prop · H803160 · 2021-03-24 00:00:00 — Det kommer att vara som ska bedöma om förutsättningarna för att tilldela ett samordningsnummer är uppfyllda och om den enskildes identitet kan anses fastställd. Det är svårt att uppskatta hur många enskilda som kommer att ansöka om samordningsnummer. Förslagen kommer troligtvis innebära en ökning av antalet tilldelade samordningsnummer. Som redan angetts kan dock en konsekvens av förslagen bli att antalet myndigheter som begär tilldelning av samordningsnummer för enskilda minskar till följd av att den enskilde själv kan ansöka om ett samordningsnummer. De nya ansökningarna kommer dock innebära mer arbete för , bl.a. på grund av de skärpta krav som ställs på identitetskontrollen. gör identitetsbedömningar , både inom folkbokföringsverksamhet och id-kortsverksamhet. Därigenom har en hög kompetens när det gäller att avgöra om en person styrkt sin identitet och att identiteten därmed kan anses fastställd. har väl utformade rutiner för att kontrollera identiteten. Den erfarenhet och kunskap som redan finns hos om dessa frågor ger goda förutsättningar för att begränsa eventuella kostnadsmässiga effekter som kan följa på kraven på personlig inställelse. Identitetskontrollen av en person som ansöker om att tilldelas ett samordningsnummer kan vidare antas bli mer enhetlig om den enbart sköts av och förtroendet för systemet med samordningsnummer kan därmed lättare upprätthållas. Den nya arbetsuppgiften kommer dock att medföra behov av informations- och utbildningsinsatser. Förslaget om en anmälningsskyldighet om kontaktadress för vissa personer med samordningsnummer bedöms kunna leda till förbättrade uppgifter om personer med samordningsnummer. Förslaget kan dock antas innebära ett visst merarbete för . Förslagen om att ett samordningsnummer får förnyas och ska kunna förklaras vilande innebär att får bättre förutsättningar för en ökad registervård vilket också får en positiv verkan på de register som förs av mottagare av folkbokföringsuppgifter. Förslagen innebär nya uppgifter för myndigheten, vilket kan innebära vissa tillkommande kostnader för att utveckla it-stöd, säkerställa kompetens och handlägga ärendena. Förslagen om ändringar i SPAR kommer att innebära viss systemutveckling för SPAR vilket föranleder kostnader som kommer att få hanteras inom denna avgiftsfinansierade verksamhet. har i sitt remissvar angett att om förslagen i promemorian genomförs finns behov av systemmässiga anpassningar avseende hanteringen av samordningsnummer innebärande att en helt ny systemmiljö byggs upp. Förslagen medför kostnader av engångskaraktär –2021 som beräknar till totalt varav avser utveckling och anpassning av itsystem och avser informations- och utbildningskostnader. bedöms det föreligga ett årligt behov av nivåhöjning motsvarande . Utökade arbetsuppgifter genom ökat inflöde av ansökningar om samordningsnummer, anmälningar om fortsatt behov av samordningsnummer, ansökningar om upphävande av avregistrering samt anmälningar eller begäran om ändring av adress beräknar uppgår till omkring 100 000 ärenden motsvarande ca i nivåhöjning . har påbörjat ett utvecklingsarbete för att förbättra folkbokföringen som bl.a. innefattar utvecklade it-stöd. Regeringen har i budgetpropositionen konstaterat att arbete med verktyg och it-stöd som effektiviserar handläggningen av ärenden och arbetet med att hitta, utreda och åtgärda fel är viktigt för att förbättra verksamhetens resultat och höja kvaliteten i folkbokföringen. Regeringen har därför föreslagit att anslag ökas med engångsvis 2021 för att förstärka och effektivisera folkbokföringsverksamheten. har bifallit regeringens förslag. 2020/21:160 2022 beräknas anslaget ökas med varaktigt. I och med tillskottet kommer bl.a. kunna förstärka sin verksamhet i att motarbeta felaktig folkbokföring. Genom dessa tillskott anser regeringen att anslagsnivå är tillräckligt hög för att hantera förslagen. Eventuella merkostnader som förslagen innebär ska därför hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. 11.4Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Den kommunala självstyrelsen innebär att det ska finnas en självständig och, inom vissa ramar, fri bestämmanderätt för kommuner och regioner. Enligt 14 kap. 3 § regeringsformen bör en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som föranlett den. Genom förslaget att kommunala myndigheter åläggs en underrättelseskyldighet inskränks den kommunala självstyrelsen. Regeringen gör dock bedömningen att det är fråga om en begränsad inskränkning. Ingen remissinstans har gett uttryck för någon annan uppfattning. Fel i folkbokföringen får stora spridningseffekter och med hänsyn till att förslaget syftar till att öka kvaliteten i folkbokföringen, vilket bedöms gynna den samlade offentliga sektorn, får den begränsade inskränkningen som underrättelseskyldigheten innebär anses vara proportionerlig. De övriga föreslagna ändringarna bedöms inte ha någon påverkan på den kommunala självstyrelsen. 11.5 Konsekvenser för enskilda Förslaget om en utökad underrättelseskyldighet om fel i folkbokföringen bedöms bidra till att kvaliteteten i folkbokföringen ökar. även antas medföra en viss preventiv effekt. Färre personer kan förväntas lämna felaktiga uppgifter till vilket medför att andelen fel i När andelen korrekt registrerade uppgifter i folkbokföringen ökar kommer även de enskildas förtroende för folkbokföringens tillförlitlighet att öka. Som konstateras i avsnitt 6.3 kan förslaget innebära en ökad risk för inskränkningar i den personliga I samma avsnitt konstateras å andra sidan att det är ett angeläget samhällsintresse att öka kvaliteten i folkbokföringen och att den föreslagna underrättelseskyldigheten kan bidra till detta. Enskilda som vistas i utan att vara folkbokförda i landet har framfört kritik mot att de upplever stora praktiska problem i vardagen av att vistas i utan ett personnummer. gett uttryck för en önskan om att tilldelas samordningsnummer är utländska fastighetsägare som under sin vistelse i upplever svårigheter eftersom de saknar en svensk identitetsbeteckning. samordningsnummer som tilldelats efter egen ansökan kan antas underlätta för dessa personer i det svenska samhället. medborgare har lämnat klagomål till kommissionen, parlamentet och även till . Liknande klagomål har Prop. 2020/21:160 även kommit från tredjelandsmedborgare. De åtgärder som föreslås för att förbättra samordningsnumren innebär att fler personer kommer att kunna tilldelas ett samordningsnummer. Behovet av en identitetsbeteckning i kommer därmed kunna tillgodoses för dessa. De förslag som lämnas i syfte att åstadkomma ett säkrare samordningsnummer innebär även att vissa skyldigheter och åligganden påförs den enskilde som tilldelas ett samordningsnummer. En enskild som ansöker om tilldelning av samordningsnummer föreslås ska inställa sig personligen hos . Detta kan antas vara besvärande för vissa. När det gäller personlig inställelse vid folkbokföring och ansökan om identitetskort tar emot besök från allmänhet på servicekontoren som Statens servicecenter ansvarar för. Antalet servicekontor ska utökas för att förstärka den statliga närvaron i hela landet. Om även enskilda som ansöker om tilldelning av samordningsnummer hänvisas till servicekontoren kan denna utökning förbättra tillgängligheten för den enskilde. En enskild som har tilldelats ett samordningsnummer föreslås regelbundet behöva ansöka om förnyelse av sitt samordningsnummer hos för att numret inte ska förklaras vilande. För vissa personer med samordningsnummer föreslås även en skyldighet att anmäla aktuell adress hos . Förslagen bedöms inte få några beaktansvärda negativa konsekvenser för de enskilda. Förslagen om ändringar i SPAR syftar i huvudsak till att kunna ge en bättre service till användarna av registret. Fler folkbokföringsuppgifter kommer att kunna spridas även till andra aktörer än de offentliga som är anslutna till centrala aviseringssystem. Genom att även användare av SPAR får tillgång till fler uppgifter från folkbokföringen, däribland uppgifter kopplade till de förslag om samordningsnummer som föreslås, kan den enskilde få det lättare att sköta sina vardagliga bestyr. Förslagen bedöms inte i sig medföra några offentligfinansiella effekter eller samhällsekonomiska konsekvenser. bör dock förslagen leda till en högre grad av korrekta uppgifter i folkbokföringsdatabasen och till att förtroendet för folkbokföringen och samordningsnumren ökar. Förslagen ger även bättre kontrollmöjligheter och ökar förutsättningarna för ett korrekt underlag för olika åtgärder och beslut. Förslagen kan därigenom väntas minska risken för felaktigheter i folkbokföringen och att samordningsnummer missbrukas och t.ex. används i bedrägliga syften. Förslagen kan därmed ha en brottsförebyggande effekt. Förslagen bedöms inte ha någon påverkan på möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Förslagen bedöms inte heller ha några miljömässiga konsekvenser. Antalet män som har tilldelats samordningsnummer är större än antalet kvinnor. Förslagen kan på så sätt komma att påverka män i något större utsträckning än kvinnor. Förslagen bedöms dock inte få några konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. 2020/21:160 Förslagen bedöms vara förenliga med EU:s dataskyddsförordning och dataskyddsdirektiv, se avsnitt 8 och 9. Förslaget står inte heller i övrigt i strid med . 12.1Förslaget till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) Paragrafen innehåller bestämmelser om tilldelning av samordningsnummer. Genom ändringen i första stycket klargörs att ett samordningsnummer är en identitetsbeteckning som får tilldelas en person som inte är eller har varit folkbokförd. I ett nytt andra stycke införs två nya punkter som anger när ett samordningsnummer får tilldelas. Av första punkten framgår den befintliga möjligheten att tilldela samordningsnummer efter begäran från en myndighet eller ett annat organ som regeringen bestämmer. Den närmare regleringen av vilka som får begära samordningsnummer finns i folkbokföringsförordningen (1991:749). I andra punkten införs en möjlighet att tilldela samordningsnummer efter ansökan av en enskild. En första förutsättning för att tilldelning ska kunna ske efter ansökan av enskild är att den sökande har en sådan anknytning till att personen kan antas behöva en identitetsbeteckning (punkt 2 a). En sådan anknytning till kan i regel bestå av att den enskilde eller någon annan i familjen t.ex. äger eller innehar fast egendom eller innehar en bostad med bostadsrätt i . Anknytningen kan även finnas genom en hyresrätt som disponeras av den enskilde själv eller någon annan i familjen. Det kan också vara fråga om exempelvis EES-medborgare som med stöd av den fria rörligheten vistas i , utan att förutsättningarna för folkbokföring är uppfyllda, dvs. som kan antas understiga , eller återkommande , för t.ex. tillfälliga arbeten eller kortare studier. Möjligheten för enskilda att ansöka om samordningsnummer gäller oavsett medborgarskap. Behovet av en identitetsbeteckning kan även finnas hos t.ex. en tredjelandsmedborgare som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd i och där han eller hon inte kan antas komma att regelmässigt tillbringa sin dygnsvila i landet under och därför inte ska folkbokföras. Den som exempelvis har ett gällande avvisnings- eller utvisningsbeslut kan däremot i regel inte anses ha en sådan anknytning hit att han eller hon kan antas ha ett behov av ett samordningsnummer. Det ankommer på den enskilde att visa att förutsättningarna för att tilldelas ett samordningsnummer är uppfyllda. Det krävs att han eller hon kan visa på objektiva omständigheter om sin anknytning till landet som gör att det kan antas finnas ett faktiskt behov av en identitetsbeteckning vid prövningstillfället. Vidare krävs för tilldelning av samordningsnummer efter ansökan av enskild att sökanden inställer sig personligen hos och styrker sin identitet (punkt 2 b). I tredje stycket görs en ändring till följd av att en enskild ska kunna ansöka om samordningsnummer. Ändringen innebär även ett förtydligande om att utgångspunkten är att samordningsnummer ska utgå från den enskildes födelsetid. Att uppgifter om personens identitet i vissa fall kan vara förenade med osäkerhet följer av 5 a § folkbokföringsförordningen. För de myndigheter och organ som kan begära tilldelning av samordningsnummer innebär ändringen inte någon förändring i sak. I fjärde stycket anges numera att även 18 § tredje stycket ska tillämpas på motsvarande sätt för samordningsnummer. Därmed får en möjlighet att, då det saknas individnummer att tilldela för en viss födelsetid, i stället för födelsedagen ange en närliggande dag i samma månad vid tilldelning av samordningsnummer. Paragrafen har fått sin utformning efter synpunkter från Lagrådet. Övervägandena finns i avsnitt 7.3 och 7.6. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om förnyelse av samordningsnummer. Ett samordningsnummer får förnyas efter anmälan av den som kan begära tilldelning av samordningsnummer enligt 18 a § andra stycket 1. Ett samordningsnummer får också förnyas på ansökan av en person som har tilldelats samordningsnumret. En förnyelse efter ansökan av enskild förutsätter dock att han eller hon uppfyller förutsättningarna för att tilldelas ett samordningsnummer efter egen ansökan för prövningen av ansökan om förnyelse. Det innebär att den enskilde ska ha en sådan anknytning till att han eller hon kan antas ha ett behov av en identitetsbeteckning och att identitetskontrollen genomförs. Den sökande som vill förnya sitt samordningsnummer måste därför inställa sig personligen hos och styrka sin identitet. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 7.4.1. I paragrafen, som är ny, regleras förutsättningarna för när ett samordningsnummer ska förklaras vilande. Ett samordningsnummer ska enligt första punkten förklaras vilande om inte någon anmälan eller ansökan om förnyelse enligt 18 c § har kommit in vid utgången av det femte kalenderåret då numret tilldelades eller senast förnyades. Enligt andra punkten ska ett samordningsnummer också förklaras vilande om det finns andra skäl för det. Skäl för att förklara ett samordningsnummer vilande kan exempelvis föreligga i situationer då någon har tilldelats flera samordningsnummer eller då erfarit att samordningsnumret tilldelats på felaktiga grunder, t.ex. med stöd av falska identitetsuppgifter. Skäl för att förklara ett samordningsnummer vilande kan även föreligga om personen t.ex. har avslutat studier eller en tillfällig tjänst och dessutom har lämnat landet. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 2020/21:160 Övervägandena finns i avsnitt 7.4.1. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om förnyelse av samordningsnummer som är vilande. Enligt första stycket får en person som har tilldelats ett samordningsnummer som har förklarats vilande, ansöka om förnyelse av numret. En sådan ansökan får även göras av en myndighet eller ett annat organ som kan begära tilldelning av samordningsnummer. Av andra stycket framgår att ett samordningsnummer som är vilande endast får förnyas om förutsättningarna för att tilldelas ett samordningsnummer är uppfyllda för prövningen av ansökan om förnyelse. Vilka dessa förutsättningar är beror på vilken part som väckt frågan hos . Bestämmelsen innebär därför att om en enskild ansöker om förnyelse av ett samordningsnummer som är vilande ska pröva om förutsättningarna för att tilldela ett samordningsnummer efter egen ansökan är uppfyllda, dvs. om personen har en sådan anknytning till som gör att han eller hon kan antas behöva en identitetsbeteckning. Om ansökan däremot kommer från en myndighet eller annat organ blir prövning mer begränsad. Det måste dock inte vara samma myndighet som en gång begärde numret som vill förnya numret. För att en ansökan ska medges förutsätts även att den identitetskontroll som krävs för tilldelning av samordningsnummer genomförs på nytt. När en ansökan om förnyelse görs av en enskild innebär det alltså bl.a. att den enskilde ska personligen inställa sig hos medan kontrollen vid en ansökan av myndighet eller annat organ kommer ske på motsvarande sätt som vid tilldelning efter begäran av en sådan aktör. beslut om förnyelse av ett samordningsnummer innebär inte att ett nytt samordningsnummer tilldelas utan personen kommer att behålla sitt tilldelade nummer. Ett beslut om att förnya ett samordningsnummer som är vilande innebär inte att numret inte kan förklaras vilande på nytt. Samma nummer kan bl.a. bli vilande om någon anmälan eller ansökan om förnyelse inte har kommit in vid utgången av det femte kalenderåret numret senast förnyades. kan också, inom denna nya period, besluta att numret ska förklaras vilande om det föreligger andra skäl för det. Enligt tredje stycket ska en begäran eller ansökan om ett nytt samordningsnummer för en person som har ett samordningsnummer som är vilande anses som en ansökan om förnyelse enligt första stycket. Övervägandena finns i avsnitt 7.4.2. Paragrafen, som är ny, innehåller en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela ytterligare föreskrifter om tilldelning och förnyelse av samordningsnummer. Övervägandena finns i avsnitt 7.3 och 7.4. Av paragrafen, som är ny, följer av första stycket att en person med ett samordningsnummer som har en kontaktadress registrerad i folkbokföringsdatabasen ska anmäla ändringar av adressen till . Med aktuell kontaktadress avses den adress, i eller i utlandet, där den enskilde kan nås per post som sänds till honom eller henne. I andra stycket görs vissa undantag från anmälningsskyldigheten. Från skyldigheten undantas personer som har fått sitt samordningsnummer vilandeförklarat. Även personer som omfattas av lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall är undantagna. Paragrafen har fått sin utformning efter synpunkter från Lagrådet. Övervägandena finns i avsnitt 7.5. Paragrafen, som är ny, ersätter bestämmelsen om underrättelseskyldighet som regleras i 2 § folkbokföringsförordningen (1991:749). Av paragrafens första stycke framgår att en skyldighet att underrätta inträder om det kan antas att en uppgift i folkbokföringen om en person som är eller har varit folkbokförd är oriktig eller ofullständig. Underrättelseskyldigheten gäller alla uppgifter i folkbokföringen och inte enbart uppgift om en persons adress. Underrättelseskyldigheten tar därmed sikte på sådana uppgifter som anges i 2 kap. 3 § första stycket lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet. Det innebär att, utöver uppgift om adress, kan en underrättelse avse t.ex. namn, födelsetid, födelseort, medborgarskap och civilstånd. En skyldighet att underrätta om en person som har varit folkbokförd torde främst kunna aktualiseras då det kan antas att personen borde vara folkbokförd. Underrättelseskyldigheten omfattar, med de undantag som anges i tredje stycket, samtliga myndigheter. Med myndighet avses såväl statliga som kommunala myndigheter. En förutsättning för underrättelseskyldigheten är att det kan antas att de folkbokföringsuppgifter som registrerats i folkbokföringsdatabasen inte är korrekta. Rekvisitet ”kan antas” innebär att tröskeln för underrättelseskyldighet är lågt satt. Underrättelseskyldigheten är enligt 10 kap. 28 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) sekretessbrytande och innebär att en aktör kan lämna uppgifter som omfattas av sekretess i den egna verksamheten vidare till . I paragrafens andra stycke införs en möjlighet att låta bli att lämna underrättelse om särskilda skäl talar mot det. Särskilda skäl kan exempelvis föreligga om det är uppenbart att den adress en person har är tillfällig eller av annat skäl inte ska registreras i folkbokföringen. Om en myndighet har kännedom om att en annan myndighet redan har skickat in en sådan underrättelse kan det också finnas särskilda skäl för att underlåta att underrätta . Det kan även finnas situationer där den enskilde, vars uppgifter det gäller, befinner sig i en särskilt utsatt situation och konsekvenserna av en underrättelse till riskerar att bli väldigt allvarliga för den enskilde. Den som ska lämna ut uppgifterna ska dock alltid se till att inte fler uppgifter än nödvändigt lämnas. Särskilda skäl kan även finnas för bl.a. , Säkerhetspolisen eller i samband med brottsutredningar eller annan brottsbekämpande verksamhet. Vid handläggning i domstol kan särskilda skäl att underlåta att underrätta föreligga t.ex. när det gäller sådana misstänkta fel som framkommer under den inledande handläggningen av ett mål eller ärende eller i samband med att det avgörs. I dessa fall medför regleringen inte någon skyldighet för domstolen att lämna underrättelser om uppgifter, t.ex. angående parter eller vittnen, som kan misstänkas vara felaktiga. För domstolarnas del kommer underrättelseskyldigheten således främst att aktualiseras när det gäller sådana misstänkta fel som upptäcks vid registrering av ett mål eller ärende eller vid expedieringen av ett avgörande. I tredje stycket anges undantag från underrättelseskyldigheten i första Bestämmelsen innebär att för gäller inte skyldigheten i verkets brottsbekämpande verksamhet. För sådan verksamhet finns andra bestämmelser om underrättelseskyldighet gentemot folkbokförings- verksamheten i lagen (1997:1024) om brottsbekämpande Skyldigheten i första stycket gäller inte heller i fråga om uppgifter som omfattas av den s.k. statistiksekretessen i 24 kap. 8 § offentlighets- och sekretesslagen. gäller i sådan särskild verksamhet hos en myndighet som avser framställning av statistik för uppgift som avser en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. särskild verksamhet som avser framställning av statistik avses en allmänt utredande verksamhet, utan anknytning till särskilda ärenden, som organisatoriskt är avgränsad från annan verksamhet hos myndigheten. utmärkande är att verksamheten är organiserad som en egen enhet eller liknande (prop. 1979/80:2 del A s. 263). Statistiksekretessen gäller även i s.k. annan jämförbar undersökning som utförs av , av riksdagsförvaltningen, av Statskontoret eller inom det statliga kommitté- Regeringen får också föreskriva att sekretessen ska gälla i annan jämförbar undersökning som utförs av någon annan myndighet. föreskrifter har meddelats i 7 § offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641). Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka beslut enligt lagen som inte Ändringen innebär att paragrafen görs om till en punktlista där punkterna 4–7 är nya. Första punkten motsvarar nuvarande första Andra punkten motsvarar nuvarande tredje stycket. punkten motsvarar delvis nuvarande andra stycket. beslut om individnummer och kontrollsiffra i samordningsnummer. punkten gäller beslut om tilldelning av samordningsnummer efter begäran av myndighet eller annat organ. Sjätte punkten omfattar beslut om förnyelse av ett samordningsnummer efter anmälan av en myndighet eller annat organ som kan begära tilldelning eller beslut om förnyelse av ett vilandeförklarat samordningsnummer om ansökan har gjorts av myndighet eller annat organ som kan begära tilldelning av samordningsnummer. Sjunde punkten gäller beslut om vilandeförklaring med anledning av att någon anmälan om förnyelse från myndighet eller annat organ inte har kommit in i rätt tid. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 7.7. Paragrafen innehåller bestämmelser om vem beslut och vilken överklagandetid som gäller. Ändringen i första stycket innebär att även den som inte är folkbokförd kan överklaga andra beslut av som gäller denne än som anges i 39 §. Övervägandena finns i avsnitt 7.7. Enligt första punkten ska lagen träda i kraft .