prop · H9031d12 · 2021-09-20 00:00:00 — Vid beräkning av särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd ska som skälig bostadskostnad anses högst för den som är ogift och för den som är gift. Den skäliga levnadsnivån inom förmånerna särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd ska höjas till 1,5357 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och till 1,2353 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Ändringarna ska träda i kraft . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla i fråga om bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd som avser tid före ikraftträdandet. Skälen för regeringens förslag: Bostadstillägg kan lämnas till den som får sjukersättning, aktivitetsersättning, ålderspension eller änkepension. Bostadstillägget är inkomstprövat och prövas mot i princip alla inkomster och mot förmögenhet. Det är således riktat till personer som har små ekonomiska marginaler när bostadskostnaden är betald. Bostadskostnaden är ofta en av de största månadsutgifterna och bostadstillägget har därför för många av dem som får förmånen stor betydelse för att de ska kunna nå en rimlig ekonomisk standard. För att stärka den ekonomiska situationen för dessa individer föreslår regeringen en höjning av bostadstillägget. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 Höjt bostadskostnadstak för ålderspensionärer I syfte att skapa en bättre följsamhet med boendekostnaderna i samhället höjdes bostadskostnadstaket i bostadstillägget från till för pensionärer (prop. 2018/19:134). Denna förändring har bland annat underlättat för personer som velat flytta till anpassat boende eller som har fått en höjd hyra till följd av exempelvis renoveringar. Som ett led i att ytterligare förbättra för gruppen pensionärer med bostadstillägg och höga bostadskostnader föreslår regeringen att bostadskostandstaket i bostadstillägget höjs från till . För den enskilde innebär detta att det går att få bostadstillägg för bostadskostnader . Enligt nuvarande regelverk är ersättningsgraderna i bostadstillägget för den som är ogift för bostadskostnader , för bostadskostnader , och för bostadskostnader . Hälften av beloppen gäller för den som är gift. Syftet med de olika ersättningsnivåerna är att individen förväntas bekosta något mer av bostadskostnaden själv om han eller hon bor i en dyrare bostad samt att det finns ekonomiska incitament för individen att kunna påverka sin ekonomi genom att, när det är möjligt, välja en billigare bostad (prop. 2018/2019:134 s. 18 och 19). Ersättningsgraden kommer enligt regeringens förslag att vara mellan och . Hälften av beloppen gäller för den som är gift. Detta ger ett viktigt ekonomiskt tillskott till dem med bostadstillägg och höga bostadskostnader som de ekonomiska incitamenten för dem att, om möjligt, sänka sin bostadskostnad kvarstår. Höjt konsumtionsstöd för ålderspensionärer En del av bostadstillägget för ålderspensionärer är ett så kallat konsumtionsstöd, vilket innebär att det inte är direkt kopplat till bostadskostnadens storlek. En fördel med konsumtionsstödet är att det ger lika stor ersättning till alla pensionärer med bostadstillägg. Det innebär att även hushåll med låga bostadskostnader får del av förstärkningar av konsumtionsstödet, vilket gör att det är fördelningsmässigt träffsäkert. Regeringens förslag innebär att konsumtionsstödet höjs med för ogifta och för gifta. Det medför att konsumtionsstödet höjs från till för ogifta. För gifta höjs konsumtionsstödet från till . Höjt bostadskostnadstak för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning Taket för bostadskostnad vid beräkning av bostadstillägg för pensionärer höjdes från till fr.o.m. . Taket för bostadskostnad vid beräkning av bostadstillägg för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning är oförändrat på . Många personer med sjukersättning och aktivitetsersättning har fått höjda boendekostnader som inte bostadstillägget har anpassats till. För att bostadstillägget bättre ska täcka bostadskostnaderna även för mottagare av sjukersättning och aktivitetsersättning föreslår regeringen att bostadskostnadstaket vid beräkningen av bostadstillägg till den som inte har fyllt ska höjas till för den som är ogift och till för den som är gift. Därmed stärks den ekonomiska tryggheten för personer som drabbas av långvarigt nedsatt arbetsförmåga och den ekonomiska utsattheten minskar. Vid beräkning av bostadstillägg för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning beaktas av bostadskostnaden för den som är ogift och för den som är gift. av bostadskostnaden mellan och för den som är ogift och mellan och för den som är gift. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 föreslagna höjningen av bostadskostnadstaket innebär att av bostadskostnaden beaktas mellan och för den som är ogift och mellan och för den som är gift. Följdändringar i nivåerna för skälig levnadsnivå och skälig bostadskostnad i särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd För de personer som har höga bostadskostnader och låga inkomster kan även särskilt bostadstillägg ges i bostadstillägget. Därtill finns förmånen äldreförsörjningsstöd som kan lämnas till personer . Särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd har högre grad av inkomstprövning, vilket i praktiken kan innebära att en höjning av bostadstillägget neutraliseras av en motsvarande sänkning i det särskilda bostadstillägget eller äldreförsörjningsstödet. För att förslagen ska ge även dessa grupper som har de minsta ekonomiska marginalerna en höjd disponibel inkomst föreslår regeringen att nivåerna för skälig bostadskostnad och skälig levnadsnivå höjs. Regeringen föreslår därför att den skäliga levnadsnivån höjs till 1,5357 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och till 1,2353 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Höjningen av den skäliga levnadsnivån motsvarar höjningen av bostadstillägget. Som en följd av det höjda bostadskostnadstaket i bostadstillägget höjs även den skäliga bostadskostnaden för det särskilda bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet till för ogifta och till för gifta. Denna följdändring innebär att nivån för skälig bostadskostnad blir densamma oavsett ålder. Ändringarna föreslås träda i kraft och gälla för bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd som avser tid från och med ikraftträdandet. Detta gäller även pågående ersättningsärenden som löper över /22. Äldre bestämmelser bör fortfarande gälla för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. Konsekvenser för individer och statens budget Förslaget om höjt konsumtionsstöd inom bostadstillägget innebär att personer som har fyllt och som enligt gällande regler har bostadstillägg kommer att få ett högre bostadstillägg oavsett vilken bostadskostnad de har. När det gäller förslaget om att höja taket för pensionärer så innebär det att pensionärer med en bostadskostnad kommer att få ett högre bostadstillägg. Båda förslagen innebär att det kan tillkomma personer som får rätt till bostadstillägg, men som med gällande regler inte har rätt till det. Personer med sjuk- eller aktivitetsersättning som har bostadstillägg och har en bostadskostnad kommer att få ett högre bostadstillägg. Förslagen avseende pensionärer innebär att den disponibla inkomsten höjs för 350 000 personer, varav knappt 20 000 är tillkommande som inte har bostadstillägg enligt gällande regler. För pensionärer som har en bostadskostnad kommer bostadstillägget att öka med maximalt och för personer med bostadskostnad på eller mer kommer den högsta ökningen av bostadstillägget att bli . Förslagen innebär högre utgifter för statens budget med totalt . Kostnaden för bostadstillägg till pensionärer (inklusive särskilt bostadstillägg till pensionärer) ökar med och kostnaden för äldreförsörjningsstöd 2021/22:1 Utgiftsområde 11 Utgifterna för bostadstillägg till personer med sjukersättning och aktivitetsersättning beräknas öka med till följd av förslagen. Under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom föreslås även höjd garantinivå i sjukersättning och aktivitetsersättning. Förslagen om höjd garantinivå och förbättrat bostadstillägg beräknas sammantaget innebära att 85 000 män och 110 000 kvinnor får en förbättrad individuell disponibelinkomst. Den samlade effekten för kommunerna av dessa förslag och den följdändring om höjt minimibelopp som föreslås i utgiftsområde 9 redovisas i avsnitt 6.6 i utgiftsområde 9. Förslagen innebär en ökad administration för i form av itutveckling och volymökningar. föreslås därför tillföras 2022 och . Förslaget om höjt bostadskostnadstak innebär viss it-utveckling för . Kostnaden för denna it-utveckling är marginell. Förslagen avseende pensionärer innebär att 248 000 kvinnor och 102 000 män kommer att få en högre disponibel inkomst. Det innebär att förslagen gynnar fler kvinnor än män. Fler kvinnor än män har sjukersättning eller aktivitetsersättning och fler kvinnor än män har bostadstillägg. Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken 74 kap. 11 § I paragrafen regleras den högsta bostadskostnaden som kan ingå vid beräkning av äldreförsörjningsstöd för den som är ogift. Ändringen innebär att detta beloppstak höjs med , från till . 74 kap. 12 § I paragrafen regleras den högsta bostadskostnaden som kan ingå vid beräkning av äldreförsörjningsstöd för den som är gift. Ändringen innebär att detta beloppstak höjs med , från till . 74 kap. 15 § I paragrafen regleras beräkning av skälig levnadsnivå i övrigt , dvs för levnadskostnader som inte inbegriper bostadskostnad. Ändringen innebär en höjning från en tolftedel av 1,486 prisbasbelopp till en tolftedel av 1,5357 prisbasbelopp för den som är ogift, och från en tolftedel av 1,2105 prisbasbelopp till en tolftedel av 1,2353 prisbasbelopp för den som är gift. 102 kap. 22 § I paragrafen finns bestämmelser om hur stor del av bostadskostnaden som ska beaktas vid beräkningen av bostadstillägget till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller . Ändringen i andra stycket innebär att det tak upp till vilket av bostadskostnaden beaktas höjs från till för den som är ogift och från till för den som är gift. Det betyder att av bostadskostnaden beaktas mellan och för den som är ogift och mellan och för den är gift. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 102 kap. 22 a § I paragrafen finns bestämmelser om hur stor del av bostadskostnaden som ska beaktas vid beräkningen av bostadstillägget från och med den månad en försäkrad fyller . I andra stycket görs ett tillägg som innebär att av bostadskostnaden mellan och ska beaktas vid beräkningen av bostadstillägget för den som är ogift. För den som är gift ska av bostadskostnaden mellan och beaktas vid beräkning av bostadstillägget. Ändringen i fjärde stycket innebär att den del av bostadstillägget som inte är direkt kopplat till bostadskostnadens storlek ska höjas med från till för den som ogift och med från till för den som är gift. 102 kap. 27 § I paragrafen finns bestämmelser om vad som ska anses som skälig bostadskostnad vid beräkning av särskilt bostadstillägg enligt 26 §. Bestämmelsen ändras på så sätt att den återgår till att omfatta samtliga försäkrade på samma sätt som i den tidigare lydelsen . Detta innebär att vad som ska anses som skälig bostadskostnad blir detsamma oavsett om den försäkrade har fyllt eller inte. 27 a § upphävs. Vidare höjs beloppen för skälig bostadskostnad från till för den som är ogift och från till för den som är gift. 102 kap. 28 § I paragrafen finns bestämmelser om beräkning av skälig levnadsnivå i övrigt enligt 26 § . Ändringen innebär att nivåerna höjs från en tolftedel av 1,486 prisbasbelopp till en tolftedel av 1,5357 prisbasbelopp för den som är ogift, och från en tolftedel av 1,2105 prisbasbelopp till en tolftedel av 1,2353 prisbasbelopp för den som är gift. I första punkten anges att lagen träder i kraft . Detta innebär att ändringarna ska gälla för bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd som avser tid från och med ikraftträdandet. I andra punkten anges att äldre bestämmelser fortfarande gäller för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. 3.10Förslag om utbetalning av garantipension inom EES och i samt i 3.10.1Ärendet och dess beredning fattade beslut om vissa ändringar i socialförsäkringsbalken. Beslutet innebär att garantipension för försäkrade som är födda eller senare och garantipension till omställningspension kan fortsätta att lämnas som tidigare till personer bosatta inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i . Med anledning av utträde ur Europeiska unionen (EU) fattade beslut om lagstiftning som bland annat innebär att ovan angivna förmåner även ska fortsätta att lämnas till vissa personer i efter landets utträde ur EU. De tillfälliga regleringarnas giltighetstid förlänges senast genom beslut (prop. 2020/21:1, utg.omr. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 2020/21:SfU2, rskr. 2020/21:139). Regleringarna gäller förnärvarande till utgången av 2021. har promemorian Utbetalning av garantipension inom EES och i samt i (S2021/05323) tagits fram inom . I promemorian finns förslag om att förlänga de två tillfälliga regleringarna om utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension till EES och respektive . En sammanfattning av promemorian finns i bilagan, avsnitt 1. Promemorians lagförslag finns i bilagan, avsnitt 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilagan, avsnitt 3. Remissyttrandena finns tillgängliga på (S2021/05323) Utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension inom EES och I och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen (nedan kallad EU-förordningen) finns bestämmelser om samordning av de sociala trygghetssystemen i EU:s medlemsstater. EU-förordningen gäller även för och i förhållande till länder inom EES som inte är medlemmar i samt . Med medlemsstat avses således i detta sammanhang även de länderna. I EU-förordningen genomförs bl.a. den fördragsfästa rättigheten att sociala trygghetsförmåner som är så kallade kontantförmåner som regel inte får minskas eller dras in om den berättigade personen är bosatt i en annan medlemsstat än den som betalar ut förmånen.9 Denna princip, som kommer till uttryck i artikel 7 i EU-förordningen, är en av de grundläggande principerna i EU-förordningen. Kontantförmåner som en person har förvärvat i ett land inom EES eller i ska därför betalas ut även om den berättigade bor i eller flyttar till en annan medlemsstat, om inte något annat föreskrivs i EU-förordningen. Ålders- och efterlevandepensioner samordnas enligt de allmänna bestämmelserna i kapitel 5 i EU-förordningen. Vissa av dessa förmåner samordnas dock enligt de särskilda bestämmelserna om vissa förmåner som utges med ett minimibelopp (i denna proposition benämnda minimiförmåner). Enligt den särskilda bestämmelsen om minimiförmåner, artikel 58 i EU-förordningen, får en förmånstagare, av den medlemsstat där denne är bosatt, inte tilldelas ett lägre belopp än det minimibelopp som är fastställt i lagstiftningen vid beaktande av alla de försäkringsperioder som kan beaktas med stöd av EU-förordningen. Medlemsstaten där förmånstagaren är bosatt ska under hela den tid personen är bosatt inom statens territorium betala ut ett tillägg till denne, motsvarande skillnaden mellan det totala förmånsbelopp som ska betalas ut enligt kapitel 5 i EU-förordningen och minimibeloppet. har tidigare tolkat artikel 58 i EU-förordningen på så sätt att det inte anses finnas någon svensk förmån som är en sådan minimiförmån som omfattas av den artikeln. Garantipensionen har ansetts vara en pensionsförmån som omfattas av de allmänna beräkningsreglerna om pensionsförmåner i EU-förordningen och som ska betalas ut vid bosättning i en annan medlemsstat enligt principen om exportabilitet i artikel 7. En person som uppfyller villkoren för garantipension eller garantipension till omställningspension har således haft samma rätt till förmånen oavsett om personen 8I EES ingår EU-medlemsstaterna, , och . 9Artikel 48 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). 2021/22:1 Utgiftsområde 11 har bott i eller i en annan medlemsstat eller i . Denna tolkning har återspeglats i den klassificering som har anmält genom den så kallade artikel 9-deklarationen till Europeiska kommissionen. Tillfällig utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension till EU:s medlemsstater med stöd av svensk lag Efter dom i mål C-189/16 mot , EU:C:2017:946 har klassificeringen av den svenska garantipensionen och garantipensionen till omställningspension ändrats. Domstolen fann att garantipensionen till personer födda eller senare ska anses utgöra en minimiförmån. Förmånen ska således inte längre beräknas med stöd av de allmänna beräkningsreglerna i kapitel 5 i EU-förordningen utan enligt bestämmelserna i artikel 58 i samma förordning. I propositionen Fortsatt utbetalning av garantipension inom EES och (prop. 2017/18:275) bedömde regeringen att garantipension till omställningspension till syfte och konstruktion uppvisar stora likheter med den förmån som prövades i EU-dom- stolen, varför garantipensionen till omställningspension också ansågs utgöra en minimiförmån. Med begreppet garantipension avses i fortsättningen såväl garantipension för försäkrade som är födda eller senare som garantipension till omställningspension. Klassificeringen av de båda förmånerna som minimiförmåner har sedermera anmälts till Europeiska kommissionen i artikel 9-förfarandet som görs . Till följd av dom gjorde regeringen tolkningen att den ändrade klassificeringen av förmånerna innebar att det inte fanns något rättsligt stöd i artikel 58 i EU-förordningen för att fortsätta bevilja och betala ut garantipension till personer bosatta i ett annat land inom EES eller i . Att personer som har planerat inför pensionen utifrån tillämpningen före EU-domsto- lens dom, och att personer som redan före domen hade dessa förmåner, skulle hamna i en situation där deras ekonomiska förutsättningar ändras utan någon möjlighet till framförhållning bedömde regeringen som orimligt. För att undvika detta och för att säkerställa att garantipension fortsatt betalades ut med oförändrade belopp till personer bosatta inom EES eller i , åtminstone som konsekvenserna av domen analyserades, fattade beslut om vissa ändringar i socialförsäkringsbalken. Beslutet innebar att garantipension kunde fortsätta att lämnas som tidigare fram till och med . I propositionen Fortsatt utbetalning av garantipension inom EES och (prop. 2017/18:275) bedömde regeringen att det fanns behov av att tillsätta en utredning för att utreda konsekvenserna av domen samt belysa eventuellt behov av att ändra garantipensionernas konstruktion. Regeringen tillsatte sedermera en utredning, som antog namnet (S 2018:14), för att analysera och lämna förslag till hur garantipension och garantipension till omställningspension bör konstrueras och regleras i socialförsäkringsbalken (dir. 2018:106). Syftet med översynen var att ge regeringen underlag för och skapa såväl tydliga som hållbara förslag till eventuella lagändringar på området. För att utredningens förslag skulle hinna analyseras och eventuella förslag genomföras utan att enskilda skulle drabbas av att förmånen drogs in, förlängdes den tidsbegränsade rätten till utbetalning till utgången av 2020 enligt beslut . Med hänvisning till behovet av fortsatt analys av frågan om garantipensionens konstruktion förlängdes den tidsbegränsade rätten till utbetalning ytterligare, till utgången av 2021, enligt beslut . 2021/22:1 Utgiftsområde 11 överlämnade ett delbetänkande till regeringen (SOU 2019:53). Huvuddragen i utredningens förslag i delbetänkandet är att garantipensionen ska ersättas av en ny förmån som ska heta grundpension. Grundpensionen ska tjänas in av den försäkrade och beräknas utifrån den tid som personen har arbetat eller varit bosatt i . Utredningen bedömer att bestämmelserna i ordningen ska tillämpas på grundpensionen på motsvarande sätt som de tillämpades på garantipensionen före dom, dvs. att grundpensionen inte är en minimiförmån. Utredningen har även haft i uppdrag att analysera konsekvenserna av avgörande för vissa andra förmåner som till sin konstruktion liknar den som gäller för garantipensionen. Utredningen har funnit att förmånerna sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning till följd av domen bör anses vara minimiförmåner. Regeringen beslutade tilläggsdirektiv till (dir. 2019:75), där utredaren bland annat fick i uppdrag att föreslå en utformning av sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning som långsiktigt fungerar utifrån de ändrade förutsättningar som dom har medfört och som samspelar med garantipensionen. Utredningen slutredovisade sitt uppdrag den (SOU 2020:32). Slutbetänkandet innehåller bland annat förslag till utformning av sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning utifrån de ändrade förutsättningar som dom medfört. Tillfällig utbetalning av garantipension till Garantipensionen betalas inte bara ut till dem som är bosatta inom EES eller i . När trädde ut ur EU gjordes det med ett utträdesavtal som reglerar skyldigheter och rättigheter i förehavanden mellan EU:s medlemsstater och Förenade kungariket.10 , som sträckte sig till utgången av 2020, tillämpades på samma sätt som när var medlem i EU. EU-förordningen tillämpades därför fullt ut . trädde ett avtal om handel och samarbete i kraft som reglerar den nya relationen mellan EU och Förenade kungariket11. Avtalet har tillämpats provisoriskt . Till avtalet har det fogats ett protokoll om samordning av de sociala trygghetssystemen i och EU:s medlemsstater. Som nämnts ovan betalas inte garantipension ut till personer bosatta inom EES eller i med stöd av EU-förordningen. Garantipensionärer bosatta i fick landet var medlem i EU utbetalningar med stöd av den svenska lagstiftningen som möjliggör export av förmånerna till EES och . Inför utträdestidpunkten tolkade regeringen det som att fortsatt utbetalning av förmånerna till personer bosatta i inte heller skulle vara möjlig med stöd av utträdesavtalet. I propositionen Åtgärder för att mildra konsekvenserna på det sociala området med anledning av brexit (prop. 2018/19:53) föreslog regeringen att även personer bosatta i som hade rätt att få eller fick garantipension eller garantipension till omställningspension vid utträdestidpunkten fortsatt skulle få förmånen till utgången av 2019. Eftersom utträdet sedermera senarelades ansågs det rimligt att de nämnda förmånstagarna skulle ha rätt att få förmånerna utbetalda till 10Avtalet om och utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (EUT L 29, 31.1.2020, s. 7–187). 11Avtalet om handel och samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och och , å andra sidan (EUT L 149, 30.4.2021, s. 10–2539). 2021/22:1 Utgiftsområde 11 utgången av 2020, på samma sätt som personer bosatta inom EES eller i . Regeringen föreslog därför i propositionen Ytterligare fortsatt utbetalning av garantipension inom EES och samt inom (prop. 2018/19:131) att rätten till utbetalning skulle förlängas även för de personer som är bosatta i . fattade beslut i enlighet med regeringens förslag. sattes tidpunkten till utgången av 2020 för att också bättre motsvara den övergångsperiod som regleras i utträdesavtalet. Med anledning av utträdesavtalets konstruktion i fråga om vissa personers förlängda rätt att få sociala trygghetsförmåner utbetalda i såväl som i EU:s medlemsstater, och för att möjliggöra att även de personer som omfattas av utträdesavtalet skulle kunna få garantipensionen fortsatt utbetald, förlängdes även den tidsbegränsade rätten till utbetalning av garantipension till ytterligare, till utgången av 2021, enligt beslut . antogs före faktiska utträde . Vad gäller sociala trygghetsförmåner så innebär utträdesavtalet att en förmånstagare efter utträdestidpunkten och hade rätt till sociala trygghetsförmåner på samma villkor som .