prop · H9031d15 · 2021-09-20 00:00:00 — Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i har redovisat att antalet inkommande ärenden till stödtelefonen för yrkesverksamma i frågor om hedersrelaterat våld och förtryck minskade . registrerades 784 ärenden jämfört med 1 019 ärenden och 187 ärenden (stödtelefonens första år). Enligt det nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck är minskningen åtminstone delvis en följd av den pandemi som har präglat året. Av de utsatta som samtalen handlar om är uppskattningsvis drygt hälften under och de flesta () flickor eller kvinnor. Andelen individer som är eller riskerar att bli bortförda och/eller kvarhållna utomlands mot sin vilja har ökat avsevärt bland samtal till stödtelefonen, från 75 personer till 105 personer . Det är vanligare än tidigare att flera barn i samma familj förs bort. registrerades i patientregistret 2 238 vårdkontakter med någon av diagnoskoderna som indikerar att en flicka eller kvinna har varit utsatt för könsstympning (O34.7A Vård av blivande moder för abnormitet i vulva och perineum i form av tidigare könsstympning eller Z91.7 Kvinnlig könsstympning i den egna sjukhistorien). Detta är en ökning från 1 119 registrerade vårdkontakter 2015 då diagnoskoden för kvinnlig könsstympning i den egna sjukhistorien togs i bruk. Antalet har ökat . Antalet registrerade vårdkontakter med anledning av könsstympning är dock inte ett mått på antalet utsatta personer. Det finns ingen samlad statistik över hur många som utsätts för hedersrelaterade brott i . I uppdraget för det nationella sektorsövergripande mot hedersrelaterat våld och förtryck, som regeringen gett i uppdrag till i att förbereda inrättandet av, ska det därför ingå att regelbundet undersöka omfattningen av hedersvåld i samt utvecklingen av samhällets insatser på området. För att öka kunskapen och kompetensen bland yrkesverksamma som i sitt yrke kommer i kontakt med personer som utsätts eller riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck har regeringen givit en rad uppdrag. Det handlar t.ex. om att yrkesverksamma inom socialtjänst och hälso- och sjukvård ska ha den kunskap och kompetens som krävs för att upptäcka fall av hedersrelaterat våld och förtryck och kunna agera. Vidare har fått i uppdrag att stärka det systematiska arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Det ska göras genom kunskapshöjande insatser och stöd till olika personalgrupper inom förskolan och skolan. Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i har ett nationellt uppdrag att bidra till att stärka statliga och kommunala verksamheters förmåga att förebygga och bekämpa hedersrelaterat 2021/22:1 Utgiftsområde 13 våld och förtryck, barnäktenskap, tvångsäktenskap samt könsstympning av kvinnor och flickor. I universitets (Barnafrid – Nationellt ) uppdrag om att stärka Barnahusens kompetens om hedersrelaterat våld och förtryck identifieras fortsatta behov av kunskapshöjande insatser (A2019/00508). Barnafrid redovisar även att de under arbetet med uppdraget har fått signaler om att Barnahusen har fått in fler ärenden med barn utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck än tidigare, vilket kan tolkas som att medvetandegraden om dessa ärenden har ökat. Det pågår ett utvecklingsarbete inom nationella myndigheter avseende hedersrelaterat våld och förtryck. Inom kommuner och regioner däremot varierar resurserna och det saknas ett nationellt gemensamt utvecklingsarbete, därför menar att nationella uppdrag som detta, som möjliggör en jämlik kompetensutveckling oberoende av geografisk tillhörighet, är viktiga. I uppdrag angående effektiva arbetssätt och metoder för informationsspridning gällande könsstympning av flickor och kvinnor redovisas att det finns få konkreta exempel på attityd och beteendeförändrade arbetssätt mot könsstympning av flickor. Vidare redovisar myndigheten att målgruppen behöver involveras bättre i arbetet och att informationssatsningar behöver bli mer tillgängliga och nå ut till alla berörda. Utmaningar som beskrivs är bl.a. att det är svårt att nå ut, särskilt till pojkar och män, och att det råder brist på kunskap hos yrkesverksamma (A2020/02685). bedömer att arbetet mot könsstympning behöver bedrivas långsiktigt och strukturerat. Nationella riktlinjer, statistik och en tydligare samverkansstruktur behöver utvecklas. Det finns vidare ett behov av utvärdering och följeforskning om effektiva förebyggande metoder. Målgruppen och deras omgivning behövs involveras mer aktivt, där har religiösa och traditionella ledare en roll. För att förebygga och bekämpa könsstympning av flickor och kvinnor har regeringen gett i uppdrag åt , (Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck), , , , , och Myndigheten för stöd till trossamfund att genomföra gemensamma och enskilda insatser avseende könsstympning av flickor och kvinnor (A2021/01029). 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Människohandel, koppleri och sexköp Tabell 5.4 Anmälda och lagförda brott som gäller köp av sexuell tjänst, koppleri samt människohandel Typ av anmälda och lagförda brott** Anmälda brott, köp av sexuell tjänst* Lagförda brott, köp av sexuell tjänst: Anmälda brott: koppleri (inkl. grovt) * Lagförda brott, koppleri (inkl. grovt) Anmälda brott, människohandel för Anmälda brott, människohandel för andra ändamål än sexuella Lagförda brott människohandel (samtliga ändamål) kvinnor/män Anm.: Kön som anges avser den lagförda personen. Anm.: * Könsuppdelad statistik saknas. Anm.: Statistiken över anmälda brott omfattar alla händelser som anmälts och registrerats som brott hos , , och . De anmälda brotten inkluderar även händelser som efter utredning visar sig vara annat än brott. Statistiken över lagförda brott redovisar samtliga brott för vilka en enskild person befunnits skyldig genom ett lagföringsbeslut. Det är av flera skäl inte lämpligt att direkt jämföra anmälda brott med lagförda brott. En gärning (brott) som begås av flera personer kan exempelvis redovisas som flera lagförda brott. Källa: Officiell kriminalstatistik, . Den officiella kriminalstatistiken belyser inte den totala omfattningen av brottsligheten utan bara det som kommer till rättsväsendets kännedom. Enligt är det svårt att uppskatta hur många som är offer för människohandel i . menar att antalet anmälda brott till stor del beror på vilka resurser som polisregionerna avsätter för att uppdaga denna brottslighet, mängden inkomna tips och vilken kompetens som finns inom polisorganisationen. Av brott som rör människohandel för andra ändamål än sexuella utgjorde 24 människohandel för tvångsarbete vilket är en minskning från 49 anmälningar . Antal anmälda brott under den nyare brottsrubriceringen människoexploatering uppgick till 79 . Utvecklingen när det gäller antalet anmälda och lagförda brott som rör köp av sexuell tjänst, koppleri samt människohandel (gällande vuxna) framgår av tabell 5.4 ovan. samlar in uppgifter om misstänkta offer för människohandel i . Det handlar om personer som har identifierats dels av regionkoordinatorer, dels genom den nationella stödtelefonen för yrkesverksamma. identifierade regionkoordinatorerna över 350 vuxna som var utsatta eller potentiellt utsatta för människohandel eller människoexploatering. En klar majoritet av dessa var kvinnor. Till de utsatta vuxna fanns fler än 30 medföljande barn. Regionkoordinatorerna identifierade därtill runt 50 barn som var utsatta eller potentiellt utsatta för människohandel eller människoexploatering. Regionkoordinatorerna hade till följd av pandemin begränsade möjligheter att utföra sina arbetsuppgifter, t.ex. uppsökande arbete. Möjligheten att identifiera utsatta och erbjuda stöd och skydd har därmed försämrats. Utöver det ovan nämnda har i genomsnitt tre ärenden med personer utsatta eller potentiellt utsatta för människohandel kommit till kännedom via myndighetens stödtelefon för yrkesverksamma. Könsuppdelad statistik kan inte tillhandahållas av myndigheten då underlaget är för litet. ska fortsätta stärka arbetet mot att barn och unga utnyttjas genom sexuell exploatering och 2021/22:1 Utgiftsområde 13 har bl.a. i uppdrag att fortsatt fokusera på att stärka arbetet mot att barn och unga respektive vuxna utnyttjas i prostitution och människohandel. ska kartlägga förekomsten av, samt sprida kunskap om behov av särskilda insatser för både vuxna och barn som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck och som utnyttjas inom prostitution eller utsätts för människohandel. (Brå) har i uppdrag av regeringen att följa upp och analysera tillämpningen av förbudet mot köp av sexuella tjänster (BrB 6 kap. 11 §) och utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling (BrB 6 kap. 9 §). Brå ska inom ramen för uppdraget belysa rättsväsendets hantering av dessa brott från anmälan till dom. Brå ska vid behov lämna förslag på hur rättsväsendets hantering av anmälda sexköpsbrott och samverkan med kan utvecklas. Uppdraget ska redovisas (Ju2020/03554). har upprättat 366 interna rapporter om misstänkt människohandel och människoexploatering. Detta innebär en minskning jämfört med . Av dessa gällde 221 rapporter kvinnor och 145 män, 48 rapporter avsåg minderåriga, varav 14 flickor och 34 pojkar. Under vissa omständigheter kan efter ansökan av en förundersökningsledare fatta beslut om tidsbegränsat uppehållstillstånd för bevispersoner. Det kan t.ex. handla om att potentiella offer för människohandel ska få tid för att avgöra om de vill medverka i en rättegång. beviljades 64 individer (46 kvinnor, 3 flickor, 12 män och 3 pojkar) tidsbegränsade uppehållstillstånd som bevispersoner på grund av att de misstänks ha utsatts för människohandel och/eller människoexploatering. Av dessa var 20 individer EU-medborgare. Av statistik går dock inte att utläsa hur många av dessa som fått tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av människohandel för sexuella ändamål eftersom förundersökningsledarna inte alltid till en början kan specificera vilken typ av exploatering det rör sig om. ansvarar för och finansierar återvändarprogrammet för utsatta personer inom prostitution och människohandel som genomförs av FN- organet (). Programmet avser individanpassat stöd för utländska medborgare utsatta för prostitution och människohandel i . återvände 20 personer inom ramen för programmet. Av de 20 personerna var 10 kvinnor och 10 män och majoriteten kom från , och . De som återvände var utsatta för människohandel för sexuella ändamål, tiggeri, kriminella ändamål, exploatering i hushållsarbete eller i tvångsarbete. har en särskild ambassadör i det bilaterala och multilaterala arbetet mot människohandel i syfte att öka det internationella samarbetet på området. arbetar och utifrån en överenskommelse om att bedriva en gemensam diplomati mot människohandel för sexuell exploatering och prostitution och genomfördes gemensamma insatser inom ramen för det samarbetet. Utveckling av metoder och arbetssätt Att ta fram och kvalitetssäkra nya metoder för yrkesverksamma är ett långsiktigt utvecklingsarbete. Sedan den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor beslutades har regeringen tagit flera initiativ i denna riktning som kan förväntas resultera i förbättrade metoder först . Det avser bl.a. utvecklingen av våldsförebyggande insatser, förutsättningarna för att upptäcka våld och regionala stödstrukturer. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Kunskapsnivån avseende mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel visar, enligt länsstyrelsernas rapportering, på en fortsatt ökning både regionalt och lokalt. På uppdrag av regeringen har Statskontoret i rapporten mot kvinnor – En analys av myndigheternas arbete med den nationella strategin (2021:3) följt upp och analyserat myndigheternas arbete med den nationella strategin om mäns våld mot kvinnor. Statskontoret har även analyserat styrningen inom området, bedömt hur samverkan har påverkats av den nationella strategin samt analyserat hur arbetet och samverkan kan utvecklas vidare och effektiviseras. Sammantaget bedömer Statskontoret att nationella strategin och de regeringsuppdrag som myndigheterna har fått inom området har bidragit till att myndigheterna är mer aktiva och samverkar i större utsträckning. Men Statskontoret bedömer att det finns utrymme att förbättra arbetet och samverkan ytterligare. Statskontorets analys visar att kunskapskedjan inom området mäns våld mot kvinnor behöver fungera bättre. Många myndigheter arbetar med att ta fram och sprida kunskap inom området, men Statskontoret bedömer att det råder brist på utvärderade förebyggande metoder och arbetssätt inom området. Statskontoret bedömer också att det behövs bättre insatser för att yrkesverksamma inom framför allt kommuner och regioner ska kunna använda kunskapen. Statskontoret bedömer att länsstyrelserna har fått goda förutsättningar för att verka för att strategin ska få genomslag inom länen. Däremot kan länsstyrelserna effektivisera sitt arbete, bl.a. att respektive länsstyrelse bör förbättra sin interna samordning. Regeringens uppdrag till att utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter () kartlägga befintlig kunskap om hur och var barn konsumerar, eller exponeras för, pornografi och hur det påverkar barns och ungas hälsa och relationer (A2020/00346) redovisades . Kartläggningen visar att nästan alla pojkar och en majoritet av flickorna har exponerats för eller konsumerat pornografi innan de fyllt . Det är något färre barn än som har tittat på pornografi, men de som gör det tittar mer frekvent. De allra flesta letar själva upp materialet och den oavsiktliga exponeringen verkar inte ha ökat . Det har i vissa studier observerats samband mellan frekvent pornografikonsumtion och psykisk ohälsa, beteendeproblem såsom sexuellt våld och sexuellt aggressivt beteende (främst bland pojkar och framför allt i samband med våldsam pornografi) samt utsatthet för sexuellt våld och erfarenhet av att ha sex mot ersättning (främst bland flickor). Studierna visar dock inte på något orsakssamband och sambandet ser olika ut hos olika barn då det finns många riskfaktorer som påverkar varandra. Det finns även studier som tyder på att barn och unga utvecklar strategier för att navigera bland pornografiskt material, vilket kan hjälpa dem att undvika det de upplever är negativt. understryker vikten av att öka kunskapen om hur olika faktorer påverkar varandra för att förstå hos vilka barn sambanden är som starkast. Detta skulle även öka kunskapen om motståndskraften mot negativ påverkan, vilka som inte påverkas och varför. lyfter även ett behov av att genomföra systematiska utvärderingar av innehållsfilter i skolor, hemmiljö och andra relevanta sammanhang eftersom detta inte har gjorts i en svensk kontext. De utvärderingar som gjorts i andra länder visar varken evidens för att filter är effektiva eller för motsatsen. Vidare framkommer i rapporten att barn och unga efterfrågar att få prata om sex, sexualitet och relaterade frågor så som pornografi och att de barn och unga som har intervjuats av anser att sex- och samlevnadsundervisning är den viktigaste tillgången för att motverka eventuell negativ påverkan. Stiftelsen har med medel från regeringen genomfört 2021/22:1 Utgiftsområde 13 och redovisat en studie om ungdomars utsatthet för sexuella övergrepp och sexuell exploatering, vilken omfattar ungdomars användning av och attityder till pornografi, (se utg.omr. 9, avsnitt 8). 5.3.8EU och internationellt samarbete Regeringen arbetar för att driva på jämställdhetsarbetet inom EU, FN, , och i andra internationella finansiella institutioner och internationella organisationer, inte minst genom feministiska utrikespolitik. Regeringen arbetar också för att på nationell nivå uppfylla internationella åtaganden och förpliktelser avseende jämställdhet, däribland FN:s konvention om avskaffandet av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW), Pekingplattformen och konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen). har regeringen bl.a. arbetat för att lyfta fram åtgärder som bidrar till att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och drivit på kommissionens arbete med att bekämpa mäns våld mot kvinnor och barn. Förhandlingar pågår i frågan om EU ska ansluta sig till konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet, den s.k. Istanbulkonventionen. verkar för att EU ska ansluta sig till konventionen. Beslut om EU:s anslutning har ännu inte antagits av rådet. I syfte att lösa de låsta positionerna vände sig till med en begäran om yttrande. kommer att ta över ordförandeskapet i Europeiska unionens råd . Tillsammans med och ingår då i en trio av ordförandeskapsländer som inleds av . Jämställdhetsenheten har varit initiativtagare till ett samarbete med övriga trio-länder på jämställdhetsområdet. Två gemensamma teman för jämställdhetsarbetet har överenskommits inom trion, nämligen kvinnors ekonomiska egenmakt och mäns våld mot kvinnor. har verkat för att ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i den förordning som styr Faciliteten för återhämtning och resiliens. innehar och fram t. o. m. 2022 ordförandeposten i styrelsen för (). jämställdhetskommission, där deltar, har haft ett särskilt fokus på covid-19 och dess effekter på jämställdhet och utsatthet för våld i hemmet och våld mot kvinnor. Kommissionen har 2020 beslutat att utarbeta en ny rekommendation om kvinnor som är migranter som ska antas . samarbetade med kommissionen i genomförandet av ett digitalt sidoevent vid CSW65 om Istanbulkonventionens normativa betydelse för arbetet med våld mot kvinnor. deltar också i möten i till Istanbulkonventionen som har utarbetat en rekommendation om Istanbulkonventionens betydelse för arbetet mot våld i hemmet och mot kvinnor under pandemin. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 arbete inom FN på jämställdhetsområdet Årets huvudtema för den 65:e sessionen av FN:s kvinnokommission (CSW65), var makt och inflytande samt ett särskilt fokus på könsrelaterat våld utifrån detta. I delegation ingick tolv civilsamhällesorganisationer liksom myndighetsrepresentanter från och Sida. Slutsatser kunde efter långa och svåra förhandlingar antas. Utifrån svenska prioriteringar är flera aspekter av slutsatserna positiva, givet att tidigare överenskommet internationellt språk ligger fast trots det omfattande motstånd som finns globalt och som framkom vid förhandlingarna. drev under förhandlingarna bl.a. frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) och sexualundervisning, ekonomisk jämställdhet, eliminerandet av mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck, tydligt jämställdhetsfokus i covid-19-återhämtningskontext, förbud mot köp av sexuella tjänster och människohandel, civilsamhällets roll för att främja jämställdhet, samt jämställt politiskt deltagande. har därtill medverkat i FN:s initiativ Generation Equality där syftet är att accelerera det globala arbetet för jämställdhet för att uppfylla åtagandena inom Pekingplattformen. har arbetat aktivt för jämställdhetsintegrering i FN:s verksamhet. samt för mäns och pojkars roll och ansvar i arbetet för jämställdhet. Vidare har varit aktivt i FN:s olika forum för mänskliga rättigheter för att befästa och där så är möjligt, förstärka framsteg som har gjorts när det gäller kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, inte minst när det gäller SRHR. har aktivt verkat för att öka kvinnors deltagande i fredsprocesser att uppmärksamma konfliktrelaterat sexuellt våld och hur covid-19 drabbat kvinnor i konfliktsituationer. I samband med 20-årsfirande av resolution om kvinnor, fred och säkerhet stod värd för flera möten för att påskynda genomförandet av agendan för kvinnor, fred och säkerhet. arbete inom på jämställdhetsområdet har Working Party on Gender Mainstreaming and Governance (WP GMG), där ingår i byrån, vidtagit åtgärder för att främja att konsekvenser för jämställdheten och kvinnors och flickors rättigheter analyseras och omhändertas i analyser och medlemsländernas respons med anledning av covid-19. I motsvarande arbetsgrupp inom ramen för , Gendernet, har arbete kunnat bidra till viktigt policyarbete inom området. och Östersjöstaternas råds samarbete på jämställdhetsområdet publicerades en ny nordisk rapport om internetforum som främjar hat mot kvinnor och mot feminism – The – som lanserades på ett webbinarium. Rapporten utgör ett viktigt bidrag till att få ny information om hat och hot mot kvinnor i arbetet mot ett jämställt samhälle, fritt från våld och trakasserier. De nordiska jämställdhetsministrarnas aktiviteter för att stödja jubileet av Pekingplattformen och att särskilt fokusera på unga genomfördes vid CSW65 i form av ett digitalt möte mellan ministrarna, unga nordiska aktivister och UN Women samt ett digitalt seminarium med ministrar och unga aktivister. Temat vid aktiviteterna var ungas aktörskap och jämställdhet. Unga och jämställdhet var också temat för ett av två ministermöten som genomfördes där även unga bjöds in att delta. Ledarskap, ungas möjlighet till inflytande, sociala normer, mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck är exempel på frågor som lyftes vid mötet. fortsätter att prioritera det regionala samarbetet mot människohandel inom ramen för Östersjöstaternas råds aktionsgrupp mot människohandel (TF-THB). 2021/22:1 Utgiftsområde 13 5.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Jämställdhet är en central del av ett demokratiskt samhälle. står sig väl i internationella mätningar avseende jämställdhet, bl.a. som nummer ett i Europeiska jämställdhetsinstitutets (EIGE) jämställdhetsindex. Målen för jämställdhetspolitiken är dock ännu inte uppnådda. Med utgångspunkt i resultaten måste bl.a. utrikes födda kvinnors situation förbättras utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Att mäns våld mot kvinnor ännu långt ifrån har upphört är oacceptabelt liksom att det finns kvinnor och män, flickor och pojkar i som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck. Pojkars studieresultat fortsätter att ligga tydligt under flickors. Det övergripande målet om att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv är ännu inte uppnått. Pandemins effekter har påverkat jämställdheten, t.ex. när det gäller mäns våld mot kvinnor, kvinnor och mäns ekonomi och hälsa. Vidare har risken för våld mot barn ökat under pandemin. Det är ännu för tidigt att fullt ut kunna bedöma hur effekterna av covid-19-pandemin har påverkat jämställdheten. Det saknas också heltäckande kunskap om krishantering och de krisåtgärder som har vidtagits ur ett jämställdhetsperspektiv. Regeringens generella bedömning är att även om jämställdhetsarbetet ger resultat och går framåt behöver arbetet fortsätta om målen ska kunna nås. 5.4.1Fortsatt utveckling av jämställdhetsintegrering och andra statliga myndigheter samt regioner och kommuner bedrivs ett aktivt arbete med jämställdhetsintegrering. Regeringens bedömning är att resultatet av arbetet med jämställdhetsintegrering som helhet låg på en relativt stabil och hög nivå. Jämställdhetsintegrering är ett arbete som behöver bedrivas och utvecklas kontinuerligt. Regeringens bedömning är att jämställdhetsintegrering i myndigheter har bidragit till uppfyllelse av de jämställdhetspolitiska målen. Regeringens samlade bedömning är att JiM-programmet har varit framgångsrikt och bidragit till att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. analys av jämställdhetspolitiska åtgärder 2020 (A2021/00973) visar att myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering har bidragit till måluppfyllelsen inom samtliga delmål, framför allt att mäns våld mot kvinnor ska upphöra, ekonomisk jämställdhet och jämställd hälsa. De flesta av myndigheterna har byggt upp en stabil infrastruktur och lagt en god grund för ett framtida jämställdhetsarbete, även om arbete återstår för att nå önskade samhällseffekter.