prop · H803115 · 2021-03-17 00:00:00 — Syftet med aktiveringen var att ge medlemsstaterna utrymme att vidta finanspolitiska åtgärder för att hantera den ekonomiska nedgång som covid-19-pandemin orsakat. Rådet ställde sig bakom kommissionens slutsats . Samråd med ägde rum . Beslut och rekommendation om underskottsförfarande Enligt stabilitets- och tillväxtpaktens regler ska medlemsstater undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. Ett särskilt förfarande, det s.k. underskottsförfarandet, tillämpas på medlemsstater som fastställs ha ett underskott i de offentliga finanserna på av BNP. hade den rumänska regeringen aviserat ett underskott på av BNP, som alltså tydligt översteg referensvärdet om . Kommissionen rekommenderade därför rådet att besluta om att det finns ett alltför stort underskott i och därmed placera i underskottsförfarandet. antog rådet denna rekommendation och en rekommendation om att korrigera det alltför stora underskottet. offentliggjorde kommissionen ett meddelande om den finanspolitiska situationen i . Med hänvisning till det rådande ekonomiska läget och aktiveringen av undantagsklausulen lämnades dock inget förslag till rekommendation till . Samråd med ägde rum . 20.1.3 EU:s återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen presenterade kommissionen ett förslag till förordning om att inrätta ett återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen efter covid-19- pandemin (se faktapromemoria 2019/20:FPM49). som en tillfällig förstärkning av den fleråriga budgetramen –2027. Finansieringsåtaganden via instrumentet föreslogs kunna göras fram till För att finansiera förslaget föreslogs att kommissionen skulle Skr. 2020/21:115 bemyndigas att låna upp medel på kapitalmarknaderna till ett belopp av För att möjliggöra upplåningen föreslogs att taket för EU:s egna medel höjs temporärt . Utrymmet mellan taken för egna medel respektive den fleråriga budgetramen utnyttjas som garanti för att ta upp lån. Av instrumentets totala volym föreslogs merparten finansiera en facilitet för återhämtning och resiliens i medlemsstaterna (se avsnitt 20.1.4). Förslaget behandlades på den 17–som en del av ett bredare paket om den fleråriga budgetramen. Överenskommelsen som då nåddes innebar förändringar jämfört med kommissionens förslag när det gäller främst fördelning av medel till olika program från instrumentet. Fördelningen mellan lån och bidrag ändrades på så sätt att bidragsdelen minskade och lånedelen ökade jämfört med kommissionens förslag. Vidare förkortades tidsramen för stödet till slutet av 2023. Rådet ställde sig bakom ordförandeskapets förslag till förordning . antog rådet slutligen förordningen om inrättande av återhämtningsinstrumentet. Överläggning med finansutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum , , . 20.1.4Facilitet för återhämtning och resiliens Kommissionen presenterade ett förslag om att inrätta en facilitet för återhämtning och resiliens, RRF (se faktapromemoria 2019/20:FPM52). Faciliteten föreslås stödja sammanhållning, lindra covid-19-pandemins konsekvenser och stödja grön och digital omställning. Faciliteten ska finansieras genom det nya återhämtningsinstrumentet (se avsnitt 20.1.3) Efter förhandlingar träffade den 17–en övergripande överenskommelse om utformningen av faciliteten. De förändringar som överenskoms jämfört med kommissionens ursprungliga förslag var främst att faciliteten ökade i storlek (främst lånedelen), användningsperioden förkortades och fördelningsnyckeln fick en närmare koppling till krisen. Facilitetens storlek fastställdes till varav 312,5 miljarder avsätts för bidrag och för lån. Åtaganden ska göras –2023, varav av bidragen ska fördelas . Fördelningsnyckeln för åren 2021–2022 tar hänsyn till befolkningsstorlek och BNP per capita samt arbetslöshet –2019. ska hänsyn också tas till hur stor minskning av BNP som medlemsstaterna haft . Därtill har rådet en tydlig roll i styrningen av faciliteten när det gäller beslut om länders återhämtningsplaner och delutbetalningar. Rådet ställde sig bakom ordförandeskapets kompromissförslag om faciliteten . Efter trilogförhandlingar nåddes en preliminär överenskommelse om förordningen med . formella godkännande väntas . Därefter väntas rådet slutligt anta förordningen. Överläggning med finansutskottet ägde rum . 2020/21:115 Samråd med ägde rum . 20.1.5Ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation presenterade kommissionen ett förslag om ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation till följd av covid-19-pandemin, SURE (se faktapromemoria 2019/20:FPM35). Syftet med förordningen är att tillhandahålla lån till medlemsstater som har fått eller väntar sig kraftigt ökade offentliga utgifter till följd av åtgärder kopplade till korttidsarbete och liknande åtgärder för att hantera ekonomiska och sociala effekter kopplade till covid-19-pandemin. Instrumentets storlek uppgår till och garanteras av EU-budgeten och garantier från medlemsländerna om totalt , fördelat utifrån BNI. andel uppgår till ca . Rådet antog förordningen och den innehöll några förändringar jämfört med kommissionens ursprungsförslag. Dessa inkluderade bl.a. ett slutdatum för instrumentets tillgänglighet till samt ett tydliggörande om att EU:s budget ska användas i första hand vid utebliven betalning. Instrumentet trädde i kraft . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . Beviljande av ekonomiskt stöd inom ramen för SURE De första genomförandebesluten för lån genom SURE-instrumentet antogs av rådet för 16 medlemsstater; , , , , , , , , , , , , , , och . antog rådet ytterligare två genomförandebeslut för och . Samråd med ägde rum , . 20.2Ekonomiska och monetära unionen har arbetet med att reformera Ekonomiska och monetära unionen (EMU) fortsatt. principöverenskommelse om reformer av Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM). I överenskommelsen ingick frågan om formerna för ett eventuellt tidigt införande av en finansiell säkerhetsmekanism knuten till den gemensamma resolutionsfonden inom bankunionen. På grund av covid-19-pandemin återupptogs arbetet först . 2020/21:115 kunde i inkluderande format, dvs. , nå en överenskommelse där det ingick att den finansiella säkerhetsmekanismen ska införas tidigare. Det sistnämnda beslutet baserades på en bedömning av att riskerna i banksystemen inom bankunionen ansågs ha minskat tillräckligt mycket. För att genomföra reformerna planeras undertecknande och ratificering av de ändrade mellanstatliga avtalen om ESM respektive resolutionsfonden. är inte en part i de nämnda avtalen. ESM- fördraget innehåller dock en del regler om den finansiella säkerhetsmekanismen som är viktiga för likvärdig behandling i det fall senare skulle välja att delta i bankunionen. Ett betydande förslag inom EMU-fördjupningen har gällt ett budgetinstrument för euroområdet och de medlemsstater som deltar i . Det benämns budgetinstrumentet för konvergens och konkurrenskraft, BICC (se faktapromemoria 2018/19:FPM58). Det fanns även anknytande förslag om ett så kallat reformstödsprogram (se faktapromemoria 2017/18:FPM142). Kommissionen annonserade i sitt arbetsprogram att med anledning av förslaget om att inrätta en facilitet för återhämtning och resiliens (se avsnitt 20.1.4) dra tillbaka förslagen om BICC och om reformstödsprogrammet. Regeringen har kontinuerligt informerat i samband med mötena i i inkluderande format, senast . 20.2.2Kreditlina från ESM med anledning av covid-19- pandemin beslutades att inrätta tre finansiella skyddsnät för att bemöta krisen med covid-19-pandemin. Det gällde SURE (se avsnitt 20.1.5), (se avsnitt 20.5) samt en ny kreditlina från ESM för . Den nya kreditlinan benämns ESM pandemi-krisstöd och innebär att en medlemsstat kan låna ett belopp som kan omfatta som riktmärke av BNP för . Om alla länder i euroområdet skulle få detta stöd skulle det omfatta . Kreditlinan har mycket lätta villkor. Den är tillgänglig till utgången av 2022. Vid slutet av 2020 hade inget land ansökt om kreditlinan. 20.2.3Ny ledamot i direktion fattade beslut om att utse till ny ledamot i direktion. fattade beslutet efter samråd med och Europeiska råd. ersatte , avgående ledamot vars mandat löpte ut . 2020/21:115 20.3 presenterade kommissionen ett meddelande om en revidering av InvestEU-förordningen (se faktapromemoria 2019/20:FPM48) som bl.a. innebär förslag om att inrätta ett särskilt investeringsfönster för strategiska investeringar och en väsentlig volymökning. Den 17–träffade en övergripande överenskommelse om förslaget som en del av ett bredare paket. Denna överenskommelse innebar att volymen kraftigt minskades i förhållande till kommissionens förslag. pågick trilogförhandlingar som resulterade i en preliminär överenskommelse med . Slutligt antagande av förordningen i rådet väntas . InvestEU delfinansieras av den fleråriga budgetramen –2027 (MFF) och återhämtningsinstrumentet (se avsnitt 20.1.3), samt av återflöden. Överläggning med finansutskottet ägde rum . Europeiska investeringsfonden (EIF) presenterade ett förslag till en kapitalökning i EIF, som bl.a. motiverades utifrån EIF:s roll som genomförandepartner för InvestEU-programmet. Rådet antog ett beslut om att ge kommissionen bemyndigande att rösta för kapitalökningen i EIF. Samråd med ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag (se faktapromemoria 2019/20:FPM48) om att inrätta ett nytt instrument för solvensstöd inom Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi). Den 17–träffade en övergripande överenskommelse när det gäller den fleråriga budgetramen för perioden –2027 och återhämtningsinstrumentet som inte inkluderade instrumentet för solvensstöd. Förslaget om instrument har därmed inte behandlats vidare. Överläggning med finansutskottet ägde rum . 20.5Garantifond i Europeiska investeringsbanken presenterade Europeiska investeringsbanken (EIB) ett förslag att upprätta en garantifond som uppgick till . Målsättningen var att mobilisera i stöd till framför allt små och medelstora företag som hamnat i ekonomiska svårigheter till följd av covid-19-pandemin. ställde sig bakom förslaget . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Det formella beslutet om utformningen av fonden fattades i . Då beslutades även att EIB skulle fördela och förvalta garantin så att de förväntade förlusterna skulle vara . godkände medverkan i fonden (prop. 2019/20:181 bet. 2020/21:115 2019/20:FiU61, rskr. 2019/20:352). medlemsstater förutom , , , , och har gått med i fonden. 20.6Kapitalhöjning i Europeiska investeringsbanken I Europeiska rådets slutsatser från den 17–uppmanades Europeiska investeringsbankens (EIB:s) guvernörer att se över bankens kapitalsituation i ljuset av förslag i den fleråriga budgetramen – 2027 (MFF) och återhämtningsinstrumentet (se avsnitt 20.1.3) samt EU:s ambitioner på klimat- och digitaliseringsområdena. Guvernörerna uppmanades att före utgången av 2020 enhälligt besluta om storlek och form för en eventuell kapitalhöjning. EIB presenterade ett förslag till en kapitalhöjning. Målsättningen är att besluta om en eventuell kapitalhöjning vid . 20.7Investeringsplan inom den gröna given presenterade kommissionen ett meddelande om en investeringsplan för ett hållbart , investeringsplanen inom den gröna given (se faktapromemoria 2019/20:FPM14). Meddelandet är en färdplan för att möjliggöra investeringar för att den europeiska gröna given ska bli verklighet. presenterade kommissionen ett lagstiftningsförslag om en lånefacilitet för den offentliga sektorn inom mekanismen för en rättvis omställning. Kommissionen föreslog att EU-budgeten ska tillhandahålla finansiering om för att subventionera utlåning från Europeiska investeringsbanken på för offentliga investeringar som gynnar de regioner som är mest negativt påverkade av den gröna omställningen. Trilogförhandlingar väntas inledas . Överläggning med finansutskottet ägde rum . 20.8EU i G20 på det finansiella och ekonomiska området höll G20 två möten mellan stats- och regeringschefer och sju möten med finansministrar- och centralbankschefer med deltagande från EU, samt även ett gemensamt möte mellan finans- och hälsoministrar. Det saudiarabiska ordförandeskapet hade fastställt ett antal övergripande teman för G20-arbetet , bl.a. om kapitalflöden, infrastruktur och finansiell reglering och övervakning. 2020/21:115 Covid-19-pandemin var en central del av G20-arbetet och har bl.a. innefattat en handlingsplan som innehåller åtgärder på hälsoområdet samt ekonomiska och finansiella åtgärder. En åtgärd som G20 tillsammans med beslutade om var att ge skulduppskov till låginkomstländer , det s.k. skulduppskovsinitiativet (DSSI). Initiativet motiverades av likviditetsbehovet i låginkomstländerna till följd av covid-19-pandemin och att frigöra tid för IMF () och att kunna genomföra nödvändiga behovs- och skuldhållbarhetsanalyser. G20 och antog även ett ramverk som anger principer för genomförandet av potentiella, framtida skuldlättnader till följd av en ohållbar skuldsituation i en del låginkomstländer. Därutöver fortsatte G20 sitt arbete när det gäller t.ex. internationella skattefrågor, finansiell stabilitet och penningtvätt. EU, som företräds av representanter för EU:s ordförande och av kommissionen, har bl.a. verkat för att G20 ska stötta globalt samarbete under covid-19-pandemin, ge ekonomiskt och finansiellt stöd. Gällande skuldfrågor har EU välkomnat skulduppskovet, dess förlängning och ramverket för skuldlättnader efter DSSI. Samråd med ägde rum , . 20.9.1Medlemsstater som tagit emot stabilitetsstöd via stabilitetsmekanismer inrättade för euroländer är föremål för förstärkt övervakning av sina reformåtaganden till vilken genomförs av kommissionen i samarbete med ECB, ESM och IMF kvartalsvis. kan bevilja vissa skuldlättnadsåtgärder till om reformåtagandena bedöms genomföras och har beviljat sådana om totalt . Vidare har kommissionen övervakat , , och återbetalningsförmåga. Denna övervakning genomförs och pågår till dess att länderna har återbetalat av sina lån från de stödfaciliteter som dels EU (EFSM) dels (EFSF/ESM) har upprättat. Ländernas återbetalningsförmåga bedöms av kommissionen vara god. 20.9.2Makrofinansiellt stöd till länder utanför EU presenterade kommissionen ett förslag om makrofinansiellt stöd till tio länder i EU:s närhet. Förslaget innebär att EU ska tillhandahålla stödlån som uppgår till sammantaget till , och , , , , , , , och . Lånen ges mot bakgrund av att länderna fått betalningsbalanssvårigheter till följd av covid-19-pandemin och dess ekonomiska effekter. Stödlånen ska betalas Skr. 2020/21:115 ut , istället för som brukligt under . De villkor som ställs på länderna att genomföra ekonomiska reformer och vidta stabiliseringspolitiska åtgärder kommer att vara mindre omfattande än normalt, för att låneprogrammen ska kunna genomföras . antog rådet och kommissionens förslag. Samråd med ägde rum antogs ändringar av tillsynsförordningen, kapitaltäckningsdirektivet och krishanteringsdirektivet. Ändringarna är del av de riskreducerande åtgärderna inom bankunionen och kallas tillsammans ”bankpaketet” (se faktapromemoria 2016/17:FPM39). överlämnades en proposition till för att genomföra ändringarna i om kapitaltäckning i svensk rätt (prop. 2020/21:36). Lagändringarna trädde i huvudsak i kraft . presenterade kommissionen ett förordningsförslag om att inrätta ett europeiskt insättningsgarantisystem, (se faktapromemoria 2015/16:FPM27). Förhandlingar om förslaget har pågått . Förhandlingar om en gemensam finansiell säkerhetsmekanism för att säkra den gemensamma resolutionsfonden inleddes (se faktapromemoria 2012/13:FPM148). nådde en politisk överenskommelse om att tidigarelägga införandet av säkerhetsmekanismen till 2022, istället . deltar inte i bankunionen och berörs därför inte av förslagen. presenterade kommissionen ett förslag till regelramverk för utgivning av säkerställda obligationer (se faktapromemoria 2017/18:FPM67). Rättsakterna som består av ett nytt direktiv och ändring av tillsynsförordningen trädde i kraft . Det nya direktivet ska vara genomfört . 2020/21:115 21.1.4 Bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism presenterade kommissionen en handlingsplan med indikationer på framtida reformer när det gäller att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. antog rådet detaljerade slutsatser om hur kommande förslag från kommissionen bör se ut. Överläggning med finansutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . Kommissionens arbete med att ta fram ett förslag på hur Baselöverenskommelsens standarder ska genomföras i EU fortsatte . beslutade, på grund av covid-19-pandemin, att flytta fram datumet för genomförande med till 2023. På EU-nivå prioriterades arbetet med kommissionens förslag till riktade ändringar i kapitaltäckningsregelverket med anledning av pandemin (se avsnitt 21.1.7). Överläggning med finansutskottet ägde rum . Den europeiska bankmyndigheten presenterade en uppdaterad konsekvensanalys . presenterade kommissionen ett meddelande om en EU- strategi för massbetalningar (se faktapromemoria 2020/21:FPM14). I strategin presenteras en vision för massbetalningsmarknaden inom unionen där hushåll och företag ska ha tillgång till ett brett och varierat utbud av högkvalitativa betalningslösningar. Detta med stöd av en konkurrenskraftig och innovativ betalningsmarknad och baserade på säkra effektiva och tillgängliga infrastrukturer. Strategin syftar bl.a. till att öka tillgången till digitala betalningslösningar och lösningar för omedelbara betalningar i hela EU och förbättra förutsättningarna för betalningsmarknader som präglas av innovation och konkurrens. Strategin lyfter även fram betydelsen av effektiva internationella betalningar, inklusive remitteringar. presenterade kommissionen förslag om ändringar i tillsynsförordningen med anledning av covid-19-pandemin (se faktapromemoria 2019/20:FPM39). Syftet var att understödja kreditinstituts fortsatta utlåning och att öka deras möjlighet att absorbera förluster orsakade av pandemin, som deras motståndskraft upprätthålls. Överläggning med finansutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . 21.2.1Återhämtning och resolution av centrala motparter nåddes en politisk överenskommelse mellan och rådet om förordningen om återhämtning och resolution av centrala motparter (se faktapromemoria 2016/17:FPM38). Samråd med ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag om ändringar i förordningen om referensvärden för att undvika problem som kan uppstå på finansmarknaden när viktiga referensvärden upphör, till exempel i (se faktapromemoria 2019/20:FPM71). Syftet är att ge kommissionen befogenhet att utse ett ersättningsreferensvärde för vissa referensvärden som upphör och befogenhet att undanta vissa referensvärden från tredjeland från tillämpningsområdet för förordningen om referensvärden. pågick förhandlingar i rådet med efterföljande trilogförhandlingar. En politisk överenskommelse nåddes . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . antog Europarlamentet och rådet en förordning om europeiska leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster för företag och om ändring i direktivet om marknader för finansiella instrument (se faktapromemoria 2017/18:FPM61). Förordningen ska börja tillämpas . Samråd med ägde rum . presenterade kommissionen en ny handlingsplan för det fortsatta arbetet med kapitalmarknadsunionen (se faktapromemoria 2020/21:FPM12). Handlingsplanen aviserar ett antal kommande åtgärder som syftar till att fördjupa och integrera EU:s kapitalmarknader. Rådet antog slutsatser om den nya handlingsplanen . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . presenterade kommissionen en ny strategi för det fortsatta arbetet med digitalisering av finanssektorn (se faktapromemoria 2020/21:FPM13). Strategin syftar bl.a. till att göra de finansiella tjänsterna i mer digitala och att stimulera ansvarsfull innovation och konkurrens mellan leverantörer av finansiella tjänster i EU. strategin innehåller inga konkreta förslag. Samråd med ägde rum . 21.2.6 Marknader för kryptotillgångar presenterade kommissionen, inom ramen för strategin för digitalisering av finanssektorn (se avsnitt 21.2.5) ett förslag till förordning om marknader för kryptotillgångar (se faktapromemoria 2020/21:FPM15). Syftet med förordningen är att skapa en enhetlig reglering för kryptotillgångar som inte omfattas av EU:s befintliga regelverk för finansmarknaderna. Förordningen omfattar både utgivning av kryptotillgångar och tillhandahållande av kryptotillgångstjänster. Överläggning med finansutskottet ägde rum . 21.2.7Pilotregim för marknadsinfrastruktur baserad på distribuerad databasteknik presenterade kommissionen, inom ramen för strategin för digitalisering av finanssektorn (se avsnitt 21.2.5) ett förslag till förordning om att inrätta en pilotregim för marknadsinfrastruktur med distribuerad databasteknik (se faktapromemoria 2020/21:FPM15). Syftet med förslaget är att aktörer och tillsynsmyndigheter på finansmarknaderna ska kunna testa och lära sig hur användandet av distribuerad databasteknik inom marknadens infrastruktur fungerar i praktiken och hur ett nytt regelverk bäst kan utformas. Arbetet i rådsarbetsgruppen inleddes . Överläggning med finansutskottet ägde rum . 21.2.8Digital operativ motståndskraft i den finansiella sektorn presenterade kommissionen, inom ramen för strategin för digitalisering av finanssektorn (se avsnitt 21.2.5) ett förslag till förordning om digital operativ motståndskraft i den finansiella sektorn (se faktapromemoria 2020/21:FPM16). Syftet med förordningen är att stärka finanssektorns motståndskraft mot informations- och kommunikationsrelaterade störningar och hot. Överläggning med finansutskottet ägde rum . 21.2.9 Åtgärder på värdepappersmarknadenSkr. Som en del i arbetet med att hantera de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin presenterade kommissionen ett förslag till ändringar i direktivet om marknader för finansiella instrument, prospektförordningen, förordningen om värdepapperisering och tillsynsförordningen (se faktapromemoria 2019/20:FPM68). De föreslagna ändringarna syftar till att främja en tidig återhämtning av ekonomierna genom att underlätta för deltagare på värdepappersmarknaden och underlätta företagens finansiering. En politisk överenskommelse nåddes . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Arbetet med handlingsplanen för hållbar tillväxt som kommissionen presenterade 2018 har fortsatt (se faktapromemoria 2017/18:FPM63). Förslaget om en EU-gemensam taxonomi för miljömässigt hållbara investeringar antogs av rådet och och trädde i kraft . röstade emot antagandet, se vidare i bilaga 3. Överläggning med finansutskottet ägde rum och , och ett informationstillfälle ägde rum . Samråd med ägde rum . 22.1.1Övergång till beslut med kvalificerad majoritet enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet presenterade kommissionen ett meddelande med en färdplan i fyra steg för övergång till beslut med kvalificerad majoritet enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet på skatteområdet. Skattefrågor beslutas genom ett särskilt lagstiftningsförfarande med enhällighet vid beslutsfattandet (se faktapromemoria 2018/19:FPM32). Meddelandet diskuterades på . Kommissionen återkom till frågan om övergång till beslut med kvalificerad majoritet i sin handlingsplan för rättvis och enkel beskattning till stöd för återhämtningen efter covid-19-pandemin (se avsnitt 22.1.2). För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . Samråd med ägde rum . 2020/21:115 22.1.2 Handlingsplanen för rättvis och enkel beskattning till stöd för återhämtningen Kommissionen antog ett paket för rättvis och enkel beskattning. Handlingsplanen för rättvis och enkel beskattning till stöd för återhämtningsstrategin efter covid-19-pandemin (se faktapromemoria 2019/20:FPM65) är en del av det paketet. Handlingsplanen består av 25 initiativ som kommissionen avser att ta fram .