prop · H9031d10 · 2021-09-20 00:00:00 — beslagtog cannabis, vilket är en uppgång från 2019. Det har även skett en ökning i antal kilo beslagtaget kokain. beslagtogs och ökade antalet beslagtagna kilon kokain till 216.Totalt antal beslag av narkotika har dock minskat . skedde 7 405 beslag jämfört med 6 486 beslag 2020. Beslagen av dopningsmedel låg på ungefär samma nivå 2019 och 2020, dvs 707 jämfört med 725 beslag. Mål 2 Antalet barn och unga som börjar använda narkotika, dopningsmedel och tobak eller debuterar tidig med alkohol ska successivt minska Andelen flickor och pojkar i årskurs 9 som har druckit alkohol de senaste 12 månad- erna minskade –2020, även om det finns indikationer på att den nedåt- gående trenden brutits, från för flickorna och för pojkarna 2007 jämfört respektive 2020. En liknande utveckling går även att konstatera för elever i gymnasiets årskurs 2. Antalet unga kvinnor och unga män som har druckit alkohol har minskat , från 2009 för både flickor och pojkar till för både flickor och pojkar 2019. Andelen flickor och pojkar som har uppgett att de rökt och fortfarande rökte fortsatte att minska –2019. av flickorna och av pojkarna i årskurs 9 att de rökte. Av eleverna i gymnasieskolans årskurs 2019 uppgav av de unga kvinnorna och av de unga männen att de rökte, jämfört för flickorna och för pojkarna 2013. Vad gäller användningen av snus uppgav 2020 drygt av flickorna och av pojkarna i årskurs 9 att de snusar. Det är en ökning då av pojkarna och av flickorna uppgav att de snusade. I gymnasiets årskurs 2 uppgav 2019 av flickorna och av pojkarna att de snusade. Jämfört med 2013 snusar en lika stor andel av pojkarna men 2013 uppgav av flickorna att de snusade. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Andelen flickor i årskurs 9 som uppgett att de har använt narkotika varierade mellan –2020. Andelen flickor och pojkar i årskurs 9 som 2020 använt narkotika uppgick till . För gymnasielever redovisades inga resultat 2020. Men för elever i gymnasiets årskurs 2 uppgav av flickorna och av pojkarna att de använt narkotika 2019. Antalet elever med erfarenhet av anabola androgena steroider (AAS) är lågt, vilket begränsar tillförlitligheten i resultatet. Begränsningen av data gör det svårt att uttala sig om andelen barn och unga som har använt dopningsmedel. uppgav 0,41 pro- cent av flickorna och av pojkarna i årskurs 9 att de använt AAS. I gymnasiets årskurs 2 redovisades inga värden men var mot- svarande andelar respektive . Diagram 5.11 Andel pojkar och flickor i årskurs 9 som använt narkotika, 2013–2020 Mål 3 Antalet kvinnor och män, flickor och pojkar som utvecklar skadligt bruk, missbruk eller beroende av alkohol, narkotika, dopningsmedel eller tobak ska successivt minska En individs alkoholkonsumtion påverkar hälsan, särskilt personer som har en så kallad riskkonsumtion. –2020 har andelen män och kvinnor med en riskkonsum- tion av alkohol legat på en relativ stabil nivå. var andelen män i åldern 16–med riskkonsumtion av alkohol . har andelen kvinnor med en riskkonsumtion av alkohol minskat från 2011 till Andelen personer som röker är större bland dem som endast har för- gymnasial utbildning jämfört med personer med gymnasial och eftergymnasial utbild- ning. Bland kvinnor med endast förgymnasial utbildning har andelen som uppger att de röker minskat från 2020. Bland kvinnor med gymnasial utbildning har andelen dagligrökare minskat från . Andelen som uppger att de röker av kvinnor med eftergymnasial utbildning har minskat från 2020. För gruppen män med endast förgymnasial utbildning har andelen dagligrökare minskar från 2020. Minskningen i gruppen män med gymnasial utbildning är , från 2020. I gruppen män med eftergymnasial utbildning är andelen dagligrökare 2020, vilket är samma värde som 2011. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Andel kvinnor och män som uppgett att de använt cannabis har ökat . uppgav av kvinnorna och av männen att de hade använt cannabis . är motsvarande siffra av kvinnorna och av männen. Diagram 5.12 Andel kvinnor och män som anger att de har en riskkonsumtion av alkohol, 2011–2020 Ålderstandardisering i 10-årsgrupper efter fördelningen av medelfolkmängd . Källa: Nationella folkhälsoenkäten, Hälsa lika villkor, Diagram 5.13 Andel kvinnor och män som anger att de har använt cannabis , 2011–2020 Ålderstandardisering i 10-årsgrupper efter fördelningen av medelfolkmängd . Källa: Nationella folkhälsoenkäten, Hälsa på lika villkor, 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Diagram 5.14 Andel kvinnor 25–som anger att de röker , 2011–2020 Källa: Nationella folkhälsoenkäten, Hälsa på lika villkor, Diagram 5.15 Andel män 25–som anger att de röker , 2011–2020 Källa: Nationella folkhälsoenkäten, Hälsa på lika villkor, . Mål 4 Kvinnor och män samt flickor och pojkar med missbruk eller beroende ska utifrån sina förutsättningar och behov ha ökad tillgänglighet till vård och stöd av god kvalitet har det skett en ökning i antalet personer som vårdats för narkotikaberoende. Det handlar framför allt om ökningar för substanserna opioder, cannabis och kokain. Antalet män och kvinnor som fått vård i hälso- och sjukvården för beroende orsakade av opioider har ökat med totalt . hade 6 420 personer, varav 1 933 kvinnor och 4 487 män, fått vård för opioidberoende. Inom och inom ramen för lagen om vård av missbrukare i vissa fall (LVM 1988:870) tvångsvårdades knappt 300 personer, varav var kvinnor, . Det är en minskning med jämfört med samma datum 2019. Drygt dubbelt så många personer vårdades 2018 för ett kokainberoende jämfört med . För personer som vårdades för cannabisberoende var ökningen och ökningen var störst bland kvinnor. Förutom hälsofrämjande aspekter bidrar sprututbytesverksamheter till en mer positiv kontakt med vården för personer som injicerar droger. skedde det en ökning av antalet deltagare i sprututbytesverksamheter för personer som injicerar droger. Merparten av de 3 754 personer som deltog var män, jämfört kvinnor. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 bedrev 13 av regioner ett systematiskt arbete för att tillgängliggöra naloxon för personer med ett opioidberoende. De regioner som ännu inte påbörjat ett sådant arbete uppger att de har planer för ett införande. Det är fortfarande en mycket liten andel av primärvårdens patienter som får en dokumenterad åtgärd på grund av ohälsosamma levnadsvanor. hade av patienterna i primär- vården fått en åtgärd till följd av riskbruk av alkohol och av de patienter som är dagligrökare hade fått en åtgärd. Insatsen har heller inte ökat . Utvecklingen av diagnostiserat spelberoende har tydligt ökat. vårdades 901 personer med diagnosen spelberoende inom sluten- vård eller specialiserad öppenvård varav var män och kvinnor. Inom fick 2020 cirka 500 personer en insats för sitt spelmissbruk. Sam- tidigt rapporterade 175 kommuner inga insatser vid spelmissbruk . Mål 5 Antalet kvinnor och män samt flickor och pojkar som dör och skadas på grund av sitt eget eller andras bruk av alkohol, narkotika, dopningsmedel eller tobak ska minska –2018 avled cirka 900 personer till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar. inträffade totalt 894 dödsfall i läkemedels- och narkotikaförgiftningar, av vilka 525 var män och 369 var kvinnor. Det är fler personer med endast förgymnasial utbildning som avlider av alkohol- relaterade orsaker jämfört med personer med gymnasial och eftergymnasial utbildning. Antalet kvinnor avlidna med alkoholrelaterad orsak per 100 000 invånare har i gruppen med endast förgymnasial utbildning ökat från 2010 till 2019. Antalet kvinnor med gymnasial utbildning och eftergymnasial utbildning har legat på en relativt jämn nivå och 2019 avled 13,9 kvinnor med gymnasial och 7,7 kvinnor med eftergymnasial utbildning i alkoholrelaterade orsaker. Det är fler män än kvinnor som avlider av alkoholrelaterade orsaker. Även bland män är antalet dödsfall per 100 000 invånare större i gruppen med endast förgymnasial ut- bildning. Det är dock positivt att antalet dödsfall i gruppen minskat från 2010 till 59,9 per 100 000 invånare 2019. Minskningen bland män med endast gymnasial utbildning är mindre och antalet har minskat från 50 till 48,7 per 100 000 invånare. I gruppen män med eftergymnasial utbildning har antalet minskat från 2010 till 2019. Den narkotikarelaterade dödligheten är störst i gruppen med endast förgymnasial ut- bildning. För kvinnor ökade den i samtliga utbildningsgrupper . Bland kvinnor med endast förgymnasial avled 21,8 personer per 100 000 in- vånare 2019, vilket är en ökning från 2010. I gruppen med gymnasial utbild- ning ökade antalet från 2010 till 2019. Lägst narkotikarelaterad dödlighet finns hos kvinnor med eftergymnasial utbildning. I den gruppen ökade antalet döda per 100 000 invånare från 2010 till 2019. Män dör i högre utsträckning av narkotikarelaterade orsaker jämfört med kvinnor. För män med endast förgymnasial utbildning är det positivt att antalet dödsfall minskat , 2015 och 2017 med avvikande hög dödlighet. avled 33,1 män per 100 000 invånare i gruppen män med endast förgymnasial utbildning. Bland män med endast gymnasial utbildning har antalet dödsfall av narkotikarelaterade orsaker ökat från 2010 till 2019. har det även skett en viss ökning i gruppen män med eftergymnasial utbildning. I den gruppen har antalet dödsfall per 100 000 invånare ökat från 5,1 till 5,6. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Diagram 5.16 Antal kvinnor avlidna av alkoholrelaterad orsak per 100 000 invånare 2010–2019, uppdelat på utbildningsnivå för kvinnor 25–84 år Antal fall per 100 000 Åldersstandardisering har utförts med indelning i femårsgrupper efter fördelningen av medelfolkmängd . Diagram 5.17 Antal män avlidna av alkoholrelaterad orsak per 100 000 invånare 2010–2019, uppdelat på utbildningsnivå för män 25–84 år Antal fall per 100 000 Åldersstandardisering har utförts med indelning i femårsgrupper efter fördelningen av medelfolkmängd . 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Diagram 5.18 Antal kvinnor avlidna av narkotikarelaterade orsaker per 100 000 invånare 2010–2019, uppdelat på utbildningsnivå för kvinnor 25–84 år Antal per 100 000 Åldersstandardisering har utförts med indelning i femårsgrupper efter fördelningen av medelfolkmängd . Diagram 5.19 Antal män avlidna av narkotikarelaterade orsaker per 100000 invånare 2010–2019, uppdelat på utbildningsnivå för män 25–84 år Antal per 100 000 Åldersstandardisering har utförts med indelning i femårsgrupper efter fördelningen av medelfolkmängd . Mål 6 En folkhälsobaserad syn på ANDT inom EU och internationellt Regeringens arbete på ANDT-området inom EU och internationellt redovisas under rubriken inom EU och internationellt. Centrala åtgärder inom ANDT och spelområdet I detta avsnitt redovisas centrala åtgärder som regeringen har beslutat inom ramen för den nationella ANDT-strategin och inom spelområdet (ANDTS). En förnyad ANDTS-strategi för perioden –2025 beslutade regeringen propositionen En förnyad strategi för poli- tiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar 2021–2025 (prop. 2021/22:132), den så kallade ANDTS-strategin. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 beslutade att avslå regeringens förslag om en förnyad strategi för politiken avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar 2021–2025 (ANDTS-strategin) och dess övergripande mål. 2020/21:SoU25, rskr. 2020/21:375) I samband med behandlingen av propositionen har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om en förnyad ANDTS-strategi (bet. 2020/21:SoU25, rskr 2020/21:375). Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Nationellt stöd för att genomföra politiken inom ANDT- och spelområdet har fått i uppdrag att –2025 stödja genom- förandet av politiken inom områdena alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar. Myndigheten ska även lämna förslag på hur en långsiktigt håll- bar utveckling, förvaltning och spridning av kunskapsbaserade arbetssätt och metoder bör organiseras för att stödja det lokala och regionala ANDTS-förebyggande arbetet (S2021/03343). På motsvarande sätt har fått i uppdrag att, i samverkan med andra berörda myndigheter, stödja politiken inom området inom de delar som rör myndighetens ansvarsområde, genom att verka för ett effektivt och kunskaps- baserat arbete (S2021/03341). Regeringen har slutit en överenskommelse med () för perioden – 2023 i syfte att bidra till att uppnå regeringens mål på ANDTS-området (S2020/04300). Effektiv och likvärdig alkohol- och tobakstillsyn För att utveckla och kvalitetssäkra arbetet med en strukturerad och likvärdig tillsyn av alkohol, tobak och andra nikotinprodukter har länsstyrelserna i uppdrag att –2025 underlätta och stödja kommunernas arbete med tillsyn och tillstånds- givning inom området, genom kontinuerlig kompetensutveckling och annat relevant stöd (S2021/03344). har fått i uppdrag att ta fram en utbild- ning riktad mot kommunala alkoholhandläggare för att informera om lagstiftning, rättspraxis och förarbeten som stöd för handläggning kopplat till serverings- bestämmelserna i alkohollagen (S2021/05130). Skydda barn och unga har fått i uppdrag att, –2025, stärka och utveckla stödet till barn i familjer med bl.a. skadligt bruk, missbruk eller beroende. Stödet bör inriktas på såväl hela familjens som respektive föräldrars och barnets behov (S2021/03118). Även det ofödda barnet behöver skyddas från skador till följd av exponering för alkohol och narkotika under fosterlivet. har därför även fått i uppdrag att lämna förslag på författningsändringar som krävs för att datainsam- lingen till medicinska födelseregistret ska kunna innehålla data om nikotinprodukter, alkohol samt andra potentiellt skadliga substanser som används under graviditet. Syftet är att få bättre kunskap om gravida kvinnors användning av substanser som kan orsaka fosterskador (S2020/09593). Utveckla och förbättra tillgången till data om dopning och narkotika har fått i uppdrag att utveckla och förbättra tillgången på data för att möjliggöra en ändamålsenlig uppföljning och analys av utvecklingen av dop- ning och narkotika genom att i samverkan med andra relevanta myndigheter och organisationer se över befintliga, men även nya datakällor och indikatorer och lämna förslag på hur utvecklingen av dopning och narkotika långsiktigt kan följas upp på nationell nivå, men även vara ett stöd för den lokala och regionala uppföljningen (S2021/05130). 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Insatser för att motverka narkotikarelaterade dödsfall Regeringen har beslutat om flera nya uppdrag till olika myndigheter för att minska antalet dödsfall. ska verka för ökat tillgängliggörande av naloxon för att minska antal dödsfall till följd av opioider (S2021/04973). Regeringen har även gett i uppdrag att verka för att personer med missbruk, skadligt bruk eller beroende utifrån sina förutsättningar och behov ska ha tillgång till vård och stöd av god kvalitet. ska inrätta ett nationellt varningssystem för att motverka narkotikarelaterade dödsfall. Varningssystemet syftar till att tidigt kunna upptäcka substanser eller förändrade mönster i narkotikaanvändning som kan orsaka plötslig ökning av antalet dödsfall. (S2021/04815). , Läke- medelsverket, och har fått i uppdrag att samman- ställa, analysera och presentera statistik om dödsfall till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftningar. Myndigheterna ska ta fram en gemensam rapport med grund- läggande fakta inom området. Kunskapen från rapporten ska kunna användas för att främja hälsa och förebygga psykisk ohälsa och narkotikarelaterade dödsfall (S2021/04814). Reglering av nya psykoaktiva substanser Regeringen klassificerade 40 substanser som narkotika och 12 substan- ser som hälsofarliga varor. Vidare avreglerades 28 substanser som hälsofarliga då de i stället ska ses som narkotika (tre av dessa klassades som narkotika av FN). Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att utreda förutsättningarna för gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker (dir. 2020:118). Uppdraget innebär bl.a. att göra en EU-rättslig analys och föreslå om och i sådant fall hur gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker kan införas i hela landet under förutsättning att detaljhandels- monopolet säkras. Utredningen har tagit namnet (S 2020:15). Uppdraget ska redovisas . Överdrivet spelande kan ge allvarliga hälsomässiga, sociala och ekonomiska konse- kvenser, bidrar till ojämlikhet i hälsa och är möjligt att förebygga. Omkring 340 000 personer i (4,) har någon grad av spelberoende. Fler män än kvinnor har någon grad av spelproblem. I gruppen med allvarliga spelproblem tycks könsskill- naderna vara utjämnade, cirka hälften av denna grupp är kvinnor, enligt Swelogs 2018. Personer med spelberoende har ofta sämre allmän och psykisk hälsa, större ekonom- iska problem, en riskkonsumtion av alkohol samt använder i högre utsträckning tobak och narkotika än övriga grupper i befolkningen. Spelberoende finns i hela befolk- ningen, men är ojämnt fördelad, vilket bidrar till ojämlikheter i hälsan. Enligt Swelogs 2018 är exempelvis grupper med hög andel personer med spelberoende de utan hög- skoleutbildning, ensamstående utan barn, män och personer födda utanför . Konsekvenserna för personer med spelberoende och deras närstående liknar konse- kvenserna för personer med alkoholproblem. 68 000 barn växer upp med spel- beroende i familjen. har haft uppdraget att utveckla och sprida det nationella kunskapsstödet om spelproblem samt verka för nationell samordning. Detta arbete har inbegripit att fortsatt följa utvecklingen inom spelområdet, stödja kunskaps- uppbyggnad genom samarbete med externa aktörer samt att utveckla och sprida kunskapsstödet utifrån målgruppernas behov. Regeringen har även gett i uppdrag att göra en fördjupad analys av utvecklingen av spelproblem kopplad till nuvarande situation när det gäller 2021/22:1 Utgiftsområde 9 spridningen av covid-19. Under pandemin har tillfälliga åtgärder på spelområdet, kopplade till insättningsgräns, begränsad speltid och maxbelopp för bonusar genom- förts. Huruvida detta påverkat spelande och spelproblem är inte helt säkerställt . ökade antalet besökare på . hade antalet registreringar ökat med över 10 000 personer (59 199 jämfört med 48 175 ). Ökningen kan delvis förklaras med spridningen av spel- i utåtriktade sammanhang i samband med förändringarna i social- tjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen. 5.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Behov av förebyggande folkhälsoarbete för att minska ojämlikheten efter pandemin Givet en fortsatt pågående covid-19-pandemi utgör resultatredovisning och bedöm- ning av måluppfyllelse inom verksamheten en utmaning. ökade covid-19- pandemin och dess konsekvenser både de behov som motiverar verksamheten och de behov som har påverkat genomförandet av den. Nära samarbeten med tillitsfull dialog och goda förutsättningar för flexibilitet och anpassning har, enligt regeringen, ökat förutsättningarna för att resultat inom utgiftsområdets verksamhet både har kunnat uppnås och redovisas avseende . Covid-19-pandemin är den allvarligaste samhällskrisen i i modern tid och har påverkat såväl människors liv och hälsa som samhället i stort. Det övergripande målet med regeringens arbete har varit att dämpa smittspridningen och skydda människors liv, hälsa och jobb. De åtgärder som regeringen och myndigheterna har vidtagit för att minska takten på smittspridningen har behövt balanseras mot vilka effekter det får på samhället och folkhälsan i stort. Covid-19 har framhävt behovet av att gränsöver- skridande hälsohot kräver ett ökat strategiskt och situationsanpassat samarbete på global nivå samt effektiva preventions- och skyddsmekanismer både i och globalt. Utvärderingsarbete pågår men en fortsatt aktiv pandemi medför svårigheter att dra säkra slutsatser om effekter av enskilda länders strategi och strategiernas fulla effekt på folkhälsan. Dock finns det indikationer på att covid-19-pandemin och effekterna av den kan komma att förstärka ojämlikheten i förutsättningarna för hälsa, genom exempelvis permitteringar, arbetslöshet och försämrade försörjnings- möjligheter. Detta indikerar att stora hälsoskillnader riskerar att kvarstå om inte adekvata åtgärder sätts in. Folkhälsoarbetet behöver stärkas och prioriteras för att behålla och förbättra en god folkhälsa, för att minska skillnaderna i hälsa och för att bygga hållbara samhällen som bidrar till utveckling. Dessutom har covid-19 förstärkt behovet av ett långsiktigt, förebyggande och tvärsektoriellt folkhälsoarbete. Det förebyggande folkhälsoarbetet behöver stärkas Det övergripande målet för folkhälsopolitiken är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Det är långt kvar till måluppfyllelse. Hälsan fortsätter att vara ojämlikt fördelad mellan olika socioekonomiska grupper. Det gäller nästan alla former av hälsa, både fysisk och psykisk hälsa och oberoende av om den är självskattad eller läkarbedömd. Att ojämlikheten i hälsa och medellivslängd består och i vissa fall till och med ökar kan förklaras bland annat av att förbättringar i samhället, och därmed förutsättning- arna för hälsa, inte kommer alla till lika stor del. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 För att folkhälsan ska förbättras behöver hälsan bli bättre särskilt för dem med sämst hälsa. Folkhälsoarbetet behöver stärkas i hela sin bredd för att det folkhälsopolitiska målet ska kunna uppnås. Det innebär att arbeta såväl hälsofrämjande och förbyggande som med sjukvårdande insatser. Ett brett arbete inom välfärdssamhällets olika om- råden är viktigt för att skapa goda försörjningsmöjligheter, likvärdig utbildning och goda boendeförhållanden. Det förebyggande arbetet behöver förstärkas för att minska insjuknandet i olika sjukdomar, minska trycket på vården och bidra till människors hälsa. Utvecklingen är positiv och i linje med ANDT-strategins mål om att minska till- gången, skjuta upp ungas debut och minska skadligt bruk inom alkohol- och tobaks- området. Dock finns det skillnader i ANDTS-relaterad ohälsa mellan grupper utifrån kön, socioekonomisk situation, sexuell läggning och vissa typer av funktionsned- sättningar. Utvecklingen tyder inte på någon betydande minskning i ojämlikhet . Enligt har kommuner med en mer utsatt sociodemografisk situation generellt en mindre omfattning av förebyggande ANDTS-arbete och en befolkning med större skador av alkohol, narkotika och tobak. Trots en positiv ut- veckling i stort behövs det ytterligare åtgärder vad gäller det preventiva folkhälso- arbetet inom alkohol- och tobaksområdet för att uppnå en god och jämlik hälsa och det övergripande folkhälsopolitiska målet att sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. nationella vaccinationsprogram bidrar till att hindra smittspridning och ge befolkningen ett gott skydd mot sjukdomar som kan förebyggas genom vaccination. Det är fortsatt viktigt att upprätthålla det goda förtroendet och följsamheten till pro- grammet och att bemöta felaktig information om vaccinationer och nå grupper med lägre vaccinationstäckning. Många olika politikområden bidrar till målet om en god och jämlik folkhälsa i hela landet. Det bidrar i sin tur till det nationella genomförandet av FN:s globala mål för hållbar utveckling, Agenda 2030. Covid-19-pandemin kan få konsekvenser för folkhälsan. Förutom sjuklighet och dödlighet på grund av viruset påverkar åtgärderna för att minska smittspridningen flera av samhällets funktioner och människors livsvillkor. Ökad arbetslöshet kan till exempel leda till att fler får svårt att försörja sig och en ökad risk för psykisk ohälsa. Pandemin har även medfört risk för bl.a. försämrade levnadsvanor i form av riskbruk av alkohol och andra substanser, ökat spel om pengar och minskad fysisk aktivitet. Dessa indirekta konsekvenser för folkhälsan kan komma att kvarstå efter att smittspridningen är under kontroll, vilket bl.a. innebär risk för en ökning av de stora folksjukdomarna, något som i sin tur kan påverka exempelvis sjukfrånvaron och ökande behov av vård och omsorg.