prop · H9031d25 · 2021-09-20 00:00:00 — Improduktiv skogsmark som inte överlappar formellt skydd omfattar av totala skogsmark. Med anledning av metodmässiga och juridiska skillnader mellan skyddsformerna ska en aggregering av sifforna göras med en viss försiktighet. Tabell 2.25 Formellt skyddad skogsmark, frivilliga avsättningar, hänsynsytor samt improduktiv skogsmark, 2020 Arealer i hektar, utan överlapp mellan Andel av total skogsmark Källor: , , och Riksskogstaxeringen. Det svenska skogsbruket bidrar till att minska de globala klimatförändringarna. Det sker dels genom att skogsprodukter, restprodukter och avfall från skogsbruk och skogsindustri kan användas som förnybara material och bioenergi som kan ersätta fossila alternativ vars utsläpp är svåra att minska med andra metoder, dels genom att minska utsläpp av växthusgaser och öka upptag av koldioxid i skog, mark och träprodukter. Biobränslen från de gröna näringarna svarar för av den svenska slutliga energianvändningen (biobränslen och biodrivmedel samt slutanvänd fjärrvärme och slutanvänd el som producerats av biobränsle), varav 2021/22:1 Utgiftsområde 23 kommer från skogsbruket och skogsindustrins biprodukter. Total tillförd mängd biobränsle 2019 var , en ökning från föregående år men mer än en fördubbling jämfört med de biobränslen som tillfördes 1990. En mindre del av detta är importerat i form av både fasta och flytande biobränslen samt avfall för förbränning. I visar klimatredovisning för skog och skogsmark (Utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning) att upptagen av växthusgaser är större än utsläppen för skog och skogsmark. Skog och skogsmark, inklusive träprodukter, hade 2019 ett nettoupptag på koldioxidekvivalenter, vilket är i samma nivå som 1990, liksom även 2018, trots kraftigt ökad avverkningsnivå. Anledningen är främst att den sammanlagda tillväxten i den svenska skogen har ökat i motsvarande grad. Redovisningens beräkningar av nettoupptag för skog och skogsmark inkluderar såväl upptag som utsläpp. Upptagen sker i växande skog. Utsläppen sker vid naturlig nedbrytning och vid avverkning, inklusive utsläpp från massa- och träprodukter samt bioenergi. Utsläppen inkluderar även stora utsläpp från torvmarker som varit våtmarker som dikats ut för skogsproduktion. I syfte att minska utsläpp från torvmarker har regeringen gett i uppdrag att genomföra åtgärder för att återväta utdikade våtmarker (N2021/01632). För att redovisa och bedöma resultaten för utgiftsområdet, med avseende på rennäringen används den centrala bedömningsgrunden: samt följande kompletterande indikatorer: –prisutveckling för renkött –bedömning av rovdjursskador. Vinterrenhjordens storlek ligger fortsatt på ca 241 000 djur efter att ha minskat under . Svängningar i renhjordens storlek beror till största delen på variationer i naturbetet och förändringar i rovdjursförekomst. Storleken har varierat i cykler mellan 220 000 och 260 000 i vinterhjord 1996–2020. Den geografiska fördelningen av renhjorden och antal personer involverade i rennäringen ligger relativt . Mellan 2010/11 och 2019/20 har antalet slaktade djur varierat mellan ca 58 000 och ca 45 000. Slaktuttaget varierar men trenden är sjunkande om man ser till hela tioårsperioden. För medelpris per kilo är dock den långsiktiga trenden en fortsatt ökning. Utöver slaktintäkten tillkommer statligt pristillägg med /kilogram för vuxna djur och /kilogram för renkalv. Den totala slaktintäkten (slaktvärde och prisstöd) har varierat mellan ca 2012/13 och ca 2016/17. Ersättningen för rovdjursförekomst uppgick till , jämfört med 2019. Både prisstöd och ersättning för rovdjursförekomst finansieras från anslaget 1:22 Främjande av rennäringen m.m. /2020 sökte 36 samebyar katastrofskadestöd, dvs. bidrag till kostnader för utfodring som uppstått på grund av synnerligen svåra betesförhållanden. Den totala ersättningen slutade på . Arbetet med att hantera 2021/22:1 Utgiftsområde 23 klimatets effekter för rennäringen fortsätter och fler samebyar har tagit fram handlingsplaner för klimatanpassning. Tabell 2.26 Statistik avseende rennäringens utveckling (antal djur) (antal djur) (exkl. prisstöd) (från anslag 1:22) Källa: * Avser kalenderår 2012–2020. Utvecklingsarbetet av renbruksplanerna fortsätter och har fokus lagts på löpande teknikutveckling då den pågående pandemin förhindrat planer på utbildning för att öka kunskapen hos skogsbrukets företrädare om renskötselns villkor och renbruksplaner. Deltagande samebyar erbjuds nu möjligheten att lagra alla gpspositioner från sina renar. Gps på ren finns nu tillgängligt i 46 samebyar och 24 byar har anslutit sig. har gps på ren fått ökad användning för att beskriva rovdjursattacker. Renars flyktbeteende kan visas och nyttjats i kommunikation exempelvis med länsstyrelser inför skyddsjakt. Som en följd av påbörjad lavinventering 2019, där 25 byar anmälde intresse för fältarbete, fick 14 samebyar fått ny lavkarta över sitt betesland 2020. har berörda myndigheter ökat kvaliteten på förvaltningsverktyget gällande samebyarnas toleransnivå för rovdjursskada. Nivån avser andel skador på ren orsakade av stora rovdjur räknat på den aktuella samebyns faktiska renantal. Enligt den beräkningsmodell som tagits fram ligger skadenivån fortsatt på , och vissa samebyar har förluster på 30–. Merparten av renköttbranschens företag upplevde en starkt minskad efterfrågan på renkött, skinn och horn. Minskningen är kopplad till effekterna av pandemin och bedöms av branschen uppgå till såväl minskad slaktvolym med och ett prisfall på renköttet med . Regeringen beslutade om direktiven för en parlamentarisk kommitté (dir. 2021:35) som har i uppdrag att föreslå en ny renskötsellagstiftning. Arbetet kommer att ske med en bred och stor samisk delaktighet och närvaro. Regeringen gav även i uppdrag att i nära dialog med samebyarna analysera hur samebyarnas interna organisation, beslutsfattande och regler för medlemskap bör utformas. har alltsedan Girjasdomen (NJA 2020 s. 3) bedrivit ett omfattande förankringsarbete genom sakråd och andra möten om både utredningens form och innehåll. Kommittén ska lämna ett delbetänkande och slutbetänkande . 2021/22:1 Utgiftsområde 23 2.7Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringens samlade bedömning för utgiftsområdet är att de redovisade insatserna bidrar till att uppfylla det övergripande målet. I det följande bedöms måluppfyllelsen för respektive resultatområde. Det är regeringens uppfattning att insatser inom ramen för den sammanhållna landsbygdspolitiken har bidragit till att nå det övergripande målet för landsbygdspolitiken. Regeringen bedömer att genomförda insatser inom ramen för landsbygdspolitiken har bidragit till ökad attraktivitet och människors förutsättningar att bo, leva och verka i landsbygder och därmed bidragit till målet för den sammanhållna landsbygdspolitiken. Inrikes flyttnetto används som en central indikator för att mäta attraktivitet. Indikatorn visar att har inrikes flyttnetto förändrats i viss mån från att vara negativt för samtliga landsbygdskommuner till att vara positivt för framför allt de tätortsnära landsbygdskommunerna men även de mycket glesa landsbygdskommunerna har ett svagt positivt inrikes flyttnetto. Tillgång till bredband blir allt viktigare för att kunna bo, leva och verka i hela landet. Alltjämt saknar många hushåll och företag snabb bredbandsuppkoppling och riskerar att inte fullt ut kunna delta i den digitala omställning som pågår. Utbyggnad av bredband pågår i hela landet och ökningen är störst i glesa kommuner. Den låga utbetalningstakten inom landsbygdsprogrammet inledningsvis beror på att projekten ofta omfattar en stor budget och löper . En större andel av stödutbetalningarna förutses under programperiodens senare del. Regeringen bedömer att bredbandsstödet är en bidragande faktor i den högre utbyggnadstakten. Tillgänglighet till dagligvarubutik, drivmedel och skola påverkar människors vardag. Utvecklingen visar på en stabilisering av servicestrukturen och trenden med ett minskat antal butiker och en minskad tillgänglighet till dagligvaror tycks därmed ha bromsats upp . Tillgängligheten till drivmedelsstationer i landsbygdskommunerna bedöms vara god. Regeringen bedömer att satsningarna på stödet till kommersiell service inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och utgiftsområde 19 Regional utveckling har bidragit till förbättrade förutsättningar att bo, leva och verka på landsbygderna och därmed bidragit till det landsbygdspolitiska målet. 2.7.2En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja Livsmedelsstrategin är långsiktig och arbetet med att uppnå det övergripande målet fortsätter genom åtgärderna i livsmedelsstrategins handlingsplaner. Förädlingsvärdet i livsmedelskedjan fortsätter att öka, trots oförändrad lönsamhet i kedjan som helhet. Regeringen bedömer att de initiativ som har tagits inom livsmedelsstrategin främjar utvecklingen mot en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja och bidrar till att nå det övergripande målet för utgiftsområdet. Regeringen bedömer att händelser i omvärlden och den nu pågående pandemin påverkar alla delar av livsmedelskedjan och att det på kan ge en minskad köpkraft som påverkar de internationella marknaderna och därmed prisnivån på jordbruksprodukter. 2021/22:1 Utgiftsområde 23 Regeringen konstaterar att lönsamheten i livsmedelskedjan visar en nedåtgående trend, medan lönsamheten i primärproduktionen ökade . Regeringen bedömer att den nedåtgående trenden för hela kedjan kan vändas genom fortsatt arbete kring sänkta kostnader och förenklingsinsatser. De beslutade åtgärderna i livsmedelsstrategins handlingsplan del 2 och 3 är ett led i detta arbete. Enligt enkätundersökning Företagens villkor och verklighet upplevde av företagen i primärledet 2020 att myndighetsregler är ett stort hinder för företagets utveckling och tillväxt, vilket var högre än vid förra undersökningen 2017. För de tre senare leden i livsmedelskedjan visar enkätundersökningen att upplevde av företagen att myndighetsregler är ett stort hinder för tillväxt, vilket var högre än motsvarande undersökning 2017. Genom livsmedelsstrategins handlingsplan del 2 och 3 inleddes ett arbete med förenkling genom samverkan och digitalisering. Regeringen bedömer att det arbete som påbörjats i och med handlingsplan del 2 och 3 kommer ge stegvis effekt hos den enskilda företagaren som uppdragen pågår. Regeringen bedömer att åtgärderna inom den gemensamma jordbrukspolitiken bidrar till att skapa arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. Åtgärderna stärker inkomster och konkurrenskraften i de areella näringarna, som har en viktig roll i arbetet med att nå ett hållbart samhälle, där de nationella miljömålen nås. Djurvälfärdsersättningarna har bidragit till att förbättra djurvälfärden. Kostnaderna för den offentliga kontrollen på slakterier och vilthanteringsanläggningar har ökat fram . Åtgärder som genomförts för att effektivisera och modernisera kontrollen har bidragit till minskade kostnader i kontrollen 2020. En fungerande kontroll av djurskydd och livsmedel trots pandemi Regeringen bedömer att trots att den pågående pandemin har påverkat möjligheterna för länsstyrelserna att genomföra djurskyddskontroller har länsstyrelserna lyckats uppnå en balans mellan rutinkontroller och anmälningskontroller. Grundat på uppgifter om bl.a. andelen anläggningar i högsta riskklass som har kontrollerats konstaterar regeringen att livsmedelskontrollen i ledet efter primärproduktion fortsätter att utvecklas i en positiv riktning. finns kvarvarande brister i en mindre andel av kontrollmyndigheterna. Kontrollen av livsmedel i primärproduktionen uppfyller regeringens förväntningar utifrån rådande omständigheter, dock uppfyllde länsstyrelserna inte den nationella kontrollplaneringen för primärproduktion 2020. saknas tillräckliga underlag för att ge en heltäckande bild av resultatet av förstärkningen av primärproduktionskontrollen . har ett gott djurhälsoläge, även om det förekommit ett antal geografiskt avgränsade utbrott av smittsamma djursjukdomar. Regeringen bedömer att insatserna på området, t.ex. genom sjukdomsövervakning och bekämpningsåtgärder samt informationsinsatser, har bidragit till en ökad konkurrenskraft, en hållbar livsmedelskedja och ökad lönsamhet. Många av de smittämnen som är vanliga i andra länder förekommer inte alls eller i mycket begränsad omfattning i . 2021/22:1 Utgiftsområde 23 Miljömässig hållbarhet i jordbruket Regeringen bedömer att det inte är möjligt att mellan enskilda år dra några mer långtgående slutsatser vad gäller utvecklingen av jordbrukets miljömässiga hållbarhet då miljöpåverkan från jordbruket beror av många faktorer, t.ex. årsmån och vad och hur mycket som produceras. Jordbruket är en bidragande orsak till att flera av miljökvalitetsmålen inte nås, exempelvis på grund av förluster av kväve och fosfor från jordbruksmark som kan leda till övergödning. Jordbruket är också en förutsättning för att andra miljökvalitetsmål ska kunna nås, exempelvis genom hävden av natur- och kulturmiljöer och åtgärder som upprätthåller åkermarkens hållbara produktionsförmåga. Regeringen bedömer att risken för ökade angrepp av karantänskadegörare är oroande. Regeringen bedömer att EU:s gemensamma fiskeripolitik skapar förutsättningar för att nå målen om att säkerställa ett biologiskt och socioekonomiskt hållbart fiske och att den gemensamma fiskeripolitiken fortsatt har genomförts, såväl inom EU som nationellt. Det blir dock allt mer tydligt att ekosystem och fiskresursernas livsmiljö har avgörande betydelse för möjligheten till måluppfyllelse (se utg.omr. Även om handels- och samarbetsavtalet mellan och är klart återstår den faktiska tillämpningen och hur det påverkar måluppfyllelsen och EU har inte längre ensam rådighet över förvaltningen av majoriteten av arterna i Nordostatlanten. Samtliga typer av överträdelseärenden har minskat jämfört med och regeringen bedömer att det riskbaserade angreppssättet och vidtagna åtgärder inom ramen för fiskerikontrollen har ökat regelefterlevnaden. Genomförda projekt för att förenkla för vattenbruksverksamheter bedöms bidra till att möjliggöra ökad vattenbruksproduktion och stärka konkurrenskraften. Genomförandet av havs- och fiskeriprogrammet visar att utvecklingen mot de uppsatta målen är positiv även om det är långt till målen på vissa områden. Fiskerinäringens utveckling visar på stor variation beroende både på tillgängliga fiskresurser och marknaden. Regeringen bedömer att arbetet utifrån viltstrategin innebär att viltförvaltningen har fortsatt att utvecklas. Då många viltstammar fortsätter att öka, särskilt vildsvinsstammen, eller kvarstår på en hög nivå är det viktigt med en fortsatt adaptiv viltförvaltning. En reviderad nationell förvaltningsplan för vildsvin påverkar målet om en kontrollerad vildsvinsstam där skador på gröda och mark samt antalet trafikolyckor med vildsvin inblandade minskas. Även annat klövvilt, stora fåglar och rovdjur orsakar skador för olika verksamheter på landsbygden och i trafiken. Arbetet med viltförvaltning har bl.a. genom beslut om nya jakttider, förvaltningsplaner och skyddsjaktbeslut medverkat till att förebygga skador och andra problem. Regeringen bedömer att den förstärkta satsningen på livsmedelsexport har bidragit till att uppnå målet om en ökad svensk livsmedelsproduktion då värdet av den totala exporten av livsmedels- och jordbruksprodukter ökade , undantaget vidareexporten av norsk fisk. Liten risk för livsmedelsburen smitta bidrar till högt förtroende för svenska livsmedel Mot bakgrund av den låga förekomsten av vissa zoonoser hos livsmedelsproducerande djur och vissa livsmedelsburna zoonoser hos människor bedömer regeringen att animaliska livsmedel i utgör en mycket liten risk för livsmedelsburna infektioner hos människor och att det finns goda förutsättningar för 2021/22:1 Utgiftsområde 23 ett högt förtroende för svenska livsmedel. Regeringen bedömer att det har bidragit till en ökad konkurrenskraft, en hållbar livsmedelskedja och ökad lönsamhet. Regeringen gör bedömningen att de redovisade insatserna inom det strategiska området Kunskap och innovation har bidragit till att uppfylla det övergripande målet för utgiftsområdet. Formas arbete med det nationella forskningsprogrammet för livsmedel, främjande av innovation i livsmedelssektorn samt Arena har alla på ett väsentligt sätt ökat samverkan och samarbete såväl mellan näringens olika sektorer som mellan forskningsfinansiärer, forskare och näringen. Dessa aktiviteter ligger väl i linje med och kommer ytterligare att förstärkas av de satsningar och reformer om bl.a. samverkan som beslutades i propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60). Regeringen bedömer att satsningarna har lagt grund för stabila strukturer för forskning, innovation och ökad samverkan , och möjliggör synergier mellan aktörer. Detta har bidragit till att målen inom livsmedelsstrategin och att omställningen till ett konkurrenskraftigt och hållbart livsmedelssystem delvis kan nås. De indikatorer som valts för verksamheten vid SLU visar att bidrar till att uppfylla målen för livsmedelsstrategin. Särskilt positivt är ökningen av studentantal och att kvaliteten på forskningen bedöms som hög, samt att SLU som första lärosäte godkänts i det nationella kvalitetssäkringssystemet. Regeringen bedömer att SLU:s arbete med att öka attraktiviteten för sina utbildningar är av stor vikt för sektorns framtid. Att söktrycket till SLU:s utbildningar ökat sedan föregående år är ett mått på attraktiviteten dessa utbildningar har hos studenterna. SLU utbildar till flera bristyrken med god arbetsmarknad, regeringen bedömer därför att ett ökat söktryck till SLU:s utbildningar bidrar till att minska den ökade ungdomsarbetslösheten som orsakats av pandemin. Regeringen bedömer, utifrån årets resultat och indikatorer, att den befintliga modellen för skogsförvaltningen i huvudsak är anpassad för att uppnå de riksdagsbundna målen. finns det områden som behöver utvecklas. Regeringen bedömer att det nationella skogsprogrammet utvecklas väl och att programmets olika aktiviteter och dialog fortsatt bidrar till att ytterligare främja en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk. Den svenska skogen och skogsnäringen spelar en stor roll för svensk välfärd och sysselsättningen i alla delar av landet. Dialogen om skogsfrågor har främjats genom de fyra kunskapsseminarierna . Den digitala mötesformen förefaller ha varit gynnsam då de digitala seminarierna hade fördubblat deltagande. har avverkningsnivån varierat mellan 91 och 94 miljoner m3sk. Det är historiskt höga nivåer och beror bl. a. på en hög efterfrågan på svenska skogsprodukter. Även virkesimporten har ökat . De energi- och klimatpolitiska målen förväntas bidra till en ytterligare ökad efterfrågan på skoglig biomassa. analyser visar att bruttoavverkningen ligger nära den tillgängliga tillväxten på virkesproduktionsmarken. scenarioanalys visar på en utveckling som kan innebära problem för biologisk mångfald, skogens betydelse för friluftsliv och rekreation samt för rennäringen. I en växande bioekonomi måste ett långsiktigt hållbart uttag av skogsråvara säkras som också biologisk mångfald, kolinlagringen och sociala värden säkerställs. 2021/22:1 Utgiftsområde 23 Skogsbruket har en stor påverkan på det svenska landskapet. Hittillsvarande åtgärder har inte varit tillräckliga för att nå Levande skogar och andra berörda miljömål. Den miljöhänsyn som tas i samband med skogsbruk visar både en långsiktig positiv utveckling men också på behov av att skogsbruket förbättrar hänsynen till naturvården och kulturmiljövårdens intressen vid skötsel och brukande av skog. Med stöd av bl.a. de framtagna målbilderna för god miljöhänsyn samt samverkan och dialog kommer miljöhänsynen kunna förbättras ytterligare. ligger i framkant med att nyttiggöra digitaliseringens möjligheter för skogsbruket. Skadorna på skog orsakade av såväl klövvilt som skadeinsekter var fortsatt stora . Regeringen bedömer vidare att myndigheternas samverkan med näringslivet för att bekämpa granbarkborre bidragit till en hög medvetenhet hos markägare och resulterat i en mer effektiv bekämpning. Klimatförändringarna kan komma att innebära fler konsekvenser för skogsbruket. Det är därför viktigt att skogsskötseln planeras med rådande och framtida klimatförändringar i åtanke. handlingsplan för klimatanpassning är en viktig del i arbetet. Skogsnäringen kan bidra till klimatnytta bl.a. genom att biobaserade alternativ i allt högre grad ersätter fossilbaserade råvaror och produkter. Det saknas dock enhetliga metoder att beräkna substitutionseffekten vilket medför att klimatnyttan av t.ex. byggande i trä eller användning av bioenergi inte kan redovisas på ett jämförbart och transparent sätt. Regeringen bedömer att en livskraftig rennäring och andra samiska näringar är en grundförutsättning för en levande samisk kultur. Insatserna på området bedöms bidra till uppfyllande av det övergripande målet. Renskötseln är också viktig för att ska nå miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. Regeringen bedömer att utmaningen för renskötselns framtid fortsatt främst består av att hantera och att hitta en balans mellan påverkan av pågående och framtida planerade verksamheter i förhållande till rennäringens behov av betesmarker. Även klimatförändringar och extremväder har en betydande påverkan på rennäringens verksamhet. Att framställa underlag för markanvändningen, till exempel renbruksplaner, är en av de viktigaste åtgärderna för att minimera intressemotsättningar i renskötselområdet. Utvecklingen av renbruksplanerna har förbättrat förutsättningarna för både samebyar och att beskriva en helhetsbild av markanvändningen och förbättra hanteringen av kumulativa effekter på renskötseln och samisk markanvändning. och samebyarnas möjligheter att delta i de samrådsprocesser som sker vid etablering av olika verksamheter är av betydelse och planerna blir då ett viktigt underlag. Regeringen gör även bedömningen att toleransnivån för skador orsakade av stora rovdjur på sina håll fortsatt överskrids. I ska alla kunna leva och förverkliga sina drömmar, oavsett var man bor. Regeringens mål är att politiken för areella näringar, landsbygd och livsmedel ska bidra till en hållbar utveckling i alla delar av landet. Regeringen vill se levande och livskraftiga landsbygder med konkurrenskraftiga areella näringar, jobb och företag som värdefull miljö skyddas. finns också behov av en grön återstart som kan bidra till jobb och omställning mot ett mer hållbart samhälle. De areella näringarna har bland annat genom produktion av förnybara råvaror och förädling av 2021/22:1 Utgiftsområde 23 produkter en viktig roll i arbetet med klimatomställningen, en cirkulär och biobaserad ekonomi och ett hållbart samhälle där de nationella miljömålen nås. Svensk livsmedelsproduktion bidrar stort till jobb och hållbar tillväxt på landsbygden. Enligt livsmedelsstrategins målsättning ska livsmedelsproduktionen öka och därmed kan försörjningsförmågan stärkas och sårbarheten minskas, som relevanta miljömål nås. En ökad innovationsgrad, stärkt marknadsutveckling och en starkare livsmedelsexport är viktiga delar i att åstadkomma detta. Regeringen arbetar fortsatt internationellt bl.a. för hållbara jordbruks-, skogsbruks- och fiskerinäringar, en öppnare handel samt hållbar globalt tryggad livsmedelsförsörjning. En preliminär överenskommelse finns mellan de lagstiftande organen inom EU kring en förordning om reserv med anledning av utträde ur EU, den s.k. brexitjusteringsreserven. Inrättandet av en sådan ingick i Europeiska rådets uppgörelse om den fleråriga budgetramen för perioden –2027 och syftar till att kunna ge ekonomiska bidrag för att motverka negativa konsekvenser i medlemsstater, regioner och sektorer orsakade av utträde ur unionen. Totalt kommer brexitjusteringsreserven uppgå till .