prop · H9031 · 2021-09-20 00:00:00 — -1 142 287 113 Skatter till andra sektorer -1 142 287 113 -849 628 700 -292 658 413 1 216 672 800 -8 120 005 -8 120 005 -1 924 274 -8 098 960 1 221 796 824 svenska kraftnäts inlevererade utdelning och inleverans av motsvarighet till statlig skatt Övriga myndigheters inlevererade överskott Inlevererat överskott av garantiverksamhet Inlevererat överskott av statsstödd exportkredit Inlevererat överskott av övriga myndigheter Överskott av statens fastighetsförvaltning 2021/22:1 Bilaga 1 Inlevererat överskott av statens fastighetsförvaltning Ränteinkomster på lån till fiskerinäringen Räntor på övriga näringslån Räntor på övriga näringslån Ränteinkomster på allmänna studielån Ränteinkomster på markförvärv för jordbrukets rationalisering Räntor på skattekonto m.m., netto Inkomster av statens aktier Inkomster av statens aktier Inkomster av statens aktier Avgifter för statskontroll av krigsmaterieltillverkning Avgifter vid patent- och registreringsväsendet Avgifter för registrering i förenings- m.fl. register Avgifter för årlig revision Avgifter för etikprövning av forskning Inkomster av uppbörd av felparkeringsavgifter Offentlig lagring, försäljningsintäkter Kontrollavgifter vid särskild skattekontroll Övriga inkomster av statens verksamhet Övriga inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försålda byggnader och maskiner Statliga myndigheters inkomster av försålda byggnader och maskiner 2021/22:1 Bilaga 1 Övriga inkomster av markförsäljning Övriga inkomster av markförsäljning Övriga inkomster av försåld egendom Inkomster av statens gruvegendom Övriga inkomster av försåld egendom Inkomster av försåld egendom Återbetalning av lån till fiskerinäringen Återbetalning av övriga näringslån Återbetalning av övriga näringslån Återbetalning av övriga näringslån, Återbetalning av tidigare infriade statliga garantier Återbetalning av allmänna studielån Återbetalning av övriga lån: Återbetalning av lån för svenska FN-styrkor Återbetalning av övriga lån Bidrag från Europeiska garantifonden för jordbruket Övriga bidrag från Europeiska garantifonden för jordbruket Bidrag från EU till landsbygdsutvecklingen Bidrag från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling –2013 Bidrag från Europeiska jordbruksfonden för Bidrag från Europeiska jordbruksfonden för Bidrag från EU till fiskenäringen Bidrag från Europeiska havs- och fiskerifonden –2020 Bidrag från Europeiska havs- och fiskerifonden –2027 Bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden Bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden –2020 Bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden –2027 Bidrag från Europeiska socialfonden 2021/22:1 Bilaga 1 Bidrag från Europeiska socialfonden –2020 Bidrag från Europeiska socialfonden –2027 Bidrag till transeuropeiska nätverk Bidrag till transeuropeiska nätverk Bidrag från Europeiska Faciliteten för återhämtning och resiliens Bidrag från Europeiska faciliteten för återhämtning och resiliens Övriga bidrag från EU Övriga bidrag från EU Bidrag m.m. från EU -138 281 206 Intäkter som förs till fonder -6 042 111 Intäkter som förs till fonder -6 042 111 -121 759 705 Avräknad mervärdesskatt, statliga myndigheter -40 009 252 Kompensation för mervärdesskatt, kommuner -81 750 453 -10 479 390 Avgifter till public service -9 813 390 Intäkter från handel med elcertifikat Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet -126 612 640 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Löpande redovisade skatter m.m. 1 190 994 234 2021/22:1 Bilaga 2 Tabellsamling makroekonomisk utveckling och offentliga finanser Den offentliga sektorns finanser................................................................................... 2021/22:1 Bilaga 2 I denna bilaga specificeras prognoserna för den makroekonomiska utvecklingen och den offentliga sektorns finanser. Dessa prognoser beskrivs i avsnitt 3 och 8. Prognosen är baserad på de regelverk för skatter och transfereringar och de anslagsnivåer som har beslutats av och som har föreslagits eller aviserats av regeringen. 1 Den makroekonomiska utvecklingen Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 -6,4 -3,4 BNP i världen, PPP-vägd1 -3,3 BNP i världen, KIX-vägd2 -4,3 -8,9 Anm.: Baserad på publicerad statistik . 1BNP sammanviktad med köpkraftsjusterade (PPP) BNP-vikter enligt . 2BNP sammanviktad med KIX-vikter, ett mått på respektive lands betydelse för svensk utrikeshandel. De senast beräknade vikterna används och därefter skrivs de fram med trenden från de föregående fem åren. 3Den sammanviktade importen i de länder som exporterar till. Respektive lands vikt utgörs av dess andel i svensk varuexport. 4Harmoniserat konsumentprisindex (HIKP). 5Konsumentprisindex (KPI). 6Årsgenomsnitt, procent. Avser refiräntan för euroområdet, dvs. den ränta som banker i euroområdet får betala för lån i från , och Federal funds ränta för . 7Brent, US-dollar per fat. Källor: Macrobond och egna beräkningar. Tabell 1.2 Finansiella variabler Procent, årsgenomsnitt, om inte annat anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 -0,3 -0,5 -0,5 -0,5 -0,3 -0,2 -0,1 -0,4 -0,3 -0,2 Växelkurs, kronindex KIX1 Växelkurs SEK per EUR Växelkurs SEK per USD Anm.: Baserad på publicerad statistik . Källor: , Macrobond och egna beräkningar. 2021/22:1 Bilaga 2 Tabell 1.3 Försörjningsbalans, fasta priser Procentuell förändring i fasta priser om inte annat anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 -2,8 -4,8 -0,5 -1,2 -0,8 -2,0 -0,5 -1,9 -1,7 -1,0 -1,0 -0,5 -0,3 -0,5 -0,9 -1,6 -6,4 -6,5 varav i offentliga myndigheter -0,9 -0,8 -3,0 -4,6 -6,3 -1,9 -0,2 -0,1 -0,6 -4,6 -5,7 -0,7 -0,1 -3,5 Anm.: Baserad på publicerad statistik . Med begreppet kommunsektor avses det som i nationalräkenskaperna (NR) benämns kommunala myndigheter. Kommunsektorn innefattar både kommuner och regioner. 1Löpande priser, miljarder kronor. är referensår för prognosen för försörjningsbalansen i fasta priser. 2Konsumtionsvolymen i kommunsektorn mäts till största delen med s.k. volymindex vilka främst påverkas av demografiska faktorer och inte nödvändigtvis är detsamma som hur mycket resurser kommunsektorn lägger på verksamheten. 3Bidrag till BNP-tillväxten, förändring i procent av BNP föregående år. 4I summering av BNP utgör importen en avdragspost. 5Export minus import, uttryckt som bidrag till BNP-tillväxt (procentenheter). 6BNP per person i totala befolkningen. Källor: och egna beräkningar. 2021/22:1 Bilaga 2 Tabell 1.4 Försörjningsbalans, fasta priser, kalenderkorrigerad Procentuell förändring i fasta priser om inte annat anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 -3,0 -4,9 -0,9 -0,9 -0,8 -1,7 -0,4 -1,7 -1,7 -1,4 -0,6 -0,5 -0,3 -0,8 -0,9 -2,0 -6,4 -6,4 varav i offentliga myndigheter -0,9 -0,8 -3,0 -4,6 -6,2 -1,9 -0,1 -0,1 -0,6 -5,0 -6,0 -0,5 Anm.: Baserad på publicerad statistik . Med begreppet kommunsektor avses det som i nationalräkenskaperna (NR) benämns kommunala myndigheter. Kommunsektorn innefattar både kommuner och regioner. 1Löpande priser, miljarder kronor. Beloppen är inte kalenderkorrigerade. är referensår för prognosen för försörjningsbalansen i fasta priser. 2Konsumtionsvolymen i kommunsektorn mäts till största delen med s.k. volymindex vilka främst påverkas av demografiska faktorer och inte nödvändigtvis är detsamma som hur mycket resurser kommunsektorn lägger på verksamheten. 3Bidrag till BNP-tillväxten, förändring i procent av BNP föregående år. 4I summering av BNP utgör importen en avdragspost. 5Export minus import, uttryckt som bidrag till BNP-tillväxt (procentenheter). Källor: och egna beräkningar. 2021/22:1 Bilaga 2 Tabell 1.5 Försörjningsbalans, löpande priser Procentuell förändring i löpande priser om inte annat anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 -1,4 -3,8 -0,9 -4,4 -5,8 varav i offentliga myndigheter -2,1 -2,5 -6,2 -8,0 -9,6 -1,2 Bytesbalans, procent av BNP3 Anm.: Baserad på publicerad statistik . Med begreppet kommunsektor avses det som i nationalräkenskaperna (NR) benämns kommunala myndigheter. Kommunsektorn innefattar både kommuner och regioner. 2I summering av BNP utgör importen en avdragspost. 3Baserat på statistik från . Källor: och egna beräkningar. 2021/22:1 Bilaga 2 Tabell 1.6 Hushållens ekonomi Procentuell förändring för hushållens inkomster. Andel av disponibel inkomst för hushållens sparande. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 -0,6 -2,6 Räntor och utdelningar, -0,7 -2,9 -2,5 -1,1 -0,1 -1,2 -1,2 -2,2 -1,2 -0,6 -4,8 -11,4 -21,1 -0,1 varav familjer och barn -0,7 -2,3 -1,3 -0,7 -1,2 -0,2 Anm.: Baserad på publicerad statistik . Skillnaden mellan begreppen nettosparande och finansiellt sparande är framför allt att kapitalförslitning på hushållens kapitalstock utgör en avdragspost vid beräkningen av nettosparandet, medan investeringsutgifter är en avdragspost vid beräkning av det finansiella sparandet. Om nettoinvesteringar överstiger kapitalförslitningen blir det finansiella sparandet lägre än nettosparandet. 1Löpande priser, miljarder kronor. 2Hushållens reala disponibla inkomst beräknas genom att den nominella inkomsten korrigeras för prisförändringar enligt implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 3Implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 4Totala lönesumman för arbetsgivare i och i utlandet till svenska hushåll. 5Består bl.a. av egenföretagares inkomster. 6Vid räntor och utdelningar anges nettobidraget i procentuell volymförändring. 7Består främst av utbetalda privatfonderade avtalspensioner. 8Procentuell andel av disponibel inkomst. 10Total sparkvot = nettosparande inklusive sparande i avtalspensioner (inklusive premiepensionssparande) / (disponibel inkomst + nettosparande i avtalspensioner [inklusive premiepensionssparande]). Källor: och egna beräkningar. 2021/22:1 Bilaga 2 Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 -0,6 -0,3 -1,7 -0,8 -0,7 -1,1 -1,1 -1,4 -0,2 -3,8 -4,9 -0,8 -1,2 -1,2 -1,1 -0,4 -0,9 -2,6 -0,5 -0,1 Sysselsatta, 15–74 år -1,3 -0,1 -1,8 -0,3 -1,2 -1,1 -1,9 -2,8 -0,7 -1,1 -0,7 Arbetslösa, 15–74 år -6,1 -5,1 -2,2 -3,9 -12,5 -8,9 Arbetslöshet, 15–74 år7 Arbetskraft, 15–74 år 15–74 år8 Befolkning, 15–74 år9 -0,3 Anm.: Baserad på publicerad statistik . har arbetskraftsundersökningarna () anpassats till en ny ramlag, vilket innebär ett tidsseriebrott som försvårar analysen av befolkning, sysselsättning, arbetskraft och arbetslöshet 2021 och påverkar jämförbarheten före och efter tidsseriebrottet. För mer information se avsnitt 3.2. 1Nivå, avser tusental om inte annat anges. 2Produktivitet mätt som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme, kalenderkorrigerat. 3Enligt nationalräkenskaperna (NR). Nivå avser miljoner timmar, kalenderkorrigerat. 4Avser antal arbetade timmar enligt NR (kalenderkorrigerat) dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta enligt . 5Sysselsättning enligt NR. Näringslivet och offentlig sektor summerar inte till totalt antal sysselsatta enligt . Med begreppet kommunsektor avses det som i NR benämns kommunala myndigheter. Kommunsektorn innefattar både kommuner och regioner. 6Sysselsatta som andel av befolkningen i den aktuella åldersgruppen. 7Arbetslösa som andel av arbetskraften i den aktuella åldersgruppen. 8Arbetskraften som andel av befolkningen i den aktuella åldersgruppen. 9Utfall är ett beräknat årsmedelvärde. Källor: och egna beräkningar. 2021/22:1 Bilaga 2 Potentiella variabler och resursutnyttjande Procentuell förändring om inte annat anges -0,6 Potentiell BNP i löpande pris9 -3,8 -1,5 -0,3 -1,5 -0,7 -4,5 -2,1 -1,1 -0,8 -1,9 -1,5 -0,4 Anm.: Fasta priser, referensår 2020, kalenderkorrigerade värden, om inte annat anges. Med potentiell avses den nivå på respektive variabel som skulle uppnås vid ett balanserat konjunkturläge. Potentiella variabler går inte att observera utan bedöms utifrån statistiska modeller och indikatorer. 2Potentiell BNP till marknadspris. 3Avser miljarder kronor. 4Avser förädlingsvärde till marknadspris . 5Avser miljoner timmar. 6Från och med 2021 har arbetskraftsundersökningarna () anpassats till en ny ramlag, vilket innebär ett tidsseriebrott. Det påverkar även bedömningen av potentiell sysselsättning och har bidragit till ett nivåskifte . Det är förklaringen till negativ tillväxttakt 2021. För mer information se avsnitt 3.2. 8Andel av potentiell arbetskraft. 9Beräknad som potentiell BNP till marknadspris (fasta priser, referensår 2020) multiplicerad med BNP-deflatorn, som är ett prisindex för producerade varor och tjänster. 10Avser miljarder kronor. 11Skillnaden mellan den faktiska och potentiella nivån i respektive variabel i procent av den potentiella nivån. Källor: och egna beräkningar. 2021/22:1 Bilaga 2 Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 -0,3 Anm.: Baserad på publicerad statistik . 1Nivå, avser miljarder kronor. 2Totala lönesumman för arbetsgivare i och i utlandet till svenska hushåll. 3Nominell löneutveckling, kalenderkorrigerad. Timlönen enligt nationalräkenskaperna (NR) mäts som lönesumman dividerat med anställdas arbetade timmar. Konjunkturlönestatistiken (KL) avser prognos. 5Reallön beräknas som timlön enligt konjunkturlönestatistiken korrigerad för prisförändringar enligt konsumentprisindex. 7KPI med fast ränta. 8KPI med konstanta skatter. 9Harmoniserat index för konsumentpriser. Källor: , och egna beräkningar. 2021/22:1 Bilaga 2 2 Den offentliga sektorns finanser Tabell 2.10 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 -3,0 -1,8 -0,7 -0,4 -1,0 -1,2 -0,6 Anm.: Beräkningarna baserade på publicerad statistik . 1Utfall enligt nationalräkenskaperna (NR), vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter som redovisas i avsnitt 5. 2Utgörs av bl.a. tillräknade inkomster som bruttoförs i nationalräkenskaperna, t.ex. kapitalförslitningen av investeringar. 3Inklusive övriga ofördelade utgifter. 4Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. 2021/22:1 Bilaga 2 Tabell 2.11 Statens finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 -3,1 -2,5 -0,4 -0,8 -4,4 -0,1 Anm.: Beräkningarna baserade på publicerad statistik . 1Utfall enligt nationalräkenskaperna (NR), vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter som redovisas i avsnitt 5. 2Utgörs av bl.a. tillräknade inkomster som bruttoförs i nationalräkenskaperna, t.ex. kapitalförslitningen av investeringar. 3Inklusive övriga ofördelade utgifter. 4Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. 2021/22:1 Bilaga 2 Tabell 2.12 Ålderspensionssystemets finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 -0,2 Anm.: Beräkningarna baserade på publicerad statistik . 1Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. 2021/22:1 Bilaga 2 Tabell 2.13 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 Skatter och statsbidrag, -0,4 -0,6 -0,2 -0,7 -0,9 -0,4 -0,6 -0,5 Anm.: Beräkningarna baserade på publicerad statistik . 1Utfall enligt nationalräkenskaperna (NR), vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter som redovisas i avsnitt 5. 2Investeringarna inkluderar även köp och försäljningar av fastigheter, netto. 3Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. 2021/22:1 Bilaga 2 Tabell 2.14 Strukturellt sparande Procent av potentiell BNP om inte annat anges. Utfall 2015–2020, prognos 2021–2024 -3,0 -1,8 -0,7 -0,2 -0,1 -0,4 -0,4 -0,4 -0,1 -0,1 -0,4 -0,5 -0,2 -0,1 -0,3 -0,4 -0,1 -0,4 -1,0 -1,2 -0,6 -3,8 -1,5 Anm.: Beräkningarna baserade på publicerad statistik . 1Engångseffekter 2015–2016 beror på periodiseringar av avgift till Europeiska unionen. rör de även återbetalning av försäkringspremier från Försäkring samt en skatteinbetalning från en internationell koncern. 2Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. 2021/22:1 Bilaga 2 Tabell 2.15 Den offentliga sektorns okonsoliderade tillgångar och skulder samt nettoförmögenhet, 2020 Statens nettoförmögenhet inkl. löneskatt 1Maastrichtskulden är redovisad konsoliderad i denna tabell. Posten Övrigt inkluderar konsolideringsfaktorn mellan staten, ålderspensionssystemet och kommunsektorn samt skillnader mellan marknadsvärdet och den nominellt värderade Maastrichtskulden. 2Statens nettoförmögenhet redovisad med löneskatt på kommunsektorns pensionsskuld är i enlighet med redovisningen i årsredovisningen för staten. Källor: och egna beräkningar. 2021/22:1 Bilaga 3 Data och begrepp .................................................................................................. Kvinnor och män på arbetsmarknaden ......................................................................... Kvinnors arbetsinkomst är lägre än mäns men gapet minskar ...................... Kvinnor har lägre sysselsättningsgrad än män .................................................. 2.3Kvinnor arbetar färre timmar än män men deltidsarbetar i mindre Kvinnor har lägre lön än män men lönegapet minskar ................................. Kvinnors och mäns ekonomiska resurser ................................................................... Inkomster 20–............................................................................................. Förväntade effekter på kvinnors och mäns disponibla inkomst till följd av den ökade arbetslösheten 2020 ............................................................................................. Effekter på kvinnors och mäns ekonomiska resurser till följd av ändrade regler 2019–2022......................................................................................................................... Effekter på ekonomiska resurser av regeringens reformer 2019–2022 ...... Effekter på ekonomiska resurser av samtliga reformer 2019–2022 ............ 2021/22:1 Bilaga 3 –Skillnaden i arbetsinkomst mellan kvinnor och män i åldersgruppen 20–minskade från till . –Skillnaden i arbetsinkomst beror delvis på att färre kvinnor än män är sysselsatta och att sysselsatta kvinnor arbetar färre timmar än sysselsatta män. Dessutom är lönen per arbetad timme i genomsnitt lägre för kvinnor än för män, vilket bl.a. hänger samman med att arbetsmarknaden är tydligt könsuppdelad. –Det minskade gapet i arbetsinkomst är en följd av att skillnaden i sysselsättnings- grad och arbetad tid för sysselsatta har minskat. Minskad löneskillnad har också bidragit, vilket delvis är en följd av en mindre könsuppdelad arbetsmarknad. –Trots att gapet i arbetsinkomst har minskat har det genomsnittliga gapet i disponibel inkomst i stort sett varit oförändrat. har inkomst- gapet varit . Förklaringen är framför allt att kapital- inkomsternas andel av de totala inkomsterna har ökat. Det genomsnittliga gapet i kapitalinkomst är betydligt större än gapet i arbetsinkomst mellan kvinnor och män. I genomsnitt utgjorde kvinnornas kapitalinkomster av männens. –De flesta kvinnor och män har dock inga eller mycket små kapitalinkomster. Bortsett från de av kvinnor respektive män med högst disponibel inkomst och störst andel av kapitalinkomsterna, har även det genomsnittliga inkomstgapet minskat. –En ytterligare förklaring till att det genomsnittliga inkomstgapet i stort sett varit oförändrat, trots att arbetsinkomstgapet minskat, är att skatter och transfereringar bidrar mindre till inkomstutjämningen. –När kvinnor får högre arbetsinkomst minskar ofta transfereringarna. När t.ex. uttaget av föräldrapenning delas mer lika ökar kvinnors arbetsinkomst och deras transfereringar minskar, och tvärtom för männen. –Minskade skillnader i arbetsinkomster innebär även minskade skillnader i hur mycket inkomstskatt kvinnor och män betalar. Att skatterna blir mindre omfördelande mellan kvinnor och män när skillnaden i arbetsinkomst minskar förstärks av progressiviteten i inkomstskatten. Därutöver har förändrade regler om utdelningar i fåmansbolag de senaste 10–15 åren inneburit att arbetsinkomster i högre grad kan omvandlas till kapitalinkomster som beskattas med en lägre skattesats. Eftersom det är betydligt färre kvinnor än män som redovisar inkomst av utdelning i fåmansbolag har även detta medfört att skatterna blivit mindre utjämnande mellan kvinnor och män. –För åldersgruppen är inkomstgapet , vilket är större än för åldersgruppen 20–. Nivån på gapet har varit i stort sett detsamma . –Det finns en skillnad i pensionsinkomst mellan kvinnor och män efter arbetslivets slut. Detta beror både på skillnaden i arbetsinkomst under arbetslivet och på att kvinnor och män på grund av den könsuppdelade arbetsmarknaden i stor utsträckning omfattas av skilda tjänstepensionsavtal. –Pensionsinkomsternas bidrag till inkomstgapet har dock minskat . Utvecklingen speglar förändringarna i kvinnors arbetskraftsdeltagande . har kapitalinkomsternas bidrag till det genomsnittliga inkomstgapet ökat även för de som är . –Arbetslösheten till följd av konjunkturnedgången ökade något mindre för kvinnor än för män. Inkomstbortfallet för de kvinnor som blev arbetslösa beräknas ha varit något mindre än för de män som blev arbetslösa. 2021/22:1 Bilaga 3 –Regeringens reformer av skatter och transfereringar samt satsningar på välfärdstjänster bedöms sammantaget tillföra ekonomiska resurser till kvinnor i högre utsträckning än män. I enlighet med ett beslut i har regeringen redovisat fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män som en del av budgetpropositionen (prop. 1987/88:105, bet. 1987/88:AU 17, rskr. 1987/88:364). övergripande mål för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Fördelningen av ekonomiska resurser är en central del av detta mål. Delmålet om ekonomisk jämställdhet innebär att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut, se skrivelsen Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10). Vidare inbegriper delmålet att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och förutsättningar i fråga om tillgång till arbete och samma möjligheter och villkor i fråga om såväl anställnings-, löne- och andra arbetsvillkor som utvecklingsmöjligheter i arbetet. Målet har ett livscykelperspektiv som innebär att det avlönade arbetet ska ge ekonomisk trygghet och självständighet även under pensionsåren. I bilagans första avsnitt beskrivs hur skillnaden mellan kvinnor och män har utvecklats på arbetsmarknaden. I det efterföljande avsnittet är fokus på skillnaden i kvinnors och mäns individuella disponibla inkomst. Därefter ges en bild av hur den ökade arbetslös- heten som följt av konjunkturnedgången 2020 påverkade kvinnors och mäns disponibla inkomst. Slutligen redovisas en bedömning av hur reformer 2019–2021 påverkar fördelningen av de ekonomiska resurserna mellan kvinnor och män. Analyserna av kvinnors och mäns inkomster grundar sig i huvudsak på officiella inkomstfördelningsstatistik som baseras på Totalräknad inkomstfördelningsstatistik (TRIF) och på Hushållens ekonomi (HEK). –2019 grundas analyserna på ett urval från TRIF, benämnt Statistiskt analysregister (). Datamaterial, modeller, metoder, begrepp och definitioner beskrivs närmare i bilaga till Ekonomisk jämställdhet 2021 på . Analyserna av kvinnors och mäns situation på arbetsmarknaden baseras huvudsakligen på arbetskrafts- undersökningar (). Definitioner och förklaringar av begrepp som används i finns på . Individuell disponibel inkomst är relevant ur ett jämställdhetsperspektiv Ur ett jämställdhetsperspektiv är det relevant att i första hand studera hur stora resurser individen direkt förfogar över. Ekonomisk självständighet är en viktig aspekt av den ekonomiska jämställdheten.