prop · H9031d10 · 2021-09-20 00:00:00 — Hög säkerhet är en förutsättning för såväl god vård och behandling som en trygg och säker miljö. Även att personalen har rätt kompetens bidrar till en rättssäker vård av god kvalitet. Många av SiS lokaler är dessutom i behov av omfattande underhålls- och renoveringsarbete. För att långsiktigt ska kunna säkerställa att barn och unga får en säker vård med hög kvalitet föreslår regeringen att anslaget till myndigheten ökas med och beräknar att anslaget bör ökas med . Därmed kan det långsiktiga arbetet med att bygga ut kapaciteten, säkerheten och kompetensen i verksamheten fullföljas. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Ökade kostnader för sluten ungdomsvård sexualbrottsutredning har haft i uppdrag att bl.a. se över straffskalorna för sexualbrotten. överlämnade utredningen sitt betänkande som har remitterats. Utredningen föreslår att straffskalorna för ett flertal sexualbrott ska skärpas, och en konsekvens av detta väntas bli blir att fler ungdomar döms till sluten ungdomsvård, vilket medför kostnader för . För detta ändamål föreslås anslaget 4:6 öka med 2022. beräknas anslaget öka med . , , Kriminalvården, och får i uppdrag att förstärka och utveckla arbetet med stöd till avhoppare från kriminella, våldsbejakande extremistiska och hedersrelaterade miljöer i hela landet. Syftet med uppdraget är att skapa långsiktigt hållbara förutsättningar för att fler individer ska få tillgång till sådant stöd. föreslås för ändamålet få och beräknas få fortsatt . Temporär subvention av SOL och LVU-placeringar på SiS Det finns ett stort behov för kommunerna att kunna placera ungdomar på särskilda ungdomshem enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) och socialtjänstlagen (2001:453). måste kunna ge adekvat insats för att förhindra fortsatt kriminalitet och återfall. En subvention kan möjliggöra detta och bidra till att de ungdomar som är i behov av vård kan beredas sådan vid SiS institutioner. Anslaget 4:6 föreslås öka med för att subventionera de kommunala avgifterna för placeringar enligt SOL och LVU vid SiS. En ny nationell hemlöshetsstrategi Regeringen avser att ta fram en nationell hemlöshetsstrategi för perioden –2026. Strategin bör omfatta förebyggande arbete, åtgärder mot akut hemlöshet och vägen till ett eget boende som ett sätt att motverka social och strukturell hemlöshet. Regeringen förslår en satsning om 2022 och beräknar sedan under resterande strategiperiod. Insatser för personer med funktionsnedsättning Regeringen kommer att ta ytterligare steg för att förbättra stödinsatserna för personer med funktionsnedsättning. Stöd- och serviceinsatser enligt LSS och assistansersättning är viktiga för att kvinnor och män och flickor och pojkar med funktionsnedsättning ska uppnå möjlighet till jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhället. Stärkt assistans och säkrare egenvård Regeringen bedömer att rätten till personlig assistans behöver stärkas. Syftet är att öka kontinuiteten och förutsägbarheten inom personlig assistans och assistansersättning. Regeringen kommer därför att återkomma med förslag om stöd för egenvårdsinsatser med syfte att öka patientsäkerheten, ett stärkt stöd för tillsyn samt ett förbättrat stöd till flickor och pojkar upp till som innebär att beräkningen av rätten till assistansersättning får en annan utformning. Förslagen utgår från betänkandet Stärkt rätt till personlig assistans – Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser (SOU 2021:37) som lämnades till regeringen . Betänkandet är remitterat och bereds nu i . 2021/22:1 Utgiftsområde 9 förslagen beräknar regeringen att anslaget för assistansersättning behöver höjas med och 1,4 miljarder . Regeringen bedömer att kostnaden för förslagen kommer att uppgå till när förslagen fått fullt genomslag och att anslaget för assistansersättningen behöver höjas med motsvarande belopp. Förslagen innebär ett minskat åtagande för kommunerna och ett ökat åtagande för regionerna och föranleder därför att den kommunala finansieringsprincipen tillämpas. Utveckla verksamheterna inom äldreomsorgen och stöd till personer med funktionsnedsättning genom stöd för jämförelser Regeringen avser att ge berörda myndigheter i uppdrag att i samarbete med Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA) och Kommuner och Regioner (SKR) utveckla kompletterande nyckeltal och indikatorer för främst måluppfyllelse och kvalitet där sådant saknas. Det ligger även i linje med den nationella samordnarens rekommendation (SOU 2021:52). Verksamheter där detta är aktuellt är till exempel äldreomsorgen och insatser för stöd och service till personer med funktionsnedsättning. Jämförelser med stöd av indikatorer mellan kommuner kan både bidra med kunskap och utgöra en drivkraft för utvecklingsarbetet av välfärdens verksamheter. Det skapar förutsättningar för att förbättra och styra verksamheterna åt rätt håll och därmed öka måluppfyllelsen. Det föreslagna uppdraget är ett resultat av arbete med att identifiera och analysera konkreta åtgärder för att stärka kommunsektorns förmåga att tillhandahålla välfärdstjänster av god kvalitet . Nationellt för verksamheter inom LSS Det är av stor vikt att det finns rätt kompetens bland personalen inom LSS. bedömer i rapporten om Kompetens i LSS boenden (2021) att det finns ett behov när det gäller kompetens om intellektuell funktionsnedsättning och autism i verksamheterna. Regeringen avser att återkomma med ett myndighetsuppdrag för att utreda förutsättningarna för ett nationellt och hur det i så fall kan organiseras där frågor om funktionsnedsättning inom LSS ingår. Syftet är att skapa en nationell överblick över området. Uppdraget bygger på redovisning i rapporten om Kompetens i LSS-boenden. Höjd schablon i assistansersättningen Timbeloppet för assistansersättning, det s.k. schablonbeloppet, räknades upp för att förbättra såväl möjligheterna till god kvalitet i insatsen som arbetsvillkoren för assistenterna. Regeringen avser att räkna upp schablonbeloppet jämfört med . Kompensation för bilstödsmottagare för förhöjd fordonsskatt Den förhöjda fordonsskatten för bilar med högre utsläpp av koldioxid riskerar att leda till oönskade effekter för personer som inte har möjlighet att välja ett fordon med lägre utsläpp, till följd av en funktionsnedsättning som kräver en större bil. Regeringen avser därför att undersöka hur en kompensation inom bilstödet kan utformas, för den fördyring som den förhöjda fordonsskatten kan innebära för bilstödsmottagare. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 7.6Förslag om höjt minimibelopp vid fastställande av avgifter enligt socialtjänstlagen 7.6.1Ärendet och dess beredning Förslaget har utarbetats inom och beretts under hand med Kommuner och Regioner. Lagförslaget är av sådan karaktär att ett yttrande från Lagrådet normalt ska inhämtas. Förslaget innebär dock endast att det minimibelopp som kommuner använder för att fastställa avgifter för insatser enligt socialtjänstlagen (2001:453) ändras. Lagförslaget är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över förslaget. 7.6.2Höjt minimibelopp till följd av förslag om höjt bostadstillägg till pensionärer Regeringens förslag: Det minimibelopp som används för att fastställa avgifter för insatser enligt socialtjänstlagen höjs med motsvarande för ensamstående och med motsvarande för var och en av sammanlevande makar och sambor. Skälen för regeringens förslag: För att stärka den ekonomiska situationen för den grupp pensionärer som med hänsyn till inkomster och bostadskostnader har små ekonomiska marginaler föreslår regeringen en höjning av bostadstillägget (se utg.omr. 11 avsnitt 3.9). Det förslaget innebär att konsumtionsstödet i bostadstillägget höjs med för ogifta och med för gifta och att bostadskostnadstaket i bostadstillägget höjs från till för ogifta och från till för gifta. Ersättningsgraden för bostadskostnader mellan och föreslås vara . I 8 kap. socialtjänstlagen finns vissa bestämmelser om vilka avgifter som en kommun får ta ut för insatser inom område. Ett högkostnadsskydd gäller för hemtjänst, dagverksamhet och avgifter för hälso- och sjukvård samt för bostad i sådant särskilt boende som inte omfattas av hyreslagen (8 kap. 5 § socialtjänstlagen). I 8 kap. 7 § socialtjänstlagen anges också ett förbehållsbelopp, som den enskilde som betalar avgift alltid ska ha rätt att förbehålla sig av sina egna medel. Beloppet ska täcka den enskildes levnadskostnader, förutom boendekostnaden. Den enskildes förbehållsbelopp utgörs av summan av den enskildes s.k. minimibelopp och dennes boendekostnad. Minimibeloppet är enligt 8 kap. 7 § socialtjänstlagen en tolftedel av 1,3546 prisbasbelopp för ensamstående och en tolftedel av 1,1446 prisbasbelopp för var och en av sammanlevande makar och sambor. innebär det 5 för ensamstående och 4 för var och en av sammanlevande makar och sambor. Den högsta avgift som kommunen får ta ut (avgiftsutrymme) är inkomsten minus förbehållsbeloppet. Som inkomst räknas bland annat bostadstillägg, särskilt bostadstillägg och boendetillägg enligt socialförsäkringsbalken. Förslaget om höjt bostadstillägg innebär därför att kommunen i vissa fall kan ta ut en motsvarande högre avgift av den enskilde. För att motverka en sådan negativ 2021/22:1 Utgiftsområde 9 konsekvens för den enskilde av förslaget om höjt bostadstillägg föreslår regeringen därför att minimibeloppet i socialtjänstlagen ska höjas. Höjningen ska motsvara höjningen av konsumtionsstödet i bostadstillägget. Regeringen föreslår därför att minimibeloppet höjs till en tolftedel av 1,4044 prisbasbelopp för ensamstående och en tolftedel av 1,1694 prisbasbelopp för var och en av sammanlevande makar och sambor. Höjningen motsvarar höjningen av konsumtionsstödet i bostadstillägget, dvs. för ensamstående och för sammanlevande makar och sambor. Regeringens förslag: Lagändringen ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Lagändringen bör träda i kraft som lagändringen som avser höjningen av bostadstillägget för äldre, dvs. Några övergångsbestämmelser bedöms inte behövas. Förslaget om höjt minimibelopp vid fastställande av avgifter enligt socialtjänstlagen innebär inga konsekvenser för statens budget. För konsekvenser för statens budget av förslagen avseende höjt bostadstillägg, se utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, avsnitt 3.9. I de fall en person har bostadstillägg kommer höjningen av minimibeloppet att resultera i att dessa personer får behålla ökningen av bostadstillägget och därmed får en ökad disponibel inkomst. För personer utan bostadstillägg kommer det höjda minimibeloppet att medföra en viss sänkning av den avgift som kommunen kan ta ut. Beroende på den enskildes inkomster och nivån på avgiften för insatsen kan den enskildes disponibla inkomst i vissa fall komma att öka. I detta avsnitt redovisas konsekvenserna för kommunerna till följd av höjningen av minimibeloppet men också till följd av förslaget om höjningen av bostadstillägg och höjning av skälig levnadsnivå för ålderspensionärer i utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Höjningen av bostadstillägget gör det i sig möjligt för kommunerna att ta ut högre avgifter. Men när minimibeloppet och beloppet för skälig levnadsnivå för dem med äldreförsörjningsstöd och särskilt bostadstillägg höjs leder det till att kommunernas utrymme för att ta ut avgifter minskar i mot- svarande utsträckning. Sammantaget leder samtliga förändringar till att kommunernas intäkter ökar med . Vidare kommer kommunernas kostnader för försörjningsstöd att minska med . Totalt medför detta att nettoeffekten för kommunerna blir . Alla dessa skattningar ska betraktas med viss osäkerhet då det är relativt låga summor. Förslagen innebär att 248 000 kvinnor och 102 000 män kommer att få en högre disponibel inkomst. Det innebär att förslagen gynnar fler kvinnor än män. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) 7 § Kommunen ska bestämma den enskildes förbehållsbelopp genom att beräkna den enskildes levnadskostnader, utom boendekostnaden, med ledning av ett minimi- belopp. Boendekostnaden ska beräknas för sig och läggas till minimibeloppet. För sådan boendekostnad som anges i 5 § ska dock inget förbehåll göras. Minimibeloppet ska, om inte annat följer av 8 §, alltid utgöra lägst en tolftedel av 1.1,4044 prisbasbelopp för ensamstående, eller 2.1,1694 prisbasbelopp för var och en av sammanlevande makar och sambor. Minimibeloppet enligt första stycket ska täcka normalkostnader för livsmedel, kläder, skor, fritid, hygien, dagstidning, telefon, hemförsäkring, öppen hälso- och sjukvård, tandvård, hushållsel, förbrukningsvaror, resor, möbler, husgeråd och läkemedel. Paragrafen innehåller bestämmelser om det förbehållsbelopp och minimibelopp som används vid beräkningen av de avgifter som socialnämnden får ta ut av enskilda för vissa socialtjänstinsatser. Ändringen i andra stycket föranleds av förslaget i utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, avsnitt 3.9 om höjt bostadstillägg till pensionärer. Genom ändringen i andra stycket första punkten höjs minimibeloppet för ensamstående från en tolftedel av 1,3546 prisbasbelopp till en tolftedel av 1,4044 prisbasbelopp. Genom ändringen i andra stycket andra punkten höjs minimibeloppet för var och en av sammanlevande makar och sambor från en tolftedel av 1,1446 prisbasbelopp till en tolftedel av 1,1694 prisbasbelopp. Övervägandena finns i avsnitt 7.6.2. Av bestämmelsen framgår att lagändringen ska träda i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 7.6.3. 7.7Den årliga revisionens iakttagelser har i revisionsberättelse för Myndigheten för vård- och omsorgsanalys lämnat ett uttalande med reservation. Reservationen avser att myndigheten inte har redovisat fördelning av dess totala intäkter och kostnader i enlighet med 3 kap. 2 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. En dialog har inletts mellan och myndigheten i syfte att säkerställa en fullständig och korrekt redovisning framöver. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 7.8.14:1 Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd Tabell 7.43 Anslagsutveckling 4:1 Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 32 548 tkr prisnivå. 3Motsvarar 32 548 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter för Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF). Anslaget får även användas för utbetalning av statsbidrag till auktoriserade adoptionssammanslutningar och till riksorganisationer för adopterade. Skälen för regeringens förslag Tabell 7.44 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 4:1 Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21: FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:1 Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 9 7.8.24:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Tabell 7.45 Anslagsutveckling 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för bidrag för insatser inom funktionshinders- området och för vissa administrativa utgifter kopplade till bidragsgivningen. Kostnaderna för de administrativa utgifterna får utgöra högst av anslaget. Skälen för regeringens förslag Tabell 7.46 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Utreda behov av Nationellt för intellektuell funktionsnedsättning och autism Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21: FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Från anslaget finansieras bl.a. –rådgivning och annat personligt stöd enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, –statsbidrag till tolktjänst, –bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation, –bidrag till nationellt kunskapscenter för dövblindfrågor, –verksamhet med service- och signalhundar, –granskning av hur lever upp till konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, –anskaffning och placering av ledarhundar för synskadade och därmed sammanhängande åtgärder, –statsbidrag för viss verksamhet inom funktionshindersområdet, –bidrag till kommuner som bedriver verksamhet med personligt ombud för personer med psykisk funktionsnedsättning, –statsbidrag för habiliteringsersättning, –insatser för fallprevention, –insatser för att stimulera universell utformning, –stödstrukturen för genomförande av funktionshinderspolitik. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Anslaget föreslås ökas tillfälligt med för att genomföra ett uppdrag om att utreda behoven av ett nationellt för intellektuell funktionsnedsättning. är i den tidsbegränsade satsningen på ökade insatser med personliga ombud och detta anslag beräknas därför minska med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet . 7.8.34:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Tabell 7.47 Anslagsutveckling 4:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för att finansiera utgifter för bilstöd till personer med funktionsnedsättning enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Skälen för regeringens förslag Tabell 7.48 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 4:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21: FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Utgifterna för bilstödet har sedan införandet av en ny lagstiftning varit lägre än anvisat anslag. De minskade utgifterna har flera orsaker, bl.a. att de nya reglerna ställer större krav på val av bil, färre ansökningar och även fördröjningar i handläggningen. steg utgifterna något, men det är ännu en stor del av de medel som anslås för bilstöd som inte kommer de sökande till del. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Lagändringar med syfte att öka ändamålsenligheten och träffsäkerheten i bilstödet trädde i kraft och bedöms, tillsammans med effektiviseringar i handläggningen, innebära att utgifterna för bilstöd ökar något . Ökning av kostnaden hänför sig till Pensionsgruppens överenskommelse om justerade åldersgränser i pensionssystemet och angränsande trygghetssystem, se utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom avsnitt 3.8.1. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning . beräknas anslaget till respektive . 7.8.44:4 Kostnader för statlig assistansersättning Tabell 7.49 Anslagsutveckling 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statlig assistansersättning till personer med funktionsnedsättningar enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Skälen för regeringens förslag Tabell 7.50 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Stärkt rätt till assistans Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21: FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. prognostiseras utgifter för assistansersättning bli vilket är lägre än vad som anvisats i budgetpropositionen . Utgifterna beräknas därmed bli ca högre än utgifterna . Kostnadsökningen beror i första hand på höjningen av schablonbeloppet . 2021/22:1 Utgiftsområde 9 bedöms antalet brukare minska med ca 150 personer. Det är en lägre minskningstakt än vilket bedöms bero på att inflödet till assistansersättningen ökat till följd av de lagändringar avseende andning och sondmatning som infördes och 2020. Antalet timmar per brukare ökar något och bedöms fortsätta öka svagt . Enligt socialförsäkringsbalken ska ett schablonbelopp för assistansersättning bestämmas och beräknas med ledning av de uppskattade kostnaderna för att få assistans. Regeringen utfärdar föreskrifter om beloppet i förordningen om assistansersättning. Regeringen avser att räkna upp schablonbeloppet jämfört med . Schablonbeloppet för assistansersättningen blir därmed , en höjning med och . bedöms kostnaderna öka till följd av införandet av förslag från betänkandet Stärkt rätt till personlig assistans – Ökad rättssäkerhet för barn, fler grundläggande behov och tryggare sjukvårdande insatser. Ökning av kostnaden hänför sig också till Pensionsgruppens överenskommelse om justerade åldersgränser i pensionssystemet och angränsande trygghetssystem, se utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom avsnitt 3.8.1. Regeringen föreslår att 25 anvisas under anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning . 25 respektive 26 . 7.8.54:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Tabell 7.51 Anslagsutveckling 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för att –genom riktade insatser ge bättre förutsättningar för en ökad bemanning och kvalitet i omsorgen –främja ett hållbart arbetsliv inom vård och omsorg, –främja kunskaps- och erfarenhetsutbyte inom äldreområdet, –öka kunskap och kompetens inom äldreområdet, –öka antalet platser i särskilt boende samt öka antalet bostäder för äldre personer på den ordinarie bostadsmarknaden, –stödja och utveckla anhörigas och närståendes insatser, –fördela statsbidrag till pensionärsorganisationer, samt –fördela statsbidrag till organisationer för dem som vårdar och hjälper närstående. Anslaget får även användas för utgifter för forskning och för utgifter för medlemskap i internationella organisationer inom äldreområdet och för vissa administrativa utgifter kopplade till bidragsgivningen. Kostnaderna för de administrativa utgifterna får utgöra högst en procent av anslaget. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Skälen för regeringens förslag Tabell 7.52 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Skyddad yrkestitel undersköterska – Tillkännagivande : äldreomsorg Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21: FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Statsbidraget till omsorgslyftet uppgår till 3 . Nivån föreslås korrigeras så att den är bättre anpassad till den beräknade efterfrågan vilket innebär att anslaget ökas med 1 2022 och med 2023. Det innebär att tillsammans med de resurser som tillförts anslaget så uppgår satsningen till 1 och beräknas uppgå till 1 . Anslaget ökas med för att genomföra de initiativ inom äldreområdet som framgår av finansutskottets betänkande (2020/21: FiU46) för ökad kvalitet inom vård och omsorg om äldre.