prop · H9031d16 · 2021-09-20 00:00:00 — som antalet personer med etableringsersättning minskade ökade antalet underrättelser med anledning av att den arbetssökande inte aktivt sökt lämpliga arbeten från 2 596 till 7 070. Antalet underrättelser som gäller andra grunder än sådana som är kopplade till att den arbetssökande missköter sitt arbetssökande sjönk dock. 4.3.6Samverkan om rehabilitering för återgång i arbete Det förstärkta samarbetet mellan Arbetsförmedlingen och samt arbetet med samordningsförbunden bedrivs enligt ett gemensamt uppdrag och finansieras med medel inom anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Resultaten för myndigheternas samarbete redogörs närmare för i avsnitt 3.6.1 utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Samarbetet består av dels förstärkta insatser i form av gemensam kartläggning och aktiva insatser för personer som är i sjukförsäkringen, dels stöd till personer i övergången från sjukförsäkringen till arbetsmarknaden. genomfördes 8 977 gemensamma kartläggningar, jämfört med 8 662 . Av dessa avsåg kvinnor och män. påbörjade en rehabiliteringsinsats hos Arbetsförmedlingen efter deltagandet i gemensam kartläggning, en minskning från jämfört med . Andelen kvinnor som påbörjade en rehabiliteringsinsats var något högre än andelen män, respektive . En något lägre andel av dem som lämnade samverkan uppnådde arbetsförmåga och kunde därmed lämna sjukförsäkringen jämfört med föregående år (2020 jämfört 2019). Resultatet är samma för kvinnor och män. För att ge personer en bättre övergång mellan sjukförsäkringen och arbetsmarknaden har myndigheterna påbörjat en utveckling av mötesformen omställningsmöten. 4.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringens bedömning är att situationen på arbetsmarknaden tydligt försämrats 2020 till följd av pandemin. Den arbetsmarknadspolitiska verksamheten har genom bl.a. beslut om ersättningar och programinsatser motverkat de negativa konsekvenserna på arbetsmarknaden och bidragit till en, givet omständigheterna, mer välfungerande arbetsmarknad. konstaterar regeringen att det skett försämringar eller uteblivna förbättringar av resultaten inom en rad områden. Till en del bedöms detta bero på pandemins effekter på arbetsmarknaden. Regeringen bedömer att resultaten inom området påverkas av den allmänna ekonomiska utvecklingen och arbetsmarknaden i stort. Läget på arbetsmarknaden försämrades betydligt som en följd av covid-19-utbrottet. Det stora antalet nya arbetslösa och de begränsningar som pandemin medfört har 2020 präglat inriktningen för Arbetsförmedlingens verksamhet. Regeringen bedömer att Arbetsförmedlingens tidigare utvecklingsarbete mot mer digitala processer har förbättrat förutsättningarna för Arbetsförmedlingen att skriva in personer som arbetslösa, vilket har varit en förutsättning för att arbetslösa ska kunna få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Arbetsförmedlingen har även i större utsträckning kunnat erbjuda arbetslösa stöd på distans. Detta har varit särskilt viktigt i en situation då fysiska möten behövt begränsas. Regeringen konstaterar att resultat i form av övergångar till arbete har försämrats generellt för de arbetssökande och för de arbetsmarknadspolitiska programmen. Försämringarna gällde i större utsträckning män än kvinnor och i större omfattning grupper som normalt står längre från arbetsmarknaden, såsom exempelvis utomeuropeiskt födda och äldre arbetslösa . Även inom dessa grupper har män påverkats i större utsträckning än kvinnor. En större andel kvinnor än män började studera. Det försämrade arbetsmarknadsläget och den pågående pandemin återspeglas även i möjligheten att använda arbetsplatsförlagda insatser som subventionerade anställningar. Det är fortsatt tydliga skillnader i fördelningen av insatser mellan kvinnor och män, där män får del av vissa insatser i betydligt större utsträckning än kvinnor. har fördelningen mellan män och kvinnor inom arbetsnära och relativt kostsamma insatser som subventionerade anställningar och arbetsmarknadsutbildning förbättrats något. ledde insatserna 2020 generellt till arbete i lägre utsträckning för kvinnor än för män. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Den ökade långtidsarbetslösheten har även inneburit fler deltagare inom jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar. Övergångarna till arbete eller studier från garantiprogrammen minskade och andelen som saknar registrerade aktiviteter var oförändrad. Regeringen bedömer att utvecklingen återspeglar det försämrade arbetsmarknadsläget. Det har skett en ökning i antalet anvisningar till reguljära studier för arbetssökande med gymnasial utbildning såväl som för arbetssökande som har högst förgymnasial utbildning. Regeringen bedömer att denna utveckling är positiv, särskilt av sämre jobbchanser. Även om övergångarna till studier har ökat bland både kvinnor och män är bedömningen att det återstår arbete för att förbättra resultaten för dem som står långt från arbetsmarknaden. Arbete kvarstår för att förbättra jämställdheten i arbetsmarknadsutbildning, så att fler kvinnor tar del av insatsen, och för att förbättra resultaten i form av övergångar till arbete. Inom etableringsprogrammet konstaterar regeringen att en lägre andel gått till arbete. ser regeringen positivt på att andelen som lämnar etableringsprogrammet för studier har ökat, trots vissa svårigheter för kommunerna att erbjuda utbildningsinsatser på plats liksom svårigheter för många nyanlända att delta på distans. Många nyanlända i etableringsprogrammet har kort utbildning och behov av utbildningsinsatser för att säkra sin långsiktiga arbetsmarknadsetablering. Regeringen bedömer att socialfondsprogrammet i hög utsträckning har bidragit till positiva effekter på individnivå, varit relevant och förstärkt den nationella arbetsmarknadspolitiken som det finns utvecklingsområden. Regeringen bedömer att de tillfälliga åtgärder som vidtagits inom arbetslöshetsförsäkringen har bidragit till att fler har kunnat få arbetslöshetsersättning och en ersättning på en inkomstrelaterad nivå. Arbetsförmedlingens kontrolluppdrag inom arbetslöshetsförsäkringen och de arbetsmarknadspolitiska programmen är viktigt för att legitimitet och arbetssökandes sökaktivitet upprätthålls. Regeringen bedömer att Arbetsförmedlingen har utfört uppdraget på ett bättre sätt . Framför allt kan detta förklaras med att myndigheten inrättat en särskild enhet som granskar alla avvikelserapporter. Mot bakgrund av att myndigheten, trots uppehåll i kontrollverksamheten, fattat fler beslut om åtgärder än tidigare och att de arbetssökandes sökaktivitet har fortsatt att öka bedömer regeringen att kontrolluppdraget har utvecklats i positiv riktning. Resultaten för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har utvecklats negativt jämfört med . Andelen personer som gick till arbete eller studier var lägre 2020 jämfört med . Antalet deltagare i lönestöd för personer med funktionsnedsättning minskade i samtliga lönestöd jämfört med Regeringens bedömning är att resultatutvecklingen varit negativ, men att detta även påverkats av arbetsgivares minskade efterfrågan på arbetskraft. Mot bakgrund av resultaten för antalet lönetimmar, andelen inom prioriterade grupper och antalet övergångar bedömer regeringen att uppfyllt de i ägaranvisningen uppsatta målen i linje med vad som kan förväntas under de omständigheter som rådde för verksamheten . För att det arbetsmarknadspolitiska uppdraget ska upprätthållas på ett ändamålsenligt sätt har regeringen bedömt att det funnits skäl att bl.a. tydliggöra styrningen av bolaget och regleringen för vem som ska få del av bolagets arbetstillfällen samt låta Arbetsförmedlingen se över hur de utför sin verksamhet avseende anvisningar till bolaget. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Bedömningen är att insatserna inom ramen för Arbetsförmedlingens och samverkan om rehabilitering för återgång i arbete inte nått sin fulla potential. En väl fungerande arbetsmarknad som tar tillvara människors kompetens och vilja att arbeta utgör grunden för välfärd. vidtar regeringen flera betydande åtgärder för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt så att fler ska kunna ställa om, komma i arbete och ges den självständighet som följer av egen försörjning genom arbete. Arbetsmarknadspolitiken spelar också en viktig roll i den ekonomiska återhämtningen när efterfrågan på arbetskraft ökar. I takt med att sysselsättningen stiger bedöms arbetslösheten minska successivt framöver. Men många av dem som blivit arbetslösa riskerar att fastna i långtidsarbetslöshet. Grupper som redan innan krisen har haft svårt att etablera sig på arbetsmarknaden har drabbats särskilt hårt. Långtidsarbetslösheten som redan innan krisen var hög riskerar att öka. Detta behöver motverkas. Som framgår av avsnitt 4.3 har resultaten inom centrala områden utvecklats negativt . För att förbättra resultaten behöver fortsatta åtgärder vidtas för att stärka möjligheterna till arbete och utbildning för kvinnor och män. För att mildra de ekonomiska konsekvenserna till följd av pandemin bedöms det finnas behov av tillfälliga lättnader inom arbetslöshetsförsäkringen. Stöden för att förbättra omställningen på arbetsmarknaden behöver utökas. För en väl fungerande arbetsmarknad behövs också en väl fungerande myndighet och att stödet vid matchning förbättras, bl.a. genom ökad användning av upphandlade matchningsaktörer, så att andelen övergångar till arbete och utbildning kan öka. Aktivt stöd till arbetslösa behöver ges i ökad omfattning och med lika tillgång för kvinnor och män. Regeringen föreslår därför ökade resurser till arbetsmarknadspolitiken. Reformeringen av Arbetsförmedlingen fortsätter Arbetet med att reformera Arbetsförmedlingen fortsätter. Arbetsförmedlingen kommer att ha en viktig roll även i den reformerade arbetsmarknadspolitiska verksamheten. En välfungerande myndighet möjliggör att reformeringen sker ordnat och att det finns en ändamålsenlig närvaro och arbetsmarknadspolitisk verksamhet som kan erbjuda en likvärdig service i hela landet. Stora delar av myndighetens verksamhet kommer att kvarstå även då matchande och rustande insatser i huvudsak ska utföras av fristående aktörer. Det ska fortsatt finnas en bredd av arbetsmarknadspolitiska insatser och det är Arbetsförmedlingens ansvar att de finns tillgängliga, genom anskaffning, samverkan, överenskommelser eller genom att de utförs i egen regi. Reformeringen av Arbetsförmedlingen medför att arbetsmarknadspolitiska insatser i större utsträckning utförs av fristående aktörer. Myndighetens kontrolluppdrag blir därmed än viktigare. För att Arbetsförmedlingen ska få förutsättningar att utföra uppdraget på ett ändamålsenligt sätt föreslår regeringen att resurserna till Arbetsförmedlingen förstärks kommande år. Förslaget innebär en viss minskning av förvaltningsresurserna till myndigheten bl.a. då en del av myndighetens uppgifter minskar i omfattning som en följd av att mer av det matchande arbetet utförs av fristående aktörer. Fortsatt utbyggnad av stödet till arbetssökande genom matchningstjänster och arbetsförberedande insatser har de matchningstjänster som utförs av fristående aktörer ökat som en del i att möta den ökade arbetslösheten. införs utvecklade matchningstjänster stegvis i hela landet. En ökning av antalet arbetslösa som får del av tjänsterna 2021/22:1 Utgiftsområde 14 förväntas bidra till att förbättra matchningen och förkorta arbetslöshetstider. Den ökade omfattningen av dessa tjänster är också ytterligare steg i arbetet med att reformera den arbetsmarknadspolitiska verksamheten och möjliggör att dra lärdomar för den fortsatta arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Regeringen föreslår att ytterligare medel tillförs dessa insatser i syfte att stärka matchningen på arbetsmarknaden och som ett fortsatt led i reformeringen av Arbetsförmedlingen. Regeringen föreslår även ökade medel till arbetsförberedande insatser inom ramen för Arbetsförmedlingens upphandlade tjänst Introduktion till arbete bl.a. i syfte att stärka stödet till personer med funktionsnedsättning. Dessa bedöms till övervägande del riktas till kvinnor som generellt tar del av dessa insatser i större utsträckning än män. Den ekonomiska tryggheten för arbetslösa stärks Arbetslöshetsförsäkringen ger ekonomisk trygghet till den som förlorar sitt arbete och behöver ställa om mellan jobb. Så skapas trygghet i förändring. Arbetsmarknaden är fortsatt starkt påverkad av pandemin. För att mildra de ekonomiska konsekvenserna till följd av pandemin föreslås att medel tillförs så att antalet dagar i karensvillkoret kan sänkas från sex till två . Det tillfälliga karensvillkoret innebär att enskilda kan få arbetslöshetsersättning tidigare än med nuvarande regler. Regeringen lämnar i denna proposition förslag som möjliggör fortsatta lättnader i arbetslöshetsförsäkringen för företagare . Regeringen avser också att förlänga möjligheten för företagare att vidta marknadsföringsåtgärder med bibehållen arbetslöshetsersättning . Arbetslöshetsförsäkringen behöver bli mer ändamålsenlig och mer effektiv. Den behöver reformeras för att omfatta fler. Administrationen behöver bli enklare för enskilda och arbetslöshetskassor, och försäkringen bör bättre kunna anpassas till strukturella förändringar på arbetsmarknaden, men även till tillfälliga krissituationer. En reformerad arbetslöshetsförsäkring bör grundas på inkomster från förvärvsarbete. På så vis stärks samhällskontraktet genom att de inkomster som inneburit ett bidrag till det gemensamma ger individen rätt till ersättning. En försäkring grundad på inkomster ökar dessutom förutsägbarheten för enskilda och förutsättningar för mer träffsäkra kvalifikationsvillkor skapas. En utgångspunkt bör vara att arbetslöshetsförsäkringen ska vara skalbar och kunna förändras utan att de principiella grunderna förändras. Betänkandet Ett nytt regelverk för arbetslöshetsförsäkringen (SOU 2020:37) har remitterats och förslagen bereds inom . Fler arbetslösa bör ta del av utbildning Såväl en fungerande kompetensförsörjning som en effektiv matchning mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft förutsätter att fler arbetssökande har utbildning som motsvarar arbetsgivares efterfrågan. Detta är även centralt för att förstärka omställningsförmågan på arbetsmarknaden. Bättre möjligheter för arbetslösa att ställa om och byta yrke eller bransch kan bidra till att motverka arbetslöshet och långtidsarbetslöshet. Regeringen föreslår därför ökade resurser till fler arbetsmarknadsutbildningar och avser att även andra arbetssökande än de som saknar tidigare erfarenhet av svensk arbetsmarknad ska kunna ta del av arbetsmarknadsutbildning på eftergymnasial nivå. Regeringen avser också att utöka möjligheterna till deltidsstudier vid sidan av deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin i linje med vad som varit möjligt . Regeringen föreslår fortsatt stora satsningar på vuxenutbildningen för att möta de omfattande utbildningsbehov som finns (se vidare utg.omr. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Fler anställningsstöd, nystartsjobb och praktikplatser Mot bakgrund av den stigande långtidsarbetslösheten föreslår regeringen ett tillskott av medel för fler extratjänster och introduktionsjobb. Extratjänster och introduktionsjobb kan skapa arbetstillfällen, inte minst för utrikes födda kvinnor, och kan öka möjligheten till arbete. Dessa insatser ska riktas till dem som står längst från arbetsmarknaden och ha samhällsekonomiskt rimliga volymer. Regeringen anser även att nystarsjobben bör stärkas. De tidigare beslutade reformerna om nedsatta arbetsgivaravgifter för unga och det s.k. växa-stödet får konsekvensen att subventionsgraden sjunker när de kombineras med anställning med nystartsjobb. Regeringen föreslår ett tillskott av medel för att delvis motverka denna effekt. I syfte att motverka långtidsarbetslöshet bland äldre på arbetsmarknaden föreslår regeringen även ett tillskott av medel för att personer som är eller äldre ska kunna få nystartsjobb . Att arbetssökande får möjlighet att genom arbetspraktik pröva ett arbete, stärka sina kontaktnät eller visa sina färdigheter för en arbetsgivare kan vara viktigt för att kunna komma in på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår ökade medel för att möjliggöra fler praktikplatser så att fler personer ska kunna ta del av arbetsplatsförlagda aktiviteter. Regeringen arbetar för att införa etableringsjobb, i enlighet med parternas förslag, . Genom etableringsjobben kommer staten stimulera att anställningar för nyanlända och långtidsarbetslösa kommer till stånd för att öka deras chanser till jobb och varaktig etablering på arbetsmarknaden. Regeringen anser att stödet för yrkesintroduktionsanställningar bör avskaffas. Stödet har en mycket låg omfattning vad gäller antal deltagare. Ett avskaffande bidrar även till en enklare struktur för de lönesubventioner som tillhandahålls. Regeringen avser att avskaffa stödet . Ny omställningsorganisation och nytt omställnings- och kompetensstöd Dagens arbetsmarknad ställer höga krav på kompetens och på förmåga att ställa om till nya arbetsuppgifter eller nytt jobb. Arbetstagare som omfattas av kollektivavtal har i många fall möjlighet att genom omställningsorganisationer kvalificera sig för omställningsstöd som finansieras av arbetsgivaren. Arbetstagare utan kollektivavtal har dock inte denna möjlighet, vilket skapar en obalans i förutsättningar att ställa om och att utveckla sin kompetens. Regeringen föreslår ett omställningspaket i linje med principöverenskommelsen som träffats mellan , Förhandlings- och samverkansrådet PTK, Industrifacket () och () om trygghet, omställning och anställningsskydd. Som en del i arbetet med detta har promemorian Grundläggande omställnings- och kompetensstöd (Ds 2021:16) remitterats. I promemorian lämnas förslag om en ny offentlig omställningsorganisation. Den nya offentliga omställningsorganisationen avses inrättas vid Kammarkollegiet. Regeringen föreslår att resurser tillförs för ett nytt offentligt grundläggande omställnings- och kompetensstöd för arbetstagare. Syftet är att skapa en likvärdighet avseende grundläggande omställnings- och kompetensstöd för de som omfattas av kollektivavtal och för de som inte gör det samt att fler arbetstagare på arbetsmarknaden ska ges ett sådant stöd. Regeringen föreslår även att resurser tillförs för att kompensera arbetsgivare som finansierar omställnings- och kompetensstöd. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 på hur dessa delar ska utformas ingår i promemorian. Regeringen avser att föreslå lagändringar i denna del i enlighet med partsöverenskommelsen om trygghet, omställning och anställningsskydd. Uppdraget för Delegationen för unga och nyanlända till arbete förlängs En väl fungerande samverkan mellan staten och kommunerna är betydelsefull för att individer ska komma i arbete. Regeringen förlänger därför uppdraget för Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua) t.o.m. . Regeringen föreslår att medel tillförs för att främja kommunernas samverkan med Arbetsförmedlingen för unga och nyanlända. Arbetet för att öka jämställdheten på arbetsmarknaden är fortsatt viktigt. Fördelningen mellan kvinnor och män av antalet deltagare i olika insatser behöver jämnas ut. En större andel av de kvinnor som får del av insatser behöver också få ett arbete efter insatsen. Inte minst gäller detta utrikes födda kvinnor. Det behövs fortsatt ett tydligt jämställdhetsperspektiv i alla etableringsåtgärder. Samverkan kring den arbetslivsinriktade rehabiliteringen behöver utvecklas Arbetsförmedlingen och behöver fortsatt stärka sitt samarbete för att möta individers behov av stöd för att kunna återgå i eller få arbete eller ställa om till ett nytt arbete. Regeringen kommer fortsatt att följa myndigheternas arbete med att utveckla sin samverkan. EU:s förordningar om programperioden –2027 avseende bl.a. Europeiska socialfonden+ inom EU:s sammanhållningspolitik beslutades . tilldelas från Socialfonden+ för perioden som helhet. Regeringen avser att lämna ett förslag till nationellt socialfondsprogram för den nya perioden till Europeiska kommissionen. Regeringen anser att programmet ska inriktas på kostnadseffektiva insatser där behoven är som störst. Insatserna ska bl.a. förstärka och utveckla den nationella arbetsmarknadspolitiken, öka anställningsbarheten och främja livslångt lärande. Regeringen avser att ändra den valutakurs som ska tillämpas för programperioden –2020, från per euro till per euro. Den faktiska valutakursen har varierat kraftigt och det har därför varit viktigt att tillämpa en kurs som har haft en viss marginal till den faktiska kursen. när genomförandet av programperioden närmar sig sitt slut är syftet med ändringen att möjliggöra att en större del av eurobeloppet för socialfondsprogrammet kan utnyttjas. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Tabell 4.14 Reformer inom området Arbetsmarknad Nytt omställnings- och kompetensstöd Tillfälligt minskat antal karensdagar i a-kassan Deltidsstudier jobb- och utvecklingsgarantin Främjandemedel Delegationen för unga och nyanlända Justering av nystartsjobb m.a.a. sänkta arbetsgivaravgifter och växastöd Förlängda nystartsjobb för personer som är Etableringsjobb enligt parternas förslag Förvaltning av brexitjusteringsreserven 3 Särskilda regler i sjukersättningen för personer 4 Arbetsförmedlingens kundtorgstjänster Statens servicecenter (UO2) 5 Finansiering SCB undersökning funktionsnedsättning (UO2) 6 Ändrade regler i utlänningslagen 7 Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Av beloppet beräknas för stärkt kontrollarbete. 2Se avsnitt 4.6.6 och 4.6.7. 3Se även avsnitt 4.6.5. 4Se även utg.omr. 10, avsnitt 3.13.2 5Samtidigt ökas anslaget 1:15 Statens servicecenter inom utg.omr. 2 med motsvarande belopp. 6Samtidigt ökas anslaget 1:9 Statistiska centralbyrå inom utg.omr. 2 med motsvarande belopp. 7Se avsnitt 4.6.3 och 4.6.14. Tabell 4.15 Reformeffekter per anslag inom området Arbetsmarknad 1:2 Bidrag arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 1:3 Kostnader arbetsmarknadspolitiska program och insatser 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 1:7 Europeiska socialfonden plus m.m. för perioden –2027 1:13 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för 1:14 Etableringsersättning för vissa nyanlända invandrare 1:15 Omställnings- och kompetensstöd genom den offentliga 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Förslag om ändringar i arbetslöshetsförsäkringen Ärendet och dess beredning Med anledning av situationen till följd av covid-19-pandemin infördes tillfälliga bestämmelser i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, bl.a. en tillfällig möjlighet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om undantag från lagens begränsning av företagares möjlighet att få arbetslöshetsersättning vid upprepade uppehåll i näringsverksamheten (prop. 2019/20:146, bet. 2019/20:FiU56, rskr. 2019/20:212). Upplysningsbestämmelsen infördes åter och ska enligt en beslutad lagändring upphöra att gälla (prop. 2020/21:77, bet. 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:180). Inom har ett utkast till proposition utarbetats innehållande dels förslag om ändring av tidpunkten för upplysningsbestämmelsens upphörande, dels ytterligare förslag om tillfälliga ändringar i lagen om arbetslöshetsförsäkring. Lagförslagen har beretts under hand med Arbetsförmedlingen, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och a-kassor och deras remissynpunkter har inhämtats vid ett möte . Minnesanteckningar från mötet finns tillgängliga i (A2021/01725). Möjligheten till undantag från den s.k. femårsregeln för företagare förlängs Regeringens förslag: Den tillfälliga möjligheten för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om undantag från den s.k. femårsregeln för företagare ska förlängas att gälla till och med .