baserade på elanvändningen i scenarier. Figur 5 Statens intäkter från energiskatt på elektrisk kraft i bostäder, service med mera Procent av BNP 0,7 Källor: SCB och egna beräkningar baserade på och . 6611 kap. 3 § lagen (1994:1776) om skatt på energi, ändrad genom SFS 2017:400. R I K S R E V I S I O N E N F R A M T I D E N S S K A T T E I N T Ä K T E R O C H F Ö R Ä N D R A D E N E R G I A N V Ä N D N I N G 4.3 Skatt på bensin och låginblandad etanol och biobensin Fallande skattebas när fossil bensin fasas ut Användningen av fossil bensin har minskat dramatiskt sedan toppen . Det beror bland annat på bränslesnålare bilar och en minskad andel bensinbilar i fordonsflottan. Minskningen fortsätter till 2050 i samtliga scenarier, se figur 10 i bilaga 2. En del av nedgången i användningen av fossil bensin beror på en ökad inblandning av etanol och biobensin i den bensin som säljs på bensinstationerna. har på regeringens uppdrag utarbetat en plan för att öka andelen biodrivmedel genom reduktionsplikten, se faktaruta nedan. Inga beslut hade dock tagits för ökade andelar efter 2020 när tog fram de långsiktiga scenarierna och det ingår därför inte i referensscenariot. Effekterna av de planerade ökningarna av andelarna beräknades i scenariot Reduktionsplikt, där användningen av etanol och biobensin ökar, se figur 11 i bilaga 2. Reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen (reduktionsplikt) Reduktionsplikten innebär att en kvantitativ reglering ersatte ekonomiska styrmedel för hur stor andel biodrivmedel som blandas in i vanlig bensin och diesel. en skyldighet för den som har reduktionsplikt, det vill säga drivmedelsföretagen, att genom inblandning av biodrivmedel minska utsläppen per energienhet reduktionspliktig bensin eller diesel.67 Det långsiktiga målet med reduktionsplikten är att bidra till målen i det klimatpolitiska ramverket och målet om en fossilfri fordonsflotta.68 Förslaget om reduktionsplikten lades fram i budgetpropositionen och den nya lagen om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och i dieselbränslen trädde i kraft den 1 juli 2018.69 Lagstiftningen innebar konkret att de som har reduktionsplikt, ska minska utsläppen från fossil bensin och fossil diesel med . Reduktionsnivån höjs sedan för varje kalenderår, och ligger den på för bensin och för diesel.70 Regeringen har aviserat en höjning av reduktionspliktsnivåerna till för bensin och för diesel. Lagstiftningen träder i kraft tidigast den 30 juni 2021.71 Regeringen avser också att föreslå att reduktionsnivåerna inom 67Det är den som är skattskyldig enligt lagen (1994:1776) om skatt på energi som har reduktionsplikten, se 4 § lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen. 68Regeringskansliet, Reduktionsplikt för minskning av växthusgasutsläpp från bensin och dieselbränsle, 2017, s. 36. 2017/18:1 och lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen. 70Se 5 § lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen, senast ändrad genom SFS 2017:1233. Alla drivmedel omfattas inte av reduktionsplikten. Exempelvis är alkylatbensin och märkt diesel undantagna om de innehåller högst 98 volymprocent biodrivmedel. Se 2 § samma lag. 71Regeringskansliet, ”Bränslebytet förstärks med högre inblandning av förnybart i drivmedel”, hämtad . 30R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N reduktionsplikten höjs successivt till 2030. Inriktningen är mot nivåer kring för bensin och för diesel.72 En utgångspunkt för att införa reduktionsplikten var att en genomsnittlig liter bensin eller diesel skulle ha lika hög koldioxid- och energiskatt före och efter förslaget. Alla bränslen som omfattas av reduktionsplikten beskattas med lika hög energi- och koldioxidskatt, oavsett om de är biodrivmedel eller fossila. var biodrivmedel låg- eller obeskattade. Vid införandet av reduktionsplikten sänktes koldioxidskatten på bensin och diesel för att hålla skatten på koldioxidutsläpp från fossila råvaror oförändrad. Det gjordes också en kompenserande sänkning av energiskatten för att motverka höjda pumppriser till följd av högre inköpspriser på biodrivmedel jämfört med fossil bensin och diesel.73 Ytterligare sänkningar av koldioxid- och energiskatterna gjordes 2020 för att motverka ökade pumppriser.74 Regelverk och principer styr förändringar i skattesatsen Punktskatten på bensin består av en koldioxidskatt och en energiskatt. Skatten tas ut på både fossil bensin och låginblandad etanol och biobensin, där skattesatsen per liter bränsle (numera) är densamma. Koldioxidskatten är fastslagen i lag till och per liter bensin. Energiskatten är fastslagen till och per liter bensin (miljöklass 1). därefter sker en omräkning av koldioxidskatten med den årliga procentuella förändringen i KPI för juni föregående år, och för energiskatten sker en omräkning med KPI med ett tillägg på av summan av energi- och koldioxidskatten föregående år, om inget annat beslutas.75 Konstruktionen innebär att energiskattens andel av den totala punktskatten ökar över tiden, se figur 15 i bilaga 3. En förklaring till regelverket är att indexeringen inte ska förändra priset på koldioxidutsläpp, förutom kompensationen för att det allmänna prisläget förändras. Det skulle kunna leda till ett avsteg från principen om ett enhetligt pris på koldioxidutsläpp, om det inte gällde generellt för all fossil energi. Därmed skulle det inte vara förenligt med en kostnadseffektiv styrning, utifrån vedertagen ekonomisk teori. 2020/21:1, utg.omr. 20, Bilaga Klimatredovisning, avsnitt 5.4. Förslaget bygger på plan för framtida höjningar av reduktionspliktens andelar, se , Kontrollstation 2019 för reduktionsplikten, 2019. 73Regeringskansliet, Reduktionsplikt för minskning av växthusgasutsläpp från bensin och dieselbränsle, 2017, s. 64 och 75; , Beräkningskonventioner 2020, 2019, s. 156. 2019/20:1, s. 226. 752 kap. 1 och 1 b §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi, ändrad genom SFS 2019:1244. I budgetpropositionen har regeringen aviserat ett förslag om att det inte ska ske någon BNP-indexering (tillägget på ) 2021 och 2022 i samband med att reduktionsnivåerna i reduktionsplikten höjs. Det ingår inte i våra beräkningar.