prop · H803216 · 2021-09-07 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:216 Nya regler om husrannsakan för att söka efter vapen och andra farliga föremål Regeringen överlämnar denna proposition till . Våldet från kriminella har förändrats på ett oroväckande sätt . En del i utvecklingen är att antalet skjutningar och sprängningar har ökat, framför allt som en följd av konflikter mellan olika grupperingar. För att polisen ska få bättre möjligheter att förhindra att vapen och andra farliga föremål används vid våldsbrott föreslår regeringen lagändringar som ger polisen en ny befogenhet att i brottsförebyggande syfte söka efter sådana föremål i gemensamma utrymmen i eller i anslutning till flerbostadshus. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387) .......................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Dagens regler om husrannsakan ....................................................... Grundläggande skydd mot husrannsakan ........................... Husrannsakan i förundersökningar..................................... Husrannsakan utanför förundersökningar .......................... Nya regler om husrannsakan i brottsförebyggande syfte .................. 5.1En ny befogenhet att söka efter vapen och andra Avgränsningen av befogenheten ........................................ Vissa justeringar i polislagen ........................................... Förverkande av sprängämnen........................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Sammanfattning av promemorian En utökad möjlighet att söka efter vapen och andra farliga föremål (Ds 2020:23) i relevanta delar............................. Utdrag ur promemorians lagförslag.................................. Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde antar regeringens förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387). 2Förslag till lag om ändring i polislagen (1984:387) Härigenom föreskrivs att det i polislagen (1984:387) ska införas en ny paragraf, 20 b §, av följande lydelse. En polisman får bereda sig till- träde till ett gemensamt utrymme i eller i anslutning till ett fler- bostadshus i den utsträckning det behövs för att söka efter vapen eller andra farliga föremål som är ägnade att användas vid brott mot liv eller hälsa, om det med hänsyn till omständigheterna kan antas att ett sådant föremål kan påträffas 36 kap. 3 § . Åtgärden får endast i brådskande fall vidtas utan föregående beslut Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning En utredare fick i uppdrag att se över polisens utrymme för husrannsakan utanför förundersökningar och att lämna förslag som förbättrar polisens möjligheter att söka efter vapen och andra farliga föremål (Ju2019/04129). Utredaren redovisade uppdraget genom promemorian En utökad möjlighet att söka efter vapen och andra farliga föremål (Ds 2020:23). I denna proposition behandlas promemorians förslag om tvångsmedel enligt polislagen (1984:387) och förverkande enligt . En sammanfattning av promemorian i relevanta delar finns i bilaga 1 och ett utdrag ur promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (Ju2020/03934). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett lagförslag som överensstämmer med lagförslaget i propositionen. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. 4Dagens regler om husrannsakan 4.1Grundläggande skydd mot husrannsakan Enligt 2 kap. 6 § regeringsformen är var och en gentemot det allmänna skyddad mot bl.a. kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång. Begränsningar i skyddet får göras genom lag, men endast för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Dessutom gäller bl.a. att en begränsning inte får gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den (2 kap. 20 och 21 §§ regeringsformen). Ett liknande skydd ges genom artikel 8 i den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (), enligt vilken var och en har rätt till respekt för sitt privat- och familjeliv, sitt hem och sin korrespondens. Begränsningar av rättigheten får endast göras med stöd av lag och om det i ett demokratiskt samhälle är nödvändigt med hänsyn till statens säkerhet, den allmänna säkerheten, landets ekonomiska välstånd eller till förebyggande av oordning eller brott eller till skydd för hälsa eller moral eller för andra personers fri- och rättigheter. 4.2 Husrannsakan i förundersökningar Polisens befogenhet att göra husrannsakan regleras i första hand i Ett grundläggande krav för att 2020/21:216 bestämmelser om husrannsakan ska vara tillämpliga är att det finns anledning att anta att ett brott har begåtts samt att en förundersökning har inletts. Den typ av husrannsakan som är intressant i det här lagstiftningsärendet är husrannsakan för att söka efter föremål. Om det finns anledning att anta att det har begåtts ett brott på vilket fängelse kan följa, får enligt 28 kap. 1 § husrannsakan göras för att söka efter föremål som kan tas i beslag eller i förvar eller annars för att utröna omständigheter som kan vara av betydelse för utredning om brottet eller om förverkande i vissa fall. Om det rör sig om husrannsakan hos någon annan än den som skäligen kan misstänkas för brottet, gäller dock att åtgärden är tillåten endast om brottet har begåtts hos honom eller henne eller om den misstänkte har gripits där eller om det annars finns synnerlig anledning att syftet med åtgärden kommer att uppnås. Husrannsakan får göras i ett hus, rum eller slutet förvaringsställe. Om platsen utgör en lokal som är tillgänglig för allmänheten är kraven för åtgärden lägre än vad som framgår ovan. Det finns också särskilda regler när det gäller lokaler som brukar användas gemensamt av personer som kan antas ägna sig åt brottslig verksamhet (28 kap. 3 § ). En generell regel är att husrannsakan får beslutas endast om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den misstänkte eller för något annat motstående intresse (28 kap. 3 a § ). Beslut om åtgärden ska normalt meddelas av undersökningsledaren, åklagaren eller rätten. En polisman får dock, med ett visst undantag, göra husrannsakan utan beslut från behörig befattningshavare om det är fara i dröjsmål (28 kap. 4 och 5 §§ ). Polisens befogenhet att göra husrannsakan utanför förundersökningar regleras främst i polislagen. En bestämmelse som kan tillämpas när polisen behöver tillträde till ett utrymme för att fullgöra en specialreglerad uppgift finns i 20 § polislagen. För att söka efter ett föremål som ska omhändertas får en polisman enligt paragrafen bereda sig tillträde till ägarens eller innehavarens bostad eller till ett annat hus, rum eller ställe som tillhör eller disponeras av honom eller henne. Detsamma gäller i fråga om en lokal som är tillgänglig för allmänheten. Om det finns synnerliga skäl att anta att föremålet finns hos någon annan, får polismannen bereda sig tillträde även dit. Åtgärden får endast i brådskande fall vidtas utan föregående beslut av eller Säkerhetspolisen. Vissa möjligheter att göra husrannsakan i allmänt brottsförebyggande syfte följer av 20 a § polislagen. Enligt paragrafen får en polisman genomsöka ett fordon eller en båt i den utsträckning det behövs för att söka efter vapen eller andra farliga föremål som är ägnade att användas vid brott mot liv eller hälsa, om det med hänsyn till omständigheterna kan antas att ett sådant föremål kan påträffas och förklaras förverkat enligt 36 kap. 3 § . Förverkande får enligt den senare bestämmelsen beslutas bl.a. i fråga om föremål som är ägnade att användas som vapen vid brott mot liv eller hälsa, om föremålen har påträffats under omständigheter som Prop. 2020/21:216 gav anledning att befara att de skulle komma till sådan användning. En särskild befogenhet att genomföra husrannsakan i den skyddande och förebyggande verksamheten regleras i 23 § polislagen. Paragrafen ger en polisman rätt att bereda sig tillträde till ett hus, rum eller annat ställe för att söka efter ett sprängmedel, vapen eller annat farligt föremål i syfte att avvärja eller bereda skydd mot brott som innebär allvarlig fara för liv eller hälsa eller för omfattande förstörelse av egendom. Det ska av särskilda skäl finnas en risk att något sådant brott begås på en viss plats och befogenheten gäller endast i anslutning till den platsen. Åtgärden får endast i brådskande fall vidtas utan föregående beslut av eller Säkerhetspolisen. 5Nya regler om husrannsakan i brottsförebyggande syfte 5.1En ny befogenhet att söka efter vapen och andra farliga föremål Regeringens förslag: Polisen ska få en ny befogenhet att i brottsförebyggande syfte söka efter vapen och andra farliga föremål i vissa utrymmen i eller i anslutning till flerbostadshus. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. och många kommuner hör till dem som uttryckligen välkomnar förslaget. Flera bostadsaktörer ingår också i denna grupp. Av dessa anger Bostadsrätterna och att det ligger i både fastighetsägarnas och de boendes intresse att brott i bostadshusen bekämpas. Vidare anför Fastighetsägarna och allmännytta att ägarna till fastigheterna rimligen får acceptera att polisen gör husrannsakan i de situationer som förslaget avser. anser både Fastighetsägarna och att det måste finnas en rätt till ersättning för eventuella skador som uppkommer genom åtgärden. är positivt till förslaget men tycker att det är angeläget att polislagen genomgår en bredare översyn. En remissinstans, , avstyrker förslaget. instämmer i att brottsligheten har förändrats på ett oroväckande sätt och ifrågasätter inte att förslaget rent allmänt kan stärka effektiviteten i brottsbekämpningen. Utifrån det som anges i promemorian är dock ändå tveksamt till om de grundläggande krav beträffande behov, effektivitet och proportionalitet som gäller för införandet av nya möjligheter att använda tvångsmedel är uppfyllda. Skälen för regeringens förslag Utvecklingen när det gäller skjutningar och sprängningar Våldet från kriminella har förändrats . Dödligt våld begås nu i en allt större utsträckning med skjutvapen. Skjutningarna har ökat betydligt till antalet och utförs dessutom ofta på offentliga platser. Ökningen kan till stor del kopplas till konflikter mellan kriminella grupperingar. Dessa konflikter har också lett till en ökad användning av explosiva varor, t.ex. sprängämnen. Enligt statistik från respektive inträffade 366 skjutningar och anmäldes 215 fall av allmänfarlig ödeläggelse genom sprängning 2020. När det gäller skjutningar är antalet det högsta sedan började föra statistik över skjutningar . Befogenheten att göra husrannsakan i fordon och båtar i brottsförebyggande syfte För att polisen ska kunna ingripa i ett tidigt skede för att förhindra vapenrelaterade våldsbrott har den redan vissa möjligheter att göra husrannsakan även i allmänt brottsförebyggande syfte. Det handlar om att en polisman, enligt 20 a § polislagen, får genomsöka ett fordon eller en båt i den utsträckning det behövs för att söka efter vapen eller andra farliga föremål som är ägnade att användas vid brott mot liv eller hälsa, om det med hänsyn till omständigheterna kan antas att ett sådant föremål kan påträffas och förklaras förverkat enligt 36 kap. 3 § . Bestämmelsen i 20 a § polislagen infördes och avsåg då endast fordon. Bakgrunden till införandet var att kriminella i en allt större utsträckning beväpnade sig och använde vapen vid allvarlig brottslighet och att de , i stället för att bära ett vapen på sig, förvarade det i ett fordon för att på så sätt minska risken för ett polisingripande (se prop. 2005/06:113 s. 22). Det bör införas en ny befogenhet att göra husrannsakan i brottsförebyggande syfte Som framgår ovan har brottsligheten förändrats på ett oroväckande sätt . Det är av största vikt att med olika åtgärder se till att denna utveckling vänds. Ett sätt att förbättra möjligheterna att förhindra att vapen och andra farliga föremål används vid våldsbrott är att utöka polisens befogenhet att söka efter sådana föremål i brottsförebyggande syfte. I promemorian redovisas polisens uppfattning att dagens regler om husrannsakan i fordon och båtar har kunnat användas i stor utsträckning och med goda resultat men att de har tappat i värde sedan kriminella börjat anpassa sitt beteende efter dem. Kriminellas benägenhet att göra det kan ha påverkats av de senaste årens straffskärpningar på vapenområdet. Enligt polisen förvaras vapen numera i stor utsträckning i eller i anslutning till flerbostadshus, på platser som det är svårare för polisen att komma åt. Att vapen göms på sådana ställen ifrågasätts inte av remissinstanserna, som bl.a. inkluderar flera bostadsaktörer. Med hänsyn till brottslighetens utveckling och till vad som kommit fram om på vilka ställen vapen och andra farliga föremål förvaras, anser regeringen att det finns ett påtagligt behov av att utöka polisens befogenhet Prop. 2020/21:216 att göra husrannsakan i brottsförebyggande syfte. också, i likhet med en stor majoritet av remissinstanserna, att en utökning av befogenheten på ett effektivt sätt skulle kunna förhindra att vapen används vid brott. Utökningen kräver inte att det först görs en sådan bredare översyn av polislagen som efterfrågar. Mot den här bakgrunden föreslår regeringen att polisen ska få en ny befogenhet att göra husrannsakan i brottsförebyggande syfte. Befogenheten föreslås vara begränsad till gemensamma utrymmen i eller i anslutning till flerbostadshus (se avsnitt 5.2). Det integritetsintrång som det innebär att polisen söker igenom ett sådant utrymme kan typiskt sett inte anses vara större än det som uppkommer när polisen söker igenom ett fordon eller en båt. Med hänsyn till vad som kan uppnås genom åtgärden och till att mindre ingripande alternativ saknas, anser regeringen därför att befogenheten, med den utformning som framgår nedan, är proportionerlig. Sammantaget bedömer regeringen alltså, trots den tveksamhet som ger uttryck för, att de grundläggande krav beträffande behov, effektivitet och proportionalitet som gäller för införandet av nya möjligheter att använda tvångsmedel är uppfyllda. Den nya befogenheten får också, liksom dagens möjligheter att göra husrannsakan i brottsförebyggande syfte, anses förenlig med regeringsformen och . Som Fastighetsägarna och uppmärksammar kan en husrannsakan leda till skador på egendom. Rätten till ersättning i sådana fall regleras genom lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder och det allmänna regelverket i skadeståndslagen (1972:207). Regeringens förslag: Polisens nya befogenhet att i brottsförebyggande syfte söka efter vapen och andra farliga föremål ska gälla gemensamma utrymmen i eller i anslutning till flerbostadshus. genomföras om det med hänsyn till omständigheterna kan antas att ett sådant föremål kan påträffas och förklaras förverkat enligt 36 kap. 3 § Åtgärden ska endast i brådskande fall få vidtas utan föregående beslut av eller Säkerhetspolisen. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens men har delvis en annan lagteknisk utformning. En skillnad är att promemorians förslag avser gemensamt tillgängliga utrymmen och innehåller ett undantag för sådana utrymmen som utgör någons En annan skillnad är att promemorians förslag inte uttryckligen reglerar Säkerhetspolisens beslutanderätt. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. Några remissinstanser tar upp vilka utrymmen i flerbostadshus som bör anger att det instämmer i bedömningen förslaget inte bör omfatta bostäder. 2020/21:216 effektiviteten hade förbättrats ytterligare om förslaget omfattat bostäder, men har förståelse för bedömningen att det hade inneburit en ökad risk för intrång i den personliga integriteten. allmännytta anser att en breddning av förslaget till privata förråd bör övervägas. framhåller att kommunens allmännytta gärna skulle se en sådan utvidgning. anser att det finns skäl att tydliggöra under vilka förutsättningar som befogenheten ska vara tillämplig. Myndigheten anser att vissa skrivningar i promemorian är oklara eller allmänt hållna och att det finns en risk för en godtycklig eller alltför extensiv användning. ombudsmän () konstaterar att förslaget är utformat på ett liknande sätt som dagens bestämmelser om husrannsakan och kroppsvisitation i brottsförebyggande syfte, bl.a. genom att grunden för tillämpningen av tvångsåtgärden utgörs av förverkandebestämmelsen i 36 kap. 3 § . JO hänvisar därför till uttalanden han gjort när han väckt frågan om dagens regler bör ses över samt tillägger att förslaget är avsett att kunna användas även i andra situationer än de som motiverat de befintliga bestämmelserna. JO anför att tillämpningen torde rymmas inom förverkandebestämmelsens ordalydelse men anser att den stämmer mindre väl överens med förarbetsuttalanden till bestämmelsen. Enligt JO görs det nu uttalanden till vägledning för tillämpningen av en befintlig bestämmelse, en metod han ifrågasätter lämpligheten av. Vidare tar JO, liksom , upp att det kan vara svårt att dra gränsen mellan fall där tvångsmedel får användas enligt polislagen och fall där förutsättningarna för sådana åtgärder i stället ska prövas enligt . När det gäller rätten att besluta om åtgärden noterar att förslaget, i den del det gäller Säkerhetspolisen, är utformat på ett annat sätt än vissa befintliga bestämmelser i polislagen. Vidare tar upp delegering av beslutanderätt inom polisen. Fastighetsägarna anför att polislagens regler om dokumentation behöver förtydligas och eventuellt kompletteras med en sekretessbestämmelse. En remissinstans, , avstyrker förslaget. är frågande både till hur polisen ska kunna avgöra om rätten till husrannsakan omfattar ett visst utrymme och till de krav som ska vara uppfyllda för att befogenheten ska få användas. anser också att det är oklart vilken information som skulle kunna läggas till grund för åtgärden och att det finns en stor risk för en felaktig och Skälen för regeringens förslag Vilka utrymmen ska få undersökas? Regeringen föreslår alltså att polisens befogenhet att i brottsförebyggande syfte söka efter vapen och andra farliga föremål ska utvidgas till vissa utrymmen i eller i anslutning till flerbostadshus. Frågan är då vilka sådana utrymmen som ska få undersökas. Enligt regeringen bör den nya befogenheten avse gemensamma utrymmen, t.ex. trappuppgångar, källargångar, tvättstugor, cykelrum, soprum och garage. Enligt vad som redovisas i promemorian är det ofta på sådana ställen som vapen och andra farliga föremål göms. I promemorians lagförslag kallas platserna gemensamt tillgängliga utrymmen. Eftersom det inte bör finnas något absolut krav på att ett utrymme rent faktiskt är tillgängligt för de boende eller en krets av dem för åtgärden, är det dock enligt regeringen bättre att i lagtexten tala om gemensamma utrymmen. Den nya befogenheten bör däremot inte avse enskilda utrymmen, t.ex. bostadslägenheter och privata förråd. Som konstateras i promemorian har framför allt bostadslägenheter ett sådant skyddsvärde att de inte bör omfattas av regleringen. Behovet av nya regler framstår också som störst när det gäller utrymmen som inte är enskilda eftersom det, inte minst på grund av de senaste årens straffskärpningar när det gäller vapenbrott och brott mot tillståndsplikten för explosiva varor, sannolikt är mer attraktivt för kriminella att förvara t.ex. skjutvapen och sprängämnen i utrymmen som saknar direkt koppling till en viss individ. En s.k. gästlägenhet får betraktas som ett enskilt utrymme när den används som bostad. Regeringen bedömer därför att det undantag som föreslås i promemorian för gemensamt tillgängliga utrymmen som utgör någons stadigvarande bostad inte behövs. Det kan tilläggas att regeringen anser att det saknas skäl att behandla fall där en gästlägenhet används som bostad en kortare respektive på olika sätt. Den nya befogenheten bör omfatta gemensamma utrymmen både i och i anslutning till flerbostadshus. Gemensamma utrymmen i anslutning till flerbostadshus kan bl.a. vara utrymmen i separata byggnader samt sådana områden utomhus, t.ex. gårdsplaner, som inte är tillgängliga för allmänheten (jämför 28 kap. 10 § ). I de flesta fall kommer det inte att vara särskilt svårt att avgöra om ett visst utrymme omfattas av den nya befogenheten. Även om det kan uppkomma gränsdragningsfrågor, delar regeringen därför inte advokatsamfunds farhågor om att det kommer att vara svårt för polisen att ta ställning till när befogenheten gäller. När ska utrymmena få undersökas? Regeringen anser att den nya befogenheten, i likhet med vad som anförs i promemorian, bör kunna användas i situationer där risken framstår som stor att vapen eller andra farliga föremål ska användas vid våldsbrott. Med denna grundläggande avgränsning ligger det nära till hands att utforma befogenheten på motsvarande sätt som dagens möjligheter att göra husrannsakan och kroppsvisitation i brottsförebyggande syfte. Polisens befogenhet enligt 20 a § polislagen att göra husrannsakan i fordon och båtar gäller, som redan beskrivits, i den utsträckning det behövs för att söka efter vapen eller andra farliga föremål som är ägnade att användas vid brott mot liv eller hälsa, om det med hänsyn till omständigheterna kan antas att ett sådant föremål kan påträffas och förklaras förverkat enligt 36 kap. 3 § . Befogenheten bygger alltså på en tillämpning av förverkandebestämmelsen, enligt vilken förverkande får beslutas bl.a. i fråga om föremål som är ägnade att användas som vapen vid brott mot liv eller hälsa, om föremålen har påträffats under omständigheter som gav anledning att befara att de skulle komma till sådan användning. Polisens befogenhet enligt 19 § andra 2020/21:216 stycket 1 polislagen att göra kroppsvisitation i brottsförebyggande syfte är konstruerad på motsvarande sätt. Kopplingen till förverkandebestämmelsen innebär att de befintliga befogenheterna gäller i situationer där risken typiskt sett framstår som stor att vapen eller andra farliga föremål ska användas vid våldsbrott. förarbetena anges vissa typexempel på sådana situationer, t.ex. att rivaliserande ungdomsgrupper konfronteras på allmän plats (se prop. 1982/83:89 s. 15–16, prop. 1986/87:115 s. 11–12 samt prop. s. 63). Typexemplen i förarbetena har inte avsetts vara uttömmande och vissa andra situationer där bestämmelserna måste kunna tillämpas uppkommer inte sällan i praktiken (se och , Polislagen En kommentar, trettonde upplagan, s. 157). Justitiekanslern () har ansett att även en mer allmän situation inom det berörda området kan motivera ett ingripande med stöd av bestämmelserna (se t.ex. JK:s beslut 2019, dnr 2088-19-4.3.2 m.fl.). På ett liknande sätt har JO ansett att den omständigheten att det inom ett visst område eller på en viss plats förekommer upprepad allvarlig våldsanvändning, t.ex. uppgörelser med användning av skjutvapen, mellan grupperingar som i organiserad form eller systematiskt begår allvarliga brott kan ha stor betydelse vid den bedömning som ska göras (se JO:s beslut , dnr 8911- Vissa ytterligare krav ställs dock för att befogenheterna ska få Förslaget om en ny befogenhet att göra husrannsakan i brotts- förebyggande syfte har sin bakgrund främst i de senaste årens utveckling när det gäller skjutningar och sprängningar. användas även utifrån en mer allmän situation inom ett visst område eller på en viss plats och även om risken att ett vapen eller annat farligt föremål