prop · H803166 · 2021-04-06 00:00:00 — förmån av fri parkering och gåva till anställda, ska inte heller tas upp till beskattning enligt lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta och ska också vara avgiftsfria enligt socialavgiftslagen (2000:980), lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift och lagen (1994:1920) om allmän löneavgift. Regeringens förslag: Den nya lagen om tillfällig skatte- och avgifts- frihet för förmån av fri parkering och gåva till anställda ska träda i kraft Lagen tillämpas på förmåner som lämnas efter den Lagen ska upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen ska dock fortfarande gälla för förmåner som har Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: anser att det är en god idé att förlänga skattefriheten för förmånerna, men anser att förslaget kunde lagts något tidigare för att skapa rimlig framförhållning. ingen remissinstans yttrat sig särskilt över ikraftträdandet eller övergångs- Skälen för regeringens förslag: Den nya lagen om tillfällig skatte- och avgiftsfrihet för förmån av fri parkering och gåva till anställda bör träda i Lagen föreslås därför träda i kraft Lagen bör tillämpas på förmåner som lämnas efter Med anledning av vad har anfört om att förslaget kunde ha lagts tidigare vill regeringen framhålla att den föreslagna retroaktiva tillämpningen innebär att arbetsgivare och arbets- tagare inte hamnar i en sämre skattemässig situation än om förslaget hade Lagen ska vara tillfällig och föreslås därför att upphöra att gälla vid Prop. 2020/21:166 utgången av 2021. Den upphävda lagen ska dock fortfarande tillämpas för förmåner som har lämnats –. I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. anser att konsekvensutredningen inte uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. har funnit brister i konsekvensutredningens redovisning av alternativa lösningar och effekter om ingen reglering kommer till stånd, förslagets överensstämmelse med , berörda företag utifrån antal och storlek, förslagets administrativa kostnader och särskild hänsyn till små företag vid reglernas utformning. synpunkter hanteras nedan. De offentligfinansiella effekterna till följd av ändrade skatte- och avgiftsregler beräknas i enlighet med beräkningskonventioner. Syfte och alternativa lösningar Förslaget om ett generellt tidsbegränsat undantag från förmånsbeskattning av fri parkering syftar till att bidra till en minskad smittspridning av sjukdomen covid-19 i samhället och bedöms vara av värde för samhället i stort. Syftet med förslaget om skatte- och avgiftsfria gåvor är att möjliggöra för arbetsgivare att genom gåvor till anställda stödja olika branscher inom det lokala näringslivet. Förslaget syftar till att öka konsumtionsförmågan generellt och ytterligare lindra de ekonomiska konsekvenser i form av inkomstbortfall som många företag drabbats av till följd av covid-19. efterfrågar en redovisning avseende alternativa lösningar och en tydligare motivering av effekter om ingen reglering kommer till stånd. har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om tillfällig skatte- och avgiftsfrihet för förmån av fri parkering och gåva till anställda. Enligt tillkännagivandet bör regeringen skyndsamt se över hur bestämmelserna om tillfällig skatte- och avgiftsfrihet för förmån av fri parkering och gåva till anställda kan återinföras samt återkomma till med förslag (bet. 2020/21:SkU32, rskr. 2020/21:197). Någon alternativ lösning som möter tillkännagivande bedöms inte finnas. Skulle förslaget inte komma till stånd minskar incitamentet för anställda att resa med egen bil till arbetet samt uteblir möjligheten för företag att genom skatte- och avgiftsfria gåvor stödja det lokala näringslivet och öka konsumtionen. Detta kan i sin tur leda till högre smittspridning och sämre ekonomisk återhämtning än om förslaget genomförs. Övriga effekter som beskrivs nedan uteblir likaså. 2020/21:166 Offentligfinansiella effekter Uppskattningen av de offentligfinansiella effekterna av den förlängda skatte- och avgiftsfriheten för fri parkering och gåvor till anställda är baserad på samma antaganden som gjordes vid införandet av skatte- och avgiftsfriheten i prop. 2019/20:166. I beräkningen av effekterna av förslagen har dock hänsyn tagits till att förlängningen av perioden med skatte- och avgiftsfrihet är längre än i prop. 2019/20:166, samt att beloppsgränsen för gåvorna föreslås höjas till per anställd. De offentligfinansiella effekterna blir därmed något större. En förlängning av den tillfälliga skatte- och avgiftsfriheten för fri parkering januari–uppskattas minska inkomstskatten med ca , varav ca är inkomstskatt och ca är statlig inkomstskatt. Arbetsgivaravgifter inklusive allmän löneavgift uppskattas minska med ca som indirekta effekter av minskade arbetsgivaravgifter uppstår för bolagsskattebasen som ökar i samma omfattning. Nettoeffekten på skatteintäkterna 2021 med hänsyn till ökade intäkter av bolagsskatt uppskattas till ca -. Den tillfälliga skatte- och avgiftsfriheten för gåvor uppskattas minska bolagsskatteintäkterna med ca 2021. Hur förlängningen av perioden med skatte- och avgiftsfrihet för gåvor påverkar antalet anställda som kan komma att få gåvor och deras värde är dock väldigt osäkert. Det finns inga tillgängliga uppgifter på antalet personer som har tagit del av dessa förmåner och till vilket värde . Eftersom åtgärderna är temporära uppstår inga betydande offentligfinansiella effekter för åren efter 2021 (se tabell 4.1). Åtgärden innebär en tillfällig skatteutgift för skattefri förmån av fri parkering samt att skatteutgiften för gåvor till anställda tillfälligt ökar under 2021.1 Tabell 4.1 Offentligfinansiella effekter av förslag om fortsatt skatte- och avgiftsfrihet för förmån av fri parkering och gåva till anställda -0,12 -0,11 -0,28 -0,28 Källa: och egna beräkningar. 1 Den nuvarande skatteutgiften för gåvor är inte siffersatt i skrivelsen Redovisning av skatteutgifter (skr. 2019/20:98) eftersom uppgifter över skattefria gåvor till anställda Effekter för enskilda och offentlig sektorProp. Förslaget innebär att personer som får förmån i form av fri parkering inte behöver betala inkomstskatt på värdet av förmånen. Skattelättnaden för enskilda till följd av detta beräknas uppgå till ca . Ungefär 43 000 personer beräknas ha haft förmån av fri parkering 2018 (baserat på uppgifter i FASIT-modell) och det genomsnittliga förmånsvärdet uppskattas ha varit ca per förmånstagare. Vid ett förmånsvärde för parkering på är skattelättnaden till följd av förslaget för en person med högsta marginalskatt, , ca . Fler personer kan också komma att erbjudas parkeringsförmån när kostnaden för detta sjunker för arbetsgivaren. Den tillfälliga skatte- och avgiftsfriheten för fri parkering bedöms minska den kommunala inkomstskatten med ca . Kostnaden för arbetsgivare i offentlig sektor för att erbjuda anställda fri eller rabatterad parkering minskar dock också till följd av förslaget. För enskilda innebär förslaget om förlängd skatte- och avgiftsfrihet för gåvor till anställda att mottagandet av gåvor till ett värde på inte föranleder ökad inkomstbeskattning. Skattelättnaden för den enskilde till följd av förslaget uppgår till gåvans värde multiplicerat med marginalskatten. För offentlig sektor innebär förslaget att stöd till det lokala näringslivet kan göras genom inköp av gåvor till ett begränsat värde till personalen utan att det leder till förmånsbeskattning i form av arbetsgivaravgifter och inkomstskatt. De kommunala skatteintäkterna bedöms inte påverkas i någon högre grad till följd av den tillfälliga skatte- och avgiftsfriheten för gåvor. För företagen innebär förslaget om skatte- och avgiftsfrihet för förmån av fri parkering att de januari–inte behöver betala arbetsgivaravgifter för befintliga parkeringsförmåner. De kan också erbjuda fler anställda fri parkering utan att behöva betala arbetsgivaravgifter på värdet av parkeringen. Vid det uppskattade genomsnittliga förmånsvärdet för parkering på innebär förslaget minskade arbetsgivaravgifter med ca per anställd med parkeringsförmån . har efterfrågat uppgifter som närmare indikerar antalet berörda företag samt uppgifter om berörda företag utifrån storlek. Antalet personer som har haft parkeringsförmån framgår av kontrolluppgifter från arbetsgivaren. uppskattas ungefär 39 000 anställda i privat sektor ha haft förmån av fri parkering (baserat på uppgifter i FASIT-modell). Antalet företag som har anställda med parkeringsförmån går däremot inte att beräkna baserat på tillgängliga uppgifter. Antalet personer ger dock en indikation på hur många företag det som mest kan röra sig om. Anställda med parkeringsförmån 2018 var överrepresenterade i stora och medelstora företag. De var också överrepresenterade i bl.a. näringsgrenarna informations- och kommunikationsverksamhet, försörjning av el, 2020/21:166 gas, värme och kyla, finans- och försäkringsverksamhet, fastighetsverksamhet samt transport och magasinering. efterfrågar också en kvantifiering av förslagets påverkan på företagens administrativa börda. Den administrativa bördan för företag som har anställda som haft parkeringsförmån , februari eller bedöms öka. Att skatte- och avgiftsfriheten för fri parkering föreslås gälla från som lagen träder i kraft innebär att lämnade arbetsgivardeklarationer för anställda med förmånsparkering behöver ändras. Tidsåtgången för att göra en justering och lämna in en ny arbetsgivardeklaration är väldigt osäker. Den första ändringen av en arbetsgivardeklaration tar sannolikt att göra än de efterföljande. Företag med ett flertal anställda med parkeringsförmån har därmed sannolikt en i genomsnitt mindre tidsåtgång per uppgift jämfört med ett företag där endast en eller ett fåtal arbetsgivardeklarationer behöver ändras. Om det i genomsnitt antas ta att justera en tidigare lämnad arbetsgivardeklaration uppskattas den administrativa kostnaden uppgå till ca per uppgift.2 För de månader där arbetsgivardeklarationen ännu inte lämnats till bedöms de administrativa kostnaderna vara oförändrade eller minska eftersom företagen inte behöver redovisa den skattefria förmånen i arbetsgivardeklarationen. Eventuella effekter på konkurrensförhållanden mellan företagen bedöms dock vara försumbara. Srf konsulterna efterfrågar att förmånsbeskattning för förmån av fri parkering för tid före lagens ikraftträdande ska kunna korrigeras i en kommande arbetsgivardeklaration för att minska den administrativa bördan. Det bedöms dock som lämpligare att arbetsgivarna begär omprövning hos , vilket som redovisats ovan förväntas medföra begränsade administrativa kostnader för arbetsgivarna. kommer att behöva uppdatera externt informationsmaterial för att underlätta för företagen. Någon särskild hänsyn till små företag bedöms inte behöva tas utöver detta. Förslaget om tillfällig skatte- och avgiftsfrihet för gåva innebär för företagen att de, utöver vad som är möjligt , kan ge sina anställda gåvor upp till ett värde på utan att behöva betala arbetsgivaravgifter på värdet av gåvorna. De förmånligare reglerna kan leda till ökad konsumtion och därmed innebära ökad omsättning för de företag som säljer gåvorna. Eftersom det saknas registeruppgifter på eventuella skattepliktiga eller skattefria gåvor som utges till anställda går det inte att uppge vilka företag, deras storlek eller bransch som kan komma att påverkas av förslaget. Eftersom det rör sig om generella men tillfälliga regler för skattefrihet för gåvor till ett begränsat värde bedöms inte konkurrensförhållanden mellan olika företag påverkas. Det bedöms inte finnas skäl att ta särskild hänsyn till små företag vid utformningen av förslaget. 2 Beräknat enligt beräkningsguide Ekonomiska effekter av nya regler (2017). Genomsnittlig månadslön för en löne- eller personaladministratör i privat sektor 2021 uppskattas vara . Uppräknat med schablonvärdet, 1,84, för semesterersättning, arbetsgivaravgifter samt overheadkostnader ger det en kostnad på för 10 minuters arbete. Den administrativa bördan för företag som ger anställda gåvor upp till Prop. 2020/21:166 det maximala värdet bedöms minska eftersom dessa till följd av förslaget inte behöver redovisas i arbetsgivardeklarationen. Förslaget om skatte- och avgiftsfrihet för förmån av fri parkering syftar till att fler personer ska åka till arbetet med bil i stället för med kollektivtrafik, för att minska smittspridningen i samhället. En negativ effekt av detta är att utsläppen av koldioxid och andra luftföroreningar från biltrafiken ökar något. Förslaget om tillfällig skatte- och avgiftsfrihet för gåva bedöms inte ha några betydande effekter på miljön. Förslaget om skatte- och avgiftsfri förmån av fri parkering bedöms inte ha någon betydande effekt på sysselsättningen. Förslaget syftar dock till att fler ska åka bil till arbetet och därmed minska smittspridningen i samhället. Om det därmed kan minska sjukfrånvaron är effekten på arbetade timmar positiv. Förslaget om tillfällig skatte- och avgiftsfrihet för gåva bedöms inte heller ha någon betydande effekt på sysselsättningen. Effekter för inkomstfördelningen och den ekonomiska jämställdheten Fler män än kvinnor hade parkeringsförmån 2018. Könsfördelningen bland de personer som har parkeringsförmån 2021 kan dock komma att se annorlunda ut om fler personer anställda inom vård och omsorg får parkeringsförmån. Förslagets effekt på den ekonomiska jämställdheten bedöms dock sammantaget vara begränsad. Personer med parkeringsförmån har i genomsnitt högre disponibel inkomst än personer utan sådana förmåner. Förslaget kan därmed marginellt bidra till en högre spridning i fördelningen av disponibel inkomst. Förslaget om tillfällig skatte- och avgiftsfrihet för gåva bedöms inte ha några betydande effekter för inkomstfördelningen eller den ekonomiska jämställdheten. Effekter för och de allmänna förvaltningsdomstolarna kommer att behöva uppdatera internt och externt informationsmaterial och förslaget kan förväntas leda till ett ökat antal frågor till från arbetsgivare och enskilda. Förslaget kan också komma att medföra ett ökat antal omprövningar av arbetsgivardeklarationer vilket innebär att kan tillkomma för ärendehantering. Tillkommande kostnader ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. 2020/21:166 Förslaget bedöms inte medföra att antalet mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna kommer att påverkas i någon större utsträckning. Förslaget bedöms vara förenligt med . efterfrågar en närmare motivering till bedömningen. Regeringens förslag innebär att förmåner som skulle ha beskattats enligt såväl inkomstskattelagen som lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta undantas från beskattning. Förslaget innehåller inga regler som direkt eller indirekt leder till en mindre förmånlig skattemässig behandling av fysiska eller juridiska personer som kommer från andra medlemsstater och som utnyttjar den fria rörligheten. Ytterligare utökning av möjligheterna till anstånd med inbetalning av skatt Befintliga regler om tillfälliga anstånd Under finanskrisen –09 infördes tillfälliga anståndsbestämmelser genom lagen (2009:99) om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall 2008/09:113, bet. 2008/09:SkU27, rskr. 2008/09:175). att bevilja anstånd enligt den lagen var tidsbegränsad men lagen som sådan var inte tillfällig. Regeringen har med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19 och dess konsekvenser föreslagit ändringar i lagen om anstånd med inbe- talning av skatt i vissa fall i tre extra ändringsbudgetar och i en Nedan beskrivs relevanta delar i den lagen, med beaktande av de ändringar som trädde i kraft 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU53, rskr. 2019/20:194), 2019/20:151, bet. 2019/20:FiU55, rskr. 2019/20:204), den 2019/20:166, bet. 2019/20:FiU59, rskr. 2019/20:276) 2020/21:77, bet. 2020/21:FiU40, 2020/21:175). Av 1 § framgår bl.a. att efter ansökan får bevilja anstånd inbetalning av dels arbetsgivares sammanlagda skatteavdrag och arbetsgivaravgifter, dels mervärdesskatt som redovisas eller kvartalsvis, och som gäller för redovisningsperioder som infaller under Anstånd får beviljas för högst sex redovisnings- perioder för skatteavdrag och arbetsgivaravgifter respektive mervärdes- skatt som redovisas . För mervärdesskatt som redovisas kvar- talsvis får anstånd beviljas för högst två redovisningsperioder. tiden får bestämmas till längst , dock längst t.o.m. Anståndstiden får efter ansökan förlängas med som längst . Anståndsbeloppet ska betalas senast den förfallodag enligt en viss bestämmelse i skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, som infaller närmast efter det att anståndstiden upphör. I 1 a § finns en motsvarande möjlighet för den som redovisar mervärdes- Prop. 2020/21:166 skatt helårsvis att få anstånd med inbetalning av mervärdesskatt som ska Anståndsmöjligheten gäller för en redovisningsperiod, dvs. Anståndstiden får bestämmas till längst , dock längst t.o.m. den Anståndstiden får efter ansökan förlängas med som längst . Enligt 2 § ska anstånd beviljas om inte särskilda skäl talar emot det. Detsamma gäller vid förlängning av anståndstiden. Av 3 § framgår att ska återkalla anståndet helt eller delvis om den skattskyldige begär det. Om de skatter och avgifter som anståndet avser har satts ned, får återkalla anståndet i motsvarande mån. får även återkalla anståndet helt eller delvis om den skattskyldige har näringsförbud eller är försatt i konkurs, om beslutet om anstånd är felaktigt och felaktigheten beror på att den skattskyldige har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter eller om det finns synnerliga skäl. Om anståndet har återkallats, ska anståndsbeloppet betalas senast den förfallodag enligt en viss bestämmelse i skatteförfarandelagen som infaller närmast efter det att har gått från den dag då beslutet om återkallelse fattades. Enligt 4 § ska den som har beviljats anstånd betala den kostnadsränta som enligt skatteförfarandelagen gäller vid anstånd. Av 5 § följer vidare att den som har beviljats anstånd även ska betala en anståndsavgift, utöver kostnadsränta. Anståndsavgiften tas ut på beviljat anståndsbelopp per kalendermånad fr.o.m. månaden efter att anstånd beviljats t.o.m. den månad då anståndsbeloppet ska betalas. Om anståndet har återkallats enligt 3 §, ska anståndsavgiften sättas ned i motsvarande mån. Anståndsavgiften ska betalas senast den dag då anståndsbeloppet ska vara inbetalt. I 9 § anges att beslut omprövas och överklagas enligt bestämmelserna i 66 och 67 kap. SFL. Av detta följer bl.a. att beslut om anstånd får överklagas till förvaltningsrätten. 5.2Anstånd ska kunna beviljas för fler redovisningsperioder Regeringens förslag: Anstånd med inbetalning av avdragen preliminär skatt och arbetsgivaravgifter ska kunna beviljas för högst sju redovisningsperioder. Anstånd med inbetalning av dessa skatter och avgifter samt mervärdesskatt som redovisas ska kunna beviljas även för redovisningsperioder som infaller . Den bortre tidsgränsen för den ursprungliga anståndstiden avseende avdragen preliminär skatt och arbetsgivaravgifter samt mervärdesskatt som redovisas eller kvartalsvis ska senareläggas till . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: FAR, Kammarrätten i , Konjunktur- institutet och tillstyrker förslaget. Ett flertal remissinstanser, däribland , Ekonomistyrningsver- ket, Förvaltningsrätten i , , Srf konsulterna och , har inga invändningar mot förslaget. Företagarna tillstyrker förslaget, även om systemet blir svårare att över- blicka när det gäller mervärdesskatt. Företagarna har dock förståelse för skälen till förslaget. Utöver detta vill Företagarna uppmärksamma det för- hållandet att ett beviljat anståndsbelopp i vissa fall inte kan betalas ut från skattekontot, om det finns ett tidigare anståndsbelopp som ska beta- För att ett ”nytt” anståndsbelopp då ska kunna betalas ut från skatte- kontot måste företaget ansöka om förlängning av anståndstiden för det tidi- gare anståndet, med ny kostnadsränta och anståndsavgift som följd. tagarna anser att detta bör korrigeras. (LRF) ställer sig bakom förslaget men anför att fler valbara redovisnings- perioder bör läggas till. Näringslivets Skattedelegation, till vilken även ansluter sig (förkortat NSD m.fl.), tillstyrker förslaget men anser att anstånd ska kunna beviljas för nio redovisningsperioder (tre redovisningsperioder för mervärdesskatt som redovisas kvartalsvis), att även ska läggas till som valbara redovisnings- perioder och att mervärdesskatt ska omfattas av samtliga föreslagna utök- NSD m.fl. utgår även från att inte kommer att tillämpa det skatterättsliga företrädaransvaret på sådana skatter och avgifter som omfattas av anstånd enligt nu aktuella förslag. synpunkter och anför också att systemet blir mindre överskådligt när mer- värdesskatt undantas i förslaget om en utökning av antalet redovis- ningsperioder som anstånd kan beviljas för. Visita anser härutöver att en amorteringsmöjlighet över ett intervall bör införas. verket har inga invändningar mot förslaget men noterar att den föreslagna bortre tidsgränsen för den ursprungliga anståndstiden innebär att den maximala möjliga anståndstiden för anstånd som beviljas enligt det nu aktuella förslaget blir kortare än för andra tillfälliga anstånd. digheten kan därför den bortre tidsgränsen justeras så att den maximala möjliga anståndstiden blir densamma som för övriga tillfälliga anstånd. anser att ett kompletterande regelverk för skuldsanering avseende uppskjuten skatt skyndsamt bör utredas, samt att företag som beviljats anstånd bör prioriteras i handläggningen av stöd för vill även uppmärksamma att det skatterättsliga företrädaransvaret inte nämns i den remitterade prome- , och ställer vidare frågan varför regelverket om tillfälliga anstånd inte omfattar andra företagsformer än aktiebolag, samt varför småföretag inte har möjlighet att beviljas anstånd med inbetalning av mervärdesskatt som redovisas helårsvis. Skälen för regeringens förslag: Möjligheten att bevilja anstånd enligt lagen om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall återinfördes den Från och med detta datum har det således varit möjligt för att bevilja s.k. tillfälliga anstånd. Syftet med dessa anstånd är att dämpa tillfälliga likviditetsproblem som kan uppstå för i grunden sunda och livskraftiga företag med anledning av pandemin och åtgärderna för att Det likviditetsstöd som anstånden innebär har utnyttjats i mycket hög uppgick det totala antalet anståndsbeslut till ca 168 000 och det sammanlagda anståndsbeloppet till ca 48,9 mil- Detta kan ställas i relation till att det sammanlagda anstånds- beloppet uppgick till ca när en motsvarande anstånds- möjlighet fanns 2011 i samband med finans- I detta sammanhang bör det även lyftas fram att en kraftig utökning av det aktuella likviditetsstödet har genomförts (prop. 2020/21:77, 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:175). Dessa ändringar innebär bl.a. att anståndstiden för tillfälliga anstånd kan förlängas med som längst . De innebär också bl.a. att anstånd för avdragen preliminär skatt och arbets- givaravgifter respektive mervärdesskatt som redovisas får beviljas för högst sex redovisningsperioder (sex kalendermånader) var- dera, i stället för högst tre redovisningsperioder som har gällt. Anstånd för mervärdesskatt som redovisas kvartalsvis får vidare beviljas för högst två redovisningsperioder (sex kalendermånader), i stället för högst en redovisningsperiod som har gällt. Anstånd för nu nämnda skatter och avgifter får slutligen beviljas även för redovisningsperioder som infaller –, utöver januari–september 2020 som har gällt. Lagändringarna trädde i kraft Med hänsyn till den allvarliga situation som delar av det svenska näringslivet fortfarande befinner sig i och andra delar befaras hamna i, görs bedömningen att det finns anledning att överväga ytterligare extraordinära