prop · H80393 · 2021-02-16 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2020/21:93 arbete för att motverka intressekonflikter Regeringen överlämnar denna skrivelse till . har i sin rapport arbete för att motverka intressekonflikter (RiR 2020:18) redovisat granskningen av arbete för att motverka intressekonflikter inom myndigheten. granskning visar att har ett omfattande personalutbyte med finansbranschen och anför att detta kan undergräva såväl allmänhetens som branschens förtroende för myndighetens förmåga att utföra sitt uppdrag. konstaterar att sammantaget har ändamålsenliga regler, riktlinjer och arbetsprocesser för att motverka intressekonflikter. granskning visar att det finns vissa brister i hur arbetet i myndighetens processer kring hantering av intressekonflikter dokumenteras och att bör utveckla sin kontroll och uppföljning av insatserna mot intressekonflikter. Regeringen instämmer i konstaterande att personalflöden till och från den privata sektorn kan leda till intressekonflikter som myndigheten behöver hantera och följa upp. Regeringen instämmer i att välfungerande processer har en strategisk betydelse för myndighetsutövningen och att det finns anledning att noggrant följa frågan. Regeringen vill i frågan även lyfta fram vikten av att värna den enskildes integritet samt att statens arbetsgivarperspektiv spelar en viktig roll i sammanhanget. Regeringen ser positivt på den åtgärdsplan som myndigheten presenterar och avser följa upp denna inom ramen för myndighetsstyrningen. Ärendet och dess beredning .............................................................. iakttagelser och rekommendationer .................................................. Regeringens bedömning av iakttagelser ............... (RiR 2020:18)........ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Ärendet och dess beredning har i sin rapport arbete för att motverka intressekonflikter (RiR 2020:18), se bilaga, redovisat granskningen av arbete för att motverka intressekonflikter inom myndigheten. överlämnade till regeringen. Ärendet har beretts inom . har lämnat synpunkter på granskningsrapporten. granskning har resulterat i följande slutsatser och iakttagelser. Det omfattande personalutbytet med finanssektorn innebär risker konstaterar att ett omfattande personalutbyte mellan en myndighet och en resursstark sektor enligt och omfattande internationell forskning medför betydande risker för intressekonflikter. Detta då ett omfattande personalutbyte kan undergräva såväl allmänhetens som branschens förtroende för myndighetens förmåga att utföra sitt uppdrag effektivt och utan att ta otillbörliga hänsyn. granskning visar att har ett omfattande personalutbyte med finansbranschen och innehåller en kartläggning över medarbetares anställningar före och efter sin anställning på . konstaterar att genom sina regler och arbetsprocesser anser sig ha hanterat risken för bristande objektivitet och otillbörligt hänsynstagande. Dessutom framhåller att myndigheten även rekryterar andra yrkeskategorier och från andra sektorer än finansbranschen. anser emellertid att i ökad utsträckning bör beakta de risker som följer av ett omfattande personalutbyte med finansbranschen. personalutbyte med den sektor som myndigheten har tillsyn över är hög och myndighetens uppföljning ger inte tillräckligt underlag för en säker bedömning av hur de egna insatserna mot intressekonflikter fungerar. Enligt mening skulle bland annat kunna överväga att i viss mån bredda sin rekrytering för att på så sätt få in andra perspektiv i sina berednings- och beslutsprocesser. Avgörande för ett sådant ställningstagande bör dock vara verksamhetens behov. har uppdaterade regler och tydliga processer konstaterar i sin granskning att sammantaget har ändamålsenliga regler, riktlinjer och arbetsprocesser för att motverka intressekonflikter. Myndigheten har regler om mutor, jäv, bisysslor, finansiellt innehav, lån hos företag under tillsyn samt en rutin för karantän när personal slutar. Därutöver har myndigheten som ambition att personal inte ska medverka i ärenden som rör företag där de Reglerna är uppdaterade och hänvisar tydligt till De är emellertid sällan mer detaljerade än lagregeln, vilket ställer krav på att myndigheten exemplifierar och förtydligar i annan ordning. Granskningen visar att de flesta handläggare säger sig känna till Skr. 2020/21:93 bestämmelser om intressekonflikter och många tar upp sådana frågor med sin närmaste chef. De flesta anser också att myndighetens insatser för att motverka intressekonflikter fungerar bra, och att det har blivit bättre . anser en tredjedel av handläggarna att myndigheten inte ger några tydliga exempel på vad som kan vara jävs- och intressekonflikter i arbetet. framhåller att generellt lyckas relativt väl med att undvika situationer där handläggare har myndighetsuppgifter mot företag där de har arbetat. För viss verksamhet kan detta dock vara en betydande utmaning på grund av den omfattande rekryteringen från sektorn. har också etablerat berednings- och beslutsprocesser som, om de följs, bidrar till att säkerställa ett objektivt beslutsfattande och att enskilda tjänstemän inte kan utöva otillbörligt inflytande. Processerna omfattar stora delar av kärnverksamheten och finns huvudsakligen där risken för intressekonflikter kan förväntas vara som störst. När det är förenat med svårigheter att införa standardiserade processer har myndigheten vidtagit andra åtgärder för att minska riskerna för otillbörligt hänsynstagande. Viktigt med välfungerande processer och att ledningen föregår med gott exempel granskning visar att besluts- och beredningsprocesser i allt väsentligt följer de påbjudna stegen och att de flesta handläggare och chefer tycker att de fungerar bra. konstaterar att en inte oväsentlig andel av handläggarna inte anser att myndighetens beslut präglas av objektivitet och saklighet och att det även finns handläggare som anser att de har blivit överkörda i beslutsprocessen på osakliga grunder. anser att dessa signaler utgör skäl att noggrant följa frågan om välfungerande processer. redogör för processer för tillsynsundersökningar och för sanktionsprövningar och konstaterar att det finns två centrala beslutsfattare för vilka det är särskilt viktigt att dessa beslutsfattare är höjda över alla misstankar om jäv och intressekonflikter. Negativ publicitet när det gäller centrala beslutsfattare riskerar, enligt , att undergräva såväl förtroendet för myndigheten som medarbetarnas benägenhet att följa myndighetens interna regler och riktlinjer. anser att tydligt bör uppmärksamma sina anställda på att de kan hamna i en jävssituation eller intressekonflikt när de söker arbete hos en annan organisation. Myndigheten bör också följa upp och kontrollera hur personalen efterlever jävsreglerna i detta avseende. Det behövs mer utbildning, information och konstaterar att återkommande utbildning och lättillgänglig information är av stor betydelse för att regler och riktlinjer ska tillämpas på ett enhetligt och korrekt sätt. om vilka regler och förhållningssätt som gäller för intressekonflikter, dels om den statliga värdegrunden och statstjänstemannarollen. behov hos både chefer och medarbetare av att sinsemellan diskutera vad som kan vara en intressekonflikt och hur man ska bete sig i olika anser att den höga personalomsättningen i kombination med att många rekryteras från privat sektor innebär större krav på än på många andra myndigheter i detta granskning visar att av handläggarna anser att interna introduktionsutbildning för alla ny- anställda har varit värdefull för frågor om statstjänstemannarollen samt regler och förhållningssätt för intressekonflikter, medan inte anser att så är fallet. Utöver introduktionsutbildningen finns sedan en tid viss utbildning och visst erfarenhetsutbyte om intressekonflikter på ett av myndighetens verksamhetsområden. Såväl chefer som handläggare efterlyser mer utbildning om statlig värdegrund och intressekonflikter. tredje handläggare anser inte att myndigheten har tillräckligt med utbild- ning om dessa frågor. Myndigheten har dokument på sitt intranät med frågor och svar kring mutor, bisysslor samt jäv och andra intressekonf- Än så länge finns det dock få förtydligande kommentarer och exem- pel och därmed blir det svårt för chefer och medarbetare att göra en enhetlig tolkning av bestämmelserna. granskning återger att ledning betonar vikten av en levande diskussion om statstjänstemannarollen och riskerna för intressekonflikter. Intervjuade chefer anser att sådana diskus- sioner är vanligt förekommande och att de anställda bland annat därför är medvetna om vilka regler och etiska förhållningssätt som gäller. tre handläggare anser att sådana frågor diskuteras tillräckligt medan var fjärde anser att de inte gör det. Enligt var tredje handläggare tar inte den närmsta chefen initiativ till diskussioner om jäv och intressekonflikter. bedömer att myndigheten behöver satsa mer på att utbilda och informera personalen om såväl intressekonflikter som vad det innebär att vara statstjänsteman. ningen aviserat sina avsikter att genomföra så kallade dilemmadisk- ussioner under Statskontorets ledning. Det finns också planer på att tillhandahålla kurser om intressekonflikter med hjälp av e-lärande. ser positivt på sådana insatser. Bristande dokumentation försvårar insyn och uppföljning konstaterar att den grundlagsfästa offentlighetsprincipen är av central betydelse för att uppfylla allmänhetens, press och berörda företags rätt till insyn i hur myndigheter utövar sitt uppdrag. ska diarieföra allmänna handlingar för att offentlighetsprincipen ska fungera som avsett. God dokumentation är också av betydelse för myndigheternas inre effektivitet. Det ökar möjligheterna till uppföljning och lärande om hur viss verksamhet bedrivs och ärenden hanteras. granskning visar att det finns vissa brister i hur arbetet i myndighetens processer kring hantering av intressekonflikter dokument- anser därför att bör utveckla sin kontroll och uppföljning av insatserna mot intressekonflikter inom bedömer att har regler, riktlinjer och processer som i allt väsentligt är ändamålsenliga för att motverka risken för intressekonflikter. Vid sidan av att utbilda, informera och föra diskussioner om hur dessa ska tillämpas, behöver myndigheten också skaffa sig en uppfattning om huruvida de faktiskt tillämpas och fungerar så som det är tänkt. Det räcker inte att förutsätta att så är fallet. noterar att kunskap om hur insatserna fungerar i praktiken kan användas för att öka deras effektivitet. Vetskapen om att det förekommer uppföljning och kontroll torde också enligt öka personalens benägenhet att efterleva reglerna. kontroll samt därpå baserat lärande av hur frågor om intressekonflikter hanteras förutsätter dock att myndigheten i ökad utsträckning dokumenterar sådana ärenden. Dokumentationskraven ska emellertid inte ställas undantagslöst utan ta hänsyn till integritetsaspekter. Det kan exempelvis handla om att man söker ett nytt jobb eller att det finns personliga förhållanden som man inte vill röja för sin arbetsgivare. I sådana fall bör det finnas en möjlighet att inte delta i handläggningen av ett ärende utan att ange skäl. ger följande rekommendationer till . 1Öka utbildnings- och informationsinsatserna om intressekonflikter och statstjänstemannarollen. Det bör finnas utbildningsmoment som all operativ personal ska genomgå med viss regelbundenhet och myndigheten bör underlätta för personalen att tolka bestämmelserna om intressekonflikter. 2Utveckla kontroll och uppföljning av hur myndighetens regler och insatser för att motverka intressekonflikter tillämpas och fungerar i praktiken. I detta bör ingå att noggrant följa arbetet inom ramen för myndighetens berednings- och beslutsprocesser. 3Dokumentera anmälningar och beslut i ökad utsträckning när det gäller frågor om jäv, bisysslor och andra intressekonflikter. 2020/21:93 3 har lämnat synpunkter på . har framfört i huvudsak följande. välkomnar inledningsvis och framhåller att myndigheten är medveten om de utmaningar som ett högt personalutbyte med finansbranschen innebär. Det är ett viktigt skäl till att bedriver ett kontinuerligt arbete för att motverka jäv och intressekonflikter. konstaterar att det är av största vikt att hantera frågor om jäv och intressekonflikter på ett oklanderligt sätt och att förtroendet för myndighetens förmåga att utföra sitt uppdrag opartiskt och effektivt inte kan ifrågasättas. Därför kommer ett antal åtgärder att vidtas för att tillgodose de rekommendationer som har lämnat. anger att myndigheten har ökat sina utbildningsinsatser och uppdaterat det utbildningspass som hålls för nyanställda under den för dem obligatoriska introduktionsveckan. Uppdateringen innebär att utbildningen utökats med fler exempel på vad som kan innebära en jävssituation och hur man som anställd kan tänka kring att ha bisysslor. Med anledning av rekommendation att utbildningsinsatser bör återkomma regelbundet och upprätthållas , kommer att ta fram en fördjupad utbildning om bisysslor, jäv och andra intressekonflikter som ska hållas för myndighetens samtliga medarbetare. Utbildningen bygger på det pass som genomförs för nyanställda men kommer att innehålla ytterligare fördjupning och problemdiskussion. Eftersom utbildningen kommer att hållas fristående från andra utbildningsmoment innebär den ett tydligt fokus på intressekonflikter. avser att kunna erbjuda utbildningen . När det gäller den statliga värdegrunden och statstjänstemannarollen så framhåller att myndighetens anställda i samband med introduktionsutbildningen genomgår e-utbildningen ”Jag i staten”. Innehållet i denna utbildning har till stor del tagits fram av Statskontoret och berör rollen som statsanställd, god förvaltningskultur och den statliga värdegrunden. påpekar även att e-utbildningen har erbjudits samtliga medarbetare . Som ett led att ytterligare fokusera på den statliga värdegrunden hade planerat att samtliga medarbetare skulle genomföra dilemmaövningar i ämnet . Under övningarna, som sker under ledning av Statskontoret, presenteras ett antal dilemman som berör rollen som Skr. 2020/21:93 statsanställd och den statliga värdegrunden. med anledning av pandemin, men ska enligt genomföras . framhåller att myndigheten kommer att se över hur frågan om intressekonflikter utvärderas inom ramen för myndighetens processer (exempelvis undersökningsprocessen och sanktionsprocessen). Samtliga processer bör innehålla ett avslutande utvärderingsmoment och anser att det kan vara lämpligt att där införa kontrollfrågor om hur frågor om jäv och andra intressekonflikter har hanterats i den process som utvärderas. För att ytterligare utveckla kontroll och uppföljning avser att utreda om det är lämpligt att i egen regi genomföra återkommande enkätundersökningar motsvarande den gjorde vid sin granskning. En sådan undersökning kan enligt ge ett gott underlag för uppföljning. Resultatet är värdefullt för att identifiera riskområden och för överväganden om hur arbetet lämpligast ska bedrivas vidare. har med anledning av rekommendationer om ökad dokumentation sett över rutinerna vid nyanställning för att möjliggöra dialog om bisysslor och jäv. Myndigheten avser även att genomföra en översyn av de mest lämpliga formerna för att behandla frågor och information om bisysslor och jäv för befintliga medarbetare. instämmer i slutsats att det finns utrymme för förbättringar kring hur dokumenterar de anställdas anmälningar om jäv och bisysslor. Myndigheten har därför inlett en analys av olika alternativ för att dokumentera jäv, bisysslor och andra intressekonflikter. Analysen kommer att mynna ut i förslag på hur dokumentation ska ske i olika situationer, exempelvis i samband med nyanställning, ändrade familjeförhållanden, vid handläggning av ett enskilt ärende eller när frågan om jäv uppstår vid ett möte. I detta arbete anger att man särskilt behöver analysera hur förslagen förhåller sig till skyddet för medarbetarnas integritet, dataskyddsregelverket och möjligheterna till uppföljning och kontroll. håller med om att det finns skäl att ta fram information om vad en anställd bör tänka på om han eller hon deltar i en pågående rekryteringsprocess hos ett företag som står under tillsyn och om vilken funktion inom myndigheten som då kan bistå den anställde med rådgivning och stöd. Denna information kommer att behandlas särskilt av myndighetens etikråd. 2020/21:93 4 I sin granskning framhåller personalutbytet mellan myndigheten och finansbranschen och kartlägger även medarbetares anställningar före och efter sin anställning på . I linje med internationella studier som hänvisar till konstateras även att detta kan medföra risker. Regeringen instämmer i konstaterande att personalflöden till och från den privata sektorn kan leda till intressekonflikter som myndigheten behöver hantera och följa upp. Som anges i rapporten har för sin verksamhet ett behov av att rekrytera medarbetare med kompetens och yrkeserfarenhet från finansbranschen. Det handlar om personer som har ingående kunskap och erfarenhet om arbetsformer, styrning och affärsmodeller för finansiella institut och bolag. Regeringen vill tillägga att det är en särskild utmaning för en statlig myndighet att kunna konkurrera om sådan högkvalificerad arbetskraft bl.a. gällande löner och andra villkor för anställningen. Med instämmande i syn på risker vid personalrörlighet från till finansbranschen vill regeringen ändå lyfta fram att kunskaper och erfarenheter om t.ex. regelefterlevnad och tillsynsarbete som de anställda har fått på i det större perspektivet kan ha en långsiktigt positiv effekt för branschens förmåga att internt förbättra regelefterlevnad och ta till sig kritik från bl.a. tillsynsverksamhet. Regeringen delar bedömning att personalomsättning är hög jämfört med andra statliga myndigheter, men att situationen behöver ses utifrån flera perspektiv än vad som framgår av granskning. har haft en stadig anslagsutveckling vilket möjliggjort att myndigheten kunnat växa. har regelutvecklingen på finansmarknadsområdet varit hög vilket gjort att kompetensbehovet varit starkt, både i myndigheten och i den privata sektorn. Den förhållandevis stora finansiella sektorn, sett till antal företag och värderade tillgångar, i kombination med att är ett förhållandevis litet land, sett till antal invånare, gör att arbetskraft och kompetens kan utgöra en trång sektor. Att personalutbytet mellan myndigheten och finansbranschen är förhållandevis högt är således inte överraskande, och bidrar därtill till att värdefull kompetens tas tillvara på båda sidor. Regeringen instämmer i slutsatsen att skulle kunna överväga att i viss mån bredda sin rekrytering för att på så sätt få in andra perspektiv i sina berednings- och beslutsprocesser men att verksamhetens behov samt befintliga anslagsramar är avgörande för ett sådant ställningstagande. Regler och tydliga processer för att motverka konstaterar att regler, riktlinjer och arbetsprocesser för att motverka intressekonflikter är ändamålsenliga, vilket regeringen instämmer i. Av granskningen framkommer att det dock saknas uttalade bestämmelser om hur en anställd ska agera vid förhandling om anställning som kan innebära intressekonflikter med utförandet av I sammanhanget behöver man dock nämna att det i sådana situationer vilar ett stort ansvar på den enskilde att göra en bedömning av den aktuella situationen och hur den eventuellt påverkar Det är svårt att i rutinbeskrivningar eller riktlinjer ge mer specifik vägledning om hur man bör agera i olika situationer, då förutsättningar i enskilda fall skiljer sig åt. Regeringen instämmer dock i att det kan finnas en risk att en fråga om jäv eller intressekonflikt inte anmäls i en sådan situation och att myndigheten bör fortsätta att arbeta för att minska risken. Välfungerande processer för myndighetsutövningen och slår fast att besluts- och berednings- processer i allt väsentligt följer de påbjudna stegen och att en majoritet av handläggare och chefer tycker att de fungerar bra. konstatera att det finns en andel av myndighetens medarbetare som inte anser att myndighetens beslut präglas av objektivitet och Regeringen instämmer i iakttagelse att väl- fungerande processer har en strategisk betydelse för myndighets- utövningen och att det finns anledning att noggrant följa frågan. När det gäller vilka som ytterst beslutar i tillsynsundersökningar och sanktionsprövningar så identifierar två centrala beslutsfattare, områdeschefen och chefsjuristen. slutsats att det är särskilt viktigt att dessa beslutsfattare är höjda över alla misstankar om jäv och intressekonflikter. instämmer även i att negativ publicitet som ifrågasätter beslutsfattarnas objektivitet och saklighet riskerar att skada myndighetens förtroende. Regeringen vill dock även lyfta vikten av att värna den enskildes integritet samt att statens arbetsgivarperspektiv spelar en viktig roll i sammanhanget, särskilt när det gäller situationen när en medarbetare befinner sig i en process med en möjlig ny arbetsgivare. karantänsbestämmelser eller krav på att anmäla sondering med ny potentiell arbetsgivare även i tidiga skeden riskerar att skada anseendet för staten som arbetsgivare. Detta kan ha indirekta konsekvenser som skadar myndigheten och dess verksamhet på . inte att sådana krav behöver tas fram, men i följden av den mediala debatten vill regeringen betona att det i denna fråga behöver föras en nyanserad diskussion som tillvaratar myndighetens uppdrag i stort. detta sagt, instämmer regeringen i slutsats att tydligt bör uppmärksamma sina anställda på att de kan hamna i en jävssituation eller intressekonflikt när de söker annat arbete, 2020/21:93 men att krav på anmälan behöver avgöras i varje enskilt fall. Myndigheten bör också följa upp och kontrollera hur personalen följer regler och riktlinjer i detta avseende. Utbildning, information och erfarenhetsutbyte i fråga om statstjänstemannarollen och statlig värdegrund I uppdrag ingår att arbeta för att det finansiella systemet är stabilt och präglas av ett högt förtroende. För att kunna uppfylla detta krävs att även myndigheten har högt förtroende hos både allmänheten och de företag som lyder under myndighetens tillsyn. Regeringen instämmer därför i slutsats att behöver satsa mer på att utbilda och informera personalen om såväl intressekonflikter, statlig värdegrund och statstjänstemannarollen. En sådan satsning ska rymmas inom befintliga anslagsramar. Regeringen ser liksom positivt på de planer som har aviserat när det gäller olika initiativ på området. Behovet av att se över hur statsanställda introduceras i sin roll som statstjänsteman är dock inte unikt för . Med anledning av tillkännagivande om en introduktionsutbildning för statsanställda (bet. 2017/18:KU37 punkt 9, rskr. 2017/18:230) utvidgades Tillitsdelegationens uppdrag till att lämna förslag till hur och när en gemensam obligatorisk introduktionsutbildning för statsanställda kan införas. Som resultat av detta föreslår Tillitsdelegationen en gemensam utbildning och konstaterar i sitt betänkande (SOU 2020:40) att en sådan bör ses som en viktig investering för alla som arbetar i statsförvaltningen och i enlighet med och regeringens intentioner bör den bidra till att öka medborgarnas förtroende för statsförvaltningen och ytterst till förtroendet för demokratin. Regeringen instämmer i slutsats att myndigheten bör följa upp hur de interna reglerna och riktlinjerna följs. Regeringen instämmer även i att det finns situationer där krav på dokumentation är av särskild vikt för att kunna se vilka överväganden som har gjorts. För att upprätthålla och värna det förtroende för myndigheten som behövs i syfte att tillfullo kunna uppfylla sitt uppdrag är det en nödvändighet att risken för ifrågasättande av den egna regelefterlevnaden minimeras. Regeringen ser därför positivt på den åtgärdsplan myndigheten presenterar.