prop · H80375 · 2021-03-16 00:00:00 — beslutade regeringen att i Europeiska unionens råd skulle rösta för antagande av ett rådsbeslut om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna. Punkten är slutbehandlad. Strategisk exportkontroll 2019 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden 2019/20:114, bet. 2019/20:UU11 Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att skriva av ärendet. Nordiskt och arktiskt samarbete 2019/20:90, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att skriva av ärendet. Extra ändringsbudget – Ersättning till riskgrupper, kapitalinsatser i statligt ägda företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset 2020/21:75 Utrikes- departementet 2020/21:75 Utrikes- departementet 2019/20:187, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Om ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade och nya anslag: beslutade regeringen om ändring av regleringsbrev för avseende . Höständringsbudget samt extra ändringsbudget – ytterligare medel till kommuner och regioner, ökad testning och andra merkostnader med anledning av coronaviruset samt ändrade regler för kostförmån i särskilda fall 2020/21:2, bet. 2020/21:FiU11 Skrivelsen är slutbehandlad. Om ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag: beslutade regeringen om ändring av regleringsbrev för avseende anslagen 1:1 och 1:4 inom utgiftsområde 5 samt, inom utgiftsområde 7, om ändring av regleringsbrev för avseende (Sida). beslutade regeringen om ändring av regleringsbrev för avseende anslagen 2:3, 2:4 och 2:7 inom utgiftsområde 24. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 2020/21:1, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 5, a) anslagen och b)bemyndiganden om ekonomiska åtaganden: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslagen 1:1, 1:2, 1:3, 1:4, 1:6, 1:7, 1:8, 1:10 och 1:11 inom utgifts- område 5 samt avseende , och (Sida). Fortsatt svenskt deltagande i Natos utbildnings- och rådgivningsinsats Resolute Support Mission i 2020/21:22, bet. 2020/21:UFöU1 Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen regleringsbrev för avseende Försvarsmakten. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i Prop. 2020/21:21, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen regleringsbrev för avseende Försvarsmakten. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Prop. 2020/21:32, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen regleringsbrev för avseende Försvarsmakten. Utgiftsområde 7 Internationellt utvecklingssamarbete 2020/21:1, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 7, a) biståndsramen , b) anslagen och c) bemyndiganden om ekonomiska åtaganden: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslagen 1:1 och 1:6 inom utgiftsområde 7 samt avseende , , , (Sida) och . Säkerhetspolitisk inriktning – Totalförsvaret 2021–2025 Prop. 2020/21:20 avsnitt 5, bet. 2020/21:UFöU4 Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om Natooption*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om Natooption (bet. 2020/21:UFöU4 s. 17). Frågan bereds inom . Punkten är inte slutbehandlad. Säkerhetspolitisk inriktning – Totalförsvaret 2021–2025 Prop. 2020/21:20 avsnitt 5, bet. 2020/21:UFöU4 Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om Natooption*: Se redovisning avseende rskr. 2020/21:133. 2020/21:1, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om statens budget inom utgiftsområde 24, a) anslagen och c) bemyndiganden om ekonomiska åtaganden: 2020/21:75 Utrikes- departementet beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslagen 2:3, 2:4, 2:5, 2:6 och 2:7 inom utgiftsområde 24 samt avseende , och Styrelsen för ackredi- tering och teknisk kontroll. 2013/14:99, bet. redovisad, se skr. 2014/15:75 (Fö 7), skr. 2015/16:75 (Fö 3), skr. 2016/17:75 (Fö 4), skr. 2017/18:75 (Fö 3), skr. 2018/19:75 (Fö 2) och skr. 2019/20:75 (Fö 2). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om godkännande av anskaffning av JAS 39E: I vårändrings- budgeten (prop. 2013/14:99, bet. 2013/14:FiU21, rskr. 2013/14:317) godkände att anskaffningen av stridsflygsystemet JAS 39E även får omfatta nyproduktion av komponenter och flygplan. Bakgrunden till regeringens förslag var det starka internationella intresset för JAS 39 och motivet till utvidgningen av mandatet var att detta gör det möjligt att genomföra övergången från tidigare stridsflygsystem till JAS 39E på ett mer kostnadseffektivt sätt och ytterligare gynna Försvarsmaktens operativa förmåga genom att nyproducera vissa delsystem eller hela flygplan. Regeringen bemyndigade Försvarsmakten att ingå avtal om utökad nyproduktion av komponenter som en följd av behovet att bibehålla en högre numerär av JAS 39C/D under ombeväp- ningsperioden till JAS 39E. bemyndigade regeringen att ingå ytterligare avtal i likhet med det som fattades 2017. bemyndigade regeringen att ingå ytterligare ett avtal i likhet med de som fattades 2017 och 2018. Punkten är slutbehandlad. 2015/16:2172, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Fö 12), skr. 2016/17:75 (Fö 6), skr. 2017/18:75 (Fö 5) skr. 2018/19:75 (Fö 3) och skr. 2019/20:75 (Fö 3). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 7 om långräckviddiga bekämpningssystem*: har till- kännagett för regeringen vad utskottet anför om tillgång till långräckviddiga bekämpningssystem under kommande mandatperiod (bet. 2015/16:FöU3 s. 13 f.) och därmed bifallit motion 2015/16:2172 avseende yrkande 13. Ipropositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) slutbehandlade regeringen tillkännagivandet och redogjorde för att regeringen anser att långräckviddig bekämpningsförmåga bör anskaffas 2020/21:75 och tillförsel till flygvapnet påbörjas i perioden –2030. Höständringsbudget (Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap) 2016/17:2, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (Fö 15), skr. 2017/18:75 (Fö 8) skr. 2018/19:75 (Fö 5) och skr. 2019/20:75 (Fö 5). Skrivelsen är slutbehandlad. Om bemyndigande att (a) fatta beslut om att anskaffa ytterligare 24 stycken haubitspjäser av artillerisystemet , (b) avyttra de pjäser enligt (a) som inte behövs utifrån de operativa kraven och (c) disponera högst 450 000 000 av inkomsterna från en försäljning enligt (b): Regeringen bemyndigade, med förbehåll för godkännande, Försvarsmakten att anskaffa ytterligare 24 stycken artilleripjäser av typen och att uppdra åt att sälja 12 av dessa pjäser. Regeringen bemyndigade att med behöriga myndigheter i förhandla och ingå avtal om att avsluta Archer-samarbetet. Archer-samarbetet med är avslutat. Försvarsberedningen föreslår i rapporten (Ds 2019:8) att samtliga 48 tillverkade pjäser av typ anskaffas och förbandsätts. Regeringen redovisar i propositionen Totalförsvaret 2021– 2025 (prop. 2020/21:30) att samtliga artilleripjäser av typ bör organiseras i förband. Punkten är slutbehandlad. Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet Skr. 2016/17:70, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Fö 10), skr. 2018/19:75 (Fö 6) och skr. 2019/20:75 (Fö 6). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 8 om statens möjligheter att skydda totalförsvarsintressen*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om statens möjligheter att skydda totalförsvarsintressen (bet. 2016/17:FöU5 s. 17 f.). beslutade regeringen att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att se över hur skyddet för totalförsvarsverksam- heten kan förbättras (Fö 2017:02, dir. 2017:31). Kommittén redovisade betänkandet Förbättrat skydd för totalförsvaret (SOU 2019:34). Betänkandet har remissbehandlats och ärendet bereds inom . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 6 avsnitt 2.3.2 s. 14) redovisade regeringen vad som gäller till dess att förslag om permanenta lösningar om särskilt skydd för totalförsvarets intressen kan presenteras för och att den bedömde att tillkännagivandet var tillgodosett i den delen. Punkten är inte slutbehand- 2015/16:32, 2171, 2172 och mot. 2016/17:2029, bet. 2016/17:FöU6 redovisad, se skr. 2017/18:75 (Fö 11) och skr. (Fö 7) och skr. 2019/20:75 (Fö 7). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 6 om översyn av civil-militär samverkan och av stödet till samhället*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om en översyn av civil-militära frågor och stöd till samhället (bet. 2016/17:FöU6 s. 20 f.) och därmed bifallit motionerna 2015/16:2172 yrkande 21 och 2016/17:2092 yrkandena 2, 4 och 5. Ipropositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) behandlade regeringen tillkännagivandet och lämnade en sammantagen redogörelse för Försvarsmaktens stöd till samhället. Regeringen redovisade bl.a. att det finns behov av att skapa former för en stärkt samordning mellan det civila och militära försvaret, och att regeringen därför har gett Utredningen om civilt försvar (Ju 2018:05) i uppdrag att föreslå en ändamålsenlig geografisk indelning för civil ledning och samordning på regional nivå inför och under höjd beredskap. Regeringen bedömer att en sådan utveckling av totalförsvaret även skulle öka förutsättningarna för en effektiv samverkan mellan Försvarsmakten och övriga myndigheter även vid fredstida kriser. I propositionen bedömde regeringen att det inte finns behov av att utföra någon särskild översyn av Försvarsmaktens stöd till det civila samhället. Tillkännagivandet ansågs därmed slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet Mot. 2017/18:3222, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (Fö 10) och skr. 2019/20:75 (Fö 10). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om signalspaning och massförstörelsevapen*: har tillkännagett för regeringen att regeringen bör se över möjligheten att ge rätt att inrikta signalspaning från (bet. 2017/18:FöU5 s. 11 f.) och därmed bifallit motion 2017/18:3222 avseende yrkande 52. Ipropositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) uppger regeringen att en särskild utredare –2025 bör ges i uppdrag att göra en översyn av lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. I översynen bör ingå bl.a. frågan om rätten att inrikta signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Punkten är inte slutbehandlad. 2020/21:75 Försvars- departementet 2020/21:75 Försvars- departementet Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet Mot. 2017/18:3222, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (Fö 11) och skr. 2019/20:75 (Fö 11). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om signalspaning och massförstörelsevapen*: Se Fö 6. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap 2019/20:1, bet. redovisad, se skr. 2019/20:75 (Fö 19). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 6 c) om krediter i : –om bemyndigande till regeringen att utnyttja en kredit i som uppgår till högst 40 i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden. beslutade regeringen att skriva av ärendet. Punkten är slutbehandlad. Punkt 7) om överlåtelse och upplåtelse av JAS 39 C/D: har bemyndigat regeringen att besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av viss materiel, under förutsättning att exporten bidrar till den operativa tillgängligheten inom stridsflygs- systemet, att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inrikt- ningsbeslutet –2020 och att exporten sker till förmån för den operativa tillgängligheten till JAS 39 C/D. Regeringen har inte fattat något beslut om att upplåta eller överlåta materiel. beslutade regeringen att skriva av ärendet. Punkten är slutbehandlad. Totalförsvarsdatalag – personuppgiftsbehandling vid Totalförsvarets rekryteringsmyndighet 2019/20:51, bet. 2019/20:FöU3 Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen de lagar antagit (SFS 151 och 152). Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet Skr. 2019/20:70, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att skriva av ärendet. Operativt militärt stöd mellan och 2019/20:110, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen de lagar antagit (SFS 782–784). Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap 2020/21:1, bet. Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 a) om anslagen : beslutade regeringen regleringsbrev för avseende , , Försvarsmakten, Försvarsunder- rättelsedomstolen, Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksam- heten, , Totalförsvarets rekryterings- myndighet, anslaget 1:7 Officersutbildning m.m. och anslaget 1:10 Nämn- der m.m. Punkten är slutbehandlad. Punkt 1 b) om bemyndigande om ekonomiska åtaganden: –om bemyndigande till regeringen att utnyttja en kredit i i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden som uppgår till högst 40 . Punkten är inte slutbehandlad. –om bemyndigande till regeringen att besluta om en kredit i för : beslutade regeringen regleringsbrev för avseende . Punkten är slutbehandlad. –om bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende Försvarsmakten och . Punkten är slutbehandlad. Punkt 1 c) om investeringsplaner: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende Försvarsmakten. Punkten är slutbehandlad. Punkt 2 om överlåtelse och upplåtelse av JAS 39 C/D: har bemyndigat regeringen att besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av viss materiel, under förutsättning att exporten bidrar till den operativa tillgängligheten inom stridsflygssystemet och att exporten sker till förmån för den operativa tillgängligheten till JAS 39 C/D. Regeringen har ännu inte omsatt detta till något beslut om att upplåta eller överlåta materiel. Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 1 b och 2. 2020/21:75 Försvars- departementet Totalförsvaret 2021–2025 2020/21:30, bet. Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om mål för totalförsvaret: beslutade regeringen om inriktning för en sammanhängande planering för totalförsvaret. Punkten är slutbehandlad. Punkt 21 om mål för det militära försvaret: beslutade regeringen om inriktning för Försvarsmakten –2025. Punkten är slutbehandlad. Punkt 24 om Försvarsmaktens krigsorganisation: 2020 beslutade regeringen om inriktning för Försvarsmakten –2025. Punkten är slutbehandlad. Punkt 26 om en utökad grundorganisation: beslutade regeringen om inriktning för Försvarsmakten –2025. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 36 om Totalförsvarets plikt- och prövningsverk: 2020 utfärdade regeringen de lagar antagit (SFS 1272–1277). Punkten är slutbehandlad. Följande punkt är inte slutbehandlad: 26. 2011/12:So330 m.fl., bet. redovisad, se skr. 2012/13:75 (S 17), skr. 2013/14:75 (S 12), skr. 2014/15:75 (S 8), skr. 2015/16:75 (S 6), skr. 2016/17:75 (S 4), skr. 2017/18:75 (S 3), skr. 2018/19:75 (S 2) och skr. 2019/20:75 (S 1). Skrivelsen är slutbehandlad. Om organdonationsfrågor*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen ska återkomma till senast innan sommaruppehåll 2012 med en redovisning av en plan för vilka åtgärder som krävs i det fortsatta arbetet i syfte att förbättra tillgången på organ och vävnader för donation (bet. 2011/12:SoU9 s. 5 f.). Regeringen beslutade om uppdrag till att ta fram ett underlag om organ- och vävnadsdonation. Uppdraget redo- visades . Företrädare för redogjorde vid socialutskottets sammanträde för pågående aktiviteter och aktiviteter under övervägande för att främja tillgången till organ och vävnader för transplantation. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av vissa donations- och transplantationsfrågor (S 2013:04, dir. 2013:25). Betänkandet Organ- donation En livsviktig verksamhet (SOU 2015:84) överlämnades till rege- ringen och har därefter remissbehandlats. I en interpellationsdebatt i har an- svarigt statsråd förmedlat bl.a. följande. Regeringen har nogsamt analyse- rat det underlag som utredningen om donations- och transplantationsfrågor lämnade (SOU 2015:84) och kommit fram till att frågan kräver ytterligare utredning och överväganden. Enligt regeringen är problemen bl.a. kopplade till den grundlagsskyddade rättigheten att samtycka till den vård som ges. Det finns undantag från kravet på samtycke till vård när det handlar om att rädda liv, men detta undantag från samtycke avser patien- tens vård och liv. Undantaget gäller alltså inte i förhållande till någon annan vars organ kan rädda liv genom organdonation. Detta faktum tar inte utredningens förslag hänsyn till och därför är det inte möjligt att gå vidare med just dessa delar av utredningens förslag. En mer utförlig information angående de rättsliga aspekterna av utredningens förslag presenterades för socialutskottet vid en särskild föredragning i enlig- het med överenskommelse mellan och utskottet. Regeringen beslutade om ett uppdrag till Social- styrelsen att inrätta ett nationellt donationsfrämjande centrum. tillsattes en ny utredning om organdonation (S 2018:04, dir. 2018:22). Utredningen redovisade sitt uppdrag i betänkandet Organbevarande behandling för donation (SOU 2019:26). Betänkandet har remissbehandlats. 2020/21:75 Social- departementet 2020/21:75 Social- departementet beslutade regeringen propositionen Organdonation (prop. 2020/21:48). I propositionen redogörs för de åtgärder som har vidtagits och lämnas ytterligare förslag med syfte att skapa goda förutsättningar för donations- och transplantationsverksamheternas arbete med att hjälpa svårt sjuka människor. Mot denna bakgrund ansågs tillkännagivandet tillgodosett och därmed slutbehandlat (s. 12). Motioner under allmänna motionstiden , bet. 2015/16:SoU7 redovisad, se skr. 2016/17:75 (S 21), skr. 2017/18:75 (S 10), skr. 2018/19:75 (S 7) och 2019/20:75 (S 2). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 22 om forskning om posttraumatiskt stressyndrom*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ge Forsk- ningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd i uppdrag att se över forskningen om behandlings- och rehabiliteringsmetoder för posttraumatiskt stressyn- drom och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:SoU7 s. 40 f.). Regeringen har gett social utvärdering (SBU) i uppdrag att genomföra en kartläggning av kunskaps- luckor inom området psykisk hälsa. Ett av syftena med kartläggningen är att ge regeringen underlag för att bedöma behovet av ytterligare forskning inom området psykisk ohälsa. Detta kan exempelvis gälla forskning om posttraumatiskt stressyndrom. SBU slutredovisade uppdraget i en rapport om samverkan vid psykisk ohälsa inom hälso- och sjukvård, socialtjänst samt socialförsäkring, nr 273/2017. beslutade regeringen propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60). I propositionen föreslås forskningssatsningar på psykisk hälsa och på psykiatri. I dessa satsningar ingår frågor om metoder, insatser och behandlingar för att minska omfattningen och lindra konsekvenserna av psykisk ohälsa och olika psykiska sjukdomar, t.ex. vid posttraumatiskt stressyndrom. Regeringen anser att dessa satsningar svarar mot det behov av forskning som har angett och att det därför inte behöver ges något uppdrag till för hälsa, arbetsliv och välfärd att se över forskningen om posttraumatiskt stressyndrom. Tillkännagivandet ansågs därmed slutbehandlat (s. 88). Punkten är slutbehandlad. om felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen 2016/17:51, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 15), skr. 2018/19:75 (S 9) och skr. 2019/20:75 (S 4). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör se till att regelbundet mäter storleken på felaktiga utbetalningar och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SfU10 s. 5 f.). Regeringen beslutade att tillkalla en delegation med uppdrag att motverka överutnyttjande av och felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (Fi 2016:07, dir. 2016:60). Delegationen fick bl.a. i upp- drag att genomföra omfattningsstudier avseende felaktiga utbetalningar och redovisa orsakerna. I direktiven framgår att delegationen bör pröva om det är möjligt och lämpligt att använda sig av tidigare tillämpade metoder eller om nya metoder behövs för att bedöma omfattningen. Uppdraget slutredovisades genom betänkandet Samlade åtgärder för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (SOU 2019:59). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 2 s. 9) föreslog regeringen ett åtgärdspaket för att motverka fusk och missbruk inom välfärdssystemen. Bl.a. föreslogs att ett övergripande mål ska införas om att andelen felaktiga utbetalningar ska minska. Målet ska bl.a. bidra till en samlad styrning och uppföljning. Som en del av bedömningen av måluppfyllelsen kommer förekomsten och utvecklingen av felaktiga utbetalningar behöva uppskattas, analyseras och kontinuerligt följas upp. I detta ingår omfattningen av felaktiga utbetalningar. Bl.a. får medel för att intensifiera arbetet. Regeringen avser att återkomma till i budgetpropositionen och att därmed slutbehandla tillkännagivandet. Punkten är inte slut- behandlad. Trygg och säker vård för barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet 2016/17:59, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 17), skr. 2018/19:75 (S 10) och skr. 2019/20:75 (S 5). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om generell tillståndsplikt*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att samma krav på tillstånd som gäller för enskilda för att yrkesmässigt bedriva verksamhet inom även ska gälla för offentlig verksamhet och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SoU11 s. 7 f.). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9 avsnitt 6.4.2 s. 108) redovisade regeringen att tillkännagivandet var slutbehandlat och angav följande. Kommuner och privata aktörer inom har olika roller och ansvar. Kommunerna har ett lagstadgat ansvar att tillhandahålla socialtjänst åt medborgarna. Därutöver kan privata aktörer ansöka om tillstånd för att vara verksamma inom . En tillståndsprövning säkerställer att grundläggande krav är uppfyllda och syftar även till att förhindra oseriösa aktörer. 2020/21:75 Social- departementet ansvar innebär även att de är huvudmän för socialtjänstverksamhet som överlämnas till privata utförare, och har det yttersta ansvaret för den individuella insatsen vid köp av enstaka platser. kommunerna alltid måste utöva någon form av kontroll för att kunna uppfylla sina skyldigheter. Tillståndskravet verkar som ett komplement till den kontroll som kommunerna ansvarar för, i syfte att säkerställa kvaliteten och lämpligheten hos ägare och ledning. Vad gäller start av socialtjänstverksamhet i regi bedömer regeringen att samma behov av tillståndsprövning inte föreligger som för enskild verksamhet. Ett viktigt skäl till detta är den lagstadgade skyldigheten och det yttersta ansvaret att tillhandahålla välfärdstjänster. Med detta kommer även kunskap och kompetens inom socialtjänstverksamhet, vilket privata aktörer som söker sig till branschen inte alltid har. regeringen att ett tillståndskrav skulle innebära en inskränkning i den kommunala självstyrelsen, utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till Ett tillståndskrav för socialtjänstverksamhet skulle därmed inte vara förenligt med den grundlagsfästa proportionalitets- principen i regeringsformen (14 kap. 3 § RF). innebära en detaljstyrning av ett redan lagstadgat ansvar. riskera att försvåra för kommuner att utveckla ny verksamhet som snabbt och effektivt kan bemöta förändrade lokala behov. Kvaliteten i vården och omsorgen är en central fråga för regeringen. Det handlar om att verksam- heten ska följa lagstiftningen och att de kvinnor, män, flickor och pojkar som har kontakt med får det stöd de behöver. krav i lagar, förordningar och myndighetsföreskrifter som verksamheterna ska förhålla sig till, och de kvalitetskrav som genom författning styr Att kommuner inte behöver söka tillstånd för