prop · H9031d10 · 2021-09-20 00:00:00 — Regeringen har gett i uppdrag att ta fram förslag på ett begränsat antal befintliga indikatorer som bedöms relevanta för att följa upp några av de fem nationella målen för äldrepolitiken. Uppdraget ska redovisas (S2021/03340). Följande indikatorer och mått används för att följa utvecklingen: Den sociala barn- och ungdomsvården: –antal öppenvårdsinsatser och öppenvårdsform, –antal placerade barn samt placeringsform, –andel 17-åringar (flickor respektive pojkar) som varit placerade i familjehem eller hem för vård eller boende (HVB) under årskurs 9 och har behörighet att söka till nationellt program i gymnasieskolan, –andel anställda handläggare med socionomexamen och yrkeserfarenhet av socialt arbete med barnutredningar, erfarenhet av barnutredningar, erfarenhet av barnutredningar samt andel konsulthandläggare (årsarbete) inom social barn- och ungdomsvård. –antal mottagare och utbetalning av ekonomiskt bistånd, –andel biståndsmottagare som är långvariga mottagare (10–12 månader under ett kalenderår), –andel kommuner som har en aktuell överenskommelse om samverkan med Arbetsförmedlingen, –andel kommuner som genomfört individuella möten för utredning och planering med sammanboende vuxna i biståndshushållet. Missbruks- och beroendevården: –tillgängligheten till missbruks- och beroendevård utifrån väntetider. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 –antal personer i olika typer av hemlöshet, –typ av insats för beviljat bistånd vid hemlöshet. –andel kommuner som inom olika verksamhetsområden har en rutin för hur handläggare ska agera vid indikation på vuxnas utsatthet för våld av närstående, –andel kommuner som gör systematiska uppföljningar av insatser för brottsoffer, –andel kommuner som har rutiner för att säkra rätten till skolgången för barn i skyddat boende. –antal barn som är föremål för familjerättsliga insatser inom . –andel kommuner/stadsdelar som erbjuder minst ett manualbaserat föräldrastöd i grupp för barn med bråkigt/normbrytande beteende. har en tidigare indikator utgått medan tre indikatorer som bedöms svara mot målen för individ- och familjeomsorgen har tillkommit. Den indikator som utgår är Antal kommuner som använder standardiserade bedömningsinstrument för våld i nära relationer. Skälet är att närmast alla kommuner i Öppna jämförelser, förkortade ÖJ, uppger att de använder sådana instrument. Eftersom ÖJ primärt syftar till att främja verksamhetsutveckling är frågan inte längre motiverad. Till de nya indikatorerna hör Andel kommuner som erbjuder individuella möten för utredning och planering med sammanboende vuxna i biståndshushållet. Det bedöms vara ett sätt att visa om könsperspektiv beaktas i handläggningen. Frågan är angelägen för utrikes födda kvinnors etablering. Ytterligare en ny indikator är Andel kommuner som inom olika verksamhetsområden har en aktuell, skriftlig och på ledningsnivå beslutad rutin för hur handläggare ska agera vid indikation på att en vuxen person är utsatt för våld av närstående. En sådan rutin är viktig eftersom den som är utsatt för våld av närstående kan uppleva många hinder mot att röja sin utsatthet. Den är också en förutsättning för ett enhetligt arbetssätt inom berörd verksamhet. En tredje ny indikator är Andel kommuner/stadsdelar som erbjuder minst ett manualbaserat föräldrastöd i grupp för barn med bråkigt/normbrytande beteende. Indikatorn syftar till att skapa förutsättningar för barn och unga att få tillgång till likvärdiga manualbaserade behandlingsmetoder i öppenvården oavsett var i landet de bor och vem som ger insatserna. Inom avsnittet Funktionshinderspolitik (avsnitt 6) redovisas främst det sektorsövergripande arbetet för att genomföra och följa upp funktionshinderspolitiken. I resultatavsnittet som följer redovisas stödinsatser till personer med funktions- nedsättning. För att bedöma och redovisa utvecklingen och resultaten inom området används ett antal resultatindikatorer. Dessa indikatorer är nedbrutna på kvinnor och män respektive flickor och pojkar enligt följande: 2021/22:1 Utgiftsområde 9 –antal personer med funktionsnedsättning med insatser enligt LSS och SoL och kostnader för detta, –andel personer som uppger att de får bestämma över saker som är viktiga och som känner trivsel och trygghet i gruppbostad och servicebostad enligt LSS, –antal anmälningar enligt SoL och LSS, –antal personer och antal beviljade timmar med assistansersättning och kostnader för assistansersättning, och –antal personer som beviljats bilstöd och kostnader för bilstöd. Insatser med anledning av covid-19 Utbrottet av covid-19 innebar mycket stora påfrestningar på samhället. Inspektionen för vård och omsorg () genomförde två nationella tillsyner av verksamhet inom äldreomsorgen kopplade till pandemin. I tillsynen av vård och behandling med avseende på covid-19 på särskilda boenden för äldre pekade på brister på ett antal punkter. Bristerna hade främst att göra med regionernas ansvar för den medicinska vården och behandlingen. pekade på att även kommunerna brustit i sin del av ansvaret, främst när det gällde bemanning och kompetens (Inspektionen för vård och omsorg, Vad har sett 2020, 2021). Regeringen har gett i uppdrag att utveckla riskanalyser samt analysera och tillvarata myndighetens iakttagelser inom både tillsyns- och tillståndsverksamheten under utbrottet av covid-19. Uppdraget ska bidra till lärande och till att stärka förutsättningarna för säkerhet och kvalitet inom svensk vård och omsorg och slutredovisas (S2020/03321). Regeringen tillsatte en kommitté i form av en kommission, , för utvärdering av de åtgärder som vidtagits för att begränsa spridningen av sjukdomen covid-19 (dir. 2020:74). I delbetänkande Äldreomsorgen under pandemin (SOU 2020:80) som presenterades konstaterades att äldreomsorgen var illa för att hantera en pandemi till följd av välkända strukturella brister. Regeringen och statliga myndigheter satte in ett antal åtgärder för att minska riskerna för smittspridning i äldreomsorgen. Enligt kommissionens bedömning var dessa sena, trots tidig information om att äldre personer var särskilt utsatta, och åtgärderna var i flera avseenden även otillräckliga. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att föreslå en äldreomsorgslag som kompletterar socialtjänstlagen med särskilda bestämmelser om vård och omsorg om äldre och som innehåller bestämmelser om en nationell omsorgsplan. Utredaren fick vidare i uppdrag att överväga och lämna förslag som stärker tillgången till medicinsk kompetens inom äldreomsorgen och på den kommunala ledningsnivån. Uppdraget ska redovisas . Efter att ha förlängts upphörde förordningen (2020:163) om tillfälligt förbud mot besök i särskilda boendeformer för äldre för att förhindra spridningen av sjukdomen covid-19 att gälla, och det bedömdes vara tillräckligt med föreskrifter och allmänna råd från respektive . Med hänsyn till den snabbt ökande smittspridningen av covid-19 beslutade regeringen emellertid förordningen (2020:979) om tillfälligt förbud mot besök i särskilda boendeformer för äldre för att 2021/22:1 Utgiftsområde 9 förhindra spridningen av sjukdomen covid-19. Förordningen gav möjlighet att besluta om lokala besöksförbud på äldreboenden. Denna förordning upphörde . Pensionärsorganisationerna fyller en viktig funktion för att motverka isolering under covid-19-pandemin. För att stärka deras arbete har regeringen höjt statsbidraget till organisationerna med . Med det tillskottet för att bryta äldres isolering uppgår därmed stödet till totalt . Regeringen har 2020 även fördelat 67 miljoner till organisationer som bidrar till att motverka ofrivillig ensamhet bland äldre (se utg.omr 17 avsnitt 16 Politik för det civila samhället). Insatser för personer med funktionsnedsättning Regeringen har förtydligat villkoren för habiliteringsersättning (dnr S2020/04097) vilket inneburit att deltagare i daglig verksamhet getts möjligheter att få ersättning även när de varit förhindrade att delta i verksamheten beroende på egen sjukdom eller sjukdom bland personalen. Det kan även bero på att kommunen med anledning av risken för smitta inte har möjlighet att erbjuda daglig verksamhet eller inte kan erbjuda verksamheten i den omfattning som normalt bedrivs. Utbrottet av covid-19 har inneburit att privata utförare av personlig assistans i vissa fall har behövt vidta extra åtgärder för att säkra arbetsmiljön. Regeringen beslutade därför om en förordning (SFS 2020:1003) om statsbidrag för kostnader som avser personlig skyddsutrustning för personliga assistenter till följd av sjukdomen covid-19 för att göra det möjligt att betala ut ersättning för skyddsutrustning till personliga assistenter. Ersättning betalade ut och möjlighet att ansöka om ersättning har förlängts till . Totalt har avsatts för ändamålet –2021. Insatser inom individ- och familjeomsorgen En undersökning utförd av visar att orosanmälningar som gäller barn ökade med . Ökningen låg i linje med utvecklingen och såg generellt andra orsaker bakom ökningen än sådant som direkt kan härledas till pandemin. fanns det stora lokala variationer. Vissa slags anmälningar var direkt relaterade till pandemin och berörde ofta barn i redan utsatta familjer samt barn i socioekonomiskt utsatta områden. Var femte anmälan kom från skolan och rörde bl.a. anmälningar om skolfrånvaro som på olika sätt var relaterade till pandemin. Flera kommuner har även sett fler anmälningar om ungdomar som bråkar, tar droger eller begår brott i kölvattnet av stängda gymnasieskolor och fritidsgårdar eller inställda aktiviteter och sommarjobb. Vissa kommuner upplever också att anmälningar som rör vårdnadshavarens missbruk och psykiska ohälsa ökat. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har på uppdrag av regeringen analyserat vilka konsekvenser som covid-19-pandemin fått och vilka konsekvenser som kan väntas för verksamheter inom individ- och familjeomsorg. I uppdraget framkom bl. a att arbetsformerna har behövt ändras under pandemin och att digitaliseringen (bl.a. användningen av digitala verktyg för möten) har kommit långt , att konsekvenserna till och med oktober månad blev mindre än befarat, att de nya mötesformerna till viss del har medfört förbättringar, men att distansen också utgör en risk för minskad kvalitet i det sociala arbetet och inte upplevs som långsiktigt hållbar för alla. Vidare framkom att pandemin sannolikt kommer att leda till ett ökat behov av stöd från . 2021/22:1 Utgiftsområde 9 fick i uppdrag att fördela i statsbidrag till organisationer som arbetar med barn i utsatta situationer och ett lika stort belopp i bidrag till organisationer som arbetar med våldsutsatta kvinnor, barn och hbtqi-personer, mot våld i nära relationer och mot hedersrelaterat våld och förtryck. Bidraget syftade till att stödja organisationernas arbete för att möta ökad utsatthet med anledning av utbrottet av covid-19. fick myndigheten i uppdrag att fördela i statsbidrag till kommuner för avgiftsfria och smittsäkra lovaktiviteter för barn och unga i åldern 6–, . Bidraget syftar till att stödja kommunerna att arrangera smittsäkra aktiviteter under lovtillfällen samt stimulera flickors och pojkar deltagande, främja integration och motverka segregation. (se utg.omr 13 avsnitt 3 Nyanlända invandrares etablering respektive avsnitt 6 Segregation). fick Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) uppdraget att fördela i statsbidrag till insatser för människor i socialt särskilt utsatta situationer under covid-19-pandemin 2020. Se vidare utgiftsområde 17 avsnitt 16 Politik för det civila samhället. Under pandemin har arbetslösheten ökat vilket kan innebära ett ökat behov av ekonomiskt bistånd. fick Kommuner och Regioner för att sprida kunskap och erfarenheter från sitt utvecklingsarbete och ge kommuner stöd för att bryta långvarigt bistånd samt att automatisera handläggningsprocessen inom ekonomiskt bistånd. Vid en jämförelse med 2019 kan det konstateras att kommunernas sammanlagda kostnader har ökat med (se tabell 7.1). Den största delen av kommunernas kostnader för vård och omsorg om äldre gäller särskilt boende. Tabell 7.1 Kommunens kostnader för vård och omsorg om äldre Vård och omsorg i Vård och omsorg i Anm.: Siffrorna härrör och är preliminära. Källa: , Statistikdatabasen och regionernas verksamhetsindelade bokslut, 2020, Rikstotal, RS för kommuner. I budgetpropositionen 2021 beslutades om fyra extra miljarder för att säkerställa en god vård och omsorg om äldre personer. Året innan avsattes för att förstärka äldreomsorgen. uppföljning visar att dessa i huvudsak har använts inom särskilda boenden och hemtjänst och då för personalkostnader, kompetensutveckling av personal samt till utrustning, system, hjälpmedel och verktyg (2020, Redovisning av stimulansmedel för förstärkning av äldreomsorgen [S2019/02959, S2019/05315]). Antalet återstående år med god hälsa ökar i Ett av målen för regeringens äldrepolitik är att äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag. Antalet återstående år med god hälsa (Healthy life years, HLY) har ökat i , från 2021/22:1 Utgiftsområde 9 2014 till 2019 (se tabell 7.2). placerade sig högst i EU för både kvinnor och män, med 15,8 respektive 15,6 HLY. tillhör också de länder i världen där risken är som allra lägst att dö (, Folkhälsans utveckling, Årsrapport ). har medellivslängden för både kvinnor och män minskat något som en följd av pandemin. Kvinnornas medellivslängd 2020 har minskat med jämfört med och är . Männens medellivslängd har minskat med och är (, 2021). Tabell 7.2 Antal återstående år med god hälsa Anm.: Då indikatorn ändrats, redovisas inte statistik . Källa: , Healthy life years, HLY, 2014–2019. Antal äldre och andelen äldre med hemtjänst och särskilt boende Antalet kvinnor och män med hemtjänst har ökat jämfört med , medan antalet äldre som bor i särskilt boende har minskat. är den långsiktiga trenden att färre män och kvinnor totalt sett är i behov av äldreomsorg, då andelen minskat både inom hemtjänst och särskilt boende. Antal och andel äldre med äldreomsorg har minskat 2020 jämfört med både när det gäller hemtjänst och särskilt boende (se tabell 7.3, Tabell 7.4, Tabell 7.5 och Tabell 7.6). Detta är en tydlig effekt av covid-19 som bl.a. ledde till intagningsstopp på de särskilda boenden där det fanns smitta. Tabell 7.3 Antalet med hemtjänst* Antal kvinnor och män Anm.: *Antal med pågående beslut om insats (någon månad ). Källa: , Registret över insatser enligt socialtjänstlagen till äldre och personer med funktionsnedsättning. Tabell 7.4 Antalet i särskilt boende* Antal kvinnor och män Anm.: * Antal med pågående beslut om insats (någon månad ). Källa: , Registret över insatser enligt socialtjänstlagen till äldre och personer med funktionsnedsättning. Tabell 7.5 Andel av befolkningen med hemtjänst* Anm.: * Antal med pågående beslut om insats (någon månad ) delat med befolkningen i samma åldersgrupp som levt (befolkningen plus döda ). Källa: , Registret över insatser enligt socialtjänstlagen till äldre och personer med funktionsnedsättning. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Tabell 7.6 Andel av befolkningen i särskilt boende Anm.: * Antal med pågående beslut om insats (någon månad ) delat med befolkningen i samma åldersgrupp som levt (befolkningen plus döda ). Källa: , Registret över insatser enligt socialtjänstlagen till äldre och personer med funktionsnedsättning. : folkmängd , antal döda (SCB referenskoder BE101N1; BE0101D8). Stöd för utveckling av kvalitet i vård och omsorg om personer med demenssjukdom Regeringens satsningar inom demensområdet syftar bl.a. till att kvinnor och män med demenssjukdom trots sjukdomen ska kunna leva ett aktivt liv, ha inflytande i samhället och över sin vardag samt ha tillgång till god vård och omsorg. har fått i uppdrag att fördela till landets kommuner för att säkerställa en god vård och omsorg av personer med demenssjukdom samt för att motverka ensamhet bland äldre (S2019/05315, S2020/09593). Uppdragen ska redovisas till regeringen respektive . Regeringen har höjt Svenskt Demenscentrums årliga statsbidrag med 6 miljoner för att stärka centrumets arbete på lång sikt och därutöver beviljat medel till ett pågående projekt med syfte att införa ett standardiserat insatsförlopp för personer med demenssjukdom i fem kommuner (S2020/02726). Uppdraget ska redovisas . Kvalitetsregistren och har beviljats medel, vilket bidragit till förbättringsarbeten i kommuner och minskat förekomsten av beteendemässiga störningar och psykologiska symtom vid demenssjukdom (BPSD). försummas ofta munhälsan hos personer med en demenssjukdom och följden kan bli karies och infektioner. Regeringen har därför gett i uppdrag att ta fram och sprida ett stöd med syfte att främja insatser för god munhälsa för kvinnor och män med en demenssjukdom (S2020/05411/). De flesta äldre känner sig trygga med hemtjänst och i särskilt boende Ytterligare ett av målen för regeringens äldrepolitik är att äldre ska kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende. mäter andelen äldre som upplever att det är mycket tryggt eller ganska tryggt att bo hemma med stöd från hemtjänstpersonal respektive i särskilt boende. Denna andel har legat på ungefär samma nivå . Inom särskilt boende har den dock minskat från 2020 (se tabell 7.8). Kvinnor upplever i något lägre utsträckning än män att det är tryggt att bo hemma med stöd från personal. Tabell 7.7 Andel äldre som upplever att det är mycket tryggt eller ganska tryggt att bo hemma med stöd från personal Källa: , Enkätundersökningen ”Vad tycker de äldre om äldreomsorgen?”. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Tabell 7.8 Andel äldre som upplever att det är mycket tryggt eller ganska tryggt att bo i särskilt boende Källa: , Enkätundersökningen ”Vad tycker de äldre om äldreomsorgen?”. Person med hemtjänst möter 15 anställda Att en äldre kvinna eller man, i största möjligaste mån, får vård och omsorg av samma personal kan bidra till ökad trygghet och bibehållet oberoende. publicerar hur många personer en enskild person med hemtjänst möter . har det skett en gradvis ökning , från 13 till 16 (se tabell 7.9). är antalet 15, vilket är en liten minskning i jämförelse med 2019. Det finns dock stora skillnader mellan kommunerna och siffran varierar från 7 till 23 personer för (Öppna jämförelser 2020 – Vård och omsorg om äldre, 2020). Tabell 7.9 Antalet hemtjänstpersonal som den enskilde möter Källa: Kommuner och Regioner, SKR, Kommun- och landstingsdatabasen (). Väntetider och brist på platser i särskilt boende En plats i ett särskilt boende kan bl.a. bidra till att äldre kan åldras i trygghet och ha tillgång till god vård och omsorg. Väntetiden på att få flytta till ett särskilt boende för äldre har ökat 2008 2020. Dock är det en minskning jämfört med . Insatsen biståndsbedömt trygghetsboende infördes och syftar till att öka tryggheten för äldre personer som inte är trygga med att bo kvar hemma. Totalt 24 kommuner uppger bostadsmarknadsenkät att de har infört boendeformen biståndsbedömt trygghetsboende vilket är en ökning med 10 kommuner jämfört innan. bostadsmarknadsenkät från visar att 68 kommuner bedömer att de har ett underskott på särskilda boendeformer för äldre, vilket är en minskning med 41 kommuner jämfört med året innan (se tabell 7.10). har på regeringens uppdrag beskrivit behoven av och tillgången till särskilda boendeformer för äldre. Myndigheten uppger att den utveckling som setts med en minskad andel äldre i särskilt boende i sig inte behöver vara problematisk om det innebär att kommunerna erbjuder andra insatser som tillgodoser de vård- och omsorgsbehov som finns. Det är dock problematiskt att äldre personer får vänta allt längre på att få sitt beslut om särskilt boende verkställt och att vissa kommuner uppger att de har brist på bostäder i särskilt boende både och även på (2021, Behov av och tillgång till särskilda boendeformer för äldre). Tabell 7.10 Läget på bostadsmarknaden gällande särskilda boendeformer (SÄBO) för äldre personer Utbud av särskilda bostäder för äldre. Källa: , bostadsmarknadsenkät –2021. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 De flesta äldre upplever att de alltid eller oftast bemöts på ett bra sätt Ett av de riksdagsbundna målen för äldreomsorgen är att äldre ska bemötas med respekt. I årliga enkätundersökning ”Vad tycker de äldre om äldre- omsorgen” ställs frågor om bemötande. Andelen äldre som upplever att de alltid eller oftast bemöts på ett bra sätt i hemtjänst eller i särskilt boende ligger på en hög nivå (se tabell 7.11 och Tabell 7.12). Andelen varierar dock mellan olika kommuner, från 83 till 100 i hemtjänst samt från 85 till 100 i särskilt boende (Öppna jämförelser 2020 – Vård och omsorg om äldre, 2020). Tabell 7.11 Andel äldre som upplever att de alltid eller oftast bemöts på ett bra sätt i hemtjänst Källa: , Enkätundersökningen, ”Vad tycker de äldre om äldreomsorgen?”. Tabell 7.12 Andel äldre som upplever att de alltid eller oftast bemöts på ett bra sätt i särskilt boende Källa: , Enkätundersökningen, ”Vad tycker de äldre om äldreomsorgen?”. Personalen har alltid eller oftast tid att utföra sitt arbete Regeringens äldrepolitik syftar till att äldre ska ha tillgång till en god vård och omsorg. Ett sätt att uppskatta detta är att fråga äldre om de anser att personalen inom äldreomsorgen har tillräckligt med tid för att kunna utföra sitt arbete. Inom märks totalt sett ingen skillnad (se tabell 7.13). En högre andel män än kvinnor uppger att personalen alltid eller oftast brukar ha tillräckligt med tid för att kunna utföra sitt arbete både i hemtjänst och särskilt boende. En liten förbättring har skett i särskilt boende, då andelen äldre som uppger att personalen alltid eller oftast brukar ha tillräckligt med tid för att kunna utföra sitt arbete ökat från (se tabell 7.14). Tabell 7.13 Andel äldre som uppger att personalen alltid eller oftast brukar ha tillräckligt med tid för att kunna utföra sitt arbete i hemtjänst Källa: , Enkätundersökningen, ”Vad tycker de äldre om äldreomsorgen?”. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Tabell 7.14 Andel äldre som uppger att personalen alltid eller oftast brukar ha tillräckligt med tid för att kunna utföra sitt arbete i särskilt boende Källa: , Enkätundersökningen, ”Vad tycker de äldre om äldreomsorgen?”. Liten minskning av riskförebyggande åtgärder i särskilt boende I strävan efter att erbjuda en god vård och omsorg om äldre är förebyggande arbete viktigt. Genom att arbeta förebyggande kan tidpunkten för behov av mer ingripande vård- och omsorgsinsatser skjutas fram och livskvaliteten för den äldre personen öka. Arbetet med att förebygga fall, undernäring, trycksår och nedsatt munhälsa är särskilt viktigt. På riksnivå arbetade av kommunerna systematiskt med att identifiera och åtgärda risker för äldre i särskilt boende 2020, vilket är en liten minskning jämfört med året innan (se tabell 7.15). Indikatorn beskriver andel personer i särskilt boende som först har bedömts ha en risk och där minst en åtgärd utförts, vilket innebär att av de personer som bedömts ha en risk inte fått någon åtgärd registrerad. Tabell 7.15 Andel personer som efter bedömd risk erhållit riskförebyggande åtgärder i särskilt boende 1Ny mätperiod , därmed ej helt jämförbart . Källa: Senior alert Som ett led i att minska antalet fallolyckor har haft i uppdrag att dels informera äldre kvinnor och män om vad de själva kan göra för att förhindra fallolyckor, dels utbilda personal inom vård och omsorg i fallprevention. har sedan uppdragets början gjort en årlig kännedomsundersökning om fallolyckor. I den framgår att kännedomen om fall som den främsta orsaken till dödsfall på grund av olycka ökat i åldersgruppen . angav av de tillfrågade fallolyckor som den vanligaste olyckstypen som leder till dödsfall jämfört (2021, Fallprevention, Utbildning och stöd till personal i vård och omsorg samt information till äldre – slutredovisning). har antalet personer per 1 000 invånare som drabbas av fallskador i åldersgruppen minskat något, från 61 till 59.