prop · H90353 · 2021-11-02 00:00:00 — Vidare beskrivs utvecklingen för olika grupper av studerande. Vi menar att om sysselsättning och inkomster ökar efter genomgången utbildning kan det vara en indikation på att utbildningen motsvarar arbetlivets behov. Resultaten visar att deltagarnas inkomster och sysselsättning är högre än för individerna i jämförelsegruppens. Deltagarna har en årsinkomst som är ca högre () än individerna i jämförelsegruppen efter påbörjad utbildning. Det kan vara en indikation på att utbildningarna i genomsnitt svarar mot arbetslivets behov, även om andra förklaringar inte kan uteslutas då vi inte fullt ut kan kontrollera för alla orsaker till inkomstökningen. har andelen studerade som läser på distans ökat som examensgraden bland dem minskat. Det finns således en samvariation mellan ökningen av distansstuderade och försämrad genomströmning. Vi har inte inom granskningen kunnat slå fast vad detta kan bero på men menar att myndigheten bör undersöka detta närmare. Tabell 1 beskriver vårt urval av studerande för de jämna startåren –2016. En genomsnittlig studerande är och tjänar ca året innan utbildningsstart. var arbetslösa i någon mån . I urvalet är det är något fler kvinnor bland de studerande och andelen födda utomlands något underrepresenterade jämfört med populationen. Det beror på att vi använder information om föräldrarnas utbildningsnivå vilket inte alltid är tillgängligt för studerande födda utomlands. R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G Tabell 2 Genomsnittliga medelvärden för studerande på , 2012, 2014 och 2016. Bruttoinkomst året innan utbildningsstart Andel arbetslös året innan utbildningsstart Andel sysselsatt året innan utbildningsstart Figur 1 nedan visar att deltagarnas genomsnittliga inkomster136 ökar efter utbildningsstart och att de även därefter fortsätter att öka men med en avtagande takt. X-axeln visar antal år från utbildningens start, där noll är startåret. Det framgår även att inkomsterna ligger på en högre nivå för de som påbörjade utbildning än de som började . Det finns flera möjliga förklaringar till detta mönster: exempelvis var konjunkturläget sämre 2010 och framåt. Att inkomsterna och sysselsättningen ökar är naturligt i takt med att individerna blir allt äldre och etablerar sig på arbetsmarknaden. Eftersom vi inte vet hur deltagarnas inkomster eller sysselsättning skulle ha utvecklats om de inte hade deltagit kan vi inte vara säkra på avkastningen på utbildningen. Men den branta inkomstutvecklingen efter avslutad utbildning kan ändå vara en indikation på att de studerande får avkastning på sin utbildning. Liknade mönster syns också för sysselsättning, det vill säga andelen av de studerande som är sysselsatta ökar efter påbörjad utbildning (se figur 6 i bilaga 1). Andelen arbetslösa uppvisar också liknade mönster där andelen stiger initialt för att därefter minska succesivt till en lägre nivå än innan utbildningsstart (se figur 7 i bilaga 1). 136Kontant bruttolön, deflaterad. 36R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 1 Inkomstutvecklingen för yrkeshögskolestuderande. I figur 2 redovisas inkomstutvecklingen för ett urval av de olika utbildningsområdena inom för att illustrera skillnaderna dem emellan. Relativt sett så har utbildningar inom data och ekonomi en bättre inkomstutveckling än exempelvis friskvård och hotell. Figur 2 Inkomstutvecklingen för vissa utbildningar inom . 4.1.1 Genomströmningen är i stort opåverkad har avsevärt ökat sin verksamhet. Kraftiga expansioner kan få effekter på genomströmningen. Om utbildningsplatserna ökar mer än de studerades efterfrågan på utbildningsplatser kan det påverka den genomsnittliga kunskapsnivån hos de antagna studerade. Det kan i sin tur få R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G effekt på genomströmningen, till exempel genom fler avhopp eller långsammare studietakt. I figur 3 ser vi att den totala examensgraden –2018 är relativt . En viss ökning ägde rum varefter examensgraden har sjunkit något men inget som tyder på några omfattade effekter som följd av expansionen. Studerande som läser på distans har ökat mer än det totala antalet studerande vilket innebär att andelen distansstuderande närapå fördubblats , se figur 3. går det att konstatera att examensgraden för distansstuderande har minskat . Vi har inom granskningen försökt analysera detta djupare genom att använda information om hur antagningen till utbildningarna sker. Antagning kan göras utifrån betyg, arbetslivserfarenhet, tidigare utbildning, särskilt prov eller olika kombinationer av dessa. När det är konkurrens om utbildningsplatserna används vanligen fler urvalsmetoder. Vi fann en viss samvariation som tyder på att sättet som antagningen görs för distansstuderande kan spela roll. Frågan är dock svår att analysera då denna data inte fullt ut går att knyta till enskilda studerade. bedömer att det kan vara värt att undersöka den lägre examinationsgraden närmare, exempelvis hur antagningen ser ut och har förändrats . Figur 3 Examensgrad totalt och för distanstuderade samt andel distanstuderade. Analyser av genomströmningen har även gjorts med avseende på kön och utländsk bakgrund. Det är inga stora förändringar över perioden av intresse och myndigheten följer utvecklingen i examensgrad. De studerande som antas på reell 38R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N kompetens har endast marginellt lägre examensgrad jämfört med dem som inte har antagits på reell kompetens.137 4.2 Inkomster och sysselsättning ökar För att ytterligare analysera om genomförd utbildning leder till högre inkomst och sysselsättning vill vi jämföra deltagarnas resultat med en grupp individer som så långt som möjligt liknar våra yrkeshögskoledeltagare men med den skillnaden att de inte har påbörjat yrkeshögskoleutbildning. Resultaten visar att de som påbörjat en yrkeshögskoleutbildning har högre inkomster och är sysselsatta i något högre utsträckning än jämförbara individer efter kursstart. Det finns flera tänkbara förklaringar till varför inkomstskillnader, skillnader i sysselsättning eller arbetslöshet kan uppstå. En kan vara att utbildningen stärker kompetensen vilket leder till bättre arbetsmarknadsutfall. En annan kan vara att det är personer med vissa egenskaper som väljer att gå en yrkeshögskoleutbildning. Om sådana egenskaper också påverkar arbetsmarkandsutfallen positivt uppstår en inkomstskillnad mellan grupperna som inte nödvändigtvis beror på utbildningen och grupperna är då inte helt jämförbara. Vår analys tillåter oss inte att utesluta sådana förklaringar varför vi inte kan uttalas oss om effekter av en yrkeshögskoleutbildning. Figur 4 nedan visar utvecklingen av skillnaden i bruttoinkomster (fast penningvärde) mellan individer som påbörjat en yrkeshögskoleutbildning i förhållande till jämförbara individer som inte gjort det. År 0 är startåret för utbildningen. Om skillnaden är negativ så tjänar yrkeshögskolestuderande mindre än jämförelsegruppen, om skillnaden är positiv tjänar de mer. Av figuren framgår att efter en påbörjad utbildning så är genomsnittsinkomsterna högre bland deltagarna än jämförelsegruppen. efter utbildningsstart är årsinkomsten före skatt ca högre än jämförelsegruppens, vilket motsvarar en ökning om som är i linje med tidigare forskning.138 Av figuren framgår också att jämförelsegruppens inkomster återhämtar sig något , jämfört med de som påbörjat en yrkeshögskoleutbildning. Det kan troligtvis förklaras av att även individer i jämförelsegruppen stärker sitt humankapital på olika sätt , exempelvis genom högskoleutbildning. Resultattabeller med standardfel redovisas i tabell 3 i bilaga 1. 137Möjligheten att bli antagen på reell kompetens kan enligt UHR användas för: ”personer som besitter värdefull kompetens, exempelvis i form av mångårig arbetslivserfarenhet och fortbildning i tjänsten, men som saknar den formella bakgrund som motsvarar grundläggande eller särskild behörighet” Universitets- och högskolerådet. reell-kompetens - vad-menas-med-det? 138Se exempelvis , och , ”The impact of vocational education and training on income in The impact of vocational education and training on income in ,” 2013, Böckerman och , ”DISCUSSION PAPER SERIES Labor-Market Returns to Higher Vocational Schooling Labor-Market Returns to Higher Vocational Schooling,” 2018. R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G Utbildningarnas längd inom varierar mellan och upp till , vilket vi inte tar hänsyn till i figuren nedan. När detta beaktas visar det sig att deltagarnas inkomster är högre än i jämförelsegruppens efter avslutad utbildning för de flesta utbildningarna. Figur 4 Inkomstutveckling för deltagare i yrkeshögskoleutbildning jämfört med övriga, . I figur 5 nedan analyseras arbetslösheten på liknade sätt. Det är antalet dagar i arbetslöshet hos gruppen som påbörjat en yrkeshögskoleutbildning som jämförs. Arbetslösheten minskar till en början och fångar det faktum att individerna går från arbetslöshet till yrkeshögskolestudier. Därefter ökar den igen vilket sammanfaller med avslutad utbildning. Det är naturligt eftersom det kan ta att hitta rätt jobb efter avslutad utbildning. Antal dagar i arbetslöshet minskar sedan successivt och ligger på samma nivå som jämförelsegruppen. Resultattabeller med standardfel redovisas i tabell 4 i bilaga 1. 40R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 5 Dagar i arbetslöshet för deltagare i yrkeshögskoleutbildning jämfört med övriga. Vi ser även liknande mönster i sysselsättningen.139 Resultaten visar att sysselsättningen är i genomsnitt något högre i gruppen som påbörjat en yrkeshögskoleutbildning än i jämförelsegruppen. I analyserna ovan tas ingen hänsyn till om de studerande har tagit en examen eller inte, bara om den studerade har påbörjat en utbildning på eller inte. När vi jämför de studerade som tog examen med dem som inte tog en examen visar resultaten att det är studerade som tar en examen som driver resultaten. De studerade som inte tar examen har en signifikant sämre inkomstutveckling än motsvarade individer i jämförelsegruppen som inte har påbörjat en yrkeshögskoleutbildning.140 4.2.1 Yrkeshögskolestuderande har högre inkomster oavsett bakgrund Kvinnor som genomgått en yrkeshögskoleutbildning har högre inkomster efter påbörjad utbildning än jämförbara kvinnor men försprånget minskar och gör det snabbare än för män. Män ligger kvar på en högre nivå efter utbildning.141 Orsaken till detta kan vara flera. Dels är kvinnor överrepresenterade i utbildningar som i större utsträckning leder till anställning inom offentlig sektor medan utbildningarna där männen återfinns i större utsträckning leder till anställning inom privat sektor, vilket kan påverka den relativa inkomstutvecklingen. Dels kan det faktum att utbildningsnivån är högre bland kvinnor än män påverka, det vill säga att kvinnorna i jämförelsegruppen i större uträckning än män skaffar sig högskoleutbildning . 139Se tabell 5 i bilaga 1. 140Se tabell 6 i bilaga 1. 141Se tabell 7 i bilaga 1. R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G När vi analyserar utifrån utländsk bakgrund framkommer det att för individer som är födda utomlands avtar inkomstfördelen bland studerande snabbare än bland individer som är födda i . Det är viktigt att komma ihåg att jämförelsegruppen också är utlandsfödda fast utan yrkeshögskoleutbildning. Exempelvis ser vi att individer som påbörjade sin utbildning och är födda utomlands i genomsnitt tjänade ca mer , efter påbörjad utbildning, än jämförbara individer som är födda utomlands som inte påbörjat en yrkeshögskoleutbildning. Denna skillnad har sedan minskat till ca efter påbörjad utbildning. efter påbörjad utbildning finns det inga signifikanta skillnader kvar.142 Den lägre nivån kan delvis förklaras av den lägre examensgraden bland studerade som är födda utomlands.143 För studerande födda i kvarstår inkomstskillnaden hela den observerade perioden även om effekten är avtagande. Eftersom analyserna ovan baseras på mindre delurval med vissa restriktioner så ökar osäkerheten i jämförelserna, varför resultaten ska tolkas med viss försiktighet. Men sammantaget visar analyserna att yrkeshögskolestuderade har högre inkomster än jämförelsegruppen oavsett kön och bakgrund. 4.2.2 Tidigare studier i linje med resultat Tidigare studier av eftergymnasiala yrkesutbildningar hittar att deltagarna har högre inkomster än jämförbara individer. Inkomsten är bland deltagarna än jämförbara individers inkomster.144 En finsk studie som utvärderar högre yrkesutbildning finner att deltagarna har högre inkomster efter start än jämförbara individer i befolkningen som inte genomgått motsvarande yrkesutbildning. Studien använder en matchningsansats och ett rikt datamaterial för att analysera effekterna av yrkesutbildning.145 En svensk studie som även den analyserar yrkesutbildning på eftergymnasialnivå finner liknade avkastning av att ha genomgått en eftergymnasial yrkesutbildning. De som har genomgått en eftergymnasial yrkesutbildning tjänar mer än jämförbara individer i befolkningen som var mellan 20 och 35 år 2000.146 I en studie från IFAU jämförs studerande från , samt den tidigare kvalificerade yrkesutbildningen, med studenter från högskolan i termer av utfall som inkomster och sysselsättning. Enligt IFAU visar resultaten att de studerade 142Se tabell 8 i bilaga 1. 143MYH, Statistisk Årsrapport , 2021. 144Se exempelvis , och , ”The impact of vocational education and training on income in The impact of vocational education and training on income in ,” 2013, Böckerman och , ”DISCUSSION PAPER SERIES Labor-Market Returns to Higher Vocational Schooling Labor-Market Returns to Higher Vocational Schooling,” 2018. 145Böckerman och , ”DISCUSSION PAPER SERIES Labor-Market Returns to Higher Vocational Schooling Labor-Market Returns to Higher Vocational Schooling,” 2018. 146Andersson, Larijani och , ”The impact of vocational education and training on income in The impact of vocational education and training on income in ,” 2013. 42R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N står sig bra i en jämförelse men att högskolestudenterna har högre årsinkomster , det vill säga efter påbörjad utbildning.147 Även har granskat yrkesutbildning för vuxna. Resultaten som presenterades i en rapport visar att deltagarna har högre inkomster och större sannolikhet att få jobb. De jämförde studerade på yrkesutbildningar på olika nivåer, exempelvis gymnasial nivå eller högskolenivå med motsvarade utbildningar som inte är yrkesinriktade. Resultaten varierar mellan länderna och avkastningen är bättre i de länder där utbildning kombineras med praktik.148 4.3 Hur vi har jämfört Vi vill inom granskningen försöka undersöka vilken avkastning som en yrkeshögskoleutbildning ger. Det bästa sättet att göra det är att använda ett experiment och skatta effekten av en yrkeshögskoleutbildning. Ett sådant experiment innebär att slumpmässigt bland dem som vill gå en yrkeshögskoleutbildning välja de som får delta och använda de andra som jämförelsegrupp. Därefter jämförs resultatet av en yrkeshögskoleutbildning på olika utfall, såsom inkomster eller deras etablering på arbetsmarknaden. Då denna möjlighet inte finns kommer vi inte kunna uttala oss om effekter av Det beror på att det är svårt att veta hur inkomsten skulle ha utvecklats om individerna inte gått utbildningen. I stället har vi gjort deskriptiva analyser och utifrån dessa gjort en bedömning av vad en yrkeshögskoleutbildning leder till i termer av arbetsmarkandsutfall. För att göra detta använder vi en matchningsansats för att hitta så jämförbara individer som möjligt i den övriga befolkningen. Matchningen görs på en rad bakgrundsvariabler såsom kön, utländskbakgrund, avgångsbetyg från och gymnasiet, föräldrars utbildningsnivå. Vi använder också information om individens tidigare arbetslöshet, inkomster, föräldraledighet och sjukskrivningshistoria.149 Sedan jämförs individernas inkomster efter påbörjad utbildning för att se hur inkomsterna utvecklas för yrkeshögskoledeltagare och jämförelsegruppen. Vi är intresserade av om utbildningen kan tänkas påverka individens arbetsmarknadsutfall. De utfallsvariabler som används för att analysera yrkeshögskoleutbildning är bruttoinkomster, sysselsättning och arbetslöshet. En person anses sysselsatt om den tjänar av medianinkomsten.150 Arbetslöshet mäts som dagar i arbetslöshet . Dessa utfallsmått observeras efter påbörjad utbildning. Då utbildningarna är olika långa kommer utfallen också variera med utbildningens längd, varför vi även gör separata 147Lind och , ”– vilka söker, vem tar examen och hur går det sedan?,” 2015. 148Brunello och , ”The effects of vocational education on adult skills and wages”, 2015. 149För mer utförlig metod- och databeskrivning samt beskrivande tabeller, se bilaga 2. 150Medianinkomsten för personer 20–som varit folkbokförda i både vid årets början och årets slut. R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G matchningar för de olika utbildningslängderna. Vidare kan resultaten även variera beroende på vilken utbildning den studerade går varför vi även redovisar inkomster för ett urval av de olika utbildningarna. På grund av den osäkerhet som finns vid matchning som nämndes ovan används även variation mellan syskon i en känslighetsanalys för att jämföra resultaten från huvudanalysen. Vi jämför utfallet mellan syskon som har, respektive inte har, påbörjat en yrkeshögskoleutbildning. Resultaten stöder de tidigare resultaten. Individer som påbörjat en yrkeshögskoleutbildning tjänar ca 15 000–mer än sina syskon efter påbörjad utbildning för , vilket är i likhet med resultaten för det matchade samplet.151 151Mer utförlig beskrivning av känslighetsanalysen och resultat redovisas i tabell 3.1 I bilaga 3. 44R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5 Slutsatser och rekommendationer har granskat om lever upp till intentioner för . Dessa är att ska leda till att yrkeshögskoleutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att statens stöd till dessa fördelas på ett effektivt sätt och att utbildningarna håller hög kvalitet. Den övergripande slutsatsen är att i stort sett lever upp till intentioner. bedömer dock att processen för beslut av vilka utbildningar som kommer till stånd kan göras mer effektiv och transparent. MYH bör även ta initiativ till att säkerställa att det inte förekommer hot mot oberoende eller risk för jäv i myndighetens verksamhet. Det finns också skäl att utreda förutsättningarna för ett gemensamt system för ansökan till . 5.1Utbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd Arbetslivets medverkan är central i bedömningen av vilka utbildningar som ska bedrivas inom . Till exempel är en förutsättning för att utbildningarna inom ska få statsbidrag att de utformas och bedrivs i nära samverkan med arbetslivet. I urvalet av utbildningar tas även hänsyn till om utbildningen kan tillgodose praktikplatser. MYH:s kvalitetsgranskning är också utformad på ett sätt som stöder kvalitetsutvecklingen och granskar att det nära samarbetet mellan arbetsliv och utbildning fungerar. Den som påbörjade en yrkeshögskoleutbildning har en högre inkomst och sysselsättning efter att utbildningen har avslutats. De har också en bättre utveckling än liknande individer som inte gått Detta ska dock tolkas försiktigt då det inte har varit möjligt att skatta effekter av en yrkeshögskoleutbildning. Utifrån de samlade iakttagelser som gjorts inom granskningen bedömer att utbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd. Det framgår av granskningen att det är de studerande som tar examen som ökar sina inkomster. Det är således viktigt att genomströmningen är hög. Den expansion som har genomgått verkar inte ha påverkat genomströmningen negativt i någon större utsträckning. En iakttagelse är dock att en ökning av antalet distansstuderande sammanfaller med en försämrad genomströmning bland de distansstuderande. Det är viktigt för myndigheten att försöka bryta denna trend och öka genomströmningen för distansstuderande utan att kraven på utbildningens kvalitet sänks. R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G MYH samlar in en rikliga data för att kunna fatta välinformerade beslut och har en omfattande vägledning och process för hur handläggarna ska göra sina bedömningar. bedömer dock att processen för urvalet av utbildningar skulle kunna ske på ett mer effektivt sätt. Exempelvis bygger processen för urval på att handläggare dokumenterar och uppdaterar information i en bedömningsfil uppbyggd i Excel. En genomgång av denna bedömningsfil visar att informationen som samlas in varierar i omfång men också att den ibland inte registrerats alls. På så sätt är det svårt att få en heltäckande bild av vad som ligger till grund för beslutet. menar också att det är viktigt att det finns väl motiverade och dokumenterade beslut som förklarar orsaken till att ett ärende resulterar i antingen bifall eller avslag. Även från rättssäkerhetssynpunkt finns det därför skäl som talar för att MYH behöver utveckla sin styrning av beslutsprocessen. en viktig utgångspunkt att lika fall behandlas lika, vilket ställer krav på enhetlighet hela vägen i ärendehanteringen, från ställningstagande till vilka utredningsåtgärder som krävs för att ta fram ett tillräckligt beslutsunderlag till hur gällande regelverk ska tolkas och tillämpas. Med en mer strukturerad och automatiserad insamling av information skulle även myndighetens egna uppföljningsmöjligheter öka. Det skulle till exempel kunna skapa bättre förutsättningar att undersöka i vad mån tidigare resultat eller tidigare söktryck påverkar besluten, något som är viktigt även för effektiviteten i framtida utbildningar. Även enhetligheten i bedömningar skulle kunna följas upp på ett mer systematiskt sätt. 5.2 Kvalitet och tillsyn Kvalitetsgranskning och tillsyn utgör tillsammans myndighetens granskningsverksamhet. Det är de funktioner som ska verka för kvalitet i utbildningarna och att de följer regelverket. bedömer att kvalitetsgranskningen är utformad på ett sätt så att den har förutsättningar att bidra till kvalitetsutveckling hos yrkeshögskoleutbildningarna. Den utgår enligt regelverket från kvalitetskriterier och indikationer. Dessa görs kända för anordnaren genom ett självvärderingsverktyg som finns digitalt. Brister i kvaliteten följs också upp på ett tydligt sätt. MYH:s tillsyn erbjuder stöd till nya utbildningar vid uppstart och gör en inledande tillsyn av de utbildningar där anordnaren tidigare inte genomfört utbildningar. Tillsynen prioriterar också att alltid utreda anmälningsärenden där något framfört klagomål på utbildningarna. På så sätt är tillsynen både proaktiv och reaktiv. konstaterar dock att urvalet av utbildningar som blir föremål för en fördjupad tillsyn som omfattar alla de krav som ställs på anordnare är litet. Endast sex utbildningar har blivit föremål för en sådan tillsyn 2019. Myndigheten har dock utvecklat nya former av tillsyn som uppges har förutsättningar att omfatta fler utbildningar. 46R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N är dock viktigt att följa upp att denna nya form av tillsyn verkligen leder till att fler utbildningar omfattas.