prop · H803141 · 2021-03-18 00:00:00 — Skälet är, som framgår av avsnitt 6, vikten av att statistiksekretessen upprätthålls. Ett undantag från eller genombrott i den absoluta statistiksekretessen innebär ett avsteg från principerna bakom regleringen som i förlängningen riskerar att påverka statistikens kvalitet. De ändringar i OSL som innebär att bestämmelserna upphävs bör träda i kraft . Det bedöms inte finnas behov av några särskilda övergångsbestämmelser. Förslaget innebär att andra enheter och avdelningar inom än statistikenheterna ges fortsatt möjlighet att ta del av och använda uppgifter om skolenheter som har sammanställts inom en särskild verksamhet hos en myndighet för framställning av statistik, om det behövs för utförande av vissa angivna uppgifter. Exempel på sådana uppgifter är fördelning av statsbidrag, insatser för skolutveckling och tillhandahållande av information om utvecklingen i skolväsendet (se avsnitt 4och 6). Förslaget bedöms inte medföra några ekonomiska konsekvenser för då myndigheten som den föreslagna regleringen är i kraft kan behandla och använda uppgifter på samma sätt som . För att Skolinspektionen ska kunna utföra kvalitetsgranskning och tillsyn utifrån en behovsanalys (2 § förordning [2011:556] med instruktion för ) krävs tillgång till uppgifter på skolenhetsnivå. Skolinspektionens behov av information inför urval av tillsynsobjekt bedöms – det tar att få till stånd en långsiktig lösning av informationsförsörjningen inom skolväsendet – kunna tillgodoses genom tillgång till databaser och särskilda sammanställningar från , på samma sätt som . Förslaget bedöms inte medföra några konsekvenser för Skolinspektionen. Förslaget innebär att SCB på samma sätt som före praxisändringen ska kunna lämna över uppgifter till för att där användas för framställning av den officiella statistiken och viss annan verksamhet. På motsvarande sätt kommer SCB att till en kommun kunna lämna över de uppgifter som kommunen behöver för att fördela sina resurser utifrån barns och elevers olika förutsättningar och behov. Förslaget bedöms inte medföra några konsekvenser för SCB. Det är inte bara och Skolinspektionen som använder uppgifter om skolors verksamhet. Även andra statliga myndigheter är beroende av uppgifter om skolenheter för sin verksamhet. Specialpedagogiska skolmyndigheten och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor använder statistiska uppgifter från för att analysera skolväsendet. Förslagen i denna promemoria innebär att även de genom tillgång till publika databaser kommer att ha tillgång till uppgifter om enskilda huvudmän det tar att få till stånd en långsiktig lösning av informationsförsörjningen inom skolväsendet. Förslaget innebär att kommuner och regioner, på samma sätt som före det förändrade rättsläget och det tar att få till stånd en långsiktig lösning av informationsförsörjningen inom skolväsendet, kan få tillgång till de uppgifter på skolenhetsnivå som behövs för sitt arbete med att fördela resurser inom skolväsendet. När det gäller kommunernas ansvar för tillsyn av fristående förskolor, fritidshem som inte är knutna till en skolenhet samt annan pedagogisk omsorg, liksom för sin informationsskyldighet om utbildningar enligt 29 kap. 19 § skollagen, bedöms behovet av uppgifter kunna tillgodoses genom tillgång till databaser, på samma sätt som tidigare, samt annan information kommunen har tillgång till eller kan få tillgång till på annat sätt. Kommunerna får inte all övrig information som de önskar, men regeringen bedömer att de med förslaget får tillgång till de uppgifter som de måste ha tillgång till. Förslaget har inte några ekonomiska konsekvenser av betydelse för kommunerna. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Den kommunala självstyrelsen regleras bl.a. i 14 kap. regeringsformen (RF). Enligt 14 kap. 3 § RF bör en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett inskränkningen. Innebörden av bestämmelsen är att en eventuell inskränkning i den kommunala självstyrelsen ska prövas mot en proportionalitetsprincip. Förslaget i denna proposition innebär inte någon inskränkning i den kommunala självstyrelsen. Konsekvenser för enskilda företagProp. var totalt 107 772 barn inskrivna i 2 809 fristående förskoleenheter som drevs av enskilda huvudmän. gick 63 407 elever i fristående fritidshem, 167 372 elever gick i 823 fristående grundskoleenheter och 100 954 elever gick i 438 fristående gymnasieskoleenheter. Totalt fanns det ca 740 enskilda huvudmän för skolor och fritidshem 2019 (det finns ingen tillgänglig uppgift om antalet enskilda huvudmän för förskolor). Förslaget möjliggör för enskilda huvudmän att genom publicering av uppgifter få tillgång till information på skolenhetsnivå som underlag för bl.a. uppföljning och utvärdering av sin verksamhet på samma sätt som före det förändrade rättsläget när det gäller statistiksekretessen, det tar att få till stånd en långsiktig lösning av informationsförsörjningen inom skolväsendet. Förslaget får inte några ekonomiska konsekvenser för enskilda huvudmän. Förslaget innebär att uppgifter som avser enskilda huvudmän, med undantag för uppgifter om intäkter och kostnader, får lämnas ut till och kommuner trots att uppgifterna omfattas av statistiksekretess. Detta medför att uppgifter om fristående skolor bl.a. kan hållas tillgängliga för föräldrar och blivande elever inför skolvalet , vilket är positivt för de enskilda huvudmännen. Konsekvenser för barn, elever och föräldrar och andra användare Vårdnadshavare och barn har, när det gäller det obligatoriska skolväsendet, en lagstadgad rätt att ange önskat val av skola (9 kap. 15 §, 10 kap. 30 § och 11 kap. 29 § skollagen). Även när det gäller gymnasieskola och gymnasiesärskola ska elever via en ansökan till hemkommunens ansökningskansli ansöka om plats på önskat program, och enligt utvecklad praxis ges eleverna också möjlighet att ange önskad skola. För att eleverna ska kunna göra ett välinformerat val har hemkommunen en skyldighet att tillhandahålla information om skolor (29 kap. 19 § skollagen). Informationen, som ska omfatta samtliga utförare, ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. Genom förslagen i denna proposition kan kommunerna genom publika databaser få tillgång till underlag för sitt informationslämnande, regleringen är i kraft, vilket är positivt för barn, blivande elever och vårdnadshavare. Vidare kan kommuner få tillgång till sådan information som behövs för att kunna fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Det är också positivt för dessa att förslaget innebär att t.ex. Skolinspektionen genom databaser får tillgång till nödvändig information för sin tillsynsverksamhet, vilket i förlängningen kan medföra högre kvalitet på verksamheten inom skolväsendet. Förslaget möjliggör vidare att allmänhetens insyn i skolväsendet förenklas, dels genom att enskilda själva kan söka information i databaser, dels genom att media i sin journalistiska verksamhet kan använda uppgifterna som underlag för sitt arbete. 2020/21:141 Konsekvenser för den personliga integriteten Förslaget i denna promemoria möjliggör att uppgift om en enskild huvudman inom skolväsendet, som avser andra uppgifter om dennes personliga eller ekonomiska förhållanden än intäkter och utgifter, som samlats in för officiell statistik trots statistiksekretessen kan överlämnas från SCB till för användning för angivna ändamål i myndighetens verksamhet. Det föreslås även att sekretessen inte ska hindra att uppgifter lämnas till en kommun om uppgiften behövs för att kommunen ska kunna fullgöra sin skyldighet att fördela resurser efter barns och elevers behov. Liksom tidigare ska sekretess för personliga och ekonomiska förhållanden för andra enskilda än en huvudman inom skolväsendet gälla. Det innebär att uppgifter om enskilda huvudmän inte kan publiceras på ett sådant sätt så att enskilda elever, deras föräldrar eller lärare eller annan personal kan identifieras direkt eller indirekt (så kallad bakvägsidentifiering). De bedömningar och avvägningar som har gjorts i fråga om dataskydd redovisas i avsnitt 6. Det kan konstateras att de nya bestämmelserna, som i huvudsak inte innebär någon ändring i förhållande till det rättsläge som ansågs gälla före den praxisändring som inträffade , inte bedöms medföra något betydande intrång i enskildas personliga integritet och att förslaget bedöms vara proportionerligt. Av skäl som närmare har angivits i avsnitt 6 bedöms förslaget inte få några konsekvenser för förpliktelser i förhållande till . Förslaget bedöms inte heller få några konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män eller de integrationspolitiska målen. Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 8 a § Sekretessen enligt 8 § hindrar inte att en uppgift om en enskild huvudman inom skolväsendet som avser andra personliga eller ekonomiska förhållanden än huvudmannens intäkter och kostnader lämnas till , om uppgiften behövs i myndighetens verksamhet med 1.nationell uppföljning och utvärdering, 2.nationella studier om måluppfyllelse, 3.internationella studier om skolväsendet, 4.stöd till skolutveckling, 5.hantering av statliga stöd och bidrag, 6.det nationella informationssystemet för skolväsendet, eller 7.redovisning och publicering av andra uppgifter om skolväsendet än vad som ingår i den officiella statistiken eller som följer av 1–6. Sekretessen enligt 8 § hindrar inte heller att en uppgift om en enskild huvudman inom skolväsendet som avser andra personliga eller ekonomiska förhållanden än huvudmannens intäkter och kostnader lämnas till en kommun, om uppgiften behövs för att kommunen ska kunna fullgöra sin skyldighet enligt skollagen (2010:800) att fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barns och elevers olika förutsättningar och behov. Paragrafen, som är ny, innehåller sekretessbrytande bestämmelser som innebär att vissa uppgifter om en enskild huvudman inom skolväsendet som omfattas av statistiksekretess enligt 24 kap. 8 § OSL, trots detta i vissa fall får lämnas ut till eller till kommuner. De uppgifter som det är fråga om är uppgifter om den enskilda huvudmannen som avser andra personliga eller ekonomiska förhållanden än intäkter och kostnader om uppgifterna behövs för vissa angivna ändamål. Det som föreskrivs i denna paragraf om uppgiftslämnande till andra myndigheter gäller också mellan olika verksamhetsgrenar inom en myndighet när de är att betrakta som självständiga i förhållande till varandra (8 kap. 2 § OSL). Av första stycket framgår att statistiksekretessen enligt 24 kap. 8 § inte hindrar att ovan nämnda uppgifter lämnas till , om uppgiften behövs i sådan verksamhet hos myndigheten som anges i bestämmelsen. Med enskild huvudman inom skolväsendet avses den enskilda fysiska eller juridiska person som godkänts som huvudman för utbildning inom skolväsendet enligt 2 kap. 5 § skollagen (2010:800). I det fall en fysisk person är huvudman kan uppgifterna om dennes identitet eller andra ekonomiska förhållanden än intäkter och utgifter anses utgöra uppgifter om huvudmannens såväl personliga som ekonomiska förhållanden i den mening som avses i OSL (jfr avsnitt 3). Om huvudmannen är en juridisk person är det endast fråga om uppgifter om ekonomiska förhållanden i den mening som avses i OSL. Begränsningen av den sekretessbrytande bestämmelsen till att avse andra uppgifter än huvudmannens intäkter och kostnader innebär att upp- gifter som avser huvudmannens finansiella ställning och resultat inte kom- mer att kunna lämnas ut med stöd av den sekretessbrytande bestämmelsen. Med uppgifter om andra personliga eller ekonomiska förhållanden än intäkter och kostnader avses uppgifter dels om huvudmannen, t.ex. namn och person- eller organisationsnummer, dels om dennes verksamhet, t.ex. genomströmning, elevers genomsnittliga meritvärde, lärar- och förskol- lärartäthet samt andel lärare och förskollärare med lärarrespektive förskollärarlegitimation, barn- eller elevgruppers sammansättning med avseende på socioekonomisk bakgrund etc. Bestämmelsen bryter inte sekretessen enligt 24 kap. 8 § OSL till skydd för andra personers personliga eller ekonomiska förhållanden. till skydd för t.ex. elevers, föräldrars, lärares eller annan personals person- liga och ekonomiska förhållanden ska således upprätthållas. att uppgifter om enskilda huvudmän inte kan lämnas ut med stöd av den sekretessbrytande bestämmelsen på ett sådant sätt att t.ex. enskilda elever, deras föräldrar eller lärare eller annan personal kan identifieras direkt eller indirekt (s.k. bakvägsidentifiering). Vilka uppgifter som får lämnas ut med stöd av bestämmelsen begränsas ytterligare av att uppgifterna endast får lämnas ut om de behövs för viss närmare angiven verksamhet hos myndigheten. Med nationell uppföljning och utvärdering i första punkten avses sådan nationell uppföljning och utvärdering som ska bedriva enligt 26 kap. 24 § skollagen. Med nationella studier om måluppfyllelse, internationella studier om skolväsendet och stöd till skolutveckling i andra, tredje och fjärde punkterna avses viss verksamhet som bedriver för att följa be- stämmelser i förordningen (2015:1047) med instruktion för Statens skol- Med hantering av statliga stöd och bidrag i femte punkten avses Skol- verkets verksamhet med att administrera och fördela statsbidrag och stat- liga stöd enligt ett flertal olika statsbidragsförordningar. Med det nationella informationssystemet för skolväsendet i sjätte punkten avses verksamhet enligt förordningen (2015:195) om ett nationellt informationssystem för skolväsendet, där det framgår att ska publicera vissa uppgifter om skolenheter för att göra det möjligt för bl.a. elever och föräldrar att jämföra olika skolor. Slutligen omfattas enligt sjunde punkten verksamhet med redovisning och publicering av andra uppgifter om skolväsendet än vad som ingår i den officiella statistiken eller som följer av första–sjätte punkten, exempelvis resultat från Skolinspektionens elevenkäter. I andra stycket anges ytterligare en situation där statistiksekretessen enligt 24 kap. 8 § inte hindrar att uppgifter om en enskild huvudman inom skolväsendet som avser andra personliga eller ekonomiska förhållanden än huvudmannens intäkter och kostnader lämnas ut för att användas för andra ändamål än statistikändamål. Sådana uppgifter får lämnas till en kommun om uppgifterna behövs för att kommunen ska kunna fullgöra sin skyldighet att fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barns och elevers olika förutsättningar och behov. Denna skyldighet regleras i 2 kap. 8 b § skollagen. Avgränsningen till uppgifter om enskilda huvud- män innebär, på sätt som anges ovan, att den sekretessbrytande be- Prop. 2020/21:141 stämmelsen inte bryter statistiksekretessen till skydd för andra enskilda, t.ex. elever, deras föräldrar eller lärare eller annan personal. Uppgifter som medför att sådana personer kan identifieras direkt eller indirekt (så kallad bakvägsidentifiering) får alltså inte lämnas ut med stöd av den sekretessbrytande bestämmelsen. Övervägandena finns i avsnitt 6. 2020/21:141 Bilaga 1 Systemet för informationsförsörjning på skolområdet är uppbyggt utifrån att uppgifter som används för att framställa statistik och som är offentliga också kan användas för andra ändamål, t.ex. som underlag för statsbidragsadministration, publicering av information riktad till allmänheten och kommuners resursfördelning. En ändring av tolkningen av offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), när det gäller vilka uppgifter om enskilda huvudmän som skyddas av statistiksekretess, har medfört att uppgifter som tidigare ansågs vara offentliga nu anses vara sekretessbelagda. Det nya rättsläget innebär att systemet för informationsförsörjning inom skolväsendet inte fungerar som tidigare eftersom uppgifter om fristående skolors verksamhet inte kan offentliggöras på skolenhetsnivå och därmed inte heller kan användas för andra ändamål än statistik. För att säkerställa tillgången till skolinformation så att statliga myndigheter och kommuner kan utföra sina författningsreglerade uppgifter och allmänheten kan få tillgång till information för bl.a. skolval, krävs åtgärder. Arbete pågår inom med att ta fram förslag till en långsiktig lösning, men det finns behov av att snabbt åtgärda den akuta situationen. I denna promemoria föreslås nya, tidsbegränsade bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen som bryter statistiksekretessen så att enheter inom myndigheter som ägnar sig åt särskild verksamhet för framställning av statistik kan lämna uppgifter som avser enskilda huvudmän inom skolväsendet till och kommuner för att de ska kunna utföra vissa angivna uppgifter. Förslaget innebär att får ta del av sådana uppgifter om de behövs i myndighetens verksamhet med nationell uppföljning och utvärdering av skolväsendet, nationella studier om måluppfyllelse i skolväsendet, internationella studier om skolväsendet, stöd till skolutveckling, hantering av statliga stöd och bidrag, det nationella informationssystemet för skolväsendet samt redovisning och publicering av andra uppgifter om skolväsendet än vad som ingår i den officiella statistiken. Vidare föreslås att uppgiftslämnande ska kunna ske till en kommun, om kommunen behöver uppgifterna för att kunna fullgöra sin skyldighet enligt skollagen (2010:800) att fördela resurser efter barn och elevers behov (se 2 kap. 8 b § skollagen). Ändringarna i offentlighets- och sekretesslagen föreslås träda i kraft den och upphävas , då en långsiktig lösning beräknas vara på plats. 2020/21:141 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att det i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska införas en ny paragraf, 24 kap. 8 a §, och närmast före 24 kap. 8 a § en ny rubrik av följande lydelse. Sekretessbrytande bestämmelse 8 a § Sekretessen enligt 8 § hindrar inte att en uppgift om en enskild huvudman inom skolväsendet som avser dennes identitet eller ekonomiska förhållanden lämnas till , om uppgiften behövs i myndighetens verksamhet med 1.nationell uppföljning och utvärdering, 2.nationella studier om måluppfyllelse, 3.internationella studier om skolväsendet, 4.stöd till skolutveckling, 5.hantering av statliga stöd och bidrag, 6.det nationella informationssystemet för skolväsendet, 7.redovisning och publicering av andra uppgifter om skolväsendet än vad som ingår i den officiella statistiken eller som följer av 1–6. Sekretessen enligt 8 § hindrar inte att en uppgift om en enskild huvudman inom skolväsendet som avser dennes identitet eller ekonomiska förhållanden lämnas till en kommun, om uppgiften behövs för att kommunen ska kunna fullgöra sin skyldighet att fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barns och elevers olika förutsättningar och behov. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) dels att 24 kap. 8 a § ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 24 kap. 8 a § ska utgå. Denna lag träder i kraft . 2020/21:141 Bilaga 2 Följande remissinstanser har inkommit med yttrande över remissen: kommun, , , Integritetsskyddsmyndig- heten (tidigare Datainspektionen), , Förvaltnings- rätten i , , kommun, kommun, kommun, Idéburna skolors riksförbund, Justitiekanslern, kommun, Kammarrätten i , , IV – Idéburen välfärd (tidigare FSO), , , kommun, , , kommun, kommun, Specialpedagogiska skolmyndigheten, Statens skolinspektion, , , Statskontoret, Kommuner och Regioner, , TU Medier i , kommun, kommun, kommun, Åre kommun, kommun, kommun och Spontana remissvar har även inkommit från kommun och Ung Följande instanser har förklarat att de avstår från att yttra sig eller har inte inkommit med yttrande över remissen: , Bjuvs kommun, kommun, , kommun, kommun, Företagarna, kommun, kommun, Riks- dagens ombudsmän (), och Skola, , kommun, Elevråd, Elevråd – , Elevkårer, kommun och kommun. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet Tidsbegränsad lösning för att säkerställa tillgång till skolinformation Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 2.lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av ämnesråden och . Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. 2020/21:141 Bilaga 4 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition Tidsbegränsad lösning för att säkerställa tillgång till skolinformation