prop · H9031d22 · 2021-09-20 00:00:00 — Det handlar bl.a. om hur trafikarbetet och bränsleförbrukningen i fordon kommer att utvecklas. Även om utsläppen från transporter har minskat över 2021/22:1 Utgiftsområde 20 tid måste de minska i en betydligt snabbare takt för att målet ska nås. Om transport- målet i huvudsak nås genom reduktionsplikten kan det dock leda till högre utsläpp av kväveoxider, med risk för att åtagandet i EU:s takdirektiv överskrids. Utsläppen från vägtrafiken står för av transportsektorns utsläpp. Effektivare fordon och en ökad användning av biodrivmedel har bidragit till att minska utsläppen, men effekten motverkas av att trafikarbetet har ökat . Utsläppen från inrikes flyg, som inte ingår i etappmålet, minskade 2019 jämfört med . Det beror nästan enbart på att färre har rest med flyg. De åtgärder som vidtagits har inte på ett tydligt sätt gjort till ett mer transporteffektivt samhälle, där trafikarbetet kan minska utan att göra avkall på tillgängligheten. Regeringen bedömer att transportsektorn har goda förutsättningar att minska utsläppen av växthusgaser genom ökad transporteffektivitet, effektivare fordon och fartyg, elektrifiering och genom att gå från fossila drivmedel till hållbara, förnybara drivmedel. Förutsättningarna att minska transportsektorns utsläpp har ökat, bl.a. till följd av bonus–malus-systemet samt av att EU har enats om nya utsläppskrav för lätta och för vissa tunga fordon. Regeringen bedömer att det klimatpolitiska ramverket med klimatlag, klimatmål och ett klimatpolitiskt råd bidrar till ökat fokus på klimatomställningen. Arbetet i klimat- kollegiet har bidragit till stärkt genomförandet av den klimatpolitiska handlingsplanen. Den pågående pandemin har lett till att utsläppen från flygsektorn har minskat, men utsläppen väntas öka igen när samhället öppnar upp. En rad åtgärder har vidtagits för att begränsa flygsektorns utsläpp. Regeringen har bl.a. infört en obligatorisk inblandning av förnybart flygbränsle och ställt höga klimatkrav på SAS. har även fortsatt tagit en ledande roll både globalt och på EU-nivå för att det ska bli möjligt att beskatta fossilt flygbränsle i yrkesmässig luftfart. Fler insatser genomförs för klimatanpassning Nuvarande åtgärder för klimatanpassning är otillräckliga, men arbetet utvecklas fortfarande. Myndigheternas insatser bidrar till anpassningsåtgärder inom olika verksamhetsområden i enlighet med målsättningen i den nationella strategin för klimatanpassning (prop. 2017/18:163). Många myndigheter lyfter behovet av ytterligare underlag som bidrar till arbetet, såsom geologisk information och klimatinformation. Alla länder behöver bidra i det internationella klimatarbetet Regeringen bedömer att förhandlingarna om rättsakterna i det s.k. Fit-for-55-paketet behöver utmynna i ambitiös lagstiftning som säkerställer att EU uppfyller det över- gripande målet om att nettoutsläppen ska vara lägre jämfört med . Alla länder och sektorer behöver bidra till att nå att målet. Fokus ska fortsatt vara att i första hand minska utsläppen av växthusgaser men för 2050-målet kommer även negativa utsläpp vara viktiga, där kan vara ett föregångsland. Annulleringen av överskott från de sektorer som omfattas av EU:s ansvars- fördelningsbeslut (ESD) har gett en viktig signal om ambitiösa klimatpolitik både nationellt och inom EU. Annulleringen innebär att utsläppsutrymmet inom EU och enligt Kyotoprotokollet minskas permanent. I det internationella klimatarbetet flyttas fokus alltmer från förhandling till genom- förande av . Den senaste vetenskapen och ländernas nuvarande åtaganden visar tydligt att ambitionen i ländernas samlade klimatplaner är otillräckliga. För att nå målet om att begränsa den globala temperaturhöjningen till måste länderna 2021/22:1 Utgiftsområde 20 höja ambitionerna i sina nuvarande och kommande klimatplaner samt i gröna åter- hämtningsplaner. Regeringen bedömer att det regionala samarbetet i , och Barents bidrar till konkreta samarbeten och därmed till höjd ambition på klimatområdet. bidrar aktivt till att utveckla bl.a. genom program för internationella klimatinvesteringar. Inom ramen för detta program engagerar sig både bilateralt och multilateralt i arbetet med att utveckla nya internationella samarbetsformer under . Utifrån dessa erfarenheter fortsätter bidra till att utveckla artikel 6 till ett trovärdigt instrument med hög miljö- integritet som ska bidra till att nå . Miljökvalitetsmålet är att luften ska vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. 3.7.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och redovisas i tabell. Tabell 3.3 Preciseringar för miljökvalitetsmålet luft Luftföroreningshalter som inte får överskridas för respektive luftförorening per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde (a)pyren per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde per kubikmeter luft beräknat som ett timmedelvärde per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde eller (PM2,5) per kubikmeter luft beräknat som ett dygnsmedelvärde per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde eller per kubikmeter luft beräknat som ett dygnsmedelvärde per kubikmeter luft beräknat som ett åttatimmarsmedelvärde eller per kubikmeter luft beräknat som ett timmedelvärde per kubikmeter luft beräknat som ett AOT 40- per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde eller per kubikmeter luft beräknat som ett timmedelvärde (98-percentil) Som komplement till bedömningsgrunderna redovisas indikatorn Kväveoxidutsläpp totalt i kombination med utsläpp av kväveoxider från transporter i diagram. Flertalet preciseringar uppvisar oförändrade resultat jämfört med föregående år. Halterna för bensen, butadien och formaldehyd ligger fortsatt under värdet för preciseringen. Preciseringen för bens(a)pyren överskreds lokalt i områden där vedpannor och eldstäder används frekvent. Liksom klarades årsmedelhalterna för partiklar (PM2,5) generellt över hela landet och överskreds endast i . Däremot överskreds målnivån för dygns- medelvärdet vid flera mätstationer. För partiklar (PM10) överskreds målnivåerna för såväl årsmedel som dygnsmedel vid flertalet mätstationer. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 därmed EU:s gränsvärde överskreds endast i . överskreds miljökvalitetsnormen även i och . Halterna av marknära ozon fortsatte att vara relativt höga även och överskred miljömålets preciseringar för både åttatimmarsmedelvärde och timmedelvärde. De höga halterna av marknära ozon återspeglas även i ozonindex som också det överskred målnivån för preciseringen. Preciseringen för årsmedelvärdet av halten kvävedioxid klarades i hela landet i urban bakgrund, dvs. på platser som parker och gågator där luftkvaliteten inte är direkt påverkad av närliggande källor, men överskreds i tätorternas gatumiljö. Även preciseringen för timmedelvärdet överskreds i gatumiljön i storstäderna och i ett flertal mellanstora städer. EU:s gränsvärde för kvävedioxid har klarats i hela landet . Den svenska miljökvalitetsnormen för kvävedioxid överskreds i , , , och för både dygns- och timmedelvärde. överskreds miljökvalitetsnormen för dygnsmedel i . Det finns en tydligt nedåtgående trend för halterna av kvävedioxid och omfattningen av överskridandena. Korrosionshastigheten på kalksten ligger över miljökvalitetsmålets precisering vid de båda svenska mätstationerna, men ingen tydlig trend kan utläsas varken i stads- eller landsbygdsmiljö. Diagram 3.3 Utsläpp av kväveoxider till luft fördelat på samhällssektorer Även om flera preciseringar fortfarande överskrids har utsläppen av partiklar, sot, kvävedioxid, kolväten och svaveldioxid minskat enligt sammanställning av de nationella utsläppen. Utsläppen av kväveoxider har minskat betydligt, se diagram 3.3, framför allt inom transportsektorn. Inrikes transporter står för den största delen av kväveoxidutsläppen. minskade utsläpp från personbilar . För inrikes sjöfart minskade kväveoxidutsläppen . På regional nivå har flera länsstyrelser arbetat med åtgärder för att främja gång, cykel och kollektivtrafik, vilket väntas ge positiva effekter på luftkvaliteten. 3.7.3Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att trenden för målet är positiv men att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. Trots att utsläppen minskar och flera luftföroreningar uppvisar en nedåtgående trend ligger halterna av kvävedioxid, partiklar och ozon fortfarande långt från målnivån framför 2021/22:1 Utgiftsområde 20 allt i tätorterna och ytterligare insatser behövs. För att nå miljökvalitetsmålet kan utsläpp på lokalnivå av bl.a. bens(a)pyren från småskalig vedeldning behöva minska. För att nå miljökvalitetsmålet har utsläppen varken nationellt eller i övriga minskat tillräckligt. För partiklar (PM2,5) och ozon är det framför allt intransporten av luftföroreningar som leder till att målet inte nås. De viktigaste instrumenten för att minska intransporten av luftföroreningar är EU:s takdirektiv (direktiv /2284) och det arbete som sker inom FN:s konvention om långväga gränsöverskridande luft- föroreningar, se även avsnittet om målet Bara naturlig försurning. Den främsta källan till utsläpp av partiklar (PM10) och kväveoxider är inrikes transporter. För kvävedioxidhalterna finns en rad synergieffekter med de insatser som genomförs för att nå etappmålet om minskade koldioxidutsläpp från inrikes transporter. Framför allt gäller det den förstärkta miljöstyrningen i bonus–malus- systemet, satsningen på att öka elektrifieringen av transportsektorn och EU:s utsläppskrav på lätta och vissa tunga fordon. Åtgärder inom samhälls- och infrastrukturplanering är fortsatt betydelsefulla för möjligheterna att nå miljökvalitets- målet. Sammantaget bedöms de genomförda insatserna öka möjligheterna att klara preciseringarna för miljökvalitetsmålet luft. Miljökvalitetsmålet är att de försurande effekterna av nedfall och markanvändning ska underskrida gränsen för vad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen ska heller inte öka korrosionshastigheten i markförlagda tekniska material, vattenlednings- system, arkeologiska föremål och hällristningar. 3.8.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –Påverkan genom atmosfäriskt nedfall av luftburna svavel- och kväveföreningar från svenska och internationella källor medför inte att den kritiska belastningen för försurning av mark och vatten överskrids i någon del av . –Påverkan genom markanvändningens bidrag till försurning av mark och vatten motverkas genom att skogsbruket anpassas till växtplatsens försurning. –Försurade sjöar och vattendrag uppnår oberoende av kalkning minst god status med avseende på försurning. –Försurningen av marken inte påskyndar korrosion av tekniska material och arkeologiska föremål i mark och inte skadar den biologiska mångfalden i land- och vattenekosystem. Som komplement till dessa bedömningsgrunder redovisas indikatorn Sjöfartens försurande utsläpp i diagram. Påverkan genom atmosfäriskt nedfall har minskat kraftigt . Nedfallet av svavel är i närheten av förindustriella nivåer. Även kvävenedfallet har minskat men det är fortsatt högt, framför allt i sydvästra . Där överskrids fortfarande belastningsgränsen i mark och vatten. Den internationella sjöfarten bidrar mycket till försurningen i och det finns även indikatorer på en ökande trend för utsläppen av kväveoxider från sjöfarten, vilket framgår av diagram 3.4. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Diagram 3.4 Sjöfartens försurande utsläpp I takt med att det atmosfäriska nedfallet av försurande ämnen minskar ökar skogs- brukets relativa betydelse för försurningen. Det är flera faktorer som bidrar till skogs- brukets försurande påverkan, t.ex. ökad trädtillväxt, uttaget av grenar och toppar samt ett större virkesförråd (mängden stående biomassa). Enligt uppföljning för är skogsbrukets påverkan ungefär lika stor som bidraget från det atmosfäriska nedfallet och bedöms öka med ett varmare klimat. Trenden går mot färre försurade sjöar och vattendrag, men återhämtningen går långsamt. Baserat på undersökningar bedömer att av sjöarna och vattendragen fortfarande kommer att vara försurade , med den största andelen i sydvästra . Kalkning kommer fortsatt att vara nödvändig framöver för att undvika skador på försurningskänslig fauna och flora i sjöar och vattendrag. Även den mest försurade marken finns i syd- västra . Det beror på en kombination av stort nedfall av försurande ämnen via nederbörden och försurande påverkan från skogsbruket. Återhämtningen sker långsamt och ingen förändring kan ses i skogsmark som helhet. Flera steg har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå målet. Naturvårds- verkets forskningssatsning med forskning om hemisfärisk transport av luftföroreningar och åtgärdsstrategier i har avslutats . Programmet har bidragit till vetenskaplig kunskapsbas i nationella och internationella diskussioner och förhandlingar samt utveckling av ny politik för luftföroreningar. Arbete pågår inom det nationella luftvårdsprogrammet för att uppfylla åtaganden i EU:s takdirektiv (direktiv /2284). Programmet omfattar åtgärder för att minska utsläppen av kväveoxider och ammoniak. Samtliga medlemsländer i EU har tagit fram liknande luftvårdsprogram. Därmed kommer intransporten av försurande ämnen att minska, förutsatt att åtgärdsarbetet genomförs som planerat. påbörjades en översyn av Göteborgsprotokollet inom . Översynen ska ge underlag till en revidering av protokollet och föreslå alternativa policyinstrument. Ett reviderat protokoll kan bidra till att minska utsläppen betydligt och därmed också en minskad intransport av luftföroreningar till . På regional nivå pågår ett omfattande arbete för att nå miljökvalitetsmålet genom exempelvis åtgärdsprogram för försurade sjöar och vattendrag samt åtgärder för att minska skogsbruket effekter. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 3.8.3Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att trenden för målet är positiv men att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. Den naturliga återhämtningen går långsamt och skogsbrukets bidrag till försurning av mark och vatten har ökat. Åtgärder som minskar utsläppen från landbaserade källor i och kväveoxidutsläppen från sjöfart är inte tillräckliga. Skogsbrukets påverkan på försurning av mark och vatten är fortsatt stor. Försurning av mark och vatten kan motverkas genom att skogsbruket anpassas till växtplatsens försurningskänslighet. Enligt senaste scenarioanalys kommer etappmålet för luftföroreningar att överskridas för kväveoxider och ammoniak. Fler insatser behövs för att nå etappmålet. Det arbete som pågår inom ramen för EU-arbetet med de nationella luftvårdsprogrammen och genom revideringen av Göteborgsprotokollet kommer sammantaget successivt att öka möjligheterna att klara etappmålet och preciseringarna för miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning. Miljökvalitetsmålet är att förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället inte ska hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna. 3.9.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen –användningen av särskilt farliga ämnen –oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper –kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper –information om farliga ämnen i material, produkter och varor. Som komplement till dessa bedömningsgrunder redovisas indikatorn Miljögifter i modersmjölk och blod i diagram. Indikatorn för efterbehandlingsåtgärder kommenteras bara i text. har arbetat för att minska exponering av kemiska ämnen och användning av särskilt farliga ämnen Arbetet med handlingsplanen för giftfri vardag som pågått avslutades . Genom denna satsning har Kemikalieinspektionen stärkt och utvecklat kontrollen av kemikalier i , i EU och internationellt. Kemikalieinspektionen har varit drivande i bl.a. regelutveckling på EU-nivå och är nu ett av de ledande länderna med att föreslå begränsningar, klassificeringar och andra förslag till regleringar av farliga ämnen. Regelutvecklingen inom EU har lett till minskad exponering för skadliga ämnen och minskad användning av särskilt farliga ämnen. har också varit tongivande i den europeiska tillsynsamverkan och drivande i att utveckla tillsynen av e-handel inom EU. som presenterades , är en framgång för svenskt påverkansarbete. Strategin öppnar för att 2021/22:1 Utgiftsområde 20 stärka och förbättra EU:s kemikaliepolitik och lagstiftning och omfattar bl.a. över 50 konkreta åtgärder som kan bidra till att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Det handlar om åtgärder där har varit drivande exempelvis om hormonstörande ämnen, kombinationseffekter, hantering av ämnen gruppvis och svårnedbrytbara kemikalier som PFAS. Kemikalieinspektionen har också genom handlingsplanen stärkt arbetet med varutillsynen i , exempelvis genom årliga kontroller av leksaker och elektronik. Totalt har myndigheten – 2020 analyserat drygt 6 200 varor. Långlivade miljögifter har fått en omfattande spridning i miljön och återfinns bl.a. i modersmjölk och blod från människor (se diagram 3.5). Halterna av de miljögifter som mäts visar på samma trend som tidigare (nya siffror ). Halterna av hårt reglerade miljögifter, som PCB, dioxiner och PFOS minskar. Den långsamma minskningen beror på att flera ämnen är långlivade i miljön och finns kvar under en mycket i människor och djur. Ämnena finns kvar i sediment och förorenad mark, vilket gör att de läcker ut och sprids i miljön även fast de är förbjudna. Halter av ämnen som inte har uppmärksammats och reglerats i samma utsträckning har i stället ökat, ett tydligt exempel är de högfluorerade ämnena s.k. PFAS. Diagram 3.5 Exponering för vissa långlivade miljögifter i Miljöföroreningar i modersmjölk och blod 1996–2019 Index 1996/97 = 100 PCDD/F TEQ summa PFNA, PFDA, PFUnDA, PFDoDA, PFTrDA Anm. Diagrammet visar halten av miljögifter i modersmjölk och blod från förstagångsmödrar i . Det är en illustration av hur den samlade exponeringen för långlivade organiska miljögifter har förändrats . Den kurvan som ökar är de högfluorerade ämnena ”summa PFNA, PFDA, PFUnDA, PFDoDA, PFTrDA”. Källa: Svensk miljöövervakning. har inom EU arbetat pådrivande för åtgärder mot samtliga ämnen som går under namnet PFAS. Kemikalieinspektionen påbörjade ett arbete för att begränsa ca 4 700 olika PFAS-ämnen i alla användningar som inte är nödvändiga för samhället. Arbetet bedrivs tillsammans med flera andra medlemsstater i EU. Det är första gången ett förslag om en begränsning omfattat så många ämnen. Kemikalieinspektionen har arbetat vidare med substitution för att minska den sammanlagda exponeringen av kemiska ämnen och användningen av särskilt farliga ämnen och har t.ex. vidareutvecklat ett digitalt verktyg för som företag och offentlig sektor ska använda i sitt substitutionsarbete. Substitutionscentrum, som regeringen inrättade 2017, har bl.a. fortsatt att utveckla vägledning riktat till företag, organisationer och offentlig sektor samt genomfört flera utbildningar. Flera åtgärder har vidtagits för att minska miljö- och hälsoriskerna kopplade till användningen av växtskyddsmedel. Regeringen beslutade om förbud av 2021/22:1 Utgiftsområde 20 användning av växtskyddsmedel på vissa platser. Det gäller bl.a. områden som allmänheten har tillgång till som skolgårdar, lekplatser och parker. Regeringen beslutade också om två nya etappmål som ska bidra till en giftfri miljö genom att väsentligt minska användningen av växtskyddsmedel och biocidprodukter med särskilt farliga egenskaper (se tabell 3.2). Etappmålen ska även bidra till flera andra miljökvalitetsmål. har verkat för att ämnet klorpyrifos som används i växtskyddsmedel ska förbjudas på grund av de risker det medför för människors hälsa. är ämnet förbjudet på EU-marknaden och EU har nominerat ämnet för begränsningar även på global nivå. Kemikalier och varor känner inga gränser. Därför samarbetar svenska myndigheter med flera länder, regioner och organisationer för att stötta utvecklingen av en fungerande kemikaliekontroll. Regeringen har också arbetar aktivt för ett ambitiöst nytt globalt ramverk om kemikalier och avfall efter 2020. kan endast ett begränsat antal ämnen, t.ex. kvicksilver, förbjudas eller begränsas globalt. leder tillsammans med en global högnivåallians om kemikalier och avfall i syfte att säkerställa ett ambitiöst nytt ramverk. På grund av den pågående pandemin har arbetet med det globala ramverket skjutits upp men arbetar aktivt för att behålla fart i processen bl.a. genom. att ta fram rapporter och delta i virtuella dialoger. Kemikalieinspektionen har redovisat ett regeringsuppdrag om e- handelns särskilda utmaningar vad gäller kemikalier, som konstaterar att den ökande e- handeln försvårar kontrollen av farliga ämnen och ökar risken för skador på människa och miljö. Regeringen beslutade om en nationell strategi för cirkulär ekonomi där det framgår att giftfria kretslopp är en förutsättning för en cirkulär ekonomi. Regeringen beslutade i budgetpropositionen om en särskild satsning och ett uppdrag om Giftfritt från början för att möjliggöra giftfria cirkulära krets- lopp. beslutade regeringen även den första handlingsplanen för cirkulär ekonomi, vilken innehåller flera åtgärder som ska bidra till giftfria och cirkulära krets- lopp. Textil och plast är två prioriterade strömmar i strategin och mycket arbete har bedrivits , se även avsnittet Generationsmålet för mer information om textil samt vissa insatser kopplat till plast. har fortsatt driva utvecklingen mot en hållbar plastanvändning globalt, särskilt genom arbetet inom konventionen om gränsöverskridande transporter av avfall () samt arbetet för att åstadkomma en global överenskommelse om att minska och förebygga utsläpp av plastavfall och mikroplast i haven. ledde t.ex. tillsammans med om marin plast- nedskräpning och mikroplaster som tog ytterligare steg på vägen mot en global överenskommelse. har bidragit till flera nordiska rapporter för att driva på mot en global överenskommelse om plast. Regeringen har fortsatt arbetet för att minska den negativa påverkan som plast och mikroplast har på miljön. har arbetat med och finansierat åtgärder för att minska spridning av mikroplaster i miljön. har bl.a. genom- fört mätningar och analys av mikroplast i sediment. beviljades att betalas ut –2023 till avancerad rening av läkemedels- rester i avloppsvatten samt till projekt för att minska spridning av mikroplaster och andra föroreningar via dagvatten. En del åtgärder har haft en direkt effekt genom att läkemedel, mikroplast och andra föroreningar förhindrats från att spridas vidare till vattenmiljön. Andra projekt förväntas ge effekter först på . Regeringen har verkat för ökad miljöhänsyn både i EU:s läkemedels- lagstiftning och på global nivå. Regeringen har t.ex. gett flera myndigheter i uppdrag 2021/22:1 Utgiftsområde 20 att genomföra satsningen på en miljöpremie i utbytessystemet för läkemedel (se även utg.omr. Regeringen beslutade om ett etappmål som innebär att regleringar och andra åtgärder för att minimera negativa miljöeffekter av läkemedel ska finnas på plats i , i EU eller internationellt . remitterade förslag till förordningsändringar på avfallsområdet som bl.a. innebär att det ska bli möjligt att ställa krav på ekonomisk säkerhet för anmälningspliktiga verksamheter.