prop · H9031d6 · 2021-09-20 00:00:00 — 2021/22:1 Utgiftsområde 5 Utgiftsområde 5 – Internationell samverkan 1 Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................................. 2 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan.................................................................... Mål för utgiftsområdet.......................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................................... engagemang i internationella organisationer........................ Verksamhet för fredsbyggande och säkerhetsfrämjande ................ deltagande i internationell krishantering och Nedrustning och icke-spridning.......................................................... Forskning om säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning... Utvecklat samarbete inom .................................... Breddat samarbete med ....................................................... Covid-19-krisen har visat på vikten av nordiskt samarbete............ är ett fortsatt starkt varumärke.............................................. Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... Den årliga revisionens iakttagelser.................................................................... 1:1 Avgifter till internationella organisationer................................... 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet................................ 1:3 Nordiskt samarbete......................................................................... 2.9.41:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet.................................................................. 2.9.61:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning ............................. 2.9.71:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut 1:8 Bidrag till ().................................... 1:10 Information om i utlandet............................................. 1:11 Samarbete inom ............................................. 2021/22:1 Utgiftsområde 5 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt tabell 1.1. 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. 1:1 Avgifter till internationella organisationer 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, 1:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () 1:8 Bidrag till () 1:10 Information om i utlandet Summa anslag inom utgiftsområdet 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Summa beställningsbemyndiganden inom utgiftsområdet 2021/22:1 Utgiftsområde 5 2Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Utgiftsområdet omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Inom utgiftsområdet verkar två myndigheter: och . Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 05 Internationell samverkan 1:1 Avgifter till internationella organisationer 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke- 1:7 Bidrag till internationella 1:8 Bidrag till () 1:10 Information om i utlandet Totalt för utgiftsområde 05 Internationell 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 2.2 Förändringar av utgiftsramen –2024 för utgiftsområde 05 Internationell samverkan Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra utgiftsområden 2021/22:1 Utgiftsområde 5 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Utgiftsram 2022 realekonomiskt fördelad för utgiftsområde 5 Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för utgiftsområdet Internationell samverkan är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder (prop. 2008/09:1 utg.omr. 5, bet. 2008/09:UU1, rskr. 2008/09:122). 2.4Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder En rad olika faktorer bidrar till målet att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. Insatser som finansieras genom utgiftsområdet ska ses i ett sammanhang där även effekterna av andra offentliga insatser eller samverkan med berörda aktörer bidrar till måluppfyllelsen för utgiftsområdet. Det handlar om en bredd av samhälleliga kontakter och relationsskapande på olika nivåer, i olika forum, och med diplomatiska, politiska och ekonomiska medel. Utlandsmyndigheterna spelar här en central roll. förvaltningskostnader redovisas under utgiftsområde 1 . En bärande del av verksamheten inom utgiftsområdet utgörs av de principer och politiska prioriteringar som vägleder den förda politiken. Dessa är Agenda 2030, demokrati och mänskliga rättigheter, rättsstatens principer, dialog och medling, fred och säkerhet samt jämställdhet genom en feministisk utrikespolitik, som kommer till uttryck i regeringens årliga utrikesdeklaration. För utgiftsområdet finns följande indikatorer för utvecklingen på området och verksamhetens resultat: –Internationell krishantering och fredsfrämjande insatser: Antal utsända i civila och militära krishanterings- och fredsfrämjande insatser. –Forskning om säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning: internationella fredsforskningsinstituts och Utrikespolitiska institutets förekomst i medierapportering. –Exportkontroll: Handläggningstider för tillståndsärenden, antal avgjorda ärenden och omfattningen av tillsynsverksamheten. –Nordiskt samarbete: Antal undanröjda hinder för rörlighet över gränserna. 2021/22:1 Utgiftsområde 5 –Sverigefrämjande: Nation Brands index, Svenska institutets stipendier, alumner och alumnverksamhet samt antal institutioner utomlands som undervisar i svenska. Den resultatredovisning som lämnas i budgetpropositionen bygger huvudsakligen på resultat som avser 2020. I resultatredovisningen beaktas även resultatet av åtgärder som vidtagits i den utsträckning det finns relevant underlag tillgängligt. 2.5.1Sveriges engagemang i internationella organisationer I syfte att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder är engagerat i ett antal internationella organisationer. Arbetet är inriktat på bred internationell samverkan och samarbete. var en aktör i bl.a. (), Europeiska unionen (EU), , (), , och utveckling () och i sitt partnerskap med (Nato). De obligatoriska avgifterna finansieras från anslag 1:1 Avgifter till internationella organisationer och utgjorde av utgiftsområdet. Utvecklingen av utgifter på anslaget är framför allt beroende av förändringar i organisationernas arbete och valutakurser och lämnar litet utrymme för svensk påverkan. I tabell 2.4 redovisas andelen kostnader av de totala årliga utbetalningarna till de internationella organisationerna. Tabell 2.4 Avgifter för respektive organisation som finansieras av anslag 1:1 Avgifter till internationella organisationer Källa: Kammarkollegiet. FN är den främsta förvaltaren av en regelbaserad världsordning och en av de viktigaste arenorna för svensk utrikespolitik. FN har varit en central aktör i hanteringen av covid-19-pandemin. De svenska bidragen till FN:s reguljära budget har varit viktiga för att skapa den flexibilitet som krävs i en kris som covid-19. ledde tillsammans med förhandlingarna om en deklaration som antogs i samband med FN:s 75-årsjubileum. Deklarationen slår fast behovet av internationellt samarbete och vikten av effektiva multilaterala institutioner med FN i centrum. Med utgångspunkt i deklarationen och med stöd av pågår ett arbete med att ta fram rekommendationer om hur FN och det multilaterala samarbetet kan förstärkas och förbättras. Det omfattande reformarbetet som inleddes inom FN 2018 har fortsatt då en resolution antogs som ger vägledning för fortsatt effektiviseringsarbete. 2021/22:1 Utgiftsområde 5 varit en aktiv och tydlig röst för ett starkare och mer effektivt FN som är resurssatt och organiserat för att bättre tackla globala utmaningar och genomförandet av Agenda 2030. bidrog till en rad fredsfrämjande insatser i FN:s regi. Arbetet med generalsekreterarens initiativ för att utveckla FN:s fredsbevarande insatser – Action for Peacekeeping – fortsatte , där har en särskild roll i genomförandet av agendan för kvinnor, fred och säkerhet. fortsatte att vara en pådrivande kraft i FN:s konfliktförebyggande och fredsbyggande arbete, inklusive som medlem i FN:s fredsbyggande kommission och som en av de största givarna till FN:s fredsbyggande fond. har tagit initiativ till att mobilisera för mer finansiering till fredsbyggande samt bättre samordning mellan givare och fredsbyggande aktörer. har dessutom verkat för att konfliktförebyggande och fredsbyggande ska utgöra en integrerad del av den globala pandemiresponsen. bidrog även aktivt till översynen av FN:s fredsbyggande arkitektur som kulminerade i antagandet av nya resolutioner om hållbar fred. Som ett led i det fortsatta arbetet, som inleddes under medlemskap i 2017–18, har drivit på för ett effektivt genomförande av agendan för kvinnor, fred och säkerhet och har genomfört flera särskilda satsningar för att uppmärksamma 20-årsjubileet av säkerhetsresolutionen . 25-årsjubileet av Pekingplattformen uppmärksammades genom FN-initiativet Generation Equality där är en av ledarna för en global koalition för ekonomisk jämställdhet. EU är viktigaste utrikes- och säkerhetspolitiska plattform. Utvecklingen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken inom ramen för genomförandet av den globala strategin för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik fortsatte . deltog i 16 av EU:s 17 civila och militära krishanteringsinsatser och lämnade ett av de största personalbidragen till den civila krishanteringen . verkade för genomförandet av den så kallade civila pakten som syftar till att EU:s civila krishantering ska bli mer handlingskraftig, effektiv och flexibel. Som följd av ett svenskt initiativ invigde EU:s civila rådgivande insats i (EUAM) ett fältkontor i . Därutöver inrättades en ny militär insats i (Eunavfor MED ) med huvuduppgift att bidra till efterlevnaden av FN:s vapenembargo mot . antogs även EU:s nya och bredare handlingsplan för jämställdhet i unionens yttre förbindelser, Gender Action Plan III, där varit aktiv i arbetet. är ett säkerhetspolitiskt samarbetsorgan med 57 deltagande stater. Verksamheten omfattar bl.a. konventionell rustningskontroll, mänskliga rättigheter, rättssäkerhet och demokrati. är ordförande i . För svensk del präglades arbetet 2020 i hög grad av förberedelserna inför ordförandeskapet. Svenskt fokus var i övrigt fortsatt hantering av den ryska aggressionen mot och den ryska illegala annekteringen av och den konflikt som därmed har uppstått. Vidare agerade för att stötta rörelsefriheten för observatörsmission SMM i östra . stöttade även den s.k. Minskgruppen, ett etablerat förhandlingsformat inom , för att de skulle bistå parterna i att nå en hållbar lösning i konflikten kring . fokuserade också på att stärka jämställdhetsintegrering och lyfte särskilt fram agendan för kvinnor, fred och säkerhet. bidrog till den dialog som förs om 2021/22:1 Utgiftsområde 5 konventionell rustningskontroll och militärt förtroendeskapande. verkade för genomförande och modernisering av Wiendokumentet. Vidare verkade för genomförande och full efterlevnad av fördraget om observationsflygningar, OST. Trots de pågående ansträngningarna för att stärka fördragsefterlevnaden valde att lämna OST med hänvisning till att inte följde fördraget. bidrog också till att öka det civila samhällets möjligheter att delta i arbete, även om det på grund av pandemin inte var möjligt att genomföra den årliga konferensen om deltagarstaternas implementering av åtaganden avseende demokrati och mänskliga rättigheter. bidrog till att det politiska ansvarsutkrävandet kunde fortgå även då permanenta råd inte kunde ha fysiska sammanträden under pandemin. stöttade också processen för att utse en ny generalsekreterare och chefer för institutioner när mandaten löpte ut utan förlängning . har 47 medlemsstater och bedriver ett viktigt och värdefullt arbete för att främja mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. fortsatte att prioritera kärnområden: mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer och att stödja organisationens reformsträvanden. verkade för att det unika övervakningssystemet enligt och kan fungera väl. lämnade särskilt stöd till , för demokrati genom lag, konventionen mot våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen) och Gruppen av stater mot korruption (Greco). Som bidrag till upptakten av organisationens Världsforum för demokrati 2020 på temat demokrati och miljö/klimat, anordnade den svenska representationen i ett särskilt s.k. Democracy Talks på temat. Arbetet i präglades av covid-19-pandemin. I olika möten och förhandlingar värnade och drev jämställdhets- och rättighetsperspektivet i pandemiresponsen, och lyfte i detta sammanhang fram Istanbulkonventionen. Den ryska aggressionen mot , inklusive den illegala annekteringen av , präglade arbetet även . verkade för att stödja genom olika instrument och genom stöd till organisationens verksamhet och reformarbete i landet. bidrog också till reformarbete i bl.a. , , , och . Nato är en central aktör för europeisk säkerhet och integration samt för internationell krishantering. är ett partnerland till Nato. prioriterade målsättningar för partnerskapet är politisk dialog, övnings- och utbildningssamarbete och informationsutbyte, framförallt kopplat till säkerhetsläget i närområde. partnerskap med Nato fortsatte att utvecklas i linje med dessa målsättningar och inom ramen för vår status som (). verkade för ett fördjupat samarbete mellan EU och Nato på en rad områden såsom cybersäkerhet, civil krisberedskap och motverkande av hybridhot. förlängde även stödet till Natos utbildnings- och rådgivningsmission i (Resolute Support Mission), Natos insats i (Nato Mission in ) och till Natos insats i Kosovo (Kosovo Force). deltog som partnerland i såväl försvarssom utrikesministermöten . Försvarsbeslutet anger att bör samordna operationsplanering med , , , och Nato, vilket innebär att och bl.a. Nato fördjupar sitt samarbete ytterligare. har tillkännagett för regeringen det som utskottet 2021/22:1 Utgiftsområde 5 anför om Natooption (bet. 2020/21:UFöU4 punkt 4, rskr. 2020/21:133 och 134). Ärendet bereds i . Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Genom expertgranskningar och erfarenhetsutbyte mellan medlemsländerna söker lösningar på gemensamma utmaningar för en hållbar och inkluderande tillväxt och utveckling, högre levnadsstandard och en fungerande världshandel. rapporter, rekommendationer och granskningar fortsatte att tjäna svensk policyutveckling inom många politikområden, exempelvis dess utvärderingar av svensk ekonomi, regional utveckling och utvecklingssamarbete. Frågor om framtidens arbetsmarknad var alltjämt högaktuella i , liksom utvecklingen av det svenska Global Deal-initiativet i partnerskap med och . inriktade sitt analysarbete på effekterna och hanteringen av covid-19, vilket var till stöd för och övriga medlemsländer i arbetet med att hantera de negativa konsekvenserna av pandemin. 2.5.2Verksamhet för fredsbyggande och säkerhetsfrämjande Verksamhet för fredsbyggande och säkerhetsfrämjande finansieras från anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet inom utgiftsområde 5 och från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Genom stöd till mellanstatliga, multilaterala och enskilda organisationer för särskilda insatser och projekt bidrog till att främja konfliktförebyggande, freds- och säkerhetsfrämjande, medling, folkrätt och mänskliga rättigheter i vår omvärld . Stöden bidrog också till jämställdhet i linje med den feministiska utrikespolitiken samt till de globala målen för hållbar utveckling. Läget i vår omvärld försämrades med fler väpnade konflikter och hot mot mänskliga rättigheter, särskilt i ljuset av covid-19. Pandemin har inneburit avsevärda försämringar i människors levnadsvillkor globalt och förväntas leda till ökade spänningar i redan sköra samhällen, inklusive i konfliktländer, vilket inneburit ökade behov av insatser för att skapa förutsättningar för fredliga lösningar och hållbar utveckling, se diagram 2.1. FN har en central roll i detta arbete. Diagram 2.1 Antal väpnade konflikter i världen –2019 Aktörskap inom dialog och fredsprocesser fortsatte satsningen på dialog och fredsprocesser genom stöd till dialoginitiativ i , på Koreahalvön och på . Kvinnors och ungas deltagande på alla nivåer har varit en central prioritering för i detta arbete, 2021/22:1 Utgiftsområde 5 eftersom väl förankrade fredsavtal är mer hållbara. Genom stöd till () bidrog till institutets engagemang i dialog- och medlingsprojekt bl.a. i . Institutet bidrog till och kompletterade EU:s globala arbete för fred. gav stöd till arbete med bl.a. regionala dialoger i konfliktdrabbade områden. Svenskt expertstöd är efterfrågat ställde experter till förfogande för freds- och säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet till bl.a. FN-insatserna i och . Genom dessa experter bidrog till förbättrad mål- och mandatuppfyllelse för de mottagande organisationerna och insatserna. (FBA) tog 2020 fram riktlinjer för arbetet med agendan för kvinnor, fred och säkerhet för organisationen för Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (ECOWAS). 2.5.3Sveriges deltagande i internationell krishantering och fredsfrämjande insatser Målet med deltagande i fred- och säkerhetsfrämjande insatser är att förebygga, hantera och lösa kriser och konflikter och i förlängningen att bygga hållbar fred. utsända personal finansieras inom utgiftsområde 5 från anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet, utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, den del som enligt () räknas som bistånd. I det följande redogörs övergripande för resultaten av det svenska deltagandet i internationella fredsfrämjande insatser, finansierade under alla tre utgiftsområden. bidrag till internationell krishantering och fredsfrämjande insatser koncentrerades till regioner och konflikter som är prioriterade ur ett utrikes-, säkerhets- och biståndspolitiskt perspektiv. Även det försvars- och rättspolitiska perspektivet beaktades. bidrog till att internationella krishanterings- och fredsfrämjande insatser fortgick under utbrottet av covid-19, så långt det var möjligt med hänsyn till liv och hälsa. Pandemins utdragna förlopp har dock försvårat möjligheterna till personalförsörjning och fältverksamhet. Utsänd personal till närmare 50 insatser världen över bidrog 2020 med utsänd personal till närmare 50 civila och militära krishanterings- och fredsfrämjande insatser och andra internationella koalitioner under ledning av EU, FN, och Nato. Myndigheterna som deltog med personal var Försvarsmakten, , (FBA), Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), Kriminalvården, och . Utöver utsänd personal bidrog med expertis till de internationella organisationernas högkvarter – främst EU, och FN. Ett mindre antal experter var också knutna till EU:s och delegationer och kontor. Det totala antalet utsända från redovisas i tabell 2.5. Antalet utsända var omkring 510, men antalet tjänstgörande varierade från månad till månad. Antalet utsända har minskat med omkring 100 personer jämfört med , vilket förklaras av restriktioner kopplade till covid-19-pandemin. 2021/22:1 Utgiftsområde 5 Kvinnor, fred och säkerhet i internationell krishantering Samtliga utsändande myndigheter arbetade med jämställdhetsintegrering . var även drivande för nya åtaganden på jämställdhetsområdet inom ramen för EU:s civila krishanteringsinsatser. minskade andelen kvinnor i personalbidrag till civila insatser med en procentenhet till , men personalbidrag hade oftast en högre andel kvinnor jämfört med den totala andelen kvinnor från bidragsländerna i respektive insats. För de militära bidragen minskade andelen kvinnor med en procentenhet till , se tabell 2.5. Tabell 2.5 Antal utsända i civila och militära krishanterings- och fredsfrämjande insatser och andra internationella koalitioner samt fördelningen kvinnor män 2018-2020, fördelat per region Källor: , insatsstatistik civila insatser för , 2019 och 2020. Årsredovisning för Försvarsmakten , 2019 och 2020 (antal befattningar eller antal individer om dessa understiger antalet befattningar, andel män och kvinnor i procent på grund av personalrotation). I tabell 2.6 redovisas de svenska bidragen genom utsänd personal 2018–2020. Därefter beskrivs ett urval av insatser för att ge en bild av insatsernas resultat. Kostnaden för samlade engagemang 2020 var , varav för civila insatser som nästan uteslutande finansierats genom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. 2021/22:1 Utgiftsområde 5 Tabell 2.6 Utsänd personal i civila och militära krishantering- och fredsfrämjande insatser och andra internationella koalitioner 2018–2020 ()/MINUSCA säkerhetssektorreform (SSR) (DRK)/MONUSCO Stöd för rättsstatsuppbyggnad och Utbildning och rådgivning till Stöd för rättsstatsuppbyggnad och insats mot sjöröveri och för skydd av humanitära leveranser/HQ Resolve (OIR) Stöd utreda brott av ISIL /Hodeidah/UNMHA Stödja och övervaka genomförande av /Hodeidah/UNMHA Stödja och övervaka genomförande av Stöd för rättstatsuppbyggnad och kapacitet mot smuggling och trafficking samt bistå nödställda MED Operation ** Bidra till efterlevnaden av FN:s 2021/22:1 Utgiftsområde 5 Rättstatsstöd, främst polis Övervakning av stillestånd och verka för Rättstödsinsats mot bl.a. org. Kosovo/Mission in Demokrati, mänskliga rättigheter och Främst stöd till polis Observationer av konflikten och Gränsövervakning Gukovo/Donetsk Stabilisering, säkerhet och rättsstatsstöd Källa: , insatsstatistik för december månad 2018, 2019 respektive 2020 för civila insatser (totalen varierar , uppdelning kvinnor/män per insats kan erhållas av FBA). Årsredovisning för Försvarsmakten , 2019 och 2020 där max antal befattningar anges, exakt antal varierar något . Årsberättelse över GSFP-insatser, , 2020.Förklaring: *=ny insats 2020, **=nedlagd insats 2020 , , , och Säkerhetsläget i och den bredare Sahelregionen var fortsatt allvarligt . Genomförandet av fredsavtalet i har gått långsamt. genomfördes en militärkupp i landet. Efter kuppen initierade den regionala samarbetsorganisationen en förhandlingsprocess som ledde fram till en överenskommelse om en övergångsperiod för återgång till folkvalt styre. Det internationella samfundet ger ett omfattande stöd till . fortsatte 2020 sitt mångsidiga engagemang i landet.