prop · H803132 · 2021-03-22 00:00:00 — Förekomsten av narkotikarelaterad sjuklighet och dödlighet är högre bland män än bland kvinnor. Indikatorer saknas för att följa upp skadliga effekter av narkotika under graviditet. kan konstateras att det är fler som avlidit på grund av eget tobaksbruk. visar undersökningar att andelen gravida som uppgett att de röker har minskat från till 4,2 , medan andelen som snusar ökat något. Förekomsten av tobaksrelaterad sjuklighet och dödlighet är högre bland män än bland kvinnor. saknas indikatorer för att följa utvecklingen av antalet skadade och avlidna på grund av eget eller andras bruk av dopning. Resultat i förhållande till målet Utvecklingen inom ANDT har gått delvis i linje med målet om att färre ska dö eller skadas på grund av eget eller andras bruk av ANDT. Den kortsiktiga utvecklingen tycks sammantaget positiv men den långsiktiga utvecklingen verkar mestadels negativ. Där har utvecklingen inte gått i linje med målet om minskat antal skadade på grund av eget alkoholbruk och narkotikabruk. Antalet avlidna på grund av eget alkoholbruk är svårbedömt. För narkotika följer utvecklingen inte målet om att minska antalet personer som dör eller skadas på grund av egen användning av narkotika. Antal avlidna till följd av eget tobaksbruk har ökat, med undantag för antalet män som dör i lungcancer som har minskat. Skadade och avlidna på grund av dopningsanvändning har inte gått att följa. Långsiktigt mål 6 – En folkhälsobaserad syn på ANDT inom EU och internationellt är beroende av och påverkas i stor utsträckning av vad som sker i Det är därför nödvändigt att aktivt driva ANDT-politiska frågor såväl inom EU som internationellt. fortsatt att verka för en folkhälsobaserad syn på alkohol. EU-samarbete inom alkoholområdet är en EU-politik som skapar förutsättningar för en restriktiv alkoholpolitik i EU och i med syfte att skydda folkhälsan, framför allt att skydda barn och unga mot skade- verkningar orsakade av alkohol. har också i EU-förhandlingar om direktiv om audiovisuella medietjänster, AV-direktivet (2013/13/EU), drivit frågan om en restriktiv reglering av alkoholreklam. området har också medverkat till ett beslut om att Världshälso- organisationen (WHO) ska ta fram en rapport om gränsöverskridande marknadsföring av alkohol samt en handlingsplan för alkoholarbetet. Det internationella narkotikapolitiska läget är fortsatt bekymmersamt. Polariseringen är påtaglig och följsamheten till (FN:s) narkotikakonventioner sätts på prov. Det finns olika synsätt kring hur man ser på eget bruk och personligt innehav av narkotika, i synnerhet cannabis, och huruvida detta ska vara kriminaliserat eller inte. Det finns även skiljelinjer i synen på skadereduktion och respekten för mänskliga rättigheter. Den internationella narkotikapolitiska debatten har dock i större utsträckning kommit att betona folkhälsopolitiska perspektiv. har verkat internationellt för en folkhälsoorienterad syn på narkotika, med utgångspunkt i politiken för mänskliga rättigheter. kampanj till och antagande i FN:s 2020–2023 var ett viktigt tillfälle för att presentera prioriteringar för den internationella narkotikapolitiken: folkhälsa, mänskliga rättigheter samt jämställdhet. Folkhälsofrågor och mänskliga rättigheter fortsätter att få större utrymme i den narkotikapolitiska debatten. Det ligger i linje med den politiska inriktningen om att en folkhälsoorienterad syn på narkotika, med utgångspunkt i politiken för mänskliga rättigheter, behöver stärkas ytterligare inom EU och globalt. behöver alla de delar som ryms inom ramen för den svenska folkhälsobaserade politiken företrädas och den svenska lagstiftningen värnas. Olovlig befattning med narkotika, inklusive bruk och innehav för eget bruk, är kriminaliserat i . har som medlem i FN:s () och i WHO:s styrande organ aktivt verkat för utökat samarbete mellan olika FN-organ i syfte att stärka den folkhälsopolitiska dimensionen inom politikområdet. Detta i syfte att lyfta fram och värna hälsan. Inom ramen för WHO deltar också i det övergripande arbetet kring ramkonvention om tobakskontroll. Mål 6 i strategin skiljer sig från de övriga målen. Det har en internationell inriktning och en målsättning som inte kan mätas genom etablerade indikatorer. Även vad gäller insatsområdena utmärker sig målet. Flera aktörer som pekas ut inom dem är andra än de som har fått i uppdrag att bidra till genomförandet och uppföljningen av strategin. Övergripande mål för ANDTS-strategin Regeringens förslag: Det övergripande målet för det fortsatta arbetet inom området ska vara: Ett samhälle fritt från narkotika och dopning med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och spel om pengar samt ett minskat bruk av tobaks- och nikotinprodukter. Regeringens bedömning: Arbetet med att uppnå ett samhälle fritt från narkotika och dopning, att minska de medicinska och sociala skadorna av alkohol och att minska tobaksbruket bör fortsätta. I den förnyade strategin bör även narkotikaklassade läkemedel och spel om pengar samt nikotinprodukter inkluderas. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Den nationella ANDT-strategin har fyllt en viktig och stödjande funktion i arbetet med alkohol, narkotika, dopning och tobak. Strategin har varit vägledande för de aktörer som har omfattats av den. med en nationell strategi är den väl förankrad hos myndigheter, organisationer samt kommuner och Strategin utgör därför ett viktigt verktyg för ett samlat arbete på nationell, regional och lokal nivå. Det är en framgångsfaktor att strategin omfattar hela befolkningen och sträcker sig från prevention till vård och behandling och består av både tillgänglighetsbegränsande och efterfråge- Att utgå från risk- och skyddsfaktorer med breda universella insatser bidrar inte bara till att uppnå målet i denna strategi utan även till att uppnå mål inom andra politikområden och det övergripande folkhälsomålet om att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en genera- Alkohol, narkotika, dopning och tobak utgör fortsättningsvis viktiga delar i strategin. Med en förnyad strategi föreslår dock regeringen att inne- Regeringen bedömer att det finns anledning att inkludera spel om pengar i strategin. Med spel avses den definition som anges i 2 kap. 1 § spellagen (2018:1138) dvs. lotteri, vadhållning, kombinations- spel och pyramidspel. Vad gäller spelberoende definieras det som svårig- heter för en person att kontrollera hur mycket tid och pengar som läggs på spel om pengar. Spelberoende är ett folkhälsoproblem. Omkring 340 000 personer i (4,) har någon grad av spelberoende. lika för män och kvinnor förutom i gruppen 18–24-åringar där männen Personer med spelberoende har ofta sämre allmän och psykisk hälsa, ekonomiska problem och en riskkonsumtion av alkohol samt använder tobak och narkotika. Konsekvenserna för personer med spel- beroende och deras närstående liknar konsekvenserna för personer med 68 000 barn växer upp med spelberoende i familjen. beroende kan ge allvarliga hälsomässiga, sociala och ekonomiska konsek- venser och bidrar till ojämlikhet i hälsa och kan skada relationer, ekonomi Dessutom kan det utgöra en grogrund för kriminalitet. blemen drabbar dem som spelar för mycket, men också deras familjer, vänner och samhället i stort. Spelberoende finns i hela befolkningen men är ojämnt fördelad, vilket bidrar till ojämlikheter i hälsa. Exempel på grupper med hög andel personer med spelberoende är grupper utan högskoleutbildning, ensamstående utan barn, unga män och personer födda utanför . Detta trots att det ofta är lägre andel som spelar i dessa grupper. Detta gäller emellertid inte män, som har högre speldeltagande än kvinnor. De senaste resultaten från Swelogs, en nationell undersökning av befolkningens spelvanor, visar dock att spelberoendet ökar bland kvinnor. Regeringen bedömer vidare att tobaksbegreppet bör utvidgas till att omfatta både tobaks- och nikotinprodukter. Det finns flera olika typer av nikotinprodukter på marknaden som inte innehåller tobak. Nikotinprodukter, som till exempel e-cigaretter och tobaksfritt nikotinsnus, är relativt nya och det är fortfarande osäkert vilka risker bruket av dessa innebär. Nikotin är dock ett mycket giftigt och beroendeframkallande ämne som innebär risker för hälsan. Barn och unga är särskilt känsliga för nikotinets skadeverkningar. Studier visar att bland dem som använder e-cigaretter är det fler som med tiden börjar röka jämfört med dem som inte använder e- cigaretter. Det finns även utmaningar i att nya nikotinprodukter som till exempel tobaksfritt nikotinsnus faller utanför den nuvarande tobakslagstiftningen, vilket är angeläget att åtgärda. Genom att fokusera på både tobaks- och nikotinprodukter avser regeringen att ta ett samlat grepp över samtliga produkter på området som innehåller nikotin. Regeringen bedömer att narkotikaklassade förskrivna och icke-för- skrivna läkemedel bör inkluderas i strategin som en del av arbetet med narkotika. I avlider drygt 900 personer till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar. avled 360 kvinnor och 540 män i åldrarna . Dödsfall på grund av alla sorters akuta skador och förgiftningar, där dödsfall till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar ingår, är den vanligaste dödsorsaken i åldrarna 15–i . Oavsiktliga överdoser är vanligast bland både män och kvinnor. Näst vanligast för män är dödsfall till följd av oklar avsikt medan suicid med narkotika är näst vanligast för kvinnor. Totalt sett har dödligheten i läkemedels- och narkotikaförgiftningar bland personer ökat –2018. Regeringen bedömer att strategin också behöver ha ett starkt fokus på narkotikaprevention. Narkotika har stora konsekvenser för enskilda men också samhället i stort, exempelvis genom ökad brottslighet och otrygghet. Kraftfulla åtgärder har därför vidtagits och ett brett fortsatt arbete behöver bedrivas för att minska efterfrågan på narkotika genom prevention, vård och stöd samt minska tillgången genom insatser mot narkotikahandeln. uppger att den gränsöverskridande handeln med narkotika till har ökat och att flera indikatorer visar på att narkotikabrottsligheten tilltar i . Regeringen gör därför bedömningen att strategin behöver ha ett starkt fokus på narkotikaprevention. De brottsförebyggande och brottsbekämpande insatser som bidrar till strategins mål bör inkluderas på ett tydligt sätt i den nya strategin. Regeringens bedömning: Det bör finnas en målstruktur för arbetet. långsiktiga målen bör vara underordnade det övergripande målet för strategin och syfta till att underlätta, förtydliga och vägleda arbetet mot det övergripande målet. Regeringen bedömer att målstrukturen för strategiperioden bör ligga fast med undantag för ett nytt långsiktigt mål 2 för att tydliggöra behovet av att skydda barn och unga. Långsiktigt mål 1 – Tillgången till alkohol, narkotika, dopnings- medel, tobaks- och nikotinprodukter och spel om pengar ska minska. Långsiktigt mål 2 – Barn och unga ska skyddas mot skadliga effekter orsakade av alkohol, narkotika, dopning, tobaks- och nikotinprodukter och spel om pengar. Långsiktigt mål 3 – Antalet barn och unga som börjar använda narkotika, dopningsmedel, tobaks- och nikotinprodukter eller debuterar tidigt med alkohol och spel om pengar ska successivt minska. Långsiktigt mål 4 – Antalet personer som utvecklar skadligt bruk, missbruk eller beroende av alkohol, narkotika, dopningsmedel, tobaks- och nikotinprodukter och spel om pengar ska successivt minska. Långsiktigt mål 5 – Personer med missbruk eller beroende ska utifrån sina förutsättningar och behov ha tillgång till vård och stöd av god Långsiktigt mål 6 – Antalet personer som dör och skadas på grund av sitt eget eller andras bruk av alkohol, narkotika, dopningsmedel, tobaks- och nikotinprodukter och spel om pengar ska minska. Långsiktigt mål 7 – En folkhälsobaserad syn på ANDTS inom EU Skälen för regeringens bedömning: I proposition 2010/11:47 En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken föreslogs en målstruktur med sju långsiktiga mål och till vart och ett av dessa kopplades ett antal prioriterade mål. I propositionen angavs att de långsiktiga målen är ständigt aktuella och därför inte har någon bortre tidsgräns medan de prioriterade målen skulle uppnås under strategi- perioden –2015. I skrivelsen 2015/16:86 En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dop- ning- och tobakspolitiken 2016–2020 föreslogs en målstruktur med ett övergripande mål och sex separata prioriterade mål, vilket innebar att tidigare mål 2 om att barn ska skyddas från skadliga effekter orsakade av ANDT, ströks. Istället skulle mål 2 ha funktionen av en målsättning som skulle genomsyra hela strategin. Regeringen bedömer att det är särskilt viktigt att skydda barn och unga mot skadliga effekter orsakade av alkohol, narkotika, dopning, tobaks- och nikotinprodukter och spel om pengar. Skador bland barn och unga kan Insatser för att skydda barn och unga mot eget eller andras skadliga bruk av alkohol, tobak och nikotin samt spel om pengar eller bruk av narkotika och dopningsmedel utgör grunden för det hälso- främjande och förebyggande ANDTS-arbetet. Denna synpunkt har även lyfts fram vid de hearingar som regeringen genomförde . ringen föreslår därför att långsiktigt mål 2 Barn och unga ska skyddas mot skadliga effekter orsakade av alkohol, narkotika, dopning, tobaks- och Prop. 2020/21:132 nikotinprodukter och spel om pengar ska inkluderas i strategin. anledning av att regeringen föreslår att spel om pengar, narkotikaklassade läkemedel samt nikotinprodukter ska omfattas av strategin följer konsekvensändringar för respektive långsiktiga mål 1–7. Regeringen anger ett antal insatsområden för respektive långsiktigt mål –2025. De aktuella insatsområdena omfattar strukturer eller processer som kan bidra till att uppfylla målen. Syftet med insatsområdena är att dessa tydligt ska ange vilka områden som bör prioriteras i det fortsatta arbetet på nationell, regional och lokal nivå och bidra till att skapa en tydlighet mellan det övergripande målet, de långsiktiga målen och tillhörande insatser. Genom målen och insatsområdena skapas förutsättningar för att berörda aktörer strävar åt samma håll som utrymme ges för lokala och regionala prioriteringar. De insatsområden som regeringen anger som prioriterade för att styra utvecklingen mot uppsatta mål utesluter dock inte att även andra insatser är fortsatt angelägna att genomföra . 5Perspektiv som ska genomsyra ANDTS-arbetet Regeringens bedömning: Det övergripande målet för ANDTS- politiken bör inkludera både lagliga och olagliga substanser liksom olika beroendeformer. Det innebär att förutsättningar och mål bör skilja sig åt mellan dessa. En gemensam utgångspunkt för den fortsatta utformningen av ANDTS-politiken bör vara rätten för var och en att åtnjuta bästa möjliga fysiska och psykiska hälsa. För att uppnå regeringens ambition bör därför jämlikhets- och jämställdhetsperspektivet tydliggöras och genomsyra arbetet på alla nivåer. Grunden för det hälsofrämjande och förebyggande arbetet bör utgöras av insatser som syftar till att skydda barn och unga mot eget och andras skadliga bruk. Skälen för regeringens bedömning: En gemensam utgångspunkt för den fortsatta utformningen av ANDTS-politiken är rätten för var och en att åtnjuta bästa möjliga fysiska och psykiska hälsa. Utgångspunkten har en nära koppling till det övergripande målet för folkhälsopolitiken dvs. att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation (prop. 2017/18:249, bet. 2017/18:SoU26, rskr. 2017/18:406). En grundläggande utgångspunkt för folkhälsopolitiken är att alla ska ha samma möjligheter till en god hälsa. Rätten till hälsa är en grundläggande del av våra mänskliga rättigheter och för vår förståelse av vad det innebär att leva ett liv i värdighet. Rätten att åtnjuta högsta uppnåbara fysiska och psykiska hälsa ingick redan i () författning , där den beskrivs som ”ett tillstånd av fullständig fysiskt, mentalt och socialt välbefinnande” och inte bara frånvaro av sjukdom och krämpor eller funktionsnedsättning. 2020/21:132 Hälsa som en mänsklig rättighet kan inte enbart uppnås genom att den fysiska hälsan är god – det krävs också att psykiska och sociala mål uppnås. Rätten till hälsa förutsätter likvärdig tillgång till såväl vård som läkemedel och kräver respekt för individens kroppsliga och själsliga integritet och kontroll över sin egen kropp. Den kräver också särskild hänsyn till de som befinner sig i de mest utsatta situationerna. Rätten till hälsa är på så sätt både central för och beroende av förverkligandet av andra mänskliga rättigheter. Utan tillgång till mat, sanitet, boende, arbete, utbildning och delaktighet i samhället är hälsa och välbefinnande svårt att uppnå. De mänskliga rättigheterna är således odelbara och den ena rättigheten kan inte existera utan den andra. Även om folkhälsan i utvecklas positivt för befolkningen som helhet har hälsoklyftorna ökat under . Att hälsan är ojämlikt fördelad i befolkningen hänger till stor del samman med människors socioekonomiska förhållanden. Ojämlikhet i hälsa går också igen i bruket och konsekvenserna av ANDTS. Rökning är vanligast bland personer med lägre utbildning. Den sammanlagda alkoholkonsumtionen är i genomsnitt högre i grupper med hög socioekonomisk position, men missbruk eller beroende av alkohol och alkoholrelaterad dödlighet är vanligare bland grupper med lägre socioekonomisk position. Alkoholkonsumtionen minskar hos yngre men ökar hos äldre. Samma minskning syns dock inte när det gäller bruk av narkotika bland unga. Det är en framgångsfaktor att ANDTS-strategin omfattar hela befolkningen, sträcker sig från prevention till vård och behandling och därmed omfattar både tillgänglighetsbegränsande och efterfrågebegränsande insatser. Flera myndigheter har en viktig roll i ANDTS-arbetet och bidrar på olika sätt till målet om ett samhälle fritt från narkotika och dopning, minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och ett minskat tobaksbruk. Det ANDTS-förebyggande arbetet är tvärsektoriellt och insatser inom andra områden t.ex. det brottsförebyggande och brottsbekämpande arbetet bidrar också till att uppnå strategins mål. En framgångsfaktor är därför att myndigheter samverkar i ANDTS-arbetet utifrån respektive roller och uppdrag. Universella insatser ska även fortsättningsvis vara grunden i det förebyggande arbetet. Det är därför angeläget att det fortsatta ANDTS- preventiva arbetet innebär insatser riktade till hela befolkningen under hela livscykeln och omfattar blivande föräldrar, det nyfödda barnet, det tidiga livet, uppväxtåren, den unga vuxna, personer mitt i livet och äldre. Risk- och målgruppsperspektiv som utgångspunkt för åtgärder inom I likhet med regeringens skrivelse 2015/16:86 En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020 bör ett risk- och målgruppsperspektiv utgöra utgångspunkt för arbetet. Riskperspektivet utgör utgångspunkt när det gäller att minska ANDTS-relaterad ohälsa. Målen kan uttryckas i termer av minskat bruk av ANDTS, liksom i termer av minskad exponering av ANDTS. I riskperspektivet kan olika mål och intressekonflikter lättare tydliggöras. Fördelarna med riskperspektivet är bl.a. att det finns utvecklade metoder för att bedöma olika riskers betydelse ur ett samlat folkhälsoperspektiv. bedömning av möjligheterna att påverka olika risker ger detta ett bra underlag för prioritering mellan olika riskorienterade folkhälsoinsatser. Målgruppsperspektivet, som avser en viss del av befolkningen, är ett ytterligare perspektiv som är relativt vanligt inom ANDTS-området. De folkhälsopolitiska insatserna utgår ofta från olika åldersgrupper. Denna åldersrelaterade målgruppsorientering är vanligast när det gäller insatser för barn och unga samt för personer . Ofta finns det goda skäl att koppla samman olika åldersrelaterade målgrupper i ett livscykelperspektiv med fokus t.ex. på hur livsvillkor och levnadsvanor under en fas i livet påverkar hälsan under en senare fas i livet. En annan vanlig typ av målgruppsindelning är fokusering på sociala grupper och yrkesgrupper som löper särskilt stor risk att drabbas av sjukdom och att dö . I dessa fall talar man ofta om riskgrupper. Risk- och målgruppsperspektiv möjliggör att fånga och förstå olika gruppers livsvillkor och hur dessa påverkar levnadsvanor utifrån en helhetssyn på hälsans villkor. Hälsans positiva och ohälsans negativa cirklar kan därmed tydliggöras liksom det faktum att flertalet så kallade riskgrupper har många risker vilket gör det möjligt att beakta kluster av risker snarare än enbart enskilda risker och söka utforma strategier som bryter dessa mönster. Samverkan mellan myndigheter och andra aktörer ska genomsyra arbetet För att arbetet med ANDTS-strategin ska bli framgångsrikt krävs en god samverkan mellan myndigheter och andra aktörer. Med det avses att flera olika politikområden och aktörer tillsammans bidrar till att uppfylla strategins mål och levererar resultat. Arbetet behöver bedrivas samlat och fokuserat på lokal, regional, nationell och internationell nivå inom exempelvis områden som hälso- och sjukvården, , rättsväsendet, tull- och skatteområdet, utbildningsväsendet och arbetsmarknadspolitiken. Jämlikhets- och jämställdhetsperspektivet ska genomsyra arbetet Hälsoklyftorna mellan olika socioekonomiska grupper är tydliga när det gäller hälsoproblem orsakade av ANDTS. Skillnader i bruk, missbruk eller beroende, hänger liksom andra ANDTS-relaterade skador inte bara samman med socioekonomisk situation utan påverkas även av andra demografiska förhållanden som kön, ålder, etnisk bakgrund, sexuell läggning och könsidentitet, boendeort etc. ”Socioekonomiska och demografiska skillnader på ANDTS-området” med fokus på alkohol och tobak visar att köns- och åldersskillnader i den vuxna befolkningen när det gäller riskabel alkoholkonsumtion har förändrats . De tydligaste förändringarna är att riskfylld konsumtion har minskat bland unga män och ökat bland äldre kvinnor. Det finns en socioekonomisk gradient i det riskfyllda eller skadliga bruket av alkohol framför allt bland män som generellt sett innebär att ju högre socioekonomisk status, desto mindre är sannolikheten för riskabelt bruk. Ur ett jämlikhetsperspektiv är det angeläget att uppmärksamma att personer som hör till socioekonomiskt sårbara grupper har mer skador, även vid samma konsumtionsnivå, exempelvis nyanlända och socioekonomiskt utsatta. I är alkoholrelaterad dödlighet ungefär högre i gruppen med lägst utbildning jämfört med gruppen med högst utbildning, skillnader som inte lika tydligt speglas i konsumtionsdata. Medan tobaksrökningen har minskat i befolkningen som helhet tycks några grupper halka efter. Till dessa hör bl.a. äldre kvinnor i gruppen 65– , barn som exponeras för passiv rökning till följd av att ha minst en förälder som röker samt kvinnor med funktionsnedsättning. det gäller narkotika är andelen personer som använt narkotika större bland män än kvinnor. Likaså är dödsfall till följd av läkemedels- och narkotika- förgiftningar vanligare bland män än bland kvinnor. narkotika är erfarenheter av anabola androgena steroider (AAS) mindre vanligt enligt tillgängliga undersökningar. Däremot tycks många som prövat anabola androgena steroider ha en ökad benägenhet att också använda narkotika och läkemedel. Majoriteten av de som använder AAS är män i åldern 18–. Att användarna främst är yngre män återspeglas även i exempelvis kriminalstatistiken, där närmare två tredjedelar av de dopningsmisstänkta är män . Då dopning har en förhållandevis liten utbredning i befolkningen saknas kunskap om hur dopningsbruk bidrar till sociala skillnader i hälsa. Spelberoende är ett folkhälsoproblem. Överdrivet spelande kan ge all- varliga hälsomässiga, sociala och ekonomiska konsekvenser, bidrar till