prop · H9031d26 · 2021-09-20 00:00:00 — Både resultaten från Tillväxtverkets företagsutvärdering (NKI) och resultaten från Tillväxtanalys effektutvärdering av offentliga exportfrämjande (2020) ger kompletterande bedömningsgrunder och visar på ett mervärde för företagen av att stödjande främjaraktörer jobbar mer samlat. Resultaten visar att företag som inte exporterar har en ökad sannolikhet att börja exportera efter kontakt med exportfrämjandet. Vidare visar resultat på att företag som tar del av stöd från flera aktörer uppvisar de största positiva effekterna. Det kraftigt ökade besöksantalet på /utland i kombination med bibehållen kundnöjdhet talar för att informationen mött ett tydligt behov. Det talar sammantaget för att insatser inom främjarsystemet som fokuserar på att gemensamt stödja företag att exportera är ändamålsenliga och bidrar till delmålet. Sammantaget har arbetet med projektexport och internationell upphandling bidragit till att stärka förutsättningarna för att svensk export ska öka på tillväxtmarknader och i upphandling inom FN-systemet. Projektformen med ett nära samarbete mellan främjaraktörerna har fungerat väl som ett instrument för att bidra till att fler små och medelstora företag tar steget ut på nya marknader. De affärsmässiga resultaten av arbetet med stora, strategiska affärer och EPC-instrumentet (som redovisas ovan) är påtagliga och visar på ett tydligt bidrag till att uppfylla delmålet. Eftersom projekten dessutom omfattar stora investeringar i exempelvis förnybar energi eller hållbara transportsystem så bidrar de också till omställning för klimatet. projektaccelerator har utvecklats till ett väl avvägt komplement till andra exportfrämjande stöd och efterfrågan på dess tjänster ökar . Utöver att bidra till delmålet om ökad svensk export bidrar insatsen bidrar till hållbar upphandling och grön omställning i utvecklingsländer, vilket är ett centralt verktyg för att uppnå de globala målen för hållbar utveckling i Agenda . () betydelse för svensk export och det svenska näringslivets internationalisering är fortsatt stor. EKN:s kunder är mycket nöjda med dess insatser och garantivolymen och summan av antalet nya affärer var 2020 på en hög nivå. EKN:s fokus på små och medelstora företag har hög prioritet och ger goda resultat. En stabil tillgång till exportfinansiering utgör en stimulans för export och därmed tillväxt. Tillgången till konkurrenskraftiga exportkrediter med höga hållbarhets- 2021/22:1 Utgiftsområde 24 krav möjliggör att svenska varor och tjänster når ut i världen, vilket påverkar den globala utvecklingen. Världen fortsätter att efterfråga investeringar i branscher där svenska företag är konkurrenskraftiga. Höjningen av AB Svensk Exportkredits (SEK) låneram i Riksgälden gjorde att SEK snabbt kunde stötta exportföretagens ökade behov av finansiering. Sammanfattningsvis har det svenska exportkreditsystemet – EKN tillsammans med SEK – långsiktigt bidragit till att svenska företag kunnat genomföra exportaffärer. Sedan utbrottet av covid-19 har antalet affärer i systemet legat på en historiskt hög nivå, vilket påvisar att verksamheten bidrar till indikatorerna och att uppfylla delmålet. Pandemin och omvärldsfaktorer har skapat ogynnsamma förutsättningar för att tillvarata handelspolitiska intressen och att effektivisera den inre marknaden. Inom ramen för dessa förutsättningar har intressen likväl tillvaratagits bra. har bidragit till att EU fortsatt varit en tydlig och konstruktiv aktör på det handelspolitiska området, såväl inom WTO som i relationen till viktiga handelspartner. Det ambitiösa arbetet med frihandelsavtal har fortsatt och flera förhandlingar har kunnat avslutas eller gjort betydande framsteg . mellan och medför att handeln efter utträde kan fungera väl med en strategisk marknad sett i relation till vad som skulle vara fallet utan ett avtal. Regeringens bedömning är att delmålet att stärka handelspolitiska intressen har uppfyllts. Regeringen har varit drivande för att EU ska utgöra en positiv kraft i det globala handelssystemet. EU:s handelspolitik bedöms fortsatt kunna ha betydande positiva effekter för ekonomisk utveckling, tillväxt och sysselsättning i EU och i . Genom att vara pådrivande gentemot bl.a. kommissionen har brett påverkat handelspolitiken i många olika processer för utvecklade regelverk och avtal. Hållbarhetsaspekter har kontinuerligt integrerats i arbetet. Miljömässig, social och ekonomisk hållbarhet inklusive jämställdhet får fortsatt allt större utrymme och betydelse i handelspolitiken. handelsrelaterade bistånd har främjat utvecklingsländernas deltagande i den globala handeln och bidragit till en hållbar och öppen handel. Regeringen har varit en drivande kraft för att inga nya omotiverade hinder ska införas på den inre marknaden och att sådana som införts upphävs . Ytterligare fokus har också lagts på genomförande genom den särskilda arbetsgrupp för genomförande av lagstiftning på den inre marknaden som tillkommit efter svenskt initiativ och som sjösatts och blivit operativ . Genom expertstöd till regeringen har myndigheten effektivt kunnat bidra till arbetet med att uppnå målen om att stärka handelspolitiska intressen och effektivisera den inre marknaden. Myndighetens självständiga arbete med kontaktpunkter och arbete med handelshinder bidrar till enklare regelverk och till att hantera enskilda handelshinder. Regeringen bedömer att delmålet för att säkra en välfungerande europeisk och internationell kvalitetsinfrastruktur har uppfyllts. De svenska standardiseringsorganisationerna har på ett effektivt och kompetent sätt tillvaratagit svenska intressen. En ökad flexibilitet har bidragit till harmonisering av systemet för ackreditering på europeisk och internationell nivå genom förbättrade arbetssätt. Pandemin har inneburit stora påfrestningar på världsekonomin och internationell handel. länder är i hög grad ömsesidigt beroende av varandra och de flesta har sin huvudsakliga exportmarknad i . Svenska företag är delaktiga i globala leverantörskedjor och påverkas därmed av händelseutvecklingen i andra delar av världen. har 49 000 exporterande företag och ca 1,5 miljoner personer är direkt eller indirekt sysselsatta till följd av exporten. Nästan hälften av BNP 2021/22:1 Utgiftsområde 24 utgörs av export. En globaliserad och öppen världshandel har varit bra för och kommer fortsättningsvis utgöra en viktig byggsten för ekonomi och konkurrenskraft. Från svensk sida ligger därmed vår inslagna frihandelslinje fast; för fri, rättvis och hållbar handel. Världshandeln står dock inför stora utmaningar med ökad protektionism, tilltagande handelskonflikter och osäkerhet kring följderna av brexit. FN:s klimatpanels (IPCC) senaste rapport visar på vikten av fortsatt hög takt i det internationella klimatarbetet. Målsättningarna för regeringens export- och investeringsstrategi ligger fast, och utgör huvudinriktningen för politiken tillsammans med plattformen för internationellt hållbart företagande. Övergripande fokus i strategin är ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet, samt att bidra till ökad tillväxt och jobb i hela landet. Fem konkreta mål sattes för strategins genomförande. Insatserna i strategin fortsätter att löpa på och huvuddelen av dem är i färd med att genomföras. Regeringen avser vara fortsatt aktiv med export- och investeringsfrämjande åtgärder samt pådrivande för en fri, hållbar och rättvis internationell handel och att stärka och utveckla EU:s inre marknad. Strategin ska bidra till de globala målen för hållbar utveckling i Agenda och till uppfyllnad av . Regeringen avser att fortsätta arbetet med att möjliggöra synergier mellan främjandet, handelspolitiken och utvecklingssamarbetet. Exportfrämjandet ska stödja små och medelstora företags exportutveckling samt svenska företag på strategiska marknader. Business är, tillsammans med andra aktörer inom ramen för , en central aktör i detta arbete. Den regionala exportrådgivningen och satsningen Hela Exporterar bidrar till att erbjudandet från de samlade främjarorganisationerna når ut till företag i hela landet. En satsning genomförs på exportfrämjande, där Business stärker sin regionala närvaro, för att alla regioner ska kunna få tillgång till likvärdiga tjänster till stöd för internationalisering och export. Fler exporterande företag ökar förutsättningarna för jobbskapande och ökad tillväxt. Som ett led i exportfrämjandet avser att delta i i som senarelagts på grund av covid-19- pandemin. Ett väl fungerande och marknadskompletterande exportkreditsystem är betydelsefullt för svensk utrikeshandel och skapar sysselsättning i . Baserat på den stora efterfrågan på riskavtäckning under covid-19-pandemin höjdes exportkreditgarantiramen och har ramen fortsatt att uppgå till . förväntas en fortsatt stor men inte lika hög efterfrågan varför ramen justeras ned till . Systemet med statsstödda exportkrediter som hanteras av AB är centralt för möjligheten att kunna erbjuda exportfinansiering på de löptider som svensk exportindustri efterfrågar. För att möta exportindustrins ökade efterfrågan på krediter under covid-19-pandemin utökades låneramen . Dessutom breddades ändamålet för dessa medel till att omfatta både statsstödda och kommersiella krediter till svenska exportföretag i syfte att säkra finans- 2021/22:1 Utgiftsområde 24 iering för fler svenska exportaffärer. Höjningen har kvarstått , men beräknas en låneram om att vara tillräcklig. har i uppdrag att utveckla exportfinansieringssystemet som det bidrar till klimatomställning mot fossilfrihet här och i andra länder . Utländska direktinvesteringar leder till nya arbetstillfällen. Utländska bolag står för nära 700 000 jobb, motsvarande av arbetsstyrkan in den privata sektorn. De ca 14 000 utländska företagen som är etablerade i står för hälften av den svenska exporten, och nära hälften av den privatfinansierad forskningen och utvecklingen. har goda förutsättningar att attrahera investeringar som ligger högt i värdekedjorna, kräver tillförlitlig tillgång till energi med låg miljöpåverkan eller utvecklar nya hållbara material. Business är den centrala nationella offentliga aktören inom investeringsfrämjande och investeringsfrämjande utgör en viktig del av Business statliga uppdrag. Svenska regioner arbetar aktivt med att locka utländska investeringar, företag och kompetens att etablera sig i . En tät samverkan ska ske med relevanta regionala aktörer och berörda företag, inte minst inom samarbetsformen Team . Eftersom det i vissa fall kan finnas risker för svenska säkerhetsintressen när utländska företag gör investeringar så har regeringen givit en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag på ett svenskt system för granskning av utländska direktinvesteringar (Ju 2019:06). Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande . Regeringen kommer fortsatt att ha stor uppmärksamhet på frågan. Pandemin och dess effekter på världshandeln har bidragit till en accelererande omställning mot att möta de hållbarhetsrelaterade utmaningarna. Inom den internationella handelspolitiken ska därför verka för en fri, hållbar och rättvis internationell handel. I detta arbete ska ha en grundläggande roll. Regeringen kommer att agera för att EU förhandlar och ingår fler strategiskt viktiga frihandelsavtal med andra länder och regioner och att de värnar miljö och klimat, hälsa, arbetstagares rättigheter och djurvälfärd. Regeringen kommer att fortsätta arbetet med att följa upp implementeringen av hållbarhetskapitel i avtalen. Handelspolitiken ska bidra till hållbar utveckling, grön omställning och att uppnå klimatmålen enligt . driver på för att ta bort handelshinder generellt, inklusive för miljövaror och miljötjänster. fortsätter att driva på för en feministisk handelspolitik. Inom utgiftsområdet omfördelas medel till geologiska undersökning för arbete med EU:s konfliktmineralförordning, som är en del i regeringens arbete för hållbart företagande. En välfungerande inre marknad är en viktig förutsättning för den ekonomiska återhämtningen efter pandemin och för den digitala och gröna omställningen. Regeringen verkar konsekvent för att den inre marknaden ska fungera väl, också i tider av kris. Att fortsatt stärka den fria rörligheten för tjänster, att stärka efterlevnaden av existerande regler och att undanröja handelshinder inom EU förblir centralt. Vidare kommer regeringen fortsatt driva samarbetsgruppen D9+ och den digitala utvecklingen framåt, 2021/22:1 Utgiftsområde 24 tillsammans med de tiotal länder som ingår i samarbetet, då detta spelar en viktig roll i det fortsatta arbetet med digitala frågor. Genomförandet av EU:s nya marknadskontrollförordning är särskilt viktig för att säkerställa en effektiv kontroll av produkter som inte uppfyller gällande krav. Regeringen avser att återkomma med en proposition om marknadskontroll. Regeringen arbetar för en effektiv och intressentdriven europeisk ackreditering och standardisering som stödjer den gröna och digitala omställningen och främjar innovation grundat på internationella standarder. Standardisering och ackreditering bidrar även till att främja svensk export och omställningen till en resurseffektiv cirkulär ekonomi. 4.6.12:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Tabell 4.10 Anslagsutveckling 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 25 955 tkr prisnivå. 3Motsvarar 25 956 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Styrelsen för ackreditering och teknisk kontrolls förvaltningsutgifter. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Skälen för regeringens förslag Tabell 4.11 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet . beräknas anslaget till respektive . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.12 Budget för avgiftsbelagd verksamhet: Ackreditering (intäkt - kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Swedacs uppdragsverksamhet med ackreditering och liknande kompetensbedömning finansieras med avgifter. Swedac bedriver även tjänsteexport genom att medverka i projekt inom internationellt utvecklingsarbete finansierat av främst Sida och EU. Inga större förändringar förväntas när det gäller intäkter eller kostnader. Tabell 4.13 Budget för avgiftsbelagd verksamhet: Reglerad mätteknik (intäkt - kostnad) 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Tabell 4.14 Anslagsutveckling 2:2 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 92 002 tkr prisnivå. 3Motsvarar 92 001 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.15 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:2 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Anslaget minskar med och beräknas minskas med för att finansiera kostnader för geologiska undersöknings arbete som behörig myndighet enligt EU:s konfliktmineralförordning. Anslaget 1:8 geologiska undersökning ökas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 . beräknas anslaget till respektive 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Tabell 4.16 Anslagsutveckling 2:3 Exportfrämjande verksamhet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget avseende exportfrämjande till (Business ), för näringslivsfrämjande åtgärder och för främjande av svenska företags affärer kopplade till projektexport och andra typer av offentligt upphandlade affärer. Anslaget får användas för näringslivsfrämjande på strategiska marknader och områden, exportutveckling, förstärkt närvaro i ekonomiskt dynamiska regioner, importfrämjande samt särskilda handelsfrämjande och handelspolitiska åtgärder. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.17 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:3 Exportfrämjande verksamhet Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget föreslås ökas med 2022 för att stärka den regionala exportrådgivningen. beräknas anslaget ökas med respektive för samma ändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet . beräknas anslaget till respektive . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet besluta om kapitaltillskott till Instrument in Support of (Instex) på högst . Skälen för regeringens förslag: Regeringen fäster stor vikt vid att fortsatt kvarstår i den kärntekniska överenskommelsen Joint Comprehensive Plan of Action (JCPOA). Instrument in Support of (Instex) är en viktig del av EU:s 2021/22:1 Utgiftsområde 24 gemensamma ansträngningar för att åstadkomma detta. Instex, som är upprättat i form av ett aktiebolag med säte i , har som syfte att underlätta betalningar i samband med legitim handel mellan och . Utöver har , , , , , och redan beslutat att förvärva aktier i , som grundades av , , och . Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99, utg.omr. 24, bet. 2019/20:FiU21, rskr. 2019/20:340) har regeringen bemyndigats att göra ett ekonomiskt åtagande i form av ett aktieägaravtal mellan ägarna till Instex samt att besluta om dels förvärv av aktier i , dels tillskott av kapital till Instex till ett belopp om sammanlagt högst . Genom att ingå avtalet förband sig att delta i finansieringen av bolaget. Ett sådant deltagande ska vara proportionerligt med ägarandelen och kan enligt avtalet ske dels genom tillskott av kapital, dels genom att ställa medel till bolagets förfogande. Tillskott av kapital beslutas av aktieägarna med kvalificerad majoritet på förslag av bolaget. Enligt avtalet ska aktieägarna tillskjuta kapital inom efter att bolaget har begärt det. Deponering av medel sker vid behov på ett särskilt räntebärande konto, efter beslut av bolaget. förvärvades aktier i till ett belopp om . Inget tillskott av kapital blev aktuellt . kan en begäran komma att riktas till om tillskott av kapital i enlighet med det aktieägaravtal som gäller mellan aktieägarna. Övriga ovannämnda befintliga aktieägare i har avsatt eller avser avsätta medel för en begäran om kapital . Regeringen anser att , liksom övriga ägare, vid behov bör kunna tillskjuta kapital till bolaget . Ett sådant tillskott ska rymmas inom de som bemyndigandet omfattar. Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att för anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet besluta om kapitaltillskott till Instex på högst . Tabell 4.18 Anslagsutveckling 2:4 Investeringsfrämjande 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget avseende investeringsfrämjande till (Business ) och för utredningsinsatser inom området. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Skälen för regeringens förslag Tabell 4.19 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:4 Investeringsfrämjande Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:4 Investeringsfrämjande . beräknas anslaget till respektive . 4.6.52:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer Tabell 4.20 Anslagsutveckling 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för avgifter och bidrag till samt särskilda insatser med anledning av deltagande i följande internationella handelsorganisationer: –Internationella rådet för samarbete på tullområdet (WCO) –Internationella Byrån för Utställningar i (). 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Skälen för regeringens förslag Tabell 4.21 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer . 4.6.62:6 Bidrag till standardiseringen Tabell 4.22 Anslagsutveckling 2:6 Bidrag till standardiseringen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till . Skälen för regeringens förslag Tabell 4.23 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:6 Bidrag till standardiseringen Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:6 Bidrag till standardiseringen . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 24 4.6.72:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Tabell 4.24 Anslagsutveckling 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för ersättning till AB för eventuellt underskott inom ramen för systemet med statsstödda exportkrediter till fast ränta, det s.k. CIRR-systemet (Commercial Interest Reference Rate). Skälen för regeringens förslag Tabell 4.25 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:7 AB Svensk Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning . 0ch 2024 beräknas anslaget till respektive . verksamhet ska bedrivas så att den är självbärande över tiden och erbjuda de svenska exportföretagen villkor som motsvarar vad konkurrerande företag i andra länder kan erhålla. Ramutnyttjandet uppgick till för ordinarie exportkreditgarantier och till för investeringsgarantier. Obundna offerter medräknas till i ramutnyttjandet medan bundna offerter och garantier medräknas till . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier för exportkrediter som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 475 . 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Skälen för regeringens förslag: () verksamhet har tillsammans med Aktiebolaget Svensk Exportkredits verksamhet en avgörande betydelse för företagens möjligheter att finansiera exportaffärer.