prop · H803105 · 2021-03-23 00:00:00 — Vidare har unga från olika sociala, kulturella och geografiska miljöer allt färre arenor att mötas på, vilket hotar att skapa parallella världar utan gemensam identitet och värdegrund. 9.2.1 Ungas möjligheter att påverka politiska beslut Ett aktivt deltagande i demokratin, såväl genom deltagande i val som deltagande i demokratin mellan valen, grundläggs tidigt i livet. levande och jämlik demokrati är det viktigt att alla invånare har de kunskaper, verktyg och förmågor som krävs för att aktivt kunna föra sin talan och delta i demokratins beslutsprocesser. Mot denna bakgrund är det viktigt att unga tidigt ges stöd och möjlighet att delta i demokratiska 2020/21:105 processer och därigenom etablera kunskaper och förmågor som kan användas hela livet. Allt fler ungdomar bedömer att de har möjlighet att påverka politiska beslut. bedömde av unga i åldern 16–att de hade mycket eller ganska goda möjligheter att påverka politiska beslut på den nationella nivån. Denna nivå har ökat stadigt då såg positivt på sina möjligheter att påverka. I äldre åldersgrupper är det mindre andelar som ser positivt på sina möjligheter att påverka politiska beslut. Figur 9.3 Andel som upplever att de har mycket eller ganska goda möjligheter att påverka politiska beslut i Unga (16–) och samtliga (16–) efter kön Anm.: Könsuppdelad statistik finns endast för samtliga. Även på nivå anser en större andel ungdomar (16–) att de har mycket eller ganska goda möjligheter att påverka politiska beslut. Totalt av ungdomarna anser att de har mycket eller ganska goda möjligheter att påverka beslut i den egna kommunen. Ungdomar är generellt mer positiva till deras möjligheter att påverka i den egna kommunen jämfört med övriga åldersgrupper. Andel som anser att de har mycket eller ganska goda möjlig- Skr. heter att påverka politiska beslut i kommunen Unga (16–) och samtliga (16–) efter kön 16–29 år Anm.: Könsuppdelad statistik finns endast för samtliga. Det finns en skillnad i upplevda möjligheter till inflytande och delaktighet mellan olika geografiska områden i landet. I regeringens Strategi för en stark demokrati konstateras att det demokratiska deltagandet är lägre i områden med socioekonomiska utmaningar och att detta riskerar att skada tilltron till samhällets institutioner. I MUCF:s rapport 18 undersöks ungas egna upplevelser av social inkludering och möjligheter till inflytande i samhället. Rapporten visar att andelen som upplever att de har ganska eller mycket stora möjligheter att själva föra fram sina åsikter till de som bestämmer i kommunen är högre i landsbygder än i städer. Unga kvinnor i landsbygd upplever större möjligheter att föra fram åsikter till kommunen än unga kvinnor i städer. Ingen signifikant skillnad kan påvisas mellan unga män i olika områden. I områden med socioekonomiska utmaningar är andelen unga som tycker att de blir lyssnade på lägre än i städer men mellan unga i landsbygder och unga i städer kan inga statistiskt signifikanta skillnader påvisas. visar rapporten att knappt hälften av de unga, , känner sig inkluderade i . I lands- bygder är andelen lägre än i övriga områden. 9.2.2Ungas kunskaper om hur de kan påverka Studier visar att det är en relativt hög andel unga som har ett intresse av att vara delaktiga och påverka olika samhällsfrågor. MUCF visar i rapporten 18 att av unga i åldern 16–har ett intresse av att vara med och påverka i frågor i sin kommun. Intresset bland unga kvinnor var något högre, , jämfört med intresset hos de unga männen, . Bland de unga som uppger att de inte är intresserade av att påverka anges flera skäl. Ett vanligt skäl är att de kan för lite om hur de 2020/21:105 ska göra för att påverka. Det är vanligare bland tjejer att svara att de kan för lite om hur de ska göra än bland killar. MUCF konstaterar att det kan betraktas som problematiskt att förhållandevis många unga hänvisar till brist på kunskap eftersom detta antyder att skolan brister i sitt uppdrag att utbilda unga i hur demokratin fungerar på lokal nivå. I MUCF:s studie undersöks även hur unga skulle gå tillväga om de ville påverka något i sin kommun. Resultaten pekar även här mot att många unga saknar kunskap om hur lokala beslutsprocesser fungerar. Det svar som uppges av flest unga, nästan var fjärde svarande, är att de inte vet var de skulle vända sig för att påverka. 9.2.3De flesta är nöjda med demokratin Drygt tre av fyra ungdomar är mycket eller ganska nöjda med det sätt som den svenska demokratin fungerar. Ungdomar i åldern 16–var den åldersgrupp som var mest nöjd med hur demokratin fungerar i vid mätning av svenska demokratitrender 2019. Men har synen på svensk demokrati bland unga varierat och andelen som anger att de är mycket eller ganska nöjda med demokratin har pendlat mellan . Uppgifter om könsskillnader bland ungdomar saknas men för samtliga i åldern 16–visar statistiken på små könsskillnader. Andelen som är mycket eller ganska nöjda med hur demokratin fungerar kulminerar vanligtvis under ett valår, men valet utgjorde ett undantag från denna regel. Sedan valet har andelen som är mycket eller ganska nöjda med demokratin ökat bland unga och kvinnor som den har minskat bland män och personer och äldre. Framför allt har andelen mycket och ganska nöjda sjunkit kraftigt bland lågutbildade i alla åldrar. Andel som är mycket eller ganska nöjda med demokratin i Unga (16–) och samtliga (16–) efter kön Anm.: Könsuppdelad statistik finns endast för samtliga. 9.2.4Intresset för politik är historiskt högt Intresset för politik befinner sig på historiskt höga nivåer. Andelen unga som anger att de i allmänhet är intresserade av politik har ökat stadigt . Intresset för politik ökar dock generellt med stigande ålder. Drygt hälften () av unga i åldern 16–var mycket eller ganska intresserade av politik vid mätning 2019. Bland invånarna i åldern 65–var andelen . För samtliga (16–) var intresserade av politik . En väsentligt högre andel män än kvinnor är mycket eller ganska intresserade av politik. Intresset för politik stiger även med utbildningsnivå. Även MUCF:s attityd- och värderingsstudie visar att många unga är intresserade och engagerade i vad som händer i samhället och att unga generellt tycker att det är viktigt att ta ställning i samhällsfrågor och för politik. Studien visar att det finns en skillnad i ungas intresse för samhällsfrågor och för politik, där en lägre andel unga uppger att de är intresserade av politik än av samhällsfrågor. Unga kvinnor uppger i större utsträckning att de är intresserade av samhällsfrågor, medan unga män i större utsträckning anger att de är intresserade av politik. Figur 9.6 Andel som anger att de mycket eller ganska intresserade av politik, mellan 1986–2019 Unga (16–) och samtliga (16–), efter kön Anm.: Könsuppdelad statistik finns endast för samtliga. 9.2.5 Viktigaste samhällsfrågorna för unga Attityd- och värderingsstudierna som MUCF regelbundet genomför är en del i uppföljningen av det ungdomspolitiska målet. kunskaper om ungas attityder och värderingar vad gäller samhällsfrågor 2020/21:105 och politiska förslag. Den senaste undersökningen visade att ungdomar tycker att sjukvårdsfrågan är den viktigaste samhällsfrågan. Skola och utbildning är den näst viktigaste frågan för dagens unga. En jämförelse visar att migrations- och integrationsfrågor blir alltmer viktiga. Klimatfrågan rankades som den fjärde viktigaste samhällsfrågan. Jämställdhetsfrågan ansåg drygt var femte ung person var en de viktigaste samhällsfrågorna, men det var stora skillnader mellan unga kvinnor och mäns attityder till jämställdhet. Ungefär var fjärde ung kvinna tyckte att jämställdhet var en av de viktigaste samhällsfrågorna, medan endast var tionde ung man uppgav jämställdhet som en av de viktigaste samhälls- frågorna. En samhällsfråga som har kommit att bli allt mindre viktig för ungdomar är arbete och sysselsättning. Endast var femte ung person tycker att arbete och studier är en viktig samhällsfråga. Det var vanligare att unga män än unga kvinnor tyckte att frågan är viktig. En stark demokrati bygger på att människor är välinformerade, engagerade och kan fatta välgrundade beslut. Att unga har tillgång till nyheter och de färdigheter som behövs för att ta del av och tillgodogöra sig nyheter är förutsättningar för demokratiskt deltagande och delaktighet. Den snabba teknikutvecklingen har förändrat medieutbudet och medieanvändningen i grunden, inte minst har det stora digitala medieutbudet möjliggjort en fragmentiserad medieanvändning. Internet och de sociala medierna har fört med sig möjligheter att sprida och ta del av information och nyheter och att opinionsbilda. sprids desinformation och propaganda snabbare och lättare än någonsin, inte minst av individer och grupperingar som motsätter sig ett öppet och demokratiskt samhälle. I detta förändrade medielandskap har nyhetsmedierna en central roll. 9.3.1 Nyhetskonsumtionen bland unga Utvecklingen av digital teknik och det förändrade medielandskapet innebär bl.a. att unga och gamla lever i olika medievärldar. förflyttningen från traditionella till digitala medier går i en allt snabbare takt i alla åldersgrupper, så är medieanvändningen bland unga betydligt större och mer digital jämfört med den äldre generationen. dessutom en integrerad del av ungas liv och vardag. Mediebarometern 2019 ägnar unga i åldern 15–i genomsnitt nästan på olika medier. Huvuddelen av medietiden ägnades åt musik och sociala nätverkstjänster, följt av strömmad tv (Nordicom Enligt Statens medieråds rapport och medier 2019 finns vissa könsskillnader i medieanvändningen. tv- och datorspel är större bland pojkar än bland flickor och andelen hög- konsumenter av mobiltelefon är större bland flickor än bland pojkar. Flickor använder också sociala medier än vad pojkar gör. vanor har också krupit nedåt i åldrarna. Pojkarnas spelande och flickornas mobilanvändande kulminerar numera jämfört med vid När det kommer till nyhetskonsumtionen bland unga, finns dock Skr. 2020/21:105 tendenser till en negativ utveckling. Nedgången i tidningsförsäljningen har tilltagit och då särskilt vad gäller gruppen unga vuxna. Vidare har andelen unga i åldern 17–som läser minskat från till mellan 2012–2018 (2019). I samma ålder anser över häften att man ägnar för lite tid åt böcker eller tidningar (Myndigheten för press, radio och tv 2020). Likaså visar studier att utvecklingen går i riktning mot att andelen i befolkningen som aktivt söker upp nyheter har ökat, som det finns en växande grupp som helt undviker nyheter (SOU 2015:9). Andelen personer som undviker nyheter är särskilt hög bland unga och personer med lågt politiskt intresse. Vilka nyhetsvanor man har hänger samman med socioekonomiska faktorer. Föräldrars utbildningsnivå, utländsk bakgrund och inkomst har betydelse för i vilken grad unga tar del av nyheter och i vilken grad de litar på olika nyhetsleverantörer, kanaler och plattformar. Även om medievanor skiljer sig åt mellan unga så är det över- gripande mönstret att unga litar på nyhetsmedier (2019). SVT och TV4 får högst trovärdighet, medan medier såsom nyhetssajten Nyheter 24 och forumet Flashback tillmäts lägst förtroende. När ungas digitala nyhetsflöden har studerats har det också visat sig att dessa till största delen utgörs av just trovärdiga och så kallande ”hårda” nyheter om t.ex. politik, ekonomi och brott. Enligt Internetstiftelsens studie Svenskarna och internet framgår att totalt av de tillfrågade anser att minst hälften av informationen som sprids över internet går att lita på. Lägst förtroende har unga personer i åldern 16–(2019). Unga kallas ibland för ”digital natives”, som ett uttryck för den generation som vuxit upp i den digitala världen där internet är en självklar del av vardagen. Personer i generationen har lätt att följa med och anpassa sig till den snabba digitala utvecklingen. Dock innebär detta inte nöd- vändigtvis att unga är bättre än äldre vad gäller digital kompetens och käll- kritik. Unga har liksom vuxna svårt att skilja fakta från det som är falskt, inte minst i digitala miljöer. Förmågan att identifiera källor och bedöma trovärdigheten är särskilt viktigt i digitala miljöer där vem som helst kan skapa och sprida innehåll. Det förändrade medielandskapet ställer stora krav på att var och en i alla åldrar tar ansvar för sin medieanvändning. 9.3.2Hot och hat i den allmänna opinionsbildningen Debattklimatet har blivit hårdare . Hot och hat som framförs över internet har ökat, vilket troligen beror på att en stor del av samhällsdebatten sker på nätet och att fler tillbringar tid på internet. Näthatet drabbar i synnerhet politiskt förtroendevalda, journalister och andra aktörer som aktivt deltar i det demokratiska samtalet såsom forskare, det civila samhällets representanter och konstnärer. Frågor kopplade till jämställdhet och feminism, diskriminering, religion, rasism, integration, migration, invandring, klimat och miljö väcker i många fall särskilt starka hatreaktioner (SOU 2020:56). Vidare har näthat inte sällan inslag av rasism, könsrelaterat hat, sexism samt likande former av fientlighet, t.ex. intolerans mot minoriteter. 2020/21:105 och hat som drabbar kvinnor, flickor och hbtq-personer är ofta kopplat till kön, makt och sexualitet. Till exempel är integritetskränkande brott i högre grad av sexualiserad natur när det gäller brott mot flickor och kvinnor jämfört med brott riktade mot pojkar och män. En grupp som är särskilt utsatta för hot och hat är politiskt förtroendevalda. I Brottsförebyggande rådets studie Politikernas trygghetsundersökning uppger de yngre förtroendevalda i större utsträckning än de äldre förtroendevalda att de blivit utsatta för hot, våld eller trakasserier. Av de som är uppger att de utsattes på grund av deras förtroendeuppdrag under . I denna åldersgrupp är det en större andel av de unga männen som uppger att de blivit utsatta än motsvarande andel av de unga kvinnorna. Yngre är också mer oroliga att utsättas för hot och hat. uppger yngre förtroende- valda en lägre anmälningsbenägenhet än äldre (respektive ). Yngre förtroendevalda uppger också att de i högre grad än äldre påverkats på något sätt på grund av utsatthet eller oro för att utsättas. I gruppen uppgav att de påverkats, jämfört i gruppen eller äldre. Även företrädare för det civila samhället är utsatta. Enligt en rapport från LSU framgår att hat och hot mot ungdomsrörelsen ökar, och av organisationerna svarade att de utsätts för hot och hat. De som drabbas värst är kvinnor och de som tillhör vad som i rapporten benämns som minoritetsgrupper (LSU 2020). Utsattheten förstärks också av att det inte sällan är vuxna som utsätter unga. Majoriteten av hoten och hatet kommer från sociala medier, men anger att det har skett på allmän plats. Av organisationerna har avstått från att genomföra aktiviteter, och har anpassat sin verksamhet på grund av risken att bli utsatt. Flera organisationer beskriver enligt LSU hur de har dragit sig tillbaka från det offentliga och blivit mer inåtvända. Det är överlag vanligare att yngre personer drabbas av näthat än äldre. Enligt är tre av tio unga upp till utsatta (2019). Statens medieråds rapport och Medier visar också att utsattheten på internet ökat något (2019). Unga kvinnor utsätts även oftare än unga män för sexuella trakasserier på nätet. Enligt MUCF är det också dubbelt så vanligt att unga kvinnor oroar sig jämfört med unga män i samma ålder för att utsättas för hot och hat på internet (MUCF 2019). En rapport från Delegationen mot segregation (2020) visar att av befolkningen har avstått från att uttrycka sina politiska åsikter av rädsla för hot, trakasserier eller våld. Den studien visar också att yngre i högre utsträckning än äldre väljer att avstå från att uttrycka sina politiska åsikter. Att främja ungas inflytande är både ett mål i sig för EU-samarbetet och något som ska genomsyra alla insatser om berör unga. Ett viktigt instrument för att genomföra EU:s ungdomspolitik är den s.k. ungdoms- dialogen med unga och ungdomsorganisationer. innebär en utveckling av den strukturerade dialog som inrättades genom Skr. 2020/21:105 Rådets resolution av om förnyade ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) (2009/C 311/01) och som vidareutvecklades , i enlighet med resultaten av den kontinuerliga övervaknings- och utvärderingsprocessen. Dialogen är ett forum för fortlöpande gemensamma reflexioner och samråd om prioriteringar, genomförande och uppföljning av det europeiska samarbetet mellan ungdomsorganisationer, beslutsfattare, tjänstemän, experter, forskare och aktörer i det civila samhället. Varje ordförandeland anordnar en europeisk ungdomskonferens, där ungdoms- representanter från alla EU-, EFTA- och kandidatländer deltar för att diskutera aktuella frågor i EU-samarbetet, inklusive utarbetandet och genomförandet av ungdomsstrategierna. I varje land finns en nationell arbetsgrupp för ungdomsdialogen som ansvarar för att nationellt förankra dialogen. I leds arbetsgruppen av LSU. 9.4.1Ungas inställning till EU MUCF har i uppdrag att genomföra utbildnings- och kommunikations- insatser som syftar till att öka kunskapen och stärka delaktigheten i frågor om EU. Inom ramen för uppdraget har MUCF bl.a. genomfört en kvantitativ enkätundersökning för unga i åldern . Enkätsvaren visar att den EU-information som mest intresserar unga är hur EU påverkar medborgaren och dess vardag. Detta intresserade av de som svarade på enkäten. EU-medborgarens möjligheter och rättigheter intresserade av de svarande med vissa skillnader mellan unga kvinnor och män där unga kvinnor var mer intresserade () än unga män (). Aktuella frågor och samarbete med andra EU-länder intresserade totalt av de svarande med endast 2‒3 procentenheters skillnad mellan unga kvinnor och unga män. Minst intresse fanns för EU:s historia, av de tillfrågade var intresserade av detta. Här finns dock en tydlig köns- skillnad då av de unga kvinnorna var intresserade jämfört av de unga männen. En stor andel, av de tillfrågade, svarade att de har hört talas om Brexit och angav att de känner till valet till (MUCF 2020). När det gäller synen på möjligheter att påverka beslut som fattas på EU- nivå svarade att de upplever att de har möjlighet medan svarade att de inte har det. När det gäller intresset för att påverka beslut som fattas på EU-nivå svarade att de är intresserade eller mycket intresserade. Detta kan jämföras med MUCF:s nationella ungdomsenkät , där angav att de är intresserade av att påverka beslut på nivå. I MUCF:s rapport med attityd 2019 – samhällsfrågor och demokrati undersöker MUCF ungas attityd till och världen. Enligt rapporten är stödet för ett fortsatt EU-medlemskap stort bland unga, nio av tio vill att stannar kvar i EU. De flesta vill också att sam- arbetar mer med andra länder i . 2020/21:105 9.4.2 Viktigaste samhällsfrågorna för ungdomar inom tog Europeiska kommissionen fram en enkätundersökning om unga människors åsikter om EU:s prioriteringar (Hur vi bygger ett starkare , Unga människors åsikter 2019). Enkäten besvarades av ungdomar i åldern 15–inom alla EU:s medlemsstater. Undersökningen visade att klimatfrågan var den mest prioriterade samhällsfrågan för ungdomar i EU. Enkäten visade att av de svenska ungdomarna och av ungdomar inom EU:s medlemsstater ansåg att skydda miljön och bekämpa klimatförändringar bör vara en prioritering för EU . Det ungdomspolitiska målet innefattar att alla ungdomar ska ha inflytande Det finns flera tendenser som pekar på att ungas inflytande har stärkts . har ökat i riksdags-, kommun- och regionvalen. Det finns dock skillnader mellan olika gruppers valdeltagande och totalt sett minskade val- deltagandet i Europaparlamentsvalen. Allt fler unga bedömer att de har möjlighet att påverka politiska beslut och intresset för politik befinner sig på historiskt höga nivåer. Den senaste undersökningen visar att de viktigaste samhällsfrågorna för unga är sjukvården, skola och utbildning, migration och integration samt klimatet. unga som inte anser sig kunna påverka på lokal nivå att bristande kunskaper är en viktig orsak, vilket kan tyda på att skolan brister i sitt uppdrag att lära ut om den lokala demokratin. kommer det attityd- och värderingsstudie att det är vanligare att unga män uppger att de kan föra fram sina åsikter till beslutsfattare än att unga kvinnor gör det. Utsatta grupper ser mindre möjlighet till att påverka och känner att de lyssnas på i mindre utsträckning än andra unga. ekonomiska utmaningar har även sämre tillgång till samlingslokaler. Områden med socioekonomiska utmaningar präglas av att invånarna i betydligt lägre grad än i andra områden deltar och känner sig delaktiga i Detta är ett problem både för individer som inte kommer till tals och kan påverka sin livssituation och för samhället som går miste om perspektiv, synpunkter och förslag. Det finns variation i hur ungdomar involveras i utformningen av samhället, vilket gör det angeläget att staten genom sina myndigheter fortsätter att ge stöd och vägledning, samt sprider goda exempel på hur unga kan göras delaktiga på olika nivåer i samhället. Internet och sociala medier har skapat ökade möjligheter för unga att ta del av information och till opinionsbildning. Här har nyhetsmedierna en roll i att bidra till en stark demokrati som bygger på att människor är välinformerade, engagerade och kan fatta välgrundade beslut. nyheter är särskilt hög bland unga med lågt politiskt intresse, där nyhets- vanor tenderar att hänga samman med Debattklimatet har blivit hårdare och hot omfattning, i synnerhet på internet och sociala medier. Detta påverkar viljan att delta i de offentliga samtalen negativt. Att främja ungas inflytande är ett mål i EU-samarbetet där den s.k. ungdomsdialogen med unga och ungdomsorganisationer har upprättats för att utveckla den tidigare strukturerade dialogen. Majoriteten av unga är positiva till ett EU-medlemskap, även om de flesta inte anser att de har möjlighet att påverka beslut på EU-nivå. Det finns sammantaget utmaningar för ungdomars lika möjligheter till inflytande och delaktighet, och det finns anledning att rikta insatser mot unga som upplever att de har sämre möjlighet att delta i demokratin. Del III – Handlingsprogram 2021–2024 Insatser för att främja utvecklingen mot I detta avsnitt presenterar regeringen ett handlingsprogram för perioden –2024 med insatser som syftar till att skapa förutsättningar för att uppnå det ungdomspolitiska målet att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Regeringens syfte med handlingsprogrammet är att bidra till uppfyllandet av det ungdomspolitiska målet. Handlings- programmet bygger på den inledande redovisningen i Del II och tar vid efter respektive avsnitt. Handlingsprogrammet innehåller såväl pågående som planerade insatser som på olika sätt främjar utvecklingen mot målet. Som beskrivits ovan är ungdomspolitiken sektorsövergripande och rör en bredd av frågor såsom ungas utbildning, arbete, hälsa, inflytande, kultur, fritid och bostadsfrågor. Ungdomar påverkas av beslut inom alla samhällsområden, direkt eller indirekt, men nedan redogörs för de åtgärder som direkt gynnar eller som på annat sätt riktar sig särskilt till ungdomar. är det viktigt att framhålla att kommuner och regioner är betydelsefulla ungdomspolitiska aktörer eftersom en stor del av ansvaret för att genomföra insatser som påverkar ungdomar ligger hos dem. Även det civila samhällets aktörer bidrar på olika sätt med viktiga insatser och sammanhang för ungdomar. Det ungdomspolitiska målet är tvärsektoriellt och rör flera politik- områden. Som framgår av avsnitt 1 har majoriteten av alla ungdomar i många avseenden goda uppväxt- och levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Ungdomar har överlag en god hälsa, deltagandet i utbildning är övergripande högt och resultaten på såväl nationella som internationellt jämförbara kunskapsprov är generellt goda.