prop · H803101 · 2021-04-15 00:00:00 — Det lägre utfallet i förhållande till budget och föregående år beror främst på ett minskat antal personer med subventionerad anställning. Vidare har Arbetsförmedlingen prioriterat inskrivning och planeringssamtal för det ökade antalet nyinskrivna arbetslösa, vilket medfört minskad kapacitet för myndigheten att erbjuda program och insatser till arbetssökande. Med anledning av den ökade arbetslösheten anvisades anslaget ytterligare i syfte att öka omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Dessutom ökades anslaget med för att stärka kommunernas möjligheter att skapa sommarjobb för ungdomar. Tabell 2.85 Arbetsmarknadspolitiska program och insatser Sökande i program totalt med varav utrikesfödda i jobb- och Därav jobbgaranti för ungdomar 1Summan är exklusive deltagare i etableringsuppdraget. Etableringsuppdraget fasades successivt ut och var helt ersatt av etableringsprogrammet . Det sammantagna antalet personer i etableringsprogrammet och etableringsuppdraget var 36 121. Anm.: Statistiken i tabellen avser genomsnittligt antal deltagare respektive 2020 beräknat utifrån Arbetsförmedlingens månadsstatistik. Källa: Arbetsförmedlingen. Antalet inskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen uppgick i genomsnitt till 437 422 personer vilket är en ökning jämfört med . Begreppet inskrivna arbetslösa omfattar öppet arbetslösa samt deltagare i arbetsmarknads- politiska program. Som öppet arbetslösa räknas de som saknar, aktivt söker och omgående kan ta ett arbete och som inte deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Tabell 2.85 visar statistik om deltagandet i arbetsmarknadspolitiska program. Av de inskrivna arbetslösa deltog i genomsnitt i arbetsmarknadspolitiska program , vilket är en minskning jämfört med föregående år. Det största programmet, sett till antal deltagare, är jobb- och utvecklingsgarantin som svarade för av det genomsnittliga antalet deltagare i samtliga program med aktivitetsstöd. Det genomsnittliga antalet deltagare i jobb och utvecklingsgarantin ökade jämfört med . Det kan till stor del förklaras av det försämrade läget på arbetsmarknaden. Antalet utrikesfödda i program med aktivitets- stöd ökade jämfört med . Den största ökningen av antalet utrikesfödda gällde deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin. I etableringsprogrammet deltog i genomsnitt 22 684 personer , vilket var en minskning . Det beror på att färre personer beviljas uppehålls- tillstånd i . Antalet deltagare i förberedande insatser uppgick i genomsnitt till 19 205 personer , vilket var en ökning jämfört med före- gående år. Det beror bl.a. på att förberedande utbildning har erbjudits till arbetslösa i ökad utsträckning. Antalet deltagare i jobbgarantin för ungdomar var i genomsnitt 20 460 personer. Det är en ökning jämfört med och förklaras bl.a. av en ökad ungdomsarbetslöshet. Utfallet för anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. blev , vilket är (6,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2019 blev utgifterna (3,) lägre. Det beror främst på färre beslut om lönebidragsanställningar. I statens budget beräknades antalet personer med lönebidrag och skyddat arbete uppgå till i genomsnitt 75 600 personer , exklusive skyddat arbete hos . Utfallet 2020 blev i genomsnitt 68 602 personer , vilket är lägre än beräknat och lägre jämfört med . Den försämrade arbetsmarknaden och covid-19 har begränsat möjligheterna för arbetsgivare att anställa med lönebidrag. Dessutom begränsades möjligheterna för arbetssökande att få praktik eller arbetsträning, vilket ofta föregår en anställning med lönebidrag. Utfallet för anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 blev (19,) lägre än anvisat i statens budget och uppgick till . Medelsförbrukning i de beviljade projekten blev lägre än beräknat. Det beror till stor del på spridningen av covid-19 och svårigheter att upparbeta kostnader i projekten. Bidrag till lönegarantiersättning blev högre än beräknat och föregående år Utfallet för anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning blev , vilket är (59,) högre än anvisat i statens budget. Jämfört med 2019 blev utfallet (44,) högre. Spridningen av covid-19 har medfört att fler anställda påverkats av konkurser och rekonstruktioner jämfört med föregående år och vad som beräknades i statens budget. Antalet anställda som är berörda av konkurser uppgick till totalt 23 953 personer vilket är en ökning jämfört med föregående år. Lönegaranti kan även betalas ut när en arbetsgivare har beviljats företagsrekonstruktion. Antalet anställda som är berörda av offentliga ackord, ett särskilt förfarande vid företagsrekonstruktion, uppgick till 9 902 personer, vilket är en ökning jämfört med . Anslaget anvisades ytterligare i ändringsbudget, då utbetalningarna av lönegarantiersättning bedömdes komma att öka mer än beräknat. Utfallet för anslaget 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar blev , vilket är (28,) lägre än anvisat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet (19,) lägre. Det är främst omfattningen av nystartsjobb som blev lägre än beräknat i statens budget och föregående år. Antalet personer med nystartsjobb uppgick i genomsnitt till 24 930 personer , vilket är en minskning jämfört med . Spridningen av covid-19 och den försämrade arbetsmarknaden har medfört en minskad efterfrågan på anställningar med nystartsjobb. I ändringsbudget anvisades anslaget ytterligare för att tillfälligt förlänga den maximala tiden med rätt till stöd för nystartsjobb. Utfallet för anslaget 1:13 Lån till körkort blev , vilket är (69,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror på färre beviljade låneansökningar än beräknat. Körkortslån på högst kan beviljas till den som är anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen och är mellan 18 och beviljades 6 432 personer körkortslån och 5 195 personer har fått körkortslån utbetalat. Från beslutsdatum har kunderna på sig att begära utbetalning. Av de som ansökte om körkortslån har fått avslag på sin ansökan. Den vanligaste orsaken till avslag är att den sökande inte uppfyller villkoret om arbetslöshet. Utfallet för anslaget 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare blev , vilket är (7,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2019 blev utgifterna (35,) lägre. Det beror på att antalet deltagare i etableringsprogrammet blivit färre än beräknat i statens budget och jämfört med föregående år. 22 695 personer i etableringsuppdraget, vilket är färre än vad som beräknades i statens budget. Jämfört med 2019 minskade antalet genomsnittliga deltagare . Tabell 2.86 UO 14 Beställningsbemyndiganden Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 1:10 (2019) Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och är huvudsakligen hänförlig till anslagen 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser samt 1:4 Lönebidrag och m.m. I ändringsbudget höjdes bemyndigandet för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknads- politiska program och insatser med till . Skillnaden mot beslutat bemyndigande beror på att omfattningen av de insatser som innebär ekonomiska åtaganden blivit mindre än beräknat. Dessutom påverkar sammansättningen av dessa insatser storleken på åtagandena. Främst gäller det de nya upphandlade matchningstjänsterna i form av tjänsten Kundval Rusta och matcha som blivit färre än beräknat. Dessa tjänster innebär relativt sett högre åtaganden eftersom de pågår och har en större tyngdpunkt på resultatersättning som betalas ut i efterhand än tidigare matchningstjänster som Stöd och matchning. Skillnaden för anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. beror på att antalet deltagare med lönebidragsanställningar minskat , vilket är en följd av svårigheter att få arbetsgivare att nyanställa p.g.a. pandemin. Det innebär att åtagandena minskat och att bemyndigandet utnyttjats i lägre omfattning. Under utgiftsområdet finns ett äldre beställningsbemyndigande under anslaget 1:10 Bidrag till Stiftelsen . Det utestående åtagandet uppgår till . Ett äldre beställningsbemyndigande är ett bemyndigande där ramen har upphört men där det fortfarande finns utestående åtaganden. RiR 2020:5 Effektiviteten i förmedlingsverksamheten – förmedlarnas attityder och arbetssätt har betydelse har granskat effektiviteten i Arbetsförmedlingens förmedlings- verksamhet. Regeringen har i skrivelsen om effektiviteten i förmedlings- verksamheten (skr. 2019/20:192) redovisat vilka åtgärder som avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2020/21:AU3, rskr. 2020/21:24). RiR 2020:13 Stöd och matchning – ett valfrihetssystem för arbetssökande har granskat Arbetsförmedlingens tjänst Stöd och matchning (STOM). Regeringen har i skrivelsen om Arbetsförmedlingens tjänst Stöd och matchning (skr. 2020/21:39) redovisat vilka åtgärder som avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2020/21:AU7, rskr. 2020:21/186). RiR 2020:27 Statens insatser mot exploatering av arbetskraft – regelverk, kontroller samt information och stöd till de drabbade har granskat statens insatser mot exploatering av arbetskraft. Granskningen omfattar det regelverk som ska motverka arbetskraftsexploatering, myndigheters kontroller av arbetsplatser, information till arbetstagare och förut- sättningarna att erbjuda skydd och stöd till de som drabbas. Ärendet bereds inom . Regeringen kommer att återkomma till med en skrivelse. Utgiftsområdet omfattar utgifter för ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestarts- stöden, som huvudsakligen sköts av (), och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Tabell 2.87 UO 15 Anslag -2,5 -1,4 -28,4 -10,5 -1,8 Utfallet uppgick till och blev därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2019 blev utgifterna (9,) högre. Studiemedlen är till övervägande del rättighetsstyrda. Utgifterna påverkas därför framför allt av antalet studerande med studiemedel, men även av andra faktorer som politiska reformer, såsom ändrade belopp eller beslut om medel för utbildningsplatser, samt den allmänna prisutvecklingen i samhället. Studiemedlens olika belopp beräknas som en andel av prisbasbeloppet. Utfallet för utgiftsområdet påverkas av flera regelförändringar till följd av åtgärder och effekter av covid-19: –Inkomstprövningen, det s.k. fribeloppet för studiemedel och studiestartsstöd slopades tillfälligt. –Studerande fick behålla sitt studiestöd om han eller hon saknat möjlighet att bedriva sina studier på grund av åtgärder mot smittspridning. –Det infördes en möjlighet till avskrivning av lån för sådana perioder då den studerande saknar möjlighet att bedriva sina studier. fick 559 300 personer studiemedel, vilket är 56 400 personer fler jämfört med . Antalet studerande med studiemedel har ökat , vilket bl.a. beror på högre arbetslöshet men också på satsningar inom utbildningsområdet Det tillfälliga slopandet av fribeloppet har lett till att fler studerande får bidrag och att utbetalningarna av bidrag totalt sett är högre. Även anslagen för avsättningar för kreditförluster och utgifter för studiemedelsräntor påverkas av det slopade fribeloppet. Utgifterna för studiemedel blev lägre än anvisat i statens budget Utfallet för anslaget 1:2 Studiemedel uppgick till och blev därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare . Utfallet för de generella bidragen är i nivå med disponibelt belopp medan utfallet för det högre bidragen är lägre än anvisat i statens budget. Det högre bidraget betalas främst ut till de som saknar slutbetyg från grundskola eller 3-årig gymnasie- utbildning. Fler studerande innebär högre utgifter för studiemedel jämfört med föregående år Jämfört med föregående år blev anslaget 1:2 Studiemedel (14,) högre, varav bidragen ökade med . Det är främst de generella bidragen som har ökat, vilket huvudsakligen beror på att antalet studenter har ökat men även på att bidragsbeloppet har höjts. Högre utgifter för studiemedelsräntor Utfallet för anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor blev , vilket är (10,) högre än beräknat i statens budget. Det beror både på att fribeloppet tillfälligt slopades och på att fler studerar, vilket påverkar statens utgifter för avsättningar till kreditförluster samt räntor. I ändringsbudget anvisade anslaget ytterligare . Utgifterna för studiestartsstöd blev lägre än anvisat i statens budget Utfallet för anslaget 1:7 Studiestartsstöd blev (28,) lägre än beräknat i statens budget. Det beror troligen till viss del på att det fanns vissa oklar- heter kring stödets fortlevnad men också till viss del på att outnyttjade medel inte har omfördelats optimalt mellan kommuner. I ändringsbudget anvisades ytterligare . Studiestartsstöd är ett rekryteringsverktyg som kommunerna kan använda inom ramen för deras befintliga uppdrag att verka för att vuxna deltar i utbildning. Studiestartsstöd kan beviljas vissa arbetslösa personer som varit anmälda som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen och uppfyller vissa villkor. Tabell 2.88 UO 15 Beställningsbemyndiganden Bidrag till vissa studiesociala ändamål Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på . De utestående åtagandena uppgick till . Tabell 2.89 UO 15 Utlåning 1Utlåning sker enligt studiestödslagen (1999:1395). CSN:s lånefordran för studielån enligt studiestödslagen (1999:1395) uppgick till vid utgången av 2020. iakttagelser – årlig revision har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande: har ingått åtaganden som sträcker sig efter slutåret i beställningsbemyndigandet för utgiftsområde 14, anslag 1:13, anslagspost 1 Lån till körkort. Det är inte förenligt med 17 § anslagsförordningen (2011:223). Åtaganden efter uppgår till . (Det framgår av not 30 på sidan 102 i årsredovisningen.) 2.6.16Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet omfattar skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet, vuxenutbildning och eftergymnasial yrkesutbildning samt högskoleutbildning och forskning. Området omfattar även myndigheter inom utbildnings- och forskningsområdet. Tabell 2.90 UO 16 Anslag -1,9 -24,6 Statligt stöd till särskild -23,7 Maxtaxa i förskola, fritidshem -0,2 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Fortbildning av lärare och -65,0 Fler anställda i lågstadiet -11,7 Statligt stöd för stärkt -0,9 Bidrag till vissa studier -64,6 -4,2 Utbildning på grundnivå och och utbildning på forskarnivå på grundnivå och avancerad och utbildning på forskarnivå Utbildning på grundnivå och Forskning och utbildning på Utbildning på grundnivå och Forskning och utbildning på Utbildning på grundnivå och Forskning och utbildning på Utbildning på grundnivå och Forskning och utbildning på -2,4 -1,6 -55,5 -0,4 -0,4 Utfallet uppgick till och blev (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare . Jämfört med 2019 blev utgifterna (5,) högre. och högskolor belastas anslagen till forskning och forskarutbildning när anslagsmedlen förs över till myndigheternas konton. Till följd av den särskilda anslagsredovisningen blir det därför normalt inga skillnader mellan budget och utfall. I det följande kommenteras de anslag inom utgiftsområdet där avvikelser finns. Lägre utgifter än beräknat för lovskola och lärarassistenter Utgifterna för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet blev (24,) lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. Det beror bl.a. på svårigheter med att rekrytera personal för lovskola, vilket medförde att statsbidraget för undervisning under skollov betalades ut i lägre omfattning än beräknat. Statsbidraget för anställning av lärarassistenter betalades heller inte ut i den utsträckning som beräknats. En orsak till detta är att bidraget kräver medfinansiering av huvudmännen. Låg nyttjandegrad av statsbidrag för fortbildning av lärare Utfallet för anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal blev , vilket är (65,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror främst på att medel för fortbildning av lärare när det gäller svenska som andraspråk inte utnyttjats i den omfattning som beräknades i budgeten. Det beror också på att nyttjandet av det förlängda Lärarlyftet, statsbidrag för fort- bildning av lärare, blev lägre än beräknat. Utfallet för anslag 1:14 Bidrag till lärarlöner uppgick till vilket är (11,) lägre än i statens budget. Utgifterna för Lärarlöne- lyftet och Karriärsteg för lärare blev lägre än beräknat. Det beror dels på att inte alla huvudmän begär ut bidraget, dels på att huvudmännen inte utnyttjar hela den bidrags- ram som de tilldelats. Högre statsbidrag till yrkeshögskoleutbildning Anslaget 1:20 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning uppgick till , vilket är (6,) högre än statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare eftersom spridningen av covid-19 ändrat förutsättningarna på arbetsmarknaden. Jämfört med föregående år blev utfallet (23,) högre. Det beror främst på att antalet platser vid successivt utökas inom ramen för 2018–2022. Antal utbetalda årsplatser uppgick till 42 483 , en ökning med 6 947 årsplatser jämfört med . Högre statsbidrag till vuxenutbildning påverkar jämförelsen mot budget och föregående år Utfallet för anslaget 1:18 Statligt stöd till vuxenutbildning uppgick till , vilket är högre än anvisat i statens budget och högre än föregående år. I ändringsbudget anvisades ytterligare , främst för att förbättra kommunernas möjligheter att erbjuda regional yrkesinriktad vuxenutbildning till individer som varslats om uppsägning till följd av spridningen av covid-19. Utfallet för anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor blev , vilket är (74,) högre än anvisat i statens budget och (166,) högre än föregående år. I ändringsbudget anvisades ytterligare . Det högre utfallet beror på att medel för flera tillkommande utbildningssatsningar fördelats från anslaget, bl.a. stärkta möjlig- heter till distansundervisning, sommarkurser, utbyggnad av utbildningar där det råder brist på kompetens samt fler studenter inom behörighetsgivande och högskole- introducerande utbildningar. Omprioriteringar förklarar förändringen mot föregående år Utfallet för anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. uppgick till , vilket är (15,) lägre än 2019. Det beror främst på att 2019 var som statsbidrag betalades ut för personal i fritidshemmet enligt förordningen (2015:215) om statsbidrag för lågstadiet i och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning. Utfallet för anslaget 1:11 Fler anställda i lågstadiet blev , vilket är (50,) lägre än föregående år. Det beror på att stats- bidraget för lågstadiet i och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning upphörde . Utfallet för anslaget 1:16 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling uppgick till , vilket är (40,) högre än föregående år. Det beror på en förstärkning av anslaget i syfte att stärka likvärdigheten och kunskapsutvecklingen i förskoleklassen, och fritidshemmet. Tabell 2.91 UO 16 Beställningsbemyndiganden Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk Fortbildning av lärare och förskolepersonal Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling Statligt stöd till vuxenutbildning Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning : Forskning och forskningsinformation : Avgifter till internationella organisationer Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och hänför sig huvudsakligen till anslaget 1:20 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning och anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation. För anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation beror skillnaden på bl.a. på att satsningar har avslutats samt förseningar i inter- nationella samarbeten. Tabell 2.92 UO 16 Garantier Pensionsgaranti (inkl. efterborgen) Tekniska Kreditgarantier för överbryggningslån till ESS 1I samband med ombildningen av statlig verksamhet till annan associationsform beslutade om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per . RiR 2020:4 Holdingbolag vid lärosätena – brister i styrning och förvaltning har granskat om verksamheten i lärosätenas holdingbolag och ägarstyrning och förvaltning av holdingbolagen sker i enlighet med och regeringens beslut. Regeringen har i skrivelsen om holdingbolag vid universitet och högskolor (skr. 2019/20:199) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2020/21:UbU6, rskr. 2020/21:107). RiR 2020:15 Att styra utbildning till ämneslärare – en granskning av , och har granskat om styrningen av ämneslärarprogram och kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) vid , och ger utbildningarna förutsättningar att hålla hög kvalitet och utvecklas. Regeringen har i skrivelsen om styrning av ämneslärar- utbildningen vid , och (skr. 2020/21:61) redovisat sina bedömningar med anledning av gransknings- rapporten. iakttagelser och rekommendationer riktar sig till lärosätena och regeringen vidtar därför inte några åtgärder med anledning av gransknings- rapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.6.17Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområdet omfattar utgifter för bl.a. folkbildning, ungdomsfrågor, det civila samhället, idrott, trossamfund, teater, dans och musik samt museer och utställningar. Tabell 2.93 UO 17 Anslag Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Bidrag till nationell och Insatser för den ideella -2,0 Utfallet uppgick till och blev (27,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (29,). Högre utgifter än anvisat för kulturverksamhet Utfallet för anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturbyte och samarbete blev . Det är högre än anvisat i statens budget och (425,) högre än föregående år. I ändringsbudget anvisade anslaget ytterligare för att mildra de ekonomiska konsekvenserna med anledning av spridningen av covid-19. har betalat ut i stöd enligt förordningen (2020: 246) om statligt stöd för kulturevenemang som har ställts in eller skjutits upp med anledning av spridningen av covid-19. Myndigheten har även betalat ut ca i krisstöd för särskilda behov. Stöd har också betalats ut till följande verksamheter: –Stiftelsen har fått stöd på . –Krisstipendier på delades ut till konstnärer. –Stöd till särskilda insatser för att främja att kulturevenemang ska kunna ske på ett smittskyddssäkert sätt uppgick till . –har fått stöd på . –Alliansverksamheterna (Musikalliansen, och Dansalliansen) fick krisstöd på . –Centrumbildningar fick i stöd för särskilda insatser i syfte att stärka arbetsmarknaden för kulturskapare. Det högre utfallet för anslaget beror även på att krisstöd har betalats ut till andra delar av kulturverksamheten, framför allt inom musik och scenkonst, för att mildra de ekonomiska konsekvenserna med anledning av spridningen av covid-19. Utfallet för anslaget 1:6 Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner uppgick till , vilket är (9,) högre än anvisat i den ursprungliga budgeten.