prop · H90341 · 2021-11-02 00:00:00 — Punkterna 1 och 2 gäller svenska finansiella företag, utländska finansi- ella företag som bedriver verksamhet från filial i och svenska och utländska centrala motparter. Det innebär att en utländsk central motpart omfattas oavsett om företaget bedriver verksamhet från filial i eller inte. Stöd kan lämnas till en bred krets av företag på liknande villkor när det gäller valuta, säkerhet och ränta. får enligt punkt 3 köpa och sälja finansiella instrument likt en marknadsgarant till förutbestämda priser i syfte att tillfälligt stödja systemviktiga finansiella marknaders funktionssätt om det finns synnerliga skäl. Kravet på synnerliga skäl innebär bl.a. att bara får vidta denna åtgärd om någon av övriga mindre riskfyllda åtgärder enligt punkterna 1 och 2 inte bedöms kunna uppnå syftet med åtgärden, dvs. att motverka en allvarlig störning i det finansiella systemet. Åtgärder enligt bestämmelserna i punkterna 1 och 2 måste inte ha prövats innan transaktioner enligt punkt 3 genomförs. Det är således fråga om ett hypotetiskt test. Syftet med åtgärden ska vara att förbättra likviditeten på en systemviktig marknad vars bristande likviditet utgör ett hot mot den finansiella stabili- teten. För att en marknad ska vara systemviktig ska dess funktionssätt vara viktigt för att det finansiella systemet ska kunna upprätthålla sina grund- läggande funktioner. I det ligger att syftet med åtgärden ska vara att stötta marknadens funktionssätt, inte individuella företag. behöver därför utforma åtgärden så att de träffar en så bred krets av finansiella instrument på den aktuella marknaden som möjligt. kan också behöva ställa upp villkor i syfte att banken inte ska komma att äga en alltför stor andel i ett visst företag eller flera företag på en viss marknad. Åtgärder enligt punkterna 1, 2 och 3 kan användas var och en för sig eller tillsammans. 7 § får mot säkerhet och på andra särskilda villkor lämna krediter i svenska kronor eller utländsk valuta till ett livskraftigt finansiellt företag som avses i 6 § i syfte att tillfälligt tillgodose företagets behov av likviditet, om 1.det behövs för att motverka en allvarlig störning i det finansiella systemet i , eller 2.det finns andra synnerliga skäl. Paragrafen innehåller bestämmelser om särskilt likviditetsstöd. Överväg- andena finns i avsnitt 9.2.5. I paragrafen, som motsvarar 6 kap. 8 § lag, klargörs att Riks- banken får lämna s.k. nödkrediter till livskraftiga finansiella företag i syfte att tillfälligt tillgodose företagets behov av likviditet. Enligt punkt 1 får ett sådant särskilt likviditetsstöd lämnas om det behövs för att motverka en allvarlig störning i det finansiella systemet. Enligt punkt 2 får även lämna särskilt likviditetsstöd om det annars finns synnerliga skäl. Huruvida det föreligger synnerliga skäl får bedömas från fall till fall, sett mot bakgrund av behovet av att tillfälligt tillgodose ett företags behov av likviditet i olika extraordinära fall. Kredit ska lämnas mot säkerhet och på andra särskilda villkor. Det innebär t.ex. att det inte ställs krav på betryggande säkerhet och att krediter också i övrigt kan lämnas på andra villkor än andra krediter som lämnar. Med uttrycket livskraftigt avses vid tillämpning av paragrafen att det finansiella företaget inte uppenbarligen är insolvent (jfr prop. 2015/16:5 s. 658). 8 § ska övervaka 1.avvecklings-, betalnings- och clearingsystem, 2.kontoföring av finansiella instrument, 4.annan verksamhet som är av särskild betydelse för den finansiella infra- strukturen i . ska följa betalningsmarknadens utveckling. I paragrafen finns bestämmelser om ansvar för att övervaka finansmarknaden, inbegripet betalningsmarknaden. Övervägandena finns i 9.2.6. Första stycket, som motsvarar 1 kap. 2 § tredje stycket lag, innebär att ska övervaka olika verksamheter som är av särskild betydelse för den finansiella infrastrukturen i . ska samverka med och Riksgälds- kontoret i den utsträckning som följer av 11 §. Tillsynssekretessen i 30 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen gäller vid övervakning. Enligt andra stycket, som saknar motsvarighet lag, ska följa betalningsmarknadens utveckling. Detta kan ske genom deltagande i samverkansorganet och framtagande av statistik och analyser på området. 9 § ska bedöma om det finansiella systemet är stabilt och effektivt, identifiera risker för allvarliga störningar eller betydande effektivitetsförluster och redovisa sina bedömningar. Om bedömer att dessa risker kan påverka andra myndigheters verksamhet, ska banken underrätta dessa myndigheter och andra berörda. Paragrafen innehåller bestämmelser om ansvar för att över- vaka finansmarknaden. Övervägandena finns i avsnitt 9.2.6. I första stycket, som saknar motsvarighet lag, klargörs att ska bedöma om det finansiella systemet är stabilt och effektivt, identifiera risker för allvarliga störningar eller betydande effektivitetsförluster och redovisa sina bedömningar, t.ex. i Finansiella stabilitetsrapporten. I arbetet med att identifiera risker har ett brett mandat och kan t.ex. arbeta med olika projekt för att analysera risker såsom TIBER (Threat Intelligence‐based Ethical Red Teaming), vilket syftar till att stärka finansiella företags motståndskraft mot cyberattacker. I andra stycket, som saknar motsvarighet lag, finns en under- Prop. 2021/22:41 rättelseskyldighet i enskilda fall. finansiella risker utanför det finansiella systemet, dvs. risker som härrör från andra delar av ekonomin och som kan få effekter för det finansiella systemet. 10 § ska ha en god förmåga att motverka allvarliga störningar i det finansiella systemet i . ska identifiera likviditetsstödjande åtgärder som kan användas för att motverka sådana störningar. får delta i krisförberedande arbete i och utomlands. Paragrafen innehåller bestämmelser om krisförberedande arbete. Övervägandena finns i avsnitt 9.2.7. Paragrafen, som saknar motsvarighet lag, reglerar ansvar för att motverka finanskriser. Ansvaret för fredstida krissituationer och höjd beredskap regleras i 5 kap. Enligt första stycket ska planera och förbereda sig för att hantera finanskriser. I detta ingår att identifiera möjliga krisscenarier och vilka åtgärder som skulle kunna vara verkningsfulla i olika situationer. Enligt 11 kap. 5 § andra stycket ska likviditetsstödjande åtgärder och villkoren för dessa offentliggöras i vissa fall. Enligt 13 kap. 1 § får meddela föreskrifter på området. Andra stycket innebär att får delta i krisförberedande arbete i och utomlands, t.ex. krisförberedande arbete i form av resolut- ionskollegier vid tillämpning av det unionsrättsliga regelverket om hant- ering av finansiella företag i kris eller olika former av bi- eller multilateralt samarbete såsom med andra centralbanker. 1.ge tillfälle att yttra sig innan fattar beslut i viktigare frågor som har samband med det finansiella systemets stabilitet och effektivitet eller som berör tillsynsverksamhet, 2.ge tillfälle att yttra sig innan fattar beslut i viktigare frågor som har samband med myndighetens verksamhet enligt lagen (2015:1016) om resolution, och 3.ge stödmyndigheten tillfälle att yttra sig innan fattar beslut i viktigare frågor som har samband med myndighetens verksamhet enligt lagen (2015:1017) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut. ska lämna den myndighet som banken samverkar med de uppgifter som myndigheten behöver för samverkan. Första stycket gäller inte om ett beslut är brådskande. I så fall ska utan dröjsmål underrätta berörda myndigheter om beslutet. Paragrafen innehåller bestämmelser om samverkan mellan myndigheter i viktigare frågor. Paragrafen utformas i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 9.3. Paragrafen innebär att myndigheter under regeringen på finansmark- nadsområdet ska få tillfälle att yttra sig innan fattar beslut i viktigare frågor på olika områden. Det ankommer på och myndigheterna under regeringen att bestämma formerna för detta. Första stycket 1, som motsvarar 4 kap. 3 § lag, gäller Finans- inspektionen (tillsynsmyndighet). Första stycket 2, som saknar motsvarighet lag, gäller Riks- gäldskontoret (resolutionsmyndighet). Första stycket 3, som saknar motsvarighet lag, gäller stödmyndigheten. är stödmyndighet (2 § förordningen [2015:1035] om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut). Enligt andra stycket, som saknar motsvarighet lag, ska Riks- banken lämna en myndighet de uppgifter som behövs, dvs. de uppgifter som myndigheten behöver för samverkan. Bestämmelsen är sekretess- brytande (10 kap. 28 § offentlighets- och sekretesslagen). Enligt tredje stycket, som saknar motsvarighet lag, gäller inte första stycket om ett beslut är brådskande. Ett yttrande kan inhämtas muntligt genom ett telefonsamtal. Ett beslut om exempelvis nödkredit måste alltså vara så brådskande att en sådan kontakt inte hinns med. I ett sådant fall ska emellertid den berörda myndigheten informeras i efterhand. 1.informera det statsråd som regeringen utser innan beslutar om en kredit enligt 7 §, 2.underrätta regeringen, , och stödmynd- igheten enligt lagen (2015:1017) om förebyggande statligt stöd till kreditinstitut om genomförda likviditetsstödjande åtgärder och lämna de uppgifter som behövs, och 3.underrätta myndigheter med ansvar för gruppbaserad tillsyn inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet om en sådan kritisk situation som avses i 6 kap. 3 § första stycket 7 lagen (2014:968) om särskild tillsyn över kreditinstitut och värde- pappersbolag. I paragrafen finns bestämmelser om information. Övervägandena finns i avsnitt 9.4. Punkt 1, som saknar motsvarighet lag, gäller information om nödkrediter. Punkt 2 motsvarar 6 kap. 8 a § lag. Punkt 3 motsvarar 4 kap. 4 a § lag. Bestämmelsen gäller myn- digheter med ansvar för gruppbaserad tillsyn enligt artikel 111 i Europa- parlamentets och rådets direktiv /36/EU av om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kredit- institut, om ändring av direktiv /87/EG och om upphävande av direkt- iven 2006/48/EG och 2006/49/EG, i lydelsen enligt och rådets direktiv (EU) 2019/2034 och artikel 46 i och rådets direktiv (EU) 2019/2034 av om tillsyn av värdepappersföretag och om ändring av direktiven /87/EG, 2009/65/EG, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU och 2014/65/EU, i den ursprungliga lydelsen. 1 § valuta benämns krona. ska bidra till att det finns tillgång till sedlar och mynt i kronor (kontanter) i betryggande utsträckning i hela . Paragrafen innehåller bestämmelser om valuta och allmänna bestämmelser om verksamhet med kontanter och andra betalningsmedel. Övervägandena finns i avsnitt 10.2. Första stycket, som motsvarar 5 kap. 1 § tredje stycket lag, Andra stycket, som saknar motsvarighet lag, innebär att ska bidra till att det finns tillgång till betalningsmedel i form av sedlar och mynt i kronor (kontanter) i betryggande utsträckning i hela Det ger uttryck för att bara är en av flera aktörer i Det innebär t.ex. att vissa kreditinstitut ska se till att det finns kontanttjänster i betryggande utsträckning i hela (9 kap. lagen [2010:751] om betaltjänster). Kontantkedjan består av kontantutgivning, depåverksamhet, uppräk- ningsverksamhet, kontanttransporter, försäljning av kontanter, tillgång till kontanter och betalning med kontanter. ansvar i fråga om kontantkedjan gäller kontantutgivning, depåverksamhet och övervakning av hanteringen av kontanter (2–8 §§). 2 § ska själv eller genom någon annan ge ut och lösa in kontanter. Paragrafen innehåller bestämmelser om utgivning och inlösen av kontant- Övervägandena finns i avsnitt 10.3.1. Paragrafen, som motsvarar 5 kap. 3 § lag, reglerar Riksbank- ens utgivning och inlösen av kontanter. Det är ansvar att ge ut och lösa in kontanter, vilket framgår av regeringsformen (9 kap. 14 § första meningen), men har möjlighet att driva den operativa verksamheten genom någon annan. får meddela föreskrifter på området (13 kap. 1 §). 3 § Sedlar får ges ut med valörerna tjugo, femtio, etthundra, tvåhundra, femhundra Mynt får ges ut med valörerna en krona, , och . Minnes- eller jubileumsmynt får ges ut även med andra valörer. Paragrafen innehåller bestämmelser om kontanters valörer. ena finns i avsnitt 10.3.1. Paragrafen, som motsvarar 5 kap. 2 § lag, reglerar med vilka valörer som kontanter får ges ut. Det är fullmäktige som beslutar om vilka motiv som kontanterna ska ha (7 kap. 5 §). 4 § får lösa in kontanter som är skadade eller förslitna. får lösa in kontanter som har upphört att vara lagliga betalnings- medel, om det finns särskilda skäl. får ta ut avgifter vid inlösen av kontanter. Paragrafen innehåller bestämmelser om viss inlösen av kontanter. vägandena finns i avsnitt 10.3.1. Första stycket, som motsvarar 5 kap. 4 § första stycket lag, reglerar inlösen av kontanter som är skadade eller förslitna med den skill- naden att helt förstörda kontanter inte längre får lösas in. Andra stycket, som motsvarar 5 kap. 4 § andra stycket lag, reglerar inlösen av kontanter som har upphört att vara lagliga betalnings- Enligt tredje stycket, som saknar motsvarighet lag, får ta ut avgifter vid inlösen av kontanter. får meddela föreskrifter på området (13 kap. 1 §). 2021/22:41 5 § får själv eller genom någon annan tillverka kontanter, medaljer och liknande föremål. Paragrafen innehåller bestämmelser om tillverkning av kontanter, medalj- er och liknande föremål. Övervägandena finns i avsnitt 10.3.1. Paragrafen, som motsvarar 8 kap. 3 § lag, reglerar tillverkning av kontanter, medaljer och liknande föremål. Det är ansvar att tillverka kontanter, även om har möjlighet att driva verksamheten genom någon annan. 6 § ska själv eller genom någon annan tillhandahålla minst fem platser för lagring och ut- och inlämning av sedlar i (depåer). Det ska finnas minst en depå i 1.Norrbottens eller , och bestämmer vilka företag som ska få tillgång till depåerna. Banken får ta ut avgifter av dessa företag. Paragrafen innehåller bestämmelser om depåer. Övervägandena finns i avsnitt 10.3.2. Paragrafen, som saknar motsvarighet lag, innebär ett krav på att ska driva ett visst antal depåer. Första stycket innebär ett krav på att tillhandahålla minst fem depåer i , dvs. fysiska platser för lagring och ut- och inlämning av sedlar. Depåerna ska omfatta samtliga sedelvalörer. Det står Riks- banken fritt att utvidga verksamheten till att även hantera mynt. I andra stycket regleras depåernas lokalisering. Det ska finnas minst två depåer i men i övrigt står det fritt att bestämma var depåerna ska lokaliseras. Enligt tredje stycket är det som bestämmer vilka företag som ska ha tillgång till depåerna. Det innebär att ett visst företag inte kan kräva att få tillgång till en depå. får ta ut avgifter vid ut- och inlämning av kontanter och avgifterna får differentieras, t.ex. geografiskt eller avseende olika valörer. Det är ansvar att driva depåer, även om har möjlighet att driva verksamheten genom någon annan. får meddela föreskrifter på området (13 kap. 1 §). 7 § får betala räntekostnadsersättning eller lämna räntefri kredit till företag som avskilt och lagrat kontanter. Paragrafen innehåller bestämmelser om viss ersättning till företag som lagrat kontanter. Övervägandena finns i avsnitt 10.3.2. Paragrafen, som motsvarar 5 kap. 3 § tredje stycket lag, reglerar räntekostnadsersättning och räntefri kredit med den skillnaden att sådan ersättning eller kredit inte längre behöver lämnas i syfte att effektivisera kontantcirkulationen. får meddela föreskrifter på området (13 kap. 1 §). 8 § ska följa, analysera och vid behov samordna hanteringen av kontanter i . Ett företag som bedriver verksamhet som påverkar tillgången till kontanter i Prop. 2021/22:41 ska underrätta om företaget avser att upphöra med denna Paragrafen innehåller bestämmelser om övervakning. Övervägandena finns i avsnitt 10.3.3. Paragrafen, som saknar motsvarighet lag, reglerar Riksbank- ens ansvar för övervakning av kontanthanteringen i . Utöver har flera myndigheter ansvar på området. utövar tillsyn över finansiella företag, länsstyrelserna utövar tillsyn över bevakningsföretag som t.ex. utför kontanttransporter och Post- och tele- styrelsen utövar tillsyn över att kreditinstitut tillhandahåller kontant- tjänster i betryggande utsträckning i hela landet. Länsstyrelserna och har dessutom ett delat ansvar för att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster på de platser där behovet av tjänsterna inte tillgodoses av marknaden. Med den utgångspunkten regleras i första stycket ett allmänt ansvar för att övervaka hanteringen av kontanter i , dvs. följa, analysera och vid behov samordna kontant- hanteringen. Med hantering av kontanter avses hela kontantkedjan. ska till finansutskottet redogöra för hanteringen av kontanter (11 kap. 2 §). För att underlätta för övervakning av hanteringen av kontanter ska företag som bedriver verksamhet som påverkar tillgången till kontanter i enligt andra stycket underrätta om att företaget avser att upphöra med sådan verksamhet. De företag som avses är t.ex. företag som bedriver uppräkningsverksamhet enligt 1 kap. 6 § första stycket 1 lagen om betaltjänster och företag som utför värdetransporter enligt 1 § första stycket 3 lagen (1974:191) om bevakningsföretag. Underrättelsen bör ske i sådan tid att har möjlighet att agera utifrån de förändrade förutsättningar som avvecklingen av verksamheten innebär för tillgången till kontanter i . samordnande roll på området handlar om ett ansvar för att brister i kontanthanteringen hanteras. Det innebär t.ex. att om ett företag som avses i andra stycket avser att avveckla sin verksamhet i hela eller delar av landet, bör påtala behov av olika former av åtgärder, t.ex. genom att göra en framställning till . får meddela föreskrifter på området (13 kap. 1 §). 9 § får, efter medgivande, ge ut digitala betalningsmedel. Paragrafen innehåller bestämmelser om digitala betalningsmedel. Över- vägandena finns i avsnitt 10.3.4. Paragrafen, som saknar motsvarighet lag, innebär att Riks- banken, efter medgivande från , får ge ut digitala betalnings- medel till allmänheten. Paragrafen innebär t.ex. att en s.k. e-krona får ges ut först om medger det. 10 § Vid höjd beredskap får ge ut beredskapspengar. Paragrafen innehåller bestämmelser om beredskapspengar. Övervägand- ena finns i avsnitt 10.3.5. 2021/22:41 Paragrafen, som saknar motsvarighet lag, reglerar utgivning av beredskapspengar till allmänheten vid höjd beredskap. Beredskaps- pengar gäller vid sidan av kontanter och det är som utgångspunkt Riks- banken som bestämmer om tillverkning och utformning av beredskaps- pengar vid höjd beredskap. Beredskapspengar i form av digitala betal- ningsmedel förutsätter emellertid medgivande (9 §). Uttrycket höjd beredskap har samma innebörd som i totalförsvarslag- stiftningen. Paragrafen utgör inte hinder mot att tillverkar beredskapspengar innan höjd beredskap föreligger. 11 § Kontanter som har förändrats eller bearbetats får inte spridas. Paragrafen innehåller bestämmelser om kontanter som har förändrats eller bearbetats. Övervägandena finns i avsnitt 10.3.1. Paragrafen, som motsvarar 5 kap. 5 § lag, innebär att kontant- er som har förändrats eller bearbetats inte får spridas. kan enligt 12 kap. 2 § besluta om förelägganden för efter- levnaden av spridningsförbudet. 12 § Kontanter och beredskapspengar är lagliga betalningsmedel. Paragrafen innehåller bestämmelser om lagliga betalningsmedel. Över- vägandena finns i avsnitt 10.4. Paragrafen, som motsvarar 5 kap. 1 § andra stycket lag, reglerar lagliga betalningsmedel med den skillnaden att, utöver kontanter, också beredskapspengar är lagliga betalningsmedel. 1 § ska ha en god förmåga att upprätthålla sin verksamhet under fredstida krissituationer och vid höjd beredskap, inbegripet att allmänheten ska kunna göra betalningar under fredstida krissituationer och vid höjd beredskap. Paragrafen innehåller allmänna bestämmelser om området för fredstida krissituationer och höjd beredskap. Övervägandena finns i avsnitt 11.2. Av paragrafen, som saknar motsvarighet lag, följer att Riks- banken ska ha en god förmåga att upprätthålla sin verksamhet under fredstida krissituationer och vid höjd beredskap, inbegripet att allmänheten ska kunna göra betalningar. Höjd beredskap regleras i lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap. Fredstida krissituationer används som uttryck i reglering som rör krisberedskap, bl.a. i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), och används här på motsvarande sätt. Uttrycket betalningar har samma innebörd som i 3 kap. 1 §. 2 § ska planera och förbereda för att kunna fortsätta sin verksamhet under fredstida krissituationer och vid höjd beredskap. ska beakta totalförsvarets krav. Paragrafen innehåller bestämmelser om planeringsansvar på området. Övervägandena finns i avsnitt 11.3.1. Paragrafen, som motsvarar 9 kap. 7 § första stycket lag, reglerar ansvar för planering och förberedelser för att kunna fortsätta sin verksamhet under fredstida krissituationer och vid höjd Prop. 2021/22:41 beredskap. Av första meningen följer att ska planera och vidta åtgärder vad gäller sin egen verksamhet under fredstida krissituationer och vid höjd beredskap. Det innebär att t.ex. ska analysera sårbarheter, hot eller risker för betalningar såsom aggregerade analyser av betalningsflöden från avsändare till mottagare. ska också fatta beslut om att, med stöd av anställningsavtal, krigsplacera sin egen personal och se till att personalen får den utbildning och övning som behövs. Vidare ska vidta förberedelser för alternativa rutiner för betalningsavvecklingssystem såsom alternativa driftsrutiner vid elavbrott och använda andra driftsrutiner för betalningsavvecklingssystemet om de elektroniska system som normalt används inte fungerar under en fredstida krissituation eller vid höjd beredskap. Vid störningar i genomförandet av betalningar under fredstida krissituationer ska bl.a. omgående upprätta en ledningsfunktion för samordning och information, vidta förberedelser för att vid höjd beredskap kunna övergå till krigsorganisation och vidta de åtgärder som behövs för att hantera konsekvenserna av freds- tida krissituationer och höjd beredskap. Av andra meningen följer att ska beakta de krav som total- försvaret ställer, dvs. att i första hand ska inrikta sin verksam- het på uppgifter som har betydelse för totalförsvaret. 3 § ska genomföra gemensamma utbildningar och övningar för ban- kens egen personal och för arbets- och uppdragstagare i företag som bedriver verk- samhet som är av särskild betydelse för genomförandet av betalningar. Paragrafen innehåller bestämmelser om ansvar för utbild- ningar och övningar. Övervägandena finns i avsnitt 11.3.2. Paragrafen, som saknar motsvarighet lag, innebär att Riks- banken i fråga om företag som är av särskild betydelse för genomförandet av betalningar ska se till att det genomförs gemensamma utbildningar och övningar för den egna personalen och företagens arbets- eller uppdrags- tagare. Det är upp till att ta ställning till formerna för utbild- ningarna och övningarna. som är av särskild betydelse för genomförande av betal- ningar avses t.ex. företag som deltar i betalningsavvecklings- system, olika betaltjänstleverantörer, kortföretag, företag som tillhanda- håller e-legitimation för inloggning till internettjänster, företag som till- handahåller mobilapplikationer för överföringar av pengar, företag som bedriver verksamhet som påverkar tillgången till kontanter i och företag som tillhandahåller grundläggande betaltjänster när det gäller uttag av kontanter och hantering av dagskassor. får meddela föreskrifter på området (13 kap. 1 §). 4 § Ett företag som bedriver verksamhet som är av särskild betydelse för genom- förandet av betalningar ska 1.planera och förbereda för att kunna fortsätta verksamhet som avser betal- ningar under fredstida krissituationer och vid höjd beredskap, 2.delta i verksamhet enligt 2 och 3 §§, och 3.se till att arbets- och uppdragstagare får den utbildning och övning som