prop · H9031d15 · 2021-09-20 00:00:00 — Anm.: Genomströmningen mäts som andel elever som hade avslutat gymnasieskolan med examen eller studiebevis av elevgruppen som hade påbörjat sin utbildning 1 . *Avser elever som är födda i med minst en inrikes född förälder. **Avser elever som är utrikes födda eller som är födda i och vars båda föräldrar är utrikes födda. ***Avser elever som är utrikes födda, har utrikes födda föräldrar och har varit i eller mindre. Ökat antal utrikes födda i vuxenutbildning vuxenutbildning (komvux) är en viktig väg till etablering på arbetsmarknaden för många nyanlända vuxna och för nyanlända elever som inte uppnått behörighet till gymnasieskolans nationella program eller som inte uppnått examen eller studiebevis för ett nationellt program. Distansundervisning till följd av covid-19-pandemin har orsakat nya utmaningar för elever i behov av stöd inom vuxenutbildning och enligt har det blivit svårare att tillgodose elevernas stödbehov. Pandemins effekter på undervisningen beskrivs närmare under utgiftsområde 16 avsnitt 4.3.12, 4.4 och 5.4. Antalet utrikes födda elever inom komvux exklusive vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) fortsätter att öka (se diagram 3.8). Utrikes födda utgjorde av samtliga elever inom komvux 2020, av kvinnorna och Utrikes födda kvinnor utgör fortsatt den största gruppen inom komvux medan inrikes födda män utgör den minsta. Diagram 3.8 Antal elever i vuxenutbildning, inrikes och utrikes födda Inom komvux på grundläggande nivå var drygt 71 000 elever utrikes födda , vilket är en minskning med drygt 1 000 personer sedan föregående år. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 födda inom komvux på grundläggande nivå var , vilket var i stort sett oförändrat jämfört med föregående år. Utbildningsbakgrunden bland elever inom komvux varierar. Andelen med eftergymnasial utbildning var knappt så stor bland utrikes födda elever, jämfört med inrikes födda elever (). Andelen med en gymnasial utbildning var drygt dubbelt så stor bland inrikes födda elever som bland utrikes födda (). Det är inga större könsskillnader i utbildningsbakgrund. Bland de utrikes födda som avslutat studier inom komvux var totalt etablerade på arbetsmarknaden efter avslutade studier, se tabell 3.2. Andelen etablerade var på samma nivå som året innan. Utrikes födda kvinnor är i lägre grad etablerade efter utbildningen i jämförelse med utrikes födda män. Tabell 3.2 Andel utrikes födda etablerade på arbetsmarknaden eller i studier efter avslutad vuxenutbildning Etablerad ställning på arbetsmarknaden Osäker ställning på arbetsmarknaden Svag ställning på arbetsmarknaden Varken arbete eller studier Anm.: Etablering på arbetsmarknaden följs upp utifrån etablerad, osäker eller svag ställning. Etableringsmåttet är ett registerbaserat mått som beskriver den huvudsakliga aktiviteten och anknytningen till arbetsmarknaden under ett helt kalenderår. När en kolumn inte summerar till beror det på avrundning. Sämre progression och fler studieavbrott inom sfi Antalet elever som deltagit i sfi med kommunen som huvudman uppgick till 137 000, vilket är en minskning med jämfört med året innan. Av eleverna som studerade inom sfi var kvinnor och män. Av kursdeltagarna i sfi inom komvux läste två tredjedelar inom studieväg 1 och 2 och en tredjedel inom studieväg 3. Kvinnorna var fortsatt i majoritet på samtliga kurser. Den genomsnittliga tiden för att avsluta en sfi-kurs var längre för elever med kort tidigare utbildning (studieväg 1 och 2) än för elever med längre utbildningsbakgrund (studieväg 3). Kurser inom sfi som eleverna avslutade pågick i genomsnitt , längre än föregående år. Ökningen var störst inom studieväg 1 och 2.Skolverket konstaterar att långsammare progression och utmaningar med distansundervisning för elevgrupperna med kort tidigare utbildning förklarar utvecklingen. Andelen avbrott ökade inom samtliga kurser och studievägar inom sfi. Andelen som har avbrutit studierna är högre bland män än bland kvinnor (för mer om sfi, se utg. omr. 16 avsnitt 3.5.1). Andelen individer i befolkningen som uppgav att de hade bra hälsa var lägre bland utrikes födda än bland inrikes födda, sett till genomsnitten (se tabell 3.3). Framför allt bland utrikes födda kvinnor var andelen som uppgav att de hade bra hälsa lägre. –2019 samt 2020 är skillnaderna mellan inrikes födda och utrikes födda inte signifikanta. Inte heller mellan utrikes födda män och kvinnor finns någon statistiskt säkerställd skillnad. Däremot finns signifikanta skillnader mellan inrikes födda kvinnor och män. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Tabell 3.3 Andel kvinnor och män med bra hälsotillstånd, eller äldre Anm: I tabellen redovisas uppgifter som ett genomsnitt för åren 2016–2017 och 2018–2019 liksom . Eftersom 2020 utgör ett enkelår är felmarginalerna större än för skattningar för dubbelår. Källor: , /SILC. Uppgifter om hälsa hämtas från undersökningarna av levnadsförhållanden (/SILC, Statistics on Income and Living Conditions), som är en urvalsundersökning. Utrikes födda har drabbats av sjukdomen covid-19 i högre utsträckning än övriga befolkningen, både när det gäller sjuklighet och dödlighet. Det gäller både personer som kom till för länge sedan och personer som har kommit som flyktingar , men varierar mycket mellan olika födelseländer. Skillnaderna mellan utrikes födda och inrikes födda kan till stor del förklaras av socioekonomiska faktorer, så som inkomst och utbildning, samt boendeförhållanden (se även avsnitt 6.3). påbörjades vaccineringen mot covid-19 i . Enligt analyser är utrikes födda vaccinerade i lägre utsträckning än inrikes födda, särskilt i de yngre åldersgrupperna (, ). Det finns ett samband mellan vaccinationstäckning och utbildnings- och inkomstnivå. I äldre åldersgrupper har dock skillnader i vaccinationstäckning utifrån födelseland minskat liksom skillnaderna när det gäller utbildning och inkomst. Diagram 3.9 visar antal dödsfall i covid-19 uppdelat efter födelseland och kön. Åldersstandardiserade dödstal tar även hänsyn till skillnaderna i ålder mellan grupperna. Dessa uppgifter visar bl.a. att utrikes födda, och i synnerhet utomeuropeiskt födda, har tydligt högre dödstal än personer födda i . Dödsfall till följd av covid-19 är generellt vanligare bland män än bland kvinnor. Diagram 3.9 Dödlighet i covid-19 avseende inrikes födda, europeiskt födda (exkl. ) och utomeuropeiskt födda, åldersstandardiserade uppgifter Antal döda per 100 000 personer Källor: och , särskild beställning. I bostadsmarknadsenkät anger majoriteten av kommunerna, drygt , fortsatt underskott av bostäder trots ökat bostadsbyggande. Hushåll som är nya på bostadsmarknaden, bl.a. nyanlända som mottagits i en kommun, har svårt att hitta en varaktig bostad. rapporterar att fler hushåll vänder sig till för att få hjälp med att få en bostad enbart på grund av låg inkomst och 2021/22:1 Utgiftsområde 13 utan någon bakomliggande social problematik. Den strukturella hemlösheten har ökat . Ekonomiskt utsatta hushåll har svårare att efterfråga en bostad på marknadens villkor och är i större utsträckning trångbodda. Det finns flera definitioner av trångboddhet, s.k. trångboddhetsnormer. I diagram 3.10 används en norm som definierar ett hushåll som trångbott om det finns fler än två boende per sovrum, kök och vardagsrum oräknade. Trångboddhet är betydligt vanligare bland utrikes födda än bland inrikes födda (respektive ). Skillnaderna mellan könen är små. Andelen trångbodda har ökat bland utrikes födda men legat för den övriga befolkningen. Diagram 3.10 Trångboddhet (norm 2) bland kvinnor och män 16–84 år Anm.: I diagrammet redovisas uppgifter som ett genomsnitt för åren 1980/81–2020. På grund av ett tidseriebrott åren 2006–07 presenteras inga data . Då 2020 utgör ett enkelår är felmarginalerna större än för dubbelår. Källa: , /SILC. Regeringen gav i uppdrag att ta fram förslag på hur bostadsbristen ska beräknas och presenteras (Fi2019/02440 och Rapport 2020:21). beräkningar baseras på registerdata samt en trångboddhetsnorm som innebär att hushåll är trångbodda om barn eller vuxna som inte är sammanboende delar sovrum. Singelhushåll räknas inte som trångbodda. Enligt denna definition var av alla hushåll trångbodda 2018, vilket motsvarar 462 000 hushåll. Genom att kombinera beräkningen av trångboddhet och ansträngd boendeekonomi beskriver hushåll med en orimlig boendelösning som har små ekonomiska möjligheter att hitta ett rimligt boende. 56 000 hushåll både trångbodda och hade en ansträngd boendeekonomi 2018 och andelen har varit på samma nivå –2018. Andelen trångbodda var så stor bland utrikes födda som bland inrikes födda (36 respektive 2018), medan andelen som var trångbodda och hade ansträngd boendeekonomi var fem gånger så stor bland utrikes födda som bland inrikes födda (bland utrikes födda ). Skillnaderna mellan kvinnor och män var små. Enligt finns det till följd av pandemin risk för att fler kommer att behöva stöd och ekonomiskt bistånd på grund av arbetslöshet. Lägre inkomst och behov av ekonomiskt bistånd kan försämra förutsättningarna på bostadsmarknaden, där utrikes födda har en svårare situation (se vidare utg.omr. 9 avsnitt 7.3). 2021/22:1 Utgiftsområde 13 3.3.2Resultat utifrån andra bedömningsgrunder för nyanländas etablering Insatser för främjande av etablering Främjande av etablering avser verksamhet och insatser som stimulerar etableringen i arbets- och samhällslivet som finansieras via anslaget 1:1 Etableringsåtgärder. Små förändringar vad gäller stöd till riksorganisationer bildade på etnisk grund Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) fördelar stöd till organisationer bildade på etnisk grund enligt förordning (2008:63) om statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund. Söktrycket på statsbidraget liksom antalet organisationer som beviljats medel har varit stabilt och medlen är viktiga för de organisationer som tar del av stödet. beviljades stöd till 47 av 64 organisationer. Totalt utbetalades ca till dessa organisationer Många aktörer vill erbjuda tidiga insatser för asylsökande m.fl. fördelade länsstyrelserna i statsbidrag enligt förordning (2016:1364) om statsbidrag till verksamheter för asylsökande m.fl. Medlen syftar till att motverka passivisering , att underlätta kontakter med den svenska arbetsmarknaden och att främja en framtida etablering för dem som beviljas uppehållstillstånd, och förstärktes med fokus på insatser för samhällsinformation. Utöver dessa medel fördelade till studieförbund och folkhögskolor för insatserna Svenska från dag ett och ytterligare till (se vidare utg.omr. 17 avsnitt 17.3). Totalt inkom ansökningar om sammanlagt till länsstyrelserna, och 199 av 352 ansökningar beviljades. Länsstyrelserna bedömer att förutsättningarna för att tillgodose behovet av insatser för målgruppen har varit goda, trots rådande pandemi. Aktiviteter har förlagts utomhus, skett i mindre grupper eller digitalt. Söktrycket för medel för flyktingguider och familjekontakter är fortfarande högt Länsstyrelserna fördelade i statlig ersättning till kommuner enligt 37 a § förordning (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar . Medlen syftar till att stärka och utveckla verksamhet med flyktingguider och familjekontakter och på så sätt underlätta etableringen i samhället, skapa nätverk, stödja språkinlärning eller ge socialt stöd till ensamkommande barn. inkom 179 ansökningar motsvarande , varav 128 ansökningar beviljades. har länsstyrelserna i uppdrag att prioritera insatser som särskilt riktar sig till eller underlättar deltagandet för föräldralediga och andra personer med små barn, framför allt insatser som stödjer språkinlärning. Av de beviljade insatserna riktade sig 102 till föräldralediga och andra personer med små barn varav 95 syftade till att stödja språkinlärning. genomförs den absoluta majoriteten av insatserna i samverkan med civilsamhället. Länsstyrelserna bedömer att insatserna bl.a. bidragit till att fler nyanlända fått kontakt med föreningslivet och att civilsamhällets roll i integrationsarbetet har stärkts. Uppföljning och utvärdering av integrationen användes ca från anslaget 1:1 Etableringsåtgärder för uppföljning och utvärdering av integrationen. Av dessa medel beviljades Statskontoret för ett uppdrag att kartlägga kommunernas mottagandeverksamhet. Rapporten visade att det oftast är socialnämnden eller kommunstyrelsen som har det övergripande organisatoriska ansvaret. Kommunernas verksamhet avser främst 2021/22:1 Utgiftsområde 13 insatser som de är skyldiga att erbjuda, såsom vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi), samhällsorientering och stödinsatser för nyanlända elever. () fick för att genomföra en rikstäckande områdesindelning för statistisk uppföljning av socioekonomiska förhållanden samt att ta fram ett statistikunderlag och tillhörande analys av uppväxtvillkor för barn med utländsk bakgrund. Därutöver fick SCB liksom föregående år för att fortsätta redovisa registerstatistik om integration på nationell, regional och lokal nivå på sin webbplats. SCB fick även för en särskild uppdatering av STATIV-databasen. Statlig ersättning vid mottagande av nyanlända i kommunerna Staten har ett ekonomiskt ansvar för flyktingmottagandet och ersätter kommuner och regioner för kostnader relaterade till mottagandet av nyanlända inklusive ensamkommande barn och unga med uppehållstillstånd. Statlig ersättning vid flyktingmottagande finansieras via anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande. Arbetsförmedlingens uppdrag för nyanländas etablering redovisas på utgiftsområde 14. Det sammantagna mottagandet i kommunerna fortsätter att minska minskade antalet personer som beviljades uppehållstillstånd av skyddsskäl i och färre nyanlända togs därmed emot i landets kommuner (se även utg.omr. togs 14 100 nyanlända emot, en minskning jämfört med (se tabell 3.4). Av de mottagna ökade andelen kvinnor till , jämfört 2019. Tabell 3.4 Antalet nyanlända mottagna i en kommun Antal mottagna enligt bestämmelserna i ersättningsförordningen grupperade efter ankomstsätt till kommunen, varav ensamkommande barn Vidarebosatta (kvotflyktingar) Anm.: Antal överförda kvotflyktingar skiljer sig något mellan tabellen och siffror i löptext nedan, pga. att uppgifter i texten omfattar ett antal personer som vid uppdateringstillfället ännu inte omfattades av statistiken som redovisas i tabell 3.7. *Uppgifterna har uppdaterats i jämförelse med BP21. Det genomsnittliga mottagandet i riket var 1,36 nyanlända per 1 000 invånare 2020, vilket kan jämföras med 2,51 nyanlända 2019. Högst var mottagandet i (1,67 nyanlända per 1 000 invånare) och lägst i (0,96 nyanlända per 1 000 invånare). Jämfört med situationen innan lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning (bosättningslagen) trädde i kraft har skillnaderna i kommunernas mottagande per capita minskat. flyttar många nyanlända under sina första år i . Av de som mottogs hade flyttat och folkbokförts i en annan kommun än mottagningskommunen efter mottagningsåret (SCB 2020, Integration: rapport 14). De flesta nyanlända som togs emot i kommunerna bosatte sig på egen hand, men andelen som togs emot efter anvisning ökade jämfört med . Andelen anhöriga av det totala mottagandet minskade. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Mottagandet av kvotflyktingar utgör en allt större del av det totala mottagandet och antalet kommuner som tagit emot kvotflyktingar har ökat jämfört med innan bosättningslagen trädde i kraft. hade i uppdrag att ta ut och överföra 5 000 kvotflyktingar till , men uppdraget påverkades av pandemin genom bl.a. omfattande reserestriktioner i värdländerna och begränsad flygtrafik. Sammantaget överfördes 3 599 kvotflyktingar till , vilket var högst antal i EU och näst flest i världen totalt. Av de till vidarebosatta 2020 var det 1 663 flickor och kvinnor och 1 936 män och pojkar. 1 761 personer barn, varav merparten ingick i familjekonstellationer. Regeringen beslutade att de resterande 1 401 kvotflyktingar som skulle ha överförts till ska överföras . Mottagandet av ensamkommande barn och unga med uppehållstillstånd fortsätter att minska. blev knappt 1 600 ensamkommande barn kommunmottagna, varav flickor och pojkar. Andelen flickor har ökat från har antalet ensamkommande barn och unga som tas emot som kvotflyktingar ökat och uppgick antalet till drygt 200 personer. Mottagande efter anvisning enligt bosättningslagen lägre än förväntat beslutade regeringen att 7 100 nyanlända skulle omfattas av anvisningar till kommuner (s.k. länstal) enligt bosättningslagen. beslutade om anvisningar för ca 5 700 nyanlända., varav ca 3 000 män och pojkar och 2 700 kvinnor och flickor. Länstalet för uppnåddes därmed inte, vilket berodde på att överföringen av kvotflyktingar inte kunde genomföras som planerat till följd av pandemin. Ledtiderna i arbete med anvisningar förkortades 2020 jämfört med föregående år. Tiden från beslut om uppehållstillstånd till beslut om anvisning var 2020 för både kvinnor och män. Det kan jämföras 2019. Andelen anvisningar avseende nyanlända från anläggningsboende som togs emot inom tidsfristen var 2020, vilket är oförändrat jämfört med (se även utg. omr. Enligt bostadsmarknadsenkät erbjuds anvisade nyanlända tillsvidarekontrakt eller förstahandskontrakt i 105 kommuner, medan 81 kommuner ger tidsbegränsade hyreskontrakt som kan övergå i tillsvidarekontrakt eller förstahandskontrakt. Kommunerna i storstadsregionerna erbjuder i högre utsträckning än övriga kommuner tidsbegränsade kontrakt. Enligt länsstyrelserna bedömde en majoritet av de kommuner som erbjöd tidsbegränsade kontrakt att möjligheten för nyanlända att hitta ett långsiktigt boende i kommunen var begränsad eller obefintlig. Minskade utgifter för ersättningar till kommuner och regioner för flyktingmottagande har utgifterna på anslaget minskat kraftigt. Utgifterna 2020 var på den lägsta nivån , och uppgick sammanlagt till , vilket var en minskning jämfört med . Merparten av utgifterna består av automatiskt utbetalade ersättningar och beror i första hand på hur många nyanlända som tas emot i kommunerna. Mottagandet påverkar utgifterna framför allt när mottagandeschablonen betalas ut. Tabell 3.5 visar utvecklingen – 2020 för de olika ersättningarna och deras andel av utgifterna . Utgifterna för schablonersättningen minskade 2020 jämfört med . Minskningen dämpades något av att schablonbeloppet för nyanlända höjdes 2020 med anledning av att antalet timmar som ska erbjudas inom samhällsorienteringen ökades från 60 till 100. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Utgifterna för ersättningarna för ensamkommande barn och unga minskade med Utgiftsminskningen är delvis en följd av att mottagandet av ensamkommande barn och unga minskat och att många av de som tagits emot antingen har fyllt eller blivit svenska medborgare. Övriga ersättningar minskade , vilket bl.a. förklaras av att det inte längre utgår någon grundersättning och att en tillfällig ersättning till kommuner med tidigare högt flyktingmottagande infördes. Det tidigare höga mottagandet syns nu i att de ersättningar som kan betalas ut utgör en större del av utgifterna. Ersättning för vissa särskilda kostnader utbetalas i mån av tillgång på medel och avser bland annat ersättning för kostnader i samband med mottagandet av vidarebosatta flyktingar och för insatser till personer med särskilda behov. Utgifter om beslutades . Ansökningar om avslogs på grund av medelsbrist. Ersättning utgår också till landets regioner för hälsoundersökningar och för kostnader för varaktig vård av vissa nyanlända. Även dessa utgifter minskade , jämfört med föregående år. Tabell 3.5 Utbetalade ersättningar för flyktingmottagande 2016–2020 Schablonersättning för mottagandet av nyanlända Bidrag till kommuner med högt flyktingmottagande Ersättning för initialt ekonomiskt bistånd Ersättning för ensamkommande barn och unga Resor och informationsinsatser vid vidarebosättning Beredskap, mottagningskapacitet och samverkan Ersättning för ekonomiskt bistånd m.m. Ersättning för vissa särskilda kostnader Ersättning för stöd och service och hälso- och sjukvård Prestationsbaserad ersättning till kommuner Förändrade förutsättningar för kommunernas mottagandeverksamhet Kommunerna har en viktig roll i mottagandet och etableringen av nyanlända och ansvarar för många av de insatser som nyanlända erbjuds . Av rapporten av nyanlända (Statskontoret 2021:6) framgår att kommunerna organiserar sitt mottagande olika och att kommunerna fördelar insatser för nyanlända efter individens behov, snarare än efter vilken kategori av nyanländ som personen tillhör. De statliga ersättningarna för mottagande och insatser betalas i huvudsak ut i förhållande till antalet nyanlända. Kraftiga förändringar i mottagandet får därför också konsekvenser för kommunernas ekonomiska planeringsförutsättningar. Det är i högre grad små kommuner och kommuner med högt mottagande som påverkas eftersom ersättningen där utgör en mer betydande intäktskälla. statistik visar att ersättningarna minskade till alla kommuner 2020 jämfört med . 2021/22:1 Utgiftsområde 13 i relation till kommunens befolkningsstorlek varierade med mellan per invånare och per invånare, beräknat utifrån statistik över utbetalda ersättningar och SCB:s befolkningsstatistik. De senaste årens minskande mottagande har inneburit behov av anpassning av mottagandeverksamheten i kommunerna. Pandemin och de restriktioner som införts för att minska smittspridningen har också påverkat verksamheten och medfört att exempelvis insatser behövt erbjudas digitalt. Vissa kommuner har fått svårt att bibehålla en särskild organisation för mottagandet och allt fler inkluderar i stället arbetet i ordinarie strukturer. Exempelvis har särskild boendeverksamhet för ensamkommande barn och unga avvecklats i många kommuner och i stället har familjehemsplaceringar blivit vanligare. Länsstyrelserna bedömer att mottagandet överlag har fungerat väl, men förändringar i mottagandeverksamheten kan innebära att kommunerna förlorar kompetens och att deltagande i samverkan försvåras. Länsstyrelserna bedömer sammantaget att kapaciteten att möta de väntade behoven framöver är goda, men att en ökning i mottagandet av nyanlända eller ensamkommande barn och unga skulle innebära utmaningar för kommunerna att hantera. Utökad och anpassad samhällsorientering Enligt länsstyrelsernas rapportering har samhällsorientering kunnat erbjudas i de flesta kommuner även under pandemin. En utökning av samhällsorienteringen från 60 trädde i kraft . Av kommunerna uppger att de genomfört en utökning av samhällsorienteringen. En majoritet av kommunerna har övergått till fjärr- och distansundervisning. Antalet deltagare i samhällsorientering har minskat till följd av det minskade mottagandet. Arbetsförmedlingen uppger att 4 700 personer, varav kvinnor, påbörjade samhällsorienteringen inom ramen för etableringsprogrammet. Uppgifter om deltagande från kommunerna via var 9 600 personer varav kvinnor, vilket även inkluderar den utökade målgruppen. Uppgifterna om hur många som deltog i samhällsorientering utanför etableringsprogrammet är dock likt föregående år osäkra. Portalen är länsstyrelsernas gemensamma webbplats med bl.a. information om på tio språk, primärt riktad till asylsökande, nyanlända och ensamkommande barn. hade webbplatsen nästan 2,9 miljoner sidvisningar, vilket är en ökning . Ökningen bedöms bl.a. bero på att webbplatsens informationssidor om pandemin har varit välbesökta. Dessutom har en stor del av undervisningen inom samhällsorienteringen erbjudits på distans, vilket bedöms ha ökat behovet av webbplatsen. Medel för beredskap och kapacitet har bidragit till utvecklingsarbete i kommunerna Länsstyrelserna har i uppdrag att verka för, stödja och följa upp kommunernas arbete med beredskap och kapacitet i mottagandet av nyanlända och ensamkommande barn och unga.