prop · H9031d19 · 2021-09-20 00:00:00 — konstaterar i årsredovisningen att söktrycket från de nationella minoriteterna ökar och att tillgängliga medel inte motsvarar söktrycket. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Tabell 4.6 Statens kulturråds beviljade bidrag till nationella minoriteter Anm.: Könsuppdelad statistik finns inte tillgänglig. De nationella minoritetsspråken och de nationella minoriteternas kultur är även särskilt i fokus i det uppdrag som regeringen tilldelat Kungl. 2020 (Ku2020/02691) där myndigheten i samverkan med ska främja de nationella minoriteternas bibliotek, se avsnitt 6. Litteraturen, läsandet och språket. (Se även utg.omr. 1 avsnitt 11.3.4.) , , och har 2020 haft fortsatta återrapporteringskrav om att redovisa resultat av de åtgärder avseende jämställdhetsintegrering som har vidtagits för att myndigheternas verksamhet ska bidra till att uppnå målen för jämställdhetspolitiken (se relevanta avsnitt för redogörelse utifrån kulturområde). Den sammantagna bilden är att myndigheterna arbetar väl med jämställdhetsintegrering, men att det kvarstår utmaningar, framför allt i relation till andra diskrimineringsgrunder. Exempelvis visar Svenska Filminstitutets rapport kvinnor att kvinnors villkor att verka påverkas av ålder och rasifiering. Flera av myndigheterna har identifierat denna utmaning och arbetar med att inkludera fler perspektiv i jämställdhetsarbetet. Ett mer tillgängligt kulturliv för personer med funktionsnedsättning Staten verkar för ett tillgängligt kulturliv för personer med funktionsnedsättning inom flera områden (se bl.a. avsnitt 10.3 angående ett mer tillgängligt kulturarv). är sektorsansvarig myndighet inom kultursektorn för att driva arbetet med tillgänglighet och delaktighet för personer med funktionsnedsättning. har inom ramen för arbetet inom kultursamverkansmodellen genom rapporten allt möjligt granskat hur regioner med nya regionala kulturplaner beskriver sitt strategiska arbete med att öka tillgänglighet och undanröja hinder för delaktighet. I rapporten framkommer att det finns en bredd av arbetssätt och en hög ambitionsnivå, men att frågorna är komplexa och att utmaningarna i många fall delas med andra sektorer. Aspekter som lyfts fram är betydelsen av samarbete, kunskap och långsiktighet i arbetet med att nå och behålla publik samt om utmaningar som rör geografisk och socioekonomisk tillgänglighet. Det civila samhällets betydelse för kultur i hela landet I tabell 4.7 nedan framgår Statens kulturråds bidragsgivning till civila aktörer. Myndigheten redovisar att av den totala bidragsgivningen 2020 tillfallit aktörer inom det civila samhället. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Tabell 4.7 Statens kulturråds bidragsgivning till civila samhällets aktörer Verksamhetsbidrag (mnkr) Andra bidrag (mnkr) Anm.: Könsuppdelad statistik finns inte tillgänglig. fördelade även krisstöd till det civila samhällets aktörer. Totalt uppgick det krisstöd som fördelades till civila samhällets aktörer till ca , utöver beloppen i tabell 4.7. Bidragsgivning till det civila samhället sker även från andra myndigheter, bl.a. (se avsnitt 10.3). Pandemin har förändrat kulturvanorna Myndigheten för kulturanalys publicerade en rapport om kulturvanor. Det är tydligt att rekommendationer och restriktioner med anledning av covid-19- pandemin har påverkat invånarnas kulturaktiviteter . Rapporten visar att kulturaktiviteter som man kan utföra hemma var vanligare än besöksaktiviteter och förstärktes skillnaderna. Det finns också fortsatt tydliga skillnader i invånarnas kulturvanor med avseende på kön, ålder och utbildningsnivå respektive mellan stad och land. Statens bidrag till Scenkonstallianserna och centrumbildningarna bidrar till att stärka konstnärernas arbetsmarknad och trygghet. fördelade ca till de 13 centrumbildningarna inom de olika konstområdena, som tillsammans samlar drygt 10 000 professionella kulturskapare. Dessutom delades ut i ett särskilt krisstöd med anledning av pandemin. Centrum- bildningarnas stödjande och främjande arbete har haft en särskilt viktig roll under pandemin för att förmedla uppdrag och skapa arbetstillfällen. har fördelats till scenkonstallianserna på teater-, dans- och musikområdet som haft drygt 400 anställda tillsammans. Medlen har bidragit till att allianserna har kunnat verka för att öka frilansande scenkonstnärers sociala och ekonomiska trygghet, avlasta arbetslöshetskassan, utveckla matchning och förmedling samt stimulera den konstnärliga utvecklingen. Alliansverksamheterna erhöll krisstöd på sammanlagt för att mildra pandemins ekonomiska konsekvenser och tack vare dessa stöd har uppsägningar kunnat undvikas. Det finns 25 fristäder i , dvs. kommuner eller regioner som är anslutna till det internationella (). Det innebär att är det land som har flest antal fristäder. fanns det 19 fristadsförfattare och konstnärer på plats i landet. Som en del av Statens kulturråds främjandeuppdrag för fristadssystemet har ca delats ut i projektbidrag till insatser som syftar till att främja fristadskonstnärers publika arbete. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Regeringens insatser för kulturlivets internationalisering hanteras främst genom insatser hos . Pandemin har kraftigt begränsat möjligheterna att främja internationellt utbyte och samarbete . Kulturaktörer verksamma i har haft små möjligheter att synas ute i världen eftersom pandemin påverkat alla planerade insatser. Statens kulturråds bidragsgivning till internationellt utbyte och samarbete är en viktig del i att möta det kulturpolitiska målet om att främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan. Pandemins effekter har även fått påverkan på bidragsgivningen då exempelvis turnéer ställts in och rådande restriktioner har försvårat möjligheten att få internationell konst och kultur till . Med syfte att främja konstnärlig frihet internationellt genom synergier mellan kultur- politiska och biståndspolitiska insatser har med finansiering från Sida initierat ett program för att stärka och skydda konstnärlig frihet. fördelar även bidrag till de utsända kulturrådens verksamhet. Bidraget bidrar till att stärka kulturaktörers internationalisering samt lyfta frågeställ- ningar som rör bl.a. frågor om demokrati, yttrandefrihet och hållbarhet. Trots pandemin har kulturråden kunnat ställa om sin verksamhet och arbetat mer digitalt och har därmed kunnat fortsätta främja den konstnärliga friheten och svenska kulturaktörers möjligheter att verka i utlandet, bl.a. genom projekt som fokuserat på barn och unga. och Stiftelsen följer upp utfallet av medel som fördelas från EU-programmet till projekt med svenska deltagare. Tabell 4.8 Medel från EU:s program Kreativa till projekt med svenska deltagare 1 Ingen utlysning skedde 2017. uppnåddes enighet om innehållet och utformningen av programmet Kreativa för programperioden –2027. Programmet antogs formellt . lanserade initiativet New European i syfte att stärka genomförandet av den gröna omställningen närmare människorna med fokus på att utveckla hållbara, inkluderande och estetiska livsmiljöer där arkitektur, design, konst och kulturarv tillvaratas. Svenska myndigheter och aktörer har engagerat sig i initiativet. Medel från EU:s struktur- och investeringsfonder (Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling) tilldelas olika projekt med kulturanknytning runt om i landet. gick totalt ca till sådana projekt, se tabell 4.8. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 fördelats genom fonderna, vilket innebär att dessa EU-medel utgör en viktig finansieringskälla för projekt med kulturanknytning. Tabell 4.9 Medel från EU:s struktur- och investeringsfonder till svenska projekt med kulturanknytning samarbete (Interreg) Fotnot: Könsuppdelad statistik finns inte tillgänglig. Med anledning av visionen om att ska vara världens mest hållbara och integrerade region 2030 har omfördelningar inom budgeten gjorts. har detta lett till nedskärningar inom bl.a. för kultur (MR-K). fattade MR-K beslut om en särskild insats för kulturlivet, där Kultur- och konstprogrammet stärktes. Nordicom, som är ett är ett centrum för nordisk medieforskning vid , och Kulturanalys , som är ett nordiskt för kulturpolitik vid Myndigheten för kulturanalys, fick därutöver i uppdrag att undersöka pandemins påverkan och publicerade rapporter . Arbetet i och dess styrkommitté för kultur, kulturarv och landskap (CDCPP) har fortsatt med fokus på att lyfta och sprida frågor kopplat till befintliga konventioner. Arbetet i kommittén har också utvecklats till att omfatta tematiska fördjupningar som belyser kulturfrågor ur olika aspekter så som klimatförändring och hållbar utveckling samt artificiell intelligens. Som en del i att främja internationell samverkan har medlemsstaterna enats om flera initiativ inom kommitténs ansvars- område, bl.a. ett manifest för konstens och kulturens yttrandefrihet i den digitala eran och en rekommendation om främjande av kontinuerligt riskförebyggande i den dagliga förvaltningen av kulturarvet. gav till arbetet med två av kulturarvs- konventioner som har ratificerat, till 1970-års konvention om åtgärder för att förbjuda och hindra olovlig import, export och överförande av äganderätt av kulturegendom och till 1954-års konvention om skydd av kulturföremål i händelse av väpnad konflikt (). valdes , som första nordiska land, in i den mellanstatliga kommittén för konvention om tryggande av det immateriella kulturarvet för perioden –2024. har också valts in i den internationella byrå som kommer förbereda konventionens sextonde kommittémöte . Det nordiska samarbetet i konventionen har stärkts , bl.a. genom arbetet med en samnordisk 2021/22:1 Utgiftsområde 17 nominering av nordiska klinkbåtstraditioner till lista över mänsklighetens immateriella kulturarv. är också ordförande i program för medieutveckling inom utvecklingspolitiken, IPDC. 4.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Pandemin bedöms ha påverkat kultursektorn hårt och även påverkat de bidrags- fördelande myndigheternas ordinarie verksamhet . De fördelade krisstöden bedöms ha varit av stor betydelse och har bidragit till att kulturverksamheter kunnat överleva, att konstnärer kunnat försörja sig och att den kulturella infrastrukturen runt om i landet har kunnat upprätthållas. Därmed har stöden bidragit till att främja möjligheter till kulturupplevelser och konstnärlig förnyelse vilket bidragit till uppfyllelsen av målen att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. Principen om armlängds avstånd inom kultur- och konstnärspolitiken är en förutsättning och utgångspunkt för den statliga politiken inom området. Det är angeläget att upprätthålla och tydliggöra den principiella hållningen till konstnärlig frihet och armlängds avstånd. Statens stöd till regionala kulturverksamheter genom kultursamverkansmodellen är en viktig del i arbetet för kultur i hela landet. Statens bidragsgivning till regional kultur är en viktig förutsättning för att stärka och vidareutveckla den kulturella infrastrukturen i hela landet. Modellen bidrar till både ökat genomslag för regionala prioriteringar och till måluppfyllelsen av de nationella kulturpolitiska målen. En stark regional kultur och ökad likvärdighet för kulturen i regionerna bidrar även till att övriga statliga insatser får ett gott genomslag för kulturens utveckling, till konstnärligt verksammas arbets- marknad och till publikens tillgång till kultur i hela landet. Regeringen bedömer att den statliga bidragsgivningen och verksamheterna på ett betydelsefullt sätt bidrar till kultur i hela landet och det nationella kulturpolitiska målet att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Statens insatser kompletteras även av insatser som görs av regioner, kommuner och det civila samhället. Regeringen bedömer att arbetet för de nationella minoritetsspråken och kultur fortsatt är angeläget att vidareutveckla. Det är angeläget att det finns förutsättningar för statliga myndigheters och institu- tioners arbete att ha en god lokalförsörjning. Regeringen noterar att lokalkostnaderna varierar ganska mycket mellan de olika institutionerna, men att de för var och en av institutionerna sett är tämligen stabila. Pandemin har påverkat invånarnas kulturvanor och vad gäller barn och unga så har pandemin begränsat måluppfyllelsen beträffande barns och ungas tillgång till kultur och deltagande i kulturaktiviteter. Regeringen bedömer dock att det utvecklingsarbete som gjorts avseende Skapande skola ger goda förutsättningar för att nå fler barn och unga över hela landet. Regeringen bedömer att arbetet som bedrivs inom ramen för internationella organisationer möjliggör för att lyfta viktiga frågor kopplade till jämställdhet, mångfald, konstnärlig frihet och yttrandefrihet, centrala för de nationella kultur- politiska målens uppfyllande. Det internationella samarbetet har kunnat fortsätta trots pandemin och minskade möjligheter till resor och fysiska möten. Arbetet för att lyfta konstnärlig frihet och yttrandefrihet runt om i världen har blivit allt viktigare då dessa i vissa fall begränsats av restriktioner som införts med anledning av pandemin. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Regeringen ser ett behov av flera insatser för att stimulera kulturens återstart och föreslår som ett led i detta att medel avsätts för stimulansstöd till kulturområdet. Övriga insatser kopplade till återstart för kulturen redogörs det för i avsnitten 5.5, 7.5, 8.5 och 13.5. I syfte att bl.a. mildra de ekonomiska konsekvenserna och skydda kulturverksamheter och konstnärer under krisen har regeringen vidtagit flera åtgärder, som har varit av stor betydelse för kulturlivets överlevnad. Men även efter att kulturlivet kan öppna på nytt kommer konsekvenserna vara kännbara. Det finns ett tydligt behov av stöd för att stimulera till återhämtning och säkra produktion, arbets- tillfällen och kompetens inom sektorn. Aktörer som inte kunnat bedriva verksamhet saknar finansiering för att påbörja produktioner. riskerar kulturlivet att utarmas på konstnärlig och teknisk kompetens när personal byter bransch för att säkra sin försörjning. Även på lång sikt hotas kompetensförsörjningen på grund av risken att studenter hoppar av konstnärliga utbildningar och nyutexaminerade inte får möjlighet att etablera sig. De förändringar i beteenden och strukturer som utvecklats under pandemin ställer också krav på kultursektorn att utveckla nya arbetssätt. Regeringen föreslår vidare att tillfälliga medel avsätts för att stärka och stimulera kulturlivets internationalisering. Genom internationellt utbyte och närvaro i internationella sammanhang skapas möjligheter för kulturverksamheter och konstnärer att bredda sitt geografiska verksamhetsområde och på så vis nå en större marknad och öka sina arbetstillfällen. Ur ett export- och investeringsperspektiv utgör de kulturella näringarna även en viktig del av som ett kreativt och innovativt land. Som en följd av pandemin har stora delar av det internationella och inter- kulturella utbytet begränsats. För att stimulera kulturlivets återstart krävs det att befintliga strukturer för internationellt kulturutbyte både upprätthålls och utvecklas. Genom står 2022 som värd för World Summit on Arts and Culture, som är ett kulturpolitiskt toppmöte för beslutsfattare och utövare. Mötet innebär ett viktigt tillfälle att stärka det internationella kultursamarbetet liksom arbetet med att stärka konstnärlig frihet globalt och regeringen bedömer det som angeläget att medel avsätts för dess genomförande. Regeringen föreslår också att tillfälliga medel avsätts för att förstärka det statliga stödet till de nationella minoritetsspråken och nationella minoriteters kultur. De fem nationella minoriteterna i är judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar. Det finns fortsatt stora behov för att minoritetsspråken och de nationella minoriteternas kultur ska kunna bevaras, utvecklas och stärkas. (Se även utg.omr. 1 avsnitt 11.3.4.) Stärkt kultursamverkan – för kultur i hela landet Regeringen föreslår att anslaget för regional kulturverksamhet förstärks permanent. Statens stöd till regional kulturverksamhet bidrar till kultur i hela landet och därmed till det nationella kulturpolitiska målet om att alla ska ha möjlighet att delta i kultur- livet. Stödet fördelas i huvudsak genom kultursamverkansmodellen och medför förbättrade förutsättningar för kulturens infrastruktur i form av stöd till scenkonst, museer, bild- och formverksamhet, biblioteksverksamhet samt litteratur och läsfrämjande, enskilda arkiv, filmkulturell verksamhet och främjande av hemslöjd. För många offentligt finansierade regionala kulturverksamheter var den ekonomiska situationen ansträngd redan före pandemin. Eftersom en betydande del av de 2021/22:1 Utgiftsområde 17 regionala kulturverksamheternas finansiering, vid sidan av den offentliga finansieringen, utgörs av publikintäkter har pandemin och påföljande restriktioner dessutom medfört negativa ekonomiska konsekvenser för regional kulturverksamhet. Stärkta bibliotek i hela landet Regeringen föreslår att medel avsätts för att förstärka satsningen på Stärkta bibliotek. Satsningen (se avsnitt 6) för att öka utbudet och tillgängligheten till biblioteks- verksamhet i hela landet har varit framgångsrik och regeringen bedömer därför att den bör förstärkas. Utveckling och införande av produktionsincitament för filminspelningar Regeringen föreslår att medel avsätts för utveckling och införande av s.k. produktions- incitament för filminspelningar i . Filmbranschen utgör en central del av de kulturella och kreativa näringarna i och skapar positiva effekter för såväl regional utveckling som svensk konkurrenskraft. erbjuder de flesta stater i produktionsincitament för den audiovisuella sektorn, vilket innebär att film- och teveproduktioner kan få skattereduktioner eller ekonomisk kompensation för sina kostnader. Detta missgynnar i konkurrensen om inspelningsplatser för internationella produktioner, och allt fler svenska filmproduktioner spelas in utomlands. Följden blir att såväl kompetens som kapaciteten inom den svenska filmbranschen urholkas. Genom att utveckla och införa produktionsincitament för filminspelningar kan utländska filmbolag attraheras till och bättre förutsättningar skapas för den nationella filmproduktionen. Detta kan i sin tur bidra till arbetstillfällen, regional tillväxt och kulturens återstart. Statistik inom scenkonst samt bild och form Regeringen föreslår att medel avsätts för att Myndigheten för kulturanalys ska kunna ta fram och regelbundet publicera statistik inom scenkonst samt bild och form. För scenkonst respektive bild och form har det saknats nationell statistik men myndigheten har bedrivit ett arbete för att sådan statistik ska kunna utvecklas. Det är av stor betydelse att myndigheten kan fortsätta med detta arbete så att det finns sådan statistik som gör det möjligt att kunna följa utvecklingen och utvärdera de kulturpolitiska insatserna. Stärkt stöd till de samiska språken Regeringen föreslår att medel tillförs för att, tillsammans med regeringarna i och , möjliggöra verksamhet vid Sámi Giellagáldu. Det samiska språkliga samarbetet Sámi Giellagáldu som etablerats av sametingen i , och har stor betydelse för en fortsatt harmoniserad språkutveckling över landgränserna. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Tabell 4.10 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 70 715 tkr prisnivå. 3Motsvarar 70 714 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens kulturråds förvaltningsutgifter. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.11 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:1 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Reform inom musikområdet – Genomförande av IFACCA 2022 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för en reform på musikområdet (avsnitt 5.5, 5.6.2 och 5.6.3). Förslaget bedöms leda till ett minskat antal anställda vid och ett ökat antal anställda vid , men hur många som berörs av förändringen kan inte bedömas. Vid förändringen ska myndigheterna beakta 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Vidare ökas anslaget med för genomförande av det kulturpolitiska toppmötet World Summit on Arts and Culture. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 . beräknas anslaget till respektive 2021/22:1 Utgiftsområde 17 4.6.21:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Tabell 4.12 Anslagsutveckling 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Anslaget får användas för utgifter för administration, uppföljning och genomförande av verksamheten. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.13 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Beslutade, föreslagna och aviserade reformer -1 057 000 -1 262 000 – Bidrag till Giellagáldu – samiska språk – Förlängning av Stärkta bibliotek – Särskilda behov inom kultur och kulturlivets – Produktionsincitament för film Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för stimulansstöd till kulturområdet, för att stärka kulturlivets internationalisering samt för att förstärka det statliga stödet till de nationella minoritetsspråken och nationella minoriteters kultur. Vidare ökas anslaget med för utveckling och införande av produktions- incitament för filminspelningar i . Vidare ökas anslaget med för en förstärkning av satsningen Stärkta bibliotek. Vidare ökas anslaget med –2024 för bidrag till Sámi Giellagáldu. Därutöver minskas anslaget med och med för att finansiera omprioriteringar inom utgiftsområdet. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med 1 . I detta ligger dels att tidsbegränsade medel för ett särskilt stimulansstöd till kulturområdet och en tillfällig ökning av satsningen Stärkta bibliotek upphör, dels att medel för ett läsfrämjandelyft för folkbibliotekarier ökas. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete . beräknas anslaget till respektive . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023. Skälen för regeringens förslag: De aktörer som får bidrag inom ramen för detta anslag har behov av att kunna planera sin verksamhet . Ett bemyndigande möjliggör en mer långsiktig planering. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023.