prop · H80375 · 2021-03-16 00:00:00 — Uppdraget slutredovisades genom betänkandet Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (SOU 2018:69). beslutade regeringen propositionen Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (prop. 2019/20:131). I propositionen gjorde regeringen bedömningen att inte bör ges i uppdrag att införa nya brottskoder för brott med hedersmotiv och angav att regeringen mot den bakgrunden inte avser att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av tillkännagivandet. Regeringen gjorde i propositionen bedömningen att tillkännagivandet därmed var slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. Punkt 49 om statistik om angrepp på s.k. blåljuspersonal*: har ställt sig bakom det som utskottet anfört om att det bör göras en kartläggning av brottsutvecklingen när det gäller angrepp på polis, räddningstjänst och ambulanspersonal och en analys av vilka åtgärder som är verksamma mot denna företeelse och tillkännager detta för regeringen (bet. 2017/18:JuU1 s. 94 f.). (Brå) publicerade en studie om otillåten påverkan mot myndighetspersoner. Studien baserades på en enkätundersökning riktad till samtliga tjänstemän vid ett antal myndigheter, inklusive . publicerade Brå en fördjupad kortanalys av resultaten avseende anställda vid . Analysen ger en bild av polisanställdas utsatthet för otillåten påverkan och vilka konsekvenser och stödbehov utsattheten leder till, samt om det skiljer sig åt mellan olika grupper av polisanställda. Brå har även undersökt utsatthet för hot och våld bland poliser inom ramen för en utvärdering av kroppsburna kameror. infördes ett nytt gradindelat brott i , 2020/21:75 Justitie- departementet sabotage mot blåljusverksamhet. Att brottet har införts innebär att statistik över anmälda, handlagda och uppklarade brott samt misstänkta och lagförda personer kommer att finnas tillgänglig . redovisade ett regeringsuppdrag om att intensifiera det systematiska arbetsmiljöarbetet avseende bland annat hot har även avsatt extra –2020 för att möjliggöra en ambitionshöjning inom en rad områden som har bäring på medarbetarnas arbetsmiljö, särskilt inom området hot och våld där ett tjugotal uppdrag pågår. annan åtgärd som vidtagits för att, från , stärka medarbetarskyddet för poliser är att regeringen initierat nya regler om polisens tjänstekort, vilket gör att polisanställda inte längre behöver exponera hela sitt namn i sin tjänsteutövning. samhällsskydd och beredskap (MSB) har tagit fram en vägledning för att stödja blåljusaktörer som , polis och ambulanssjukvård i sitt arbete att motverka hot och våld mot sin personal. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 67 om polisens förmåga att bekämpa och utreda narkotikabrott*: ställer sig bakom det som utskottet anför om att stärka polisens förmåga att bekämpa och utreda narkotikabrott och tillkännager detta för regeringen (bet. 2017/18:JuU1 s. 135). har behov av att stärka och utveckla polisverksamheten. Regeringen har därför i en rad budgetar tillfört myndigheten mer resurser som framförallt ska ge myndigheten möjlighet att utöka antalet anställda och därmed höja förmågan och öka effektiviteten i arbetet. Regeringen har även skapat förutsättningar för att utbilda fler poliser, bl.a. genom att utöka antalet lärosäten från tre till fem som kan tillhandahålla polisutbildning. Åtgärderna medför bättre möjligheter för att både stärka och utveckla polisverksamheten, däribland arbetet mot narkotikabrotts- Kompetensförsörjningen inom myndigheten är en viktig fråga för regeringen men det hör till uppgifter att planera för och rekrytera rätt kompetens utifrån verksamhetens behov. fick därför i uppdrag att ta fram en strategisk och långsiktig plan för att säkerställa att rätt kompetens finns i organisationen. I syfte att minska tillgången på narkotika i samhället och därmed försvåra missbruk av narkotika gav regeringen Polis- myndigheten i uppdrag att förstärka och utveckla bekämpningen av illegal handel med narkotika, inbegripet narkotikaklassade läkemedel. draget ingår även att förstärka bekämpningen av illegal produktion av Uppdraget ska redovisas till regeringen En delredovisning lämnades . Av denna framgår bl.a. att myndigheten har ambitionen att inrätta fler s.k. lokala fokusgrupper med särskild kompetens att arbeta uthålligt och systematiskt mot narkotika-, vapen- och våldsbrottslighet, vilket finns i enskilda Myndigheten arbetar också med en översyn av den interna utbildningen på narkotikaområdet. Parallellt med detta arbetar på regeringens uppdrag med en studie av narkotikamarknader i , inbegripet illegal handel med narkotikaklassade läkemedel. Brå ska även redovisa hur rättsväsendets och samhällets motåtgärder skulle kunna stärkas för att minska tillgången till narkotika. Detta uppdrag ska redovisas . Regeringen tillsatte en utredning som ska se över postlagens bestämmelser om tystnadsplikt i syfte att underlätta de brottsbekämpande myndigheternas arbete med att förhindra illegal handel via post med bl.a. narkotika. Uppdraget ska redovisas (dir. 2020:51). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 73 om polisens återkoppling till brottsutsatta*: ställer sig bakom det som utskottet anför om att förbättra polisens återkoppling till brottsutsatta och tillkännager detta för regeringen (bet. 2017/18:JuU1 s. 136). Som ett led i arbetet med att genomföra EU:s brottsofferdirektiv beslutade regeringen om vissa ändringar i förundersök- ningskungörelsen (1947:948). Ändringarna innebär bl.a. stärkt informa- tionsskyldighet till målsägande generellt under förundersökningen, t.ex. med information om den fortsatta handläggningen av ärendet. fick 2016 i uppdrag av regeringen att kartlägga brottsutsattas behov av stöd under brottmålsprocessen och analysera i vilken utsträckning dessa behov kan tillgodoses genom digitaliseringens möjligheter. Uppdraget redovisades och fick till följd att regeringen i regleringsbreven gav rättsväsendets myndigheter i uppdrag att identifiera vilka relevanta meddelandeflöden riktade till brottsutsatta som skulle kunna anslutas till Mina meddelanden. Myndigheterna skulle också utreda i vilken utsträckning tjänsten kan användas för att brottsutsatta ska kunna följa och få fortlöpande statusuppdateringar kring sina ärenden. Myndigheterna redovisade uppdraget gemensamt . I regleringsbrevet fick i uppdrag att gå vidare i arbetet med att kunna informera brottsutsatta via Mina meddelanden. Uppdraget redovisades och bereds i . För att inhämta mer information om vad gör för att stärka samverkan med andra aktörer i samhället gällande brottsofferarbetet gav regeringen myndigheten ett uppdrag i regleringsbrevet . Uppdraget redovisades i årsredovisningen . Vidtagna åtgärder redovisades för i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 74 om särskild utbildning för den som hör eller förhör barn*: har ställt sig bakom det som utskottet anfört om att säkerställa att den som hör eller förhör barn ska ha särskild utbildning för det och tillkännager detta för regeringen (bet. 2017/18:JuU1 s. 107 f.). Hos finns särskilt utbildade barnutredare som är vana att möta och prata med barn och unga som har blivit utsatta för brott. För dessa utredare finns särskilda utbildningar på högskolenivå. Efter att ha genomgått steg 1, en kurs om utredningsmetodik, bedöms man ha kompetens för barnutredningar. Åklagare är notariemeriterade och har därför från domstol ofta viss erfarenhet av processer med barn. Även på juristutbildningen finns tillgång till kurser i barnrätt. Ärenden där barn är inblandade brukar handläggas av åklagare med särskild erfarenhet och utbildning. Kammaråklagare kan specialisera sig på bl.a. övergrepp mot barn och brott i nära relation. Det finns handledning och utbildningar i barnförhör. 2020/21:75 Justitie- departementet och har i ett gemensamt projekt tagit fram en omfattande handledning för polis och åklagare om praktiska frågor vid planering och genomförande av förhör med barn och med vuxna som har osynliga funktionsnedsättningar. Handledningen syftar till att öka enhetligheten i arbetet med barnförhör och att stärka samarbetet mellan åklagaren och barnförhörsledaren. Vidare är syftet att öka uppmärk- samheten på att bemötande och förhör kan behöva anpassas när den person som ska höras, såväl barn som vuxen, har intellektuella eller vissa Det framgår av handledningen att myndigheterna planerar fortsatt arbete på området. tagit fram ett kompletterande metodstöd till handledningen och har tillsammans med genomfört ett projekt för att möjlig- göra åklagarnärvaro vid fler barnförhör via videolänk. Barnafrid – Nationellt vid har genomfört en utvärdering av svenska barnahus på regeringens uppdrag. Uppdraget redovisades till regeringen . framgår att många barnahus inte har tillgång till utbildade barnförhörs- ledare inom polisen som kan genomföra barnförhör. dessa genomförs av polisanställda utan adekvat vidareutbildning. myndigheten har i regleringsbrevet fått i uppdrag att redovisa vilket arbete som bedrivs för att säkerställa att personal som förhör barn i så stor utsträckning som möjligt har särskild utbildning för uppgiften och tillämpar den handledning som har tagits fram på området. ningen ska framgå vilka utbildningar som finns på området, hur många utredare som genomgår dessa samt en bedömning av hur många av barn- förhören som genomförs av utbildad personal. att bedöma om det finns anledning att vidta fler åtgärder eller om tillkännagivandet kan anses slutbehandlat. Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 36, 41, 49, 67, 73 och 74. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap 2017/18:1, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 105), skr. 2018/19:75 (Ju 49) 2019/20:75 (Ju 40). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om stöd till civila som gjort internationell insats*: har ställt sig bakom det som utskottet anfört om en särskild lag till stöd och hjälp för civila som gjort internationell insats och tillkännager detta för regeringen (bet. 2017/18:FöU1 s. 17–18). genom att möjliga åtgärder analyseras tillsammans med civila myndigheter som deltar med utsänd personal i internationella insatser och internationell verksamhet. ett möte med , , , , , samt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap där myndigheterna ombads ge sin syn på veteranutredningens lagstiftningsförslag och redogöra för de arbete som genomförts på myndigheterna för att stärka stödet för personal och anhöriga till personal som deltagit i internationell insats eller verksamhet. Frågan är komplex på grund av myndigheternas olika förutsättningar, inte minst då den internationella verksamheten varierar väsentligt i fråga om uppdragens karaktär och omfattning och då skilda förutsättningar råder för olika utsända personalkategorier. För civil personal som deltar i internationella insatser och verksamhet regleras anställningsvillkor dels genom gällande regleringar, dels i kollektivavtal. Samsyn saknas hos berörda myndigheter om utredningens förslag till lagstiftning. Det bedöms av flera myndigheter som svårt att överblicka de organisatoriska och finansiella konsekvenserna av förslaget om en särskild lagstiftning. Därtill har omvärldsläget, insatsernas natur och omfattning förändrats sedan utredningen genomfördes. Myndigheterna har också utvecklat sitt arbete med att omhänderta utsänd personal före, under och efter deltagande i internationella insatser och verksamhet och bland annat vidtagit åtgärder för att förstärka rutiner för förberedelser inför uppdrag och stärka stödet till hemkommande och deras anhöriga. Ett uppföljande möte med berörda myndigheter planeras för en förnyad bedömning av vilka behov som kvarstår för att stärka stödet för civila som deltagit i internationella insatser. Fortsatt analys pågår i . Punkten är inte slutbehandlad. 2017/18:3344, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 107), 2018/19:75 (Ju 50) och 2019/20:75 (Ju 41). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om hållbarhetsrapportering*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör återkomma med lagförslag som innebär minskade krav på hållbarhetsrapportering för företag (bet. 2017/18:CU7 s. 6 f.). De regler om hållbarhetsrapportering som föreslogs i propositionen Företagens rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy (prop. 2015/16:193) och som trädde i kraft den 1 decem- ber 2016 fick fullt genomslag först i samband med de årsredovisningar som offentliggjordes . De har alltså tillämpats . avser Europeiska kommissionen att presentera resultatet av sin översyn av det direktiv som ligger till grund för den svenska lagstiftningen. Kommissionen väntas då föreslå en revidering av direktivet. Förslaget kan bl.a. komma att innebära en utökning av antalet företag som omfattas av direktivets krav på hållbarhetsrapportering. Ställning till vilka åtgärder som bör vidtas med anledning av tillkännagivandet kan tidigast tas efter det att förslaget har presenterats. Punkten är inte slutbehandlad. Renodling av arbetsuppgifter när länsstyrelserna tar över uppgifter på djurområdet 2020/21:75 Justitie- departementet 2016/17:224, mot. 2017/18:2480 yrkande 1, 2017/18:3576 yrkandena 10 och 12, 2017/18:3739 yrkande 16, 2017/18:3899 yrkande 8 och delvis motion 2017/18:2480 yrkandena 2 och 3, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (Ju 57) och 2019/20:75 (Ju 43). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 ytterligare renodling av polisens verksamhet*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att ytterligare renodla polisens verksamhet och att regeringen ska återuppta Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter (Ju 2014:07) och därmed bifallit motionerna 2017/18:2480 yrkande 1, 2017/18:3576 yrkandena 10 och 12, 2017/18:3739 yrkande 16, 2017/18:3899 yrkande 8 och delvis motion 2017/18:2480 yrkandena 2 och 2014/15:152 (Ju 7) punkt 20 har regeringen redogjort för vad man gör för att renodla arbetsuppgifter och att regeringen avser att i lämpliga former ta fortsatta initiativ för att renodla arbetsuppgifter. Frågan bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. redovisad, se skr. 2018/19:75 (Ju 64) och 2019/20:75 (Ju 44). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 6 om utvärdering av sekretesslagstiftningen*: har till- kännagett för regeringen vad utskottet anför om att utvärdera de sekretessbrytande bestämmelser som infördes för information om unga som delas mellan polis och socialtjänst (bet. 2017/18:JuU18 s. 8). beslutade regeringen ett uppdrag till Brottsförebyg- gande rådet (Brå) att undersöka förutsättningarna att dela information mellan olika aktörer i arbetet med att förebygga brott och att vid behov lämna förslag till åtgärder. I uppdraget ingår att utvärdera hur den sekretessbrytande bestämmelse avseende information om unga som infördes tillämpas i det lokala förebyggande arbetet och bedöma om eventuella utvecklingsbehov föreligger. Uppdraget ska redovisas . I samband med att uppdraget beslutades skrevs tillkännagivandet av. delade dock inte regeringens uppfattning att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat (bet. 2020/21:KU2, rskr. 2020/21:35). Punkten står därför åter som öppen. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 8 om drogtester av barn *: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att möjligheterna att drogtesta barn bör utvärderas i syfte att säkerställa att sådana tester kan genomföras i tillräcklig omfattning (bet. 2017/18:JuU18 s. 8). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utvärdera bestämmelserna om drogtester av barn som misstänks för brott och bedöma om de är ändamålsenligt utformade, och lämna förslag på de författningsändringar och andra åtgärder som bedöms nödvändiga för att säkerställa att drogtester kan genomföras i tillräcklig omfattning (dir. 2019:103). Uppdraget ska redovisas . I samband med att uppdraget beslutades skrevs tillkännagivandet av. delade dock inte regeringens uppfattning att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat (bet. 2020/21:KU2, rskr. 2020/21:35). Punkten står därför åter som öppen. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 10 om snabbare lagföring*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag på åtgärder för snabbare lagföring av brott som begås av ungdomar (bet. 2017/18:JuU18 s. 28). En utredare har haft i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder som leder till en snabbare lagföring av brott, med särskilt fokus på bl.a. unga som begår brott. Uppdraget delredovisades i promemorian En snabbare lagföring – Försöksprojekt med ett snabbförfarande i brottmål (Ds 2017:36). Utifrån förslag i promemorian har en försöksverksamhet med ett snabbförfarande i brottmål inletts . Uppdraget slutredovisades i promemorian Snabbare lagföring (Ds 2018:9). Där behandlas bl.a. frågan om en snabbare lagföring för unga. I promemorian föreslås att det inom ramen för den pågående försöksverksamheten införs en särskild försöksverksamhet med ett snabbförfarande för unga lagöverträdare. Promemorian har remissbehandlats. Regeringen beslutade ett uppdrag om försöksverksamhet med ett snabbförfarande i brottmål för unga lagöverträdare under . Försöksverksamheten bygger på utredningsåtgärder hos och på en ökad sam- verkan mellan polisen och . redovisade en utvärdering av försöksverksamheten. Den sammanfattande slutsatsen är att försöket har fallit väl ut och att det finns goda skäl att fortsätta med och även utvidga verksamheten. Regeringen beslutade att förlänga försöksverksamheten för lagöverträdare under . Regeringen beslutade att ge en utredare i uppdrag att bl.a. utreda ett permanentande av snabb- förfarandet (dir. 2020:6). Uppdraget ska redovisas . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 13 om utredning av brott som begåtts av personer *: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör vidta åtgärder för att fler brott som begåtts av personer ska utredas (bet. 2017/18:JuU18 s. 18). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera om de särskilda bestämmelser som rör utredningar om brott som barn misstänks ha begått är ändamålsenliga och om de tillämpas på avsett sätt, och lämna förslag på de författningsändringar eller andra åtgärder som bedöms nödvändiga i syfte att brott som barn misstänks för ska utredas i större utsträckning (dir. 2019:103). Uppdraget ska redovisas . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 16 om strafföreläggande om ungdomstjänst*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att åklagare bör kunna besluta om kortare ungdomstjänst för ringa brott genom strafföreläggande (bet. 2017/18:JuU18 s. 18). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till om det bör införas en möjlighet för åklagare att genom strafföreläggande besluta om ung- domstjänst och i vilka situationer det i så fall bör vara möjligt, och lämna förslag på de författningsändringar som bedöms nödvändiga (dir. 2020/21:75 Justitie- departementet Uppdraget ska redovisas . Punkt 21 om nya ungdomspåföljder*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att införa fler former av påföljder för unga (bet. 2017/18:JuU18 s. 38). överlämnade en utredare pro- memorian Nya ungdomspåföljder (Ds 2017:25). beslutade regeringen propositionen Ungdomsövervakning (prop. 2019/20:118). Propositionen behandlar förslagen i departementsprome- ungdomspåföljder (Ds 2017:25) och de förslag i Påföljds- utredningens betänkande Nya påföljder (SOU 2012:34) som rör nya påföljdsslag för unga lagöverträdare (ungdomsövervakning och kontaktskyldighet för unga). I propositionen föreslogs att en ny påföljd för unga, ungdomsövervakning, skulle införas. tydliga inskränkningar i den unges rörelsefrihet, som utgångspunkt i form av s.k. helghemarrest. Rörelseinskränkningarna ska kontrolleras med hjälp av elektronisk övervakning. I propositionen bedömde regeringen att tillkännagivandet fick anses vara tillgodosett. regeringens lagförslag (bet. 2019/20:JuU34, rskr. 2019/20:333). ändringarna trädde i kraft . Punkten är slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 6, 8, 10, 13 och 16. 2017/18:3188 yrkande 1, 10 och 11, 2017/18:3837 yrkande 1, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (Ju 66) och skr. 2019/20:75 (Ju Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 9 om bättre anpassade frivårdsinsatser för unga gängkriminella*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om bättre anpassade frivårdsinsatser för unga gängkriminella. En utveckling som Kriminal- vården såväl som andra rättsvårdande myndigheter behöver förhålla sig till är de gängbildningar som har uppstått i socialt utsatta områden. som kommer från dessa områden har ofta en bakgrund med omfattande grov kriminalitet, tidig kriminell debut och en hög risk för återfall i brott. tillkännager därför att regeringen bör vidta åtgärder för att möjliggöra bättre anpassade frivårdsinsatser för unga gängkriminella. Regeringen beslutade propositionen Förstärkta återfalls- förebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning (prop. 2018/19:77). Förslagen innebär bl.a. att övervakningstiden efter villkorlig frigivning förlängs, att möjligheten att föreskriva villkor om vad som ska gälla efter den villkorliga frigivningen utökas och att möjligheten att förverka villkorligt medgiven frihet på grund av misskötsamhet under den villkorliga frigivningen utvidgas. Vidare föreslås att Kriminalvården ska kunna fatta beslut om elektronisk övervakning av den frigivne för att kontrollera att en föreskrift följs. Vidare har Kriminalvården i reglerings- brevet fått i uppdrag att redovisa frivårdens insatser för unga under , särskilt avseende dömda som har kopplingar till kriminella nätverk, samt vilka utvecklingsområden som myndigheten har identifierat inom detta område. Kriminalvården ska redovisa sina slutsatser i årsredovisningen . Regeringen överväger fortsatt behovet av eventuella ytterligare åtgärder för att tillmötesgå tillkännagivandet. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 10 om att tillsätta en utredning med motsvarande uppdrag som den nedlagda utredningen flexibel och effektiv kriminalvård*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att tillsätta en utredning med motsvarande uppdrag som den nedlagda utredningen flexibel och effektiv kriminalvård hade för att utvärdera det återfalls- förebyggande arbetet inom . Frågan hanteras för när- varande inom ramen för den ordinarie myndighetsstyrningen. Kriminal- vården har bl.a. i uppdrag att i myndighetens prognoser redovisa vidtagna och planerade åtgärder för en resurseffektiv verksamhet. I regleringsbrevet för hade myndigheten även regeringens uppdrag att redovisa en plan för den framtida plats- kapaciteten av vilken det bl.a. skulle framgå hur de verksamhetsmässiga behoven tillgodoses samt hur kravet på resurseffektivitet uppfylls. Regeringen överväger fortsatt behovet av eventuella ytterligare åtgärder för att tillmötesgå tillkännagivandet. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 14 om kontroll av försändelser*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att säkerställa att försändelser till en intagen, förutom försändelser till och från den egna advokaten samt annan myndighetspost, i hög utsträckning kontrolleras av kriminalvårdspersonal. Kriminalvården fick i regleringsbrevet 2020 ett uppdrag att återrapportera på vilket sätt myndigheten säkerställer att försändelser kontrolleras i den utsträckning det är motiverat och nödvändigt utifrån syftet med fängelselagens bestämmelser. (Ju2020/02336/LP). Av Kriminalvårdens återrapportering konstaterar regeringen att det regelverk som gäller granskning av försändelser är tydligt samt att myndighetens egna styrande dokument ger Kriminal- vårdens medarbetare verktyg att utföra arbetsuppgiften utifrån fängelse- agens bestämmelser. Kriminalvården redovisar även att myndigheten genomför tillsyn av anstalter för att kontrollera efterlevnaden av lagar, förordningar, föreskrifter och instruktioner. Regeringen redovisade de vidtagna åtgärderna i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr.