prop · H9031d14 · 2021-09-20 00:00:00 — Av 3 kap. 3 § skollagen framgår att vårdnadshavare för ett barn i förskolan samt eleven och elevens vårdnadshavare i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, fritidshemmet, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska fortlöpande informeras om barnets eller elevens utveckling. Vidare framgår, när det gäller , av 10 kap. 12 § skollagen att läraren, eleven och elevens vårdnads- havare minst en gång varje termin ska ha ett utvecklingssamtal om hur elevens kun- skapsutveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas samt om vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möj- ligt inom ramen för läroplanen. Informationen vid utvecklingssamtalet ska grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i förhållande till läroplanen och kunskapskra- ven i de ämnen som eleven får undervisning i. Detsamma gäller i grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Av 8 kap. 11 § skol- lagen framgår att personalen i förskolan ska föra fortlöpande samtal med barnets vård- nadshavare om barnets utveckling. Minst en gång ska personalen och barnets vårdnadshavare därutöver genomföra ett samtal om barnets utveckling och lärande (utvecklingssamtal). I förskoleklassen ska läraren, eleven och elevens vårdnadshavare ha ett utvecklingssamtal om elevens utveckling och lärande minst en gång varje läsår. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Det är framför allt när barnen är små som föräldrars behov av ledighet är som störst, och den stora delen av föräldrapenningdagarna tas oftast ut innan barnet fyller . Det finns även ett samband när det gäller fördelningen av dagar mellan föräldrarna, hur många dagar som används och när i barnets liv de används, se diagram 3.10. Kvin- nors uttag av föräldrapenning är i högre grad koncentrerat till barnets första levnadsår, för barn födda hade eller två tredjedelar av det totala antalet dagar som kvinnan använder tagits ut . För män är uttaget störst när barnet är mellan ett och . För ett barn fött 2010 tog föräldrarna i genomsnitt ut fram till dess att barnet fyllde , männen använde av dagarna eller , kvinnorna eller igenom- snitt . Det motsvarar av samtliga de dagar som kvinnor tar ut och av männens totala uttag. Diagram 3.10 Antalet använda nettodagar* för barn födda efter barnets uppnådda ålder Anm.: *Med nettodagar avses att antalet uttagna dagar har summerats med avseende på omfattning exempelvis så att uttagna med halv föräldrapenning summerar till en hel. Föräldrarnas utbildningsnivå, inkomst, arbetsmarknadsstatus, ålder och födelseland har betydelse för användningen av föräldrapenning. Detta redovisar Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi i en rapport (rapport 2015:1). Det enskilt tyd- ligaste sambandet är dock kön, i fråga om såväl när i tiden föräldrapenning används som fördelningen av föräldrapenningen mellan föräldrarna. Uttagsmönstret varierar med utbildningsnivå och inkomstnivå I diagram 3.11 och diagram 3.12 redovisas uttaget av föräldrapenning för barn födda för kvinnor respektive män efter utbildningsnivå. Uppgifter om utbildningsnivå avser året före barnets födelse och kan ha förändrats över den redovisade tidsperiod- en. Uppgifterna tar vidare inte hänsyn till parförhållanden men det är känt sedan tidi- gare att bland annat parens relativa utbildningsnivå och inkomstnivå har ett samband med användningen av föräldrapenning. Bland kvinnor är uttaget av föräldrapenning högst för dem med grundutbildning och lägst för dem med eftergymnasial utbildning. I genomsnitt skiljer det mellan dem med högst och lägst utbildningsnivå. Bland män är uttagsmönstret där- emot det omvända, uttaget är högst för män med den högsta utbildningsnivån och lägst för dem med lägst utbildningsnivå. Skillnaden i antal dagar mellan dem med 2021/22:1 Utgiftsområde 12 högst och lägst uttag är ungefär lika stor som bland kvinnor, dvs. vid barnets åttaårsdag. Diagram 3.11 Ackumulerat antal använda föräldrapenningdagar (netto*) för barn födda efter barnets uppnådda ålder och mammans utbildningsnivå Anm.: *Med nettodagar avses att antalet uttagna dagar har summerats med avseende på omfattning exempelvis så att uttagna med halv föräldrapenning summerar till en hel. Diagram 3.12 Ackumulerat antal använda föräldrapenningdagar (netto*) för barn födda efter barnets uppnådda ålder och pappans utbildningsnivå Anm.: *Med nettodagar avses att antalet uttagna dagar har summerats med avseende på omfattning exempelvis så att uttagna med halv föräldrapenning summerar till en hel. har i en rapport, Uttaget av föräldrapenning skiljer sig beroende på inkomst (2018:4), beskrivit hur även intensiteten i uttag av föräldrapenning skiljer sig åt beroende på olika socioekonomiska faktorer. Bland sammanboende föräldrar med låg inkomst är det som tar ut jämfört med bland sammanboende med hög inkomst. Ensamstående föräldrar med låg inkomst tar ut flest dagar , . För dessa föräldrar finns det kvar när barnet fyllt . Sammanbo- ende föräldrar med hög inkomst har kvar. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Föräldrapenning och föräldraledighet är inte jämställt fördelade mellan män och kvin- nor. Kvinnors i genomsnitt längre frånvaro från arbetsmarknaden, i form av längre, sammanhängande föräldraledigheter, kan få negativa konsekvenser för lön, karriär- och utvecklingsmöjligheter samt för livsinkomsten. Få föräldrapar har ett jämställt uttag av dagar och det gäller oberoende av inkomst. Det är när barnet är mellan ett och som skillnader i hur stor andel som delat jämställt kan ses. Förutsättningarna att dela jämställt kan vara bättre för de familjer som har möjlighet att spara dagar. Sammantaget indikerar detta också att föräldrar med hög inkomst har större möjlighet att nyttja föräldrapenningen flexibelt än föräldrar med låg inkomst. Föräldrapenningdagar som inte tas ut Föräldrar kan spara föräldrapenningdagar av olika anledningar. En kan vara att de av ekonomiska skäl inte behöver ta ut dagar intensivt när barnet är litet. För barn födda är det möjligt att ta ut sparade dagar fram till barnets åttaårsdag och för barn födda är det möjligt att spara maximalt efter barnets fyra- årsdag som kan tas ut fram till barnets tolvårsdag. Det är en relativt liten andel barn för vilka samtliga dagar utnyttjats före barnets fyraårsdag. För barn födda var detta fallet för av barnen, för barn födda var andelen av barnen, se tabell 3.13. För barn födda återstod det i genomsnitt att ta ut vid barnets fyraårs- dag och för barn födda . En jämförelse mellan de olika regelverken kan därför indikera att reformen 2014 haft avsedd effekt, fler dagar tas ut tidigt i barnets liv. De flesta dagar med föräldrapenning används. För barn födda var det vid åtta- årsdagen av barnen där föräldrarna använt samtliga dagar. Det åter- stod dock dagar att ta ut för av barnen. För av alla barn var det färre än som inte nyttjades. I genomsnitt var det som inte utnyttjades (, Korta analyser 2019:2). Tabell 3.13 Andel barn respektive genomsnittligt antal nettodagar efter barnets födelseår och ålder Andel barn med dagar kvar nettodagar som finns kvar Anm.: Med nettodagar avses att antalet uttagna dagar har summerats med avseende på omfattning exempelvis så att uttagna med halv föräldrapenning summerar till en hel. För barn födda var det vid fyraårsdagen av barnen för vilka det fanns dagar kvar att ta ut. Föräldrapenning kan betalas ut på lägstanivå, , på sjukpenningnivå (SGI-nivå) eller grundnivå. SGI-nivå innebär att föräld- rapenningen baseras på förälderns sjukpenninggrundande inkomst. För de föräldrar som inte har en sjukpenninggrundande inkomst eller inte uppfyller vissa kvalificerings- villkor så kan ersättning betalas ut på grundnivå. Lägstanivå avser en ersättning på , lika för alla föräldrar av de totalt 480 som kan utges för ett barn. Grundnivå avser en ersättning på . 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Huvuddelen av de dagar som kvarstod vid barnets fyraårsdag var lägstanivådagar. I tabell 3.14 redovisas antalet dagar som gick förlorade vid barnets fyraårsdag samt spridningsmått. Det var med ersättning på SGI-nivå och med ersättning på lägstanivå som gick förlorade vid fyraårsdagen. Måtten på spridning an- tyder att det var ett relativt litet antal barn för vilka ett större antal dagar gick förlo- rade. För samtliga barn var det cirka en fjärdedel som förlorade eller fler. För gruppen barn där dagar gått förlorade var det (knappt 9 000 barn) för vilka 63 eller fler dagar gick förlorade. Av var det få, , som var på SGI-nivå. Tabell 3.14 Antal nettodagar som gick förlorade vid barnets fyraårsdag efter ersättningsnivå och spridning, barn födda Barn där dagar gick förlorade Anm.: *Kvartil 1 avser gränsen vid vilken förlorar färre dagar och kvartil 3 gränsen vid vilken förlorar fler dagar. Uttaget av föräldrapenning ser olika ut i olika familjer, vilket bland annat kan förklaras av att föräldrarnas behov, normer och socioekonomiska förhållanden skiljer sig åt. Det är en relativt sett lägre andel barn till föräldrar med ensam vårdnad som har dagar kvar vid barnets fyraårsdag respektive åttaårsdag, se tabell 3.15. För barn födda var det av dem med en ensam vårdnadshavare som hade dagar kvar . För barn med två vårdnadshavare var andelen . var det för barn födda knappt hälften av barnen med en ensam vård- nadshavare som hade dagar kvar jämfört med för barn med två vårdnadshavare. Detta indikerar ett större behov av föräldrapenning under barnets första för ensamstående vårdnadshavare. Tabell 3.15 Andel och antal barn med kvarvarande nettodagar och genomsnittligt antal kvarvarande dagar, efter barnets födelseår och ålder samt efter ensam respektive gemensam vårdnad kvar (genomsnitt) Anm.: Med nettodagar avses att antalet uttagna dagar har summerats med avseende på omfattning exempelvis så att uttagna med halv föräldrapenning summerar till en hel. I diagram 3.13 redovisas spridningen av antalet kvarvarande dagar vid barnets fyraårs- dag respektive åttaårsdag efter om barnet hade föräldrar med ensam eller gemensam vårdnad. Figuren visar att det var en större andel barn med ensam vårdnad som inte hade kvar vid fyraårs- respektive åttaårsdagen jämfört med barn med två 2021/22:1 Utgiftsområde 12 För barn födda som hade två vårdnadshavare hade den fjärde- del av barnen för vilka det återstod minst antal dagar kvar att ta ut. Motsva- rande för barn där föräldern hade ensam vårdnad var , dvs. för åtminstone en fjärdedel av barnen fanns det inga kvarvarande dagar vid barnets fyraårsdag. Diagram 3.13 Spridningen av antalet kvarvarande nettodagar vid barnets fyra- respektive åttaårsdag efter ensam och gemensam vårdnad, barn födda respektive 2014 Anm.: *Kvartil 1 avser gränsen vid vilken förlorar färre dagar och kvartil 3 gränsen vid vilken förlorar fler dagar. Diagrammet visar vidare att det skett en tidigareläggning eller ett mer intensivt uttag av föräldrapenning under barnets första för barn som är födda jämfört med barn födda . Som ett resultat har antalet kvarvarande dagar vid barnets fyra- årsdag minskat. Skillnaden syns oavsett vårdnadsform. 3.9.3Familjedagspenning för ökad flexibilitet och balans mellan arbetsliv och familjeliv Regeringens förslag: Det ska införas en ny föräldrapenningsförmån i socialförsäk- ringsbalken, benämnd familjedagspenning. Den som arbetar i ska vara försäk- rad för förmånen. Den nya förmånen ska regleras i ett nytt kapitel i balken i underavdelningen om gravi- ditetspenning och föräldrapenningsförmåner som ligger i avdelningen om familjeför- måner. I och med detta ska en följdändring göras i den bestämmelse som anger inne- hållet i den underavdelningen. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Av de remissinstanser som tar ställning är det fler som är posi- tiva eller inte har något att invända än som avstyrker förslaget om att påbörja införan- det av familjevecka. (), i (LO) och Akademikers () välkomnar förslaget. TCO anser att syftet med förslaget är bra och att det finns ett behov av en reform som underlättar för alla föräldrar att få ihop livspusslet under barnens uppväxt. anser att förslaget ökar möjligheten att kombinera familjeliv och arbetsliv och fram- 2021/22:1 Utgiftsområde 12 håller att förslaget underlättar särskilt för ensamstående föräldrar. Även Jämställdhets- myndigheten lyfter särskilt fram de positiva effekterna för ensamstående föräldrar. kommun, , , , kommun och är positiva till förslaget och framhåller positiva effekter såsom ökad flexibilitet för föräldrar samt att reformen bidrar till ökad jämlikhet och jämställdhet och stärker svensk föräldraförsäkring. Specialpedagogiska skolmyndigheten lyfter särskilt det positiva med att reformen ger vårdnadshavarna bättre möjligheter att delta vid sitt barns utvecklingssamtal och därmed få en bättre inblick i barnets skolsituation. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) framhåller att reformen är viktig eftersom den ger föräldrar förstärkta möjligheter att vara lediga tillsammans med sina barn, vilket bidrar till bättre förutsättningar för goda uppväxtvillkor för barn och ung- domar. Även och är positiva till reformen men lämnar vissa synpunkter på förslaget. instämmer i bedömningen i promemo- rian att familjedagspenning kan – i vart fall – motverka att framför allt kvinnor väljer att arbeta deltid och tillstyrker ett införande. lyfter särskilt att det är en reform som underlättar vardagen för föräldrar och kan ha positiv effekt på den ekonomiska jämställdheten samt målet om en mer jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, framför allt hos dem som saknar flexibla arbetstider. Bland annat kommun, som i övrigt ställer sig positiv till införandet, pekar på risken att ytterligare ledighet kan innebära utmaningar för bemanningen i vissa kom- munala verksamheter. Ledarna, som varken tillstyrker eller avstyrker förslaget, framför att reformen kan ha positiva effekter för möjligheten att kombinera arbetsliv och familjeliv men även medföra svårigheter med planering för arbetsgivare. Ledarna framför också att om kvinnor nyttjar nya möjligheten mer än män kan kvinnor komma att ses som riskarbetskraft. Även Kommuner och Regioner (SKR) och lyfter fram risken att kvinnors frånvaro från arbetet kan komma att öka mer än mäns. Några instanser, såväl positiva som negativa till reformen, påpekar att behovet av ledighet eventuellt skulle kunna täckas genom att inkorporeras i den befintliga föräld- raförsäkringen. Företagarna avstyrker förslaget och anser att behoven inte motiverar en ny föräldrapenningsförmån utan att det i stället kan vara en lösning att få tillfällig för- äldrapenning under utvecklingssamtal. () har samma syn. LO anser att det vid förslagets slutliga utformning bör tas hänsyn till hur föräldraför- säkringens nuvarande regelverk och förslaget om familjedagspenning samverkar så att det inte byggs parallella system riktade mot samma användningsområde. De instanser som helt avstyrker reformen gör det med fokus på att förslaget innebär färre arbetade timmar och därmed negativa effekter på bruttonationalprodukten, lägre skatteintäkter och högre utgifter för staten. Bland dessa kan nämnas ESV, , och utvärdering (IFAU). , SKR och Företagarna framför även att förslaget försvårar möjlig- heterna att planera för arbetsgivare och kan försvåra redan existerande problem med kompetensförsörjningen, särskilt inom vård- och omsorgsområdet. Några instanser, , , kommun och , anser att det i stället bör göras andra prioriteringar. Skälen för regeringens förslag Familjepolitiken ska bidra till att skapa goda förutsättningar för föräldrar att kombi- nera arbetsliv och privatliv. Ett av de av beslutade målen med den ekono- miska familjepolitiken är att den även ska bidra till ett jämställt föräldraskap. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 har en föräldraförsäkring som bidrar till högt arbetskraftsdeltagande bland för- äldrar och till god balans mellan familjeliv och arbetsliv. Regeringen ser dock ett behov av att komplettera nuvarande familjepolitiska stöd så att föräldrar som förvärvsarbetar får förstärkta förutsättningar att kombinera arbetsliv och familjeliv och att förvärvsarbetande föräldrar till något äldre barn får bättre möj- ligheter att vara lediga tillsammans med barnen. Förutsättningarna att kombinera familjeliv och arbetsliv och möjligheten till ledighet tillsammans med barnen ser olika ut för förvärvsarbetande föräldrar. Arbetsmark- nadens villkor skiljer sig åt mellan sektorer och anställningsformer avseende exem- pelvis arbetstidens förläggning och flexibilitet i arbetslivet. Vissa föräldrar kan se dessa utmaningar som en av de komplikationer av livspusslet som bidrar till behovet att gå ner i arbetstid för att på så sätt få ihop arbetsliv och familjeliv och vara tillgängliga för barnen. Baserat på förekomsten av deltidsarbetande föräldrar som anger att vård av barn är anledning till deltidsarbetet gäller detta kvinnor i högre utsträckning än män. Möjligheten till flexibilitet i arbetet varierar därmed stort. Vissa yrkesgrupper har stora möjligheter att med kort varsel anpassa sin arbetstid, exempelvis genom att gå tidigare från arbetet eller att arbeta hemifrån, medan andra yrken förutsätter att arbetstagaren är på arbetsplatsen på fasta arbetstider vilket inne- bär att arbetstagaren har små möjligheter till inflytande över arbetstiden. För att möta sådana utmaningar som föräldrar i stor utsträckning kan ha trots den redan generösa familjepolitiken i anser regeringen att en familjevecka bör in- föras, som ger föräldrar och barn en utökad och verklig möjlighet till ledighet tillsam- mans i vissa utpekade situationer. Regeringens avsikt med familjeveckan är att en sådan reform ska bidra till att göra livspusslet enklare, minska stressen för förvärvsar- betande föräldrar, öka flexibiliteten och därmed förbättra möjligheterna att förvärvs- arbeta, särskilt för dem med yrken där arbetstagarna har lågt inflytande över arbets- tidens förläggning. En utmaning som kan nämnas är att många barn är lediga under vissa lov och studie- dagar, vilket även kan innebära press på andra föräldrar att försöka anpassa arbetstider eller på annat sätt möjliggöra ledighet tillsammans med sina barn. Vid förläggningen av skolans lov- och studiedagar kan hänsyn inte tas till föräldrarnas skilda förutsätt- ningar i arbetslivet. Under ett läsår förekommer ett stort antal lov- och studiedagar för barn i skolåldern, samt längre terminsuppehåll. Även förskolan och fritidshemmet har studiedagar och kan även ha reducerad verksamhet under exempelvis sommaren då personalen har semester. Under dessa tidpunkter kan verksamhet erbjudas i annan form, med t.ex. vikarier eller i en annan lokal. Föräldrar kan uppleva att denna ersätt- ningsverksamhet inte fullt ut kan erbjuda barnen trygghet och kontinuitet och ser den därför inte som ett reellt alternativ för sina barn. Specialpedagogiska skolmyndigheten lyfter särskilt att det är positivt att familjeveckan gör det möjligt för föräldrar att vara hemma med barnet vid sammanslagning av verksamheter i stället för att barnet ska delta i omsorg som är främmande för barnet. Särskilt utmanande att kombinera arbetsliv och familjeliv kan det vara för ensamstå- ende föräldrar och föräldrar med oflexibla arbeten, något och särskilt lyfter fram. Även ISF lyfter den särskilda nyttan med förslaget för föräldrar som har arbeten med låg flexibilitet. ESV, och är mer tveksamma till att familjeveckan underlättar för förvärvsarbetande för- äldrar i någon större omfattning. Givet att av förvärvsarbetande föräldrar uppgav att de har svårt att förena arbetsliv med familj och fritid minst en gång är problemen 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Regeringen menar att en fullt införd familjevecka innebär en ökad flexi- bilitet för förvärvsarbetande föräldrar under i stort sett hela barnets uppväxtperiod jämfört med dagens situation. Samtliga problem med att hitta balans mellan arbets- livets krav och familjeåtaganden är dock inte möjliga att åtgärda utan kommer att kvar- stå även med ytterligare möjlighet till ledighet. De förvärvsarbetande föräldrar som tidigt under barnets liv haft ett mer intensivt uttag av föräldrapenning kan ha svårare än andra föräldrar att vara lediga med barnen under lov och studiedagar senare i barnets liv eftersom de har få dagar med föräldrapenning kvar att nyttja. Det kan särskilt vara fallet för föräldrar med låga inkomster, som oftare har ett mer intensivt uttag av föräldrapenning än andra föräldrar. För denna grupp blir även ett inkomstbortfall mer kännbart för hushållets ekonomiska situation och där- med kan obetald frånvaro eller deltidsarbete i praktiken vara orealistiska alternativ. Barn till dessa föräldrar kan därmed riskera att få något mindre stöd av sina föräldrar i vardagen. Föräldrarna och barnen får även mindre tid för gemensam återhämtning och samvaro. För barn som på grund av sin ålder inte omfattas av kommunens skyldighet att erbju- da fritidsverksamhet, dvs. barn , kan lov, studiedagar och terminsuppehåll innebära att barnet behöver klara sig på egen hand. Föräldrar kan känna stress över detta även om barn i den åldern kan vara självständiga i högre utsträckning än vad som är fallet för yngre barn. Många föräldrar ser semestern som en möjlighet att tillbringa tillsammans med sitt barn även om det inte är vård av barn som är syftet med semesterlagstiftningen. Semester har som främsta syfte att ge arbetstagaren möjlighet till vila och rekreation. som föräldern har semester finns ingen rätt till exempelvis förskola och fritidshem även om vissa kommuner erbjuder detta. Antalet semesterdagar som för- äldrar förfogar över understiger kraftigt antalet lov- och studiedagar samt dagar under terminsuppehåll. Även om det inte är aktuellt eller ens lämpligt att fullständigt matcha ledighet för barnen med ledighet för föräldern ser regeringen att möjligheten till en familjevecka kompletterar semesterledigheten genom att underlätta livspusslet, minska stressen för föräldrarna och öka tiden tillsammans för barn och föräldrar. En investering i barn och familjer Effekterna av spridningen av det nya coronaviruset har inneburit en stark konjunktur- nedgång med bland annat ökad arbetslöshet. Flera instanser som avstyrker införandet av en familjevecka lyfter de negativa effekter som smittspridningen haft på exempelvis jobb och företagande. ESV och anser att en utökad ledighetsrätt skulle innebära en för stor nedgång i arbetade timmar och att antalet arbetade timmar i stället bör öka vilket även Företagarna instämmer i. ESV anser att ett införande inne- bär för stora utgifter, Företagarna anser inte att kostnaderna för reformen är motive- rade. och anser att andra prioriteringar i stället bör göras. SKR samt ett antal kommuner lyfter även att förslaget skulle innebära lägre skatteintäkter och vill se kompensation för det. Spridningen av det nya coronaviruset har medfört att regeringen gjort stora satsningar på att upprätthålla sysselsättning och tillväxt, stötta företag och stärka välfärden. Åt- gärderna har gjort skillnad. Sysselsättningsfallet har dämpats genom korttidspermitte- ringar, nedsatta arbetsgivaravgifter, omställningsstöd och kraftiga tillskott till kom- munsektorn, som ansvarar för sjukvården och äldreomsorgen. Regeringen prioriterar välfärden och har bland annat höjt de generella statsbidragen till kommuner och regioner för att förbättra förutsättningarna att utveckla välfärdens verksamheter och stärka kommunernas ekonomi. Regeringen följer utvecklingen i kommunsektorn noga och avser att föra en politik som även framöver värnar välfär- 2021/22:1 Utgiftsområde 12 väntas kommunsektorn kunna återuppta den verksamhet som har begränsats till följd av smittspridningen och konsumtionsutgifterna väntas därmed öka. Inkomsterna för kommunsektorn förväntas öka , dels till följd av en normal tillväxt av skatteunderlaget, dels till följd av en ökad mängd statsbidrag. Pandemin har medfört en accelererad omställning i samhället.