prop · H803132 · 2021-03-22 00:00:00 — Mot bakgrund av detta avser regeringen att aktivt verka för att en folkhälsoorienterad syn på narkotika stärks inom EU och inter- Regeringen vill bidra till en balanserad narkotikapolitik där en mängd olika åtgärder krävs, bl.a. kraftfullt brottsförebyggande och brotts- bekämpande arbete, effektiva förebyggande och tidiga insatser samt tillgänglig vård och stöd av god kvalitet. Regeringen företräder en linje där restriktivitet ryms inom ramen för en folkhälsobaserad politik. minskande och tillgångsreducerande insatser behöver genomföras 2020/21:132 parallellt. Regeringen fäster stor vikt vid att det huvudsakliga syftet, att värna hälsan och att förbättra hälsan, ska bli ännu mer framträdande inom politikområdet. Rätten för var och en att åtnjuta bästa möjliga fysiska och psykiska hälsa omfattar alla oavsett faktorer såsom kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Såväl vuxna som barn och unga i missbruk eller beroende ska ha samma förutsättningar för en god hälsa och erbjudas vård och omsorg på samma villkor som andra i behov av vård. EU:s röst i dessa frågor behöver bli tydligare i FN-systemet. Samarbetet kring narkotikafrågor inom såväl som EU och internationellt är av central betydelse för att kunna uppnå målen med svensk narkotikapolitik. EU är en viktig aktör även inom den internationella narkotikapolitiken. Regeringen stödjer genomförandet av EU:s nya narkotikastrategi 2021– 2025. Syftet med strategin är bl.a. att skydda och förbättra samhällets och individens välbefinnande, att skydda och främja folkhälsan och att erbjuda en hög nivå av säkerhet för allmänheten. Strategin angriper narkotikaproblematiken på ett evidensbaserat, integrerat, välavvägt och tvärvetenskapligt sätt på nationell nivå, på EU-nivå och på internationell nivå. Även jämställdhetsperspektivet och frågan om ojämlik hälsa integreras i strategin. Strategin grundar sig först och främst på grundläggande principer och värnar i alla avseenden de värden som EU bygger på: respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, solidaritet, rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna. I strategin framgår att insatser för att minska tillgången till narkotika inbegriper förebyggande, avskräckande och störande av narkotikarelaterad brottslighet, i synnerhet organiserad, genom samarbete mellan rättsväsende och brottsbekämpande myndigheter, underrättelser, förbud, förverkande av av brott, utredningar och gränsförvaltning. Det är viktigt att bl.a. ta itu med miljöbrott med koppling till olaglig narkotikaframställning och bidra till att störa de traditionella och de internetbaserade marknaderna för olaglig narkotika. Strategin betonar även insatser för att minska efterfrågan på narkotika som består av en rad lika viktiga och ömsesidigt förstärkande åtgärder, däribland prevention, tidig upptäckt och tidigt ingripande, rådgivning, behandling, rehabilitering, återintegrering i samhället och tillfrisknande. Ett särskilt avsnitt i strategin är inriktat på åtgärder och strategier som förebygger eller minskar eventuella hälsorelaterade och sociala risker och skador för brukarna, för samhället och i fängelsemiljöer. Ett av flera underlag för arbetet med att ta fram strategin har varit Europeiska kommissionens meddelande om en ny agenda med tillhörande handlingsplan inom narkotikaområdet, som regeringen välkomnade. Arbetet i rådsarbetsgruppen för horisontella narkotikafrågor inom EU har en strategisk betydelse för genomförandet av strategin samt är en garant för ett effektivt och samordnat arbete med narkotika på EU-nivå. Samverkan med andra rådskonstellationer, Europeiska kommissionen och centrala EU-organ t.ex. Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN) och Europol är av stor vikt. Även det nordiska samarbetet är viktigt inom narkotikaområdet i form av kunskaps- och erfarenhetsutbyte samt möjligheten att gemensamt driva narkotikafrågor på den internationella arenan. Regeringens målsättning om att främja en folkhälsobaserad narkotikapolitik inom EU och internationellt innefattar insatser inom flera olika politikområden. Det handlar t.ex. om insatser för att skapa trygga och goda uppväxtvillkor, utbildning, motverka hemlöshet och socialt utanförskap liksom insatser för att bekämpa narkotikarelaterad brottslighet. Insatser inom dessa politikområden kan bidra till narkotikapolitikens målsättning. I den internationella narkotikapolitiska kontexten företräder regeringen en linje där insatser som har folkhälsa som huvudsakligt mål står i fokus. Den svenska lagstiftningen ska värnas. Regeringen verkar för ett stärkt jämställdhets- och jämlikhetsperspektivet inom alla delar av den internationella narkotikapolitiken. Jämställdhet och jämlikhet bör utgöra integrerade delar av narkotikapolitiken. Vikten av strategisk samverkan mellan FN:s institutioner för att bekämpa narkotika och värna mänskliga rättigheter Samarbete och samverkan mellan olika aktörer som verkar internationellt på narkotikaområdet behöver stärkas. Det gäller inte minst berörda FN- institutioner såsom WHO och FN:s kontor mot narkotika och brottslighet (UNODC). Regeringen bedömer det vara av strategisk betydelse att arbeta aktivt och fokuserat med narkotikafrågor gentemot och tillsammans med exempelvis UNODC och WHO. I detta hänseende välkomnar regeringen gemensamma ståndpunkt om narkotikapolitik som bl.a. syftar till att samordna olika FN-organs röst och aktiviteter inom narkotikaområdet. Systemet med de internationella narkotikakonventionerna är ett grundfundament avseende internationell narkotikapolitik. Systemet behöver värnas och aktörernas roller stärkas. bör vara en samlande och sammanhållande kraft i det internationella arbetet och bidra till en minskad polarisering samt verka för mänskliga rättigheter. bör alla delar som ryms inom ramen för den svenska folkhälsobaserade narkotikapolitiken företrädas och den svenska lagstiftningen värnas. Regeringen vill bibehålla och stärka ett strategiskt samarbete med WHO inom det folkhälsobaserade narkotikaområdet. Den svenska målsättningen för arbetet i UNODC är att bidra till stärkt folkhälsopolitiskt perspektiv med utgångspunkt i politiken för de mänskliga rättigheterna, inklusive utökad samordning med andra FN-aktörer såsom WHO, och kring prevention, vård, behandling och skademinskning. Regeringen stödjer implementeringen av beslutade internationella deklarationer, resolutioner och policydokument och avser i synnerhet att arbeta för implementeringen av rekommendationerna i den politiska deklarationen från FN:s generalförsamlings särskilda högnivåsession om narkotika (UNGASS) 2016. Som en del av detta har regeringen gett i uppdrag att ge en övergripande lägesbild av hur arbete förhåller sig till dessa rekommendationer. EU:s dialoger med tredje land syftar till att stärka samarbetet mellan EU och andra länder samt främja en folkhälsobaserade ansats i den globala narkotikapolitiken. Regeringen ser det som viktigt att stödja utveckling och genomförande av en narkotikapolitik i tredje land som respekterar, skyddar och främjar alla mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens 2020/21:132 principer. Detta inkluderar att lyfta fram proportionalitetsprincipen och uppmana till avskaffande av dödsstraff, inklusive för alla typer av narkotikarelaterade brott. Vikten av att inkludera narkotikan i det globala utvecklingsarbetet för att nå FN:s utvecklingsmål En viktig del av regeringens internationella narkotikapolitik är att inkludera narkotikafrågorna i det globala utvecklingssamarbetet. I producent- och transitländerna medför narkotikan olika typer av problem. Narkotikahantering är en avgörande finansieringskälla för den internationella organiserade brottsligheten, som även finansierar olika typer av väpnade konflikter och därmed också utgör en säkerhetsfråga. Narkotika behöver även vara en central del i arbetet med att bekämpa fattigdomen och därmed en central del i arbetet att genomföra de globala utvecklingsmålen. Regeringen verkar för att narkotikaarbetet ska inkluderas tydligt i verksamheten inom olika multilaterala organisationer och i FN:s fonder och program. Alternativ utveckling i länder som är utsatta av narkotikan kan även medföra nya inkomstkällor snarare än produktion och handel med narkotika. Utvecklingssamarbetet styrs av och utveckling () och dess biståndskommitté DAC vars regler om övergripande målsättning vad gäller fattigdomsbekämpning reglerar biståndet och säkerställer dess kvalitet. Aktivt stödja genomförandet av en folkhälsobaserad tobakspolitik i EU och internationellt har ratificerat WHO:s ramkonvention om tobakskontroll som dels ger stöd till enskilda länder att utveckla sin nationella lagstiftning och politik, dels är en regelsamling för de områden som påverkar tobakskonsumtionen. Syftet med ramkonventionen är att skydda människor i både och i världen, från de sociala, ekonomiska och hälsomässiga konsekvenserna av tobakskonsumtion, tobaksproduktion och exponering för tobaksrök. ratificerade även WHO:s protokoll för att eliminera olaglig handel med tobaksvaror. På europeisk nivå är tobaksområdet till stor del harmoniserat. Såväl det s.k. tobaksproduktdirektivet som det s.k. tobaksreklamdirektivet är genomförda i svensk rätt. har en aktiv roll och driver på för att utveckla genomförandet av arbetet på EU och internationell nivå. Inom ramen för detta arbete verkar för att aktivt stödja genomförandet av en folkhälsobaserad och restriktiv tobakspolitik i såväl EU som internationellt. Ökad internationell samverkan på alkoholområdet hållning i alkoholfrågan internationellt är att fler gemensamma åtgärder behöver genomföras dels för att stabilisera mängden alkohol som konsumeras, dels för att minska konsumtionen. Detta kan genomföras genom bl.a. breda globala samarbeten och partnerskap samt framtagande av en uppsättning mål som går i linje med regional uppföljning och över- Inom ramen för EU-samarbetet bör verka för att EU-kom- Prop. 2020/21:132 missionen får större kapacitet och förståelse för alkoholfrågor ur ett folkhälsoperspektiv. bör också axla en större roll för samordning och koordinering med likasinnade länder avseende frågor på alkoholområdet. tillhör de länder som har arbetat för att lyfta alkoholfrågan inom EU och behovet av en gemensam alkoholstrategi som stöd för medlemsländernas arbete mot alkoholrelaterade problem. bör återigen aktualisera frågan och verka för att det skapas ett ramverk för arbete med alkoholfrågan, exempelvis i form av en alkoholstrategi med konkreta förslag på åtgärder. bör inom EU även verka för att stärka medlemsländernas möjlighet att tillämpa destinations- och effektlandsprincipen vid exempelvis punktskatt, marknadsföring och e-handel avseende produkter som kommer in i landet. bör även stödja utarbetandet av förstärkta minimiregler på EU-nivå så länge dessa inte minskar möjligheten för och andra föregångsländer att föra en restriktiv ANDTS-politik. bör inom ramen för det nordiska samarbetet verka för att Alkoholdeklarationens effekter följs upp av Expertgruppen för alkohol, narkotika och tobak inom den nordiska tjänstemannagruppen för alkoholpolitiskt samarbete (NDPHS), under nästa strategiperiod. Ett fortsatt och stärkt internationellt arbete mot dopning med utgångspunkt i idrotten Regeringens utgångspunkt är att en god etik ska genomsyra alla delar av idrottsrörelsen, i både idrottsutövandet och styrelserummen, såväl nationellt som internationellt. har ratificerat två konventioner mot dopning inom idrotten, den internationella konventionen mot dopning i och den internationella konventionen mot dopning i . Konventionerna har som utgångspunkt att motverka dopningens hälso- risker och fusket inom idrotten. ingår regeringen även i IADA, ett multilateralt avtal mellan världens ledande nationer inom antidopingområdet. Regeringen medverkar även i andra specialist- och samverkansgrupper såväl inom EU som internationellt. starkt nordiskt samarbete och utbyte och de nordiska länderna har varit föregångare internationellt i flera antidopingfrågor. medlemsstater i EU och deltar tillsammans med idrotts- rörelsen även i att utveckla det internationella arbetet mot dopning inom idrotten i (), fördelar medel till för deras arbete för en dopningsfri idrott. som bedrivs i dessa strukturer har betydelse i antidopningsarbetet, även Under kommande strategiperiod avser fortsatt att verka för att stärka efterlevnaden av antidopningsreglerna inom EU och globalt, säkerställa att aktiva idrottare får större inflytande i utvecklingen av både regler och metoder som påverkar dem och att ska stå starkt i att utmana resursstarka idrotter och nationer när det gäller att bekämpa Vidare avser att fortsätta arbetet med att säkerställa att 2020/21:132 svensk idrotts antidopningsarbete är förenligt med åtaganden i internationella antidopningskonventioner och Världsantidopningskodens (koden) bestämmelser och arbeta för att fortsatt vara en aktiv part i samarbetet kring dopning på nordisk nivå. 13Organisation för att genomföra ANDTS-strategin Regeringens bedömning: roll som nationellt samordnande myndighet inom ANDTS-området bör bibehållas. Den nuvarande ansvarsfördelningen mellan myndigheterna och nuvarande samordning på området bör kvarstå. ANDTS-strategin bör följas upp och en samlad utvärdering genomföras. Regeringen överväger att se över hur roll bör tydliggöras och utvecklas avseende de delar i strategin som rör myndighetens ansvarsområden, bl.a. vård och stöd vid missbruk och beroende. Ett ANDTS-politiskt forum bör inrättas . Syftet med inrättandet av ett ANDTS-politiskt forum bör vara att utgöra en yta för dialog om utvecklingen, åtaganden och behov av åtgärder mellan regeringen och berörda myndigheter och andra organisationer som är viktiga för att nå målen i ANDTS-strategin. Ansvaret för förvaltning av effektiva metoder och arbetssätt bör tydliggöras i syfte att utveckla, implementera och utvärdera metoder och arbetssätt som bygger på bästa tillgängliga kunskap och evidens på ANDTS-området. Skälen för regeringens bedömning: En sektorsövergripande samordning behövs för att ANDTS-strategins mål och inriktning ska kunna spridas till och vara vägledande för samtliga berörda aktörer på nationell, regional och lokal nivå. Den modell för ansvarsfördelning och samordningsstruktur som finns upparbetad på nationell, regional och lokal nivå kvarstår –2025. Statens roll är att ansvara för lagstiftning och tillsyn samt att främja och stödja en utveckling inom ANDTS-området som svarar mot medborgarnas behov. roll som nationellt samordnande myndighet inom ANDTS-området bör bibehållas och myndigheten bör ha ett fortsatt ansvar för den samordnade uppföljningen inom ANDTS-området. Ett antal statliga myndigheter bedriver verksamhet med bäring på ANDTS-området. Den nuvarande ansvarsfördelningen mellan myndigheterna och nuvarande samordning på området bör kvarstå. har en central funktion för att genomföra strategin, bl.a. genom att stödja genomförandet av den nationella ANDTS-politiken i länen. Kommuner och regioner har huvudansvaret för det hälsofrämjande och förebyggande arbetet, alkohol- och tobakstillsyn, vård och stöd och behandling samt rehabilitering. De rättsvårdande myndigheterna är viktiga aktörer i t.ex. det förebyggande arbetet. driver ett omfattande brottsbekämpande och brottsförebyggande arbete på ANDTS-området. heten är en viktig samverkansaktör. Detsamma gäller som har Prop. 2020/21:132 som ett av sina huvuduppdrag att förhindra olaglig införsel av narkotika. För att uppnå målen på ANDTS-området är det nödvändigt att den ideella sektorn deltar och är engagerad i arbetet. Det civila samhället bidrar med viktiga insatser i ANDTS-arbetet. En fortsatt dialog mellan regeringen, myndigheter, regionala och lokala aktörer samt det civila samhället är viktig för att genomföra ANDTS-strategin. Samverkan mellan berörda myndigheter och organisationer utifrån respektive roll och uppdrag är därför en framgångsfaktor i det fortsatta arbetet. Syftet med inrättandet av ett ANDTS-politiskt forum bör vara att utgöra en yta för dialog om utvecklingen, åtaganden och behov av åtgärder mellan regeringen och berörda myndigheter och andra organisationer som är viktiga för att nå målen i ANDTS-strategin. För att skapa förutsättningar för ett kunskapsbaserat arbete inom ANDTS-området överväger regeringen att tydliggöra ansvaret för förvaltning av effektiva metoder och arbetssätt. 13.1Nya organisatoriska former inom ramen för ANDTS-arbetet Utvecklingen på ANDTS-området kan ske snabbt med nya trender i form av substanser och beroendeformer. Regeringen överväger att inrätta ett ANDTS-politiskt forum. Syftet med forumet bör vara att utgöra en yta för dialog om utvecklingen, åtaganden och behov av åtgärder mellan regeringen, berörda myndigheter och det civila samhället. Forumet bör också ge möjlighet att förankra regeringens politik samt informera berörda myndigheter och organisationer. Genomförandet av ANDTS-strategin kräver systematiska och samordnade metoder och insatser på såväl nationell som regional och lokal nivå. Ett stort antal aktörer bedriver en verksamhet på ANDTS-området och många insatser med positivt resultat genomförs i kommuner och regioner. saknas dock strukturella förutsättningar för att förvalta och sprida goda, strategiska och framgångsrika exempel. Regeringen överväger att tydliggöra ansvaret för förvaltning av effektiva metoder och arbetssätt för ANDTS-frågor. Inom ramen för verksamheten kan det bl.a. ingå att utveckla och sprida kunskap på området, bidra till att utveckla, kvalitetssäkra och implementera effektiva metoder samt systematisk uppföljning. Förordningsändringar med anledning av förändrat innehåll i ANDTS-strategin Med anledning av att fler substanser och beroendeformer föreslås ingå i strategin finns eventuellt anledning att se över gällande förordningar på området. Regeringen överväger därför att uppdatera förordningen (2012:606) om samordning inom alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksområdet m.m. till att också omfatta spel om pengar. 2020/21:132 13.2 roll som nationellt samordnande myndighet på ANDTS-området är förvaltningsmyndighet för verksamhet som rör folkhälsa och ska verka för god och jämlik hälsa i hela befolkningen. Myndigheten har till uppgift att samordna folkhälsoarbetet på nationell nivå och stödja berörda aktörer i såväl genomförande som uppföljning av arbetsformer, metoder, strategier och insatser på folkhälsoområdet samt följa upp effekterna av dessa. Inom ramen för sitt samordnande ansvar ska myndigheten bidra till en god och jämlik hälsa genom att vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till berörda aktörer. På alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksområdet ska myndigheten verka för kunskapsutveckling och kunskapsförmedling samt för nationell samordning ur ett folkhälsoperspektiv. Myndigheten ska även följa upp utvecklingen och ansvara för den samordnade uppföljningen på området. bör, liksom för vad som fastställdes i regeringens skrivelse En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020 2015/16:86, genomföra en uppföljning av måluppfyllelse och resultatet av denna ANDTS-strategi. Myndigheten bör verka för nationell samordning av myndigheter samt stödja ett effektivt och kunskapsbaserat arbete i genomförandet av ANDTS-strategin. bör fortsatt stödja genomförandet av strategin samt kontinuerligt följa utvecklingen på området i förhållande till strategins mål och insatsområden. bör vidare säkerställa en ändamålsenlig och kostnadseffektiv förvaltning och vidareutveckling av de indikatorer och uppföljningssystem som behövs för att beskriva utvecklingen inom ANDTS-området. roll med ett samordningsansvar avseende vård och stöd är enligt sin instruktion förvaltningsmyndighet för verksamhet som rör hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet, tandvård, socialtjänst liksom stöd och service till vissa funktionshindrade samt frågor om alkohol och missbruksmedel. I uppdraget ingår även att arbeta förebyggande för att bidra till att motverka hälsorelaterade eller sociala problem. har också en viktig roll som central myndighet i uppgiften att styra och stödja med kunskap. ska bl.a. genom kunskapsstöd och föreskrifter bidra till att hälso- och sjukvården och bedrivs enligt vetenskap och beprövad erfarenhet och ansvara för kunskapsutveckling och kunskapsförmedling inom sitt verksamhetsområde. Vidare ska bistå regeringen med underlag och expertkunskap för utvecklingen inom sitt verksamhetsområde. ansvar gäller i den utsträckning sådana frågor inte ska handläggas av någon annan myndighet. Enligt myndighetens instruktion ska samordna de statliga insatserna inom socialtjänst och hälso- och sjukvård när det gäller barn och ungdom samt inför beslut eller andra åtgärder som rör barn analysera konsekvenserna för barn och då ta Prop. 2020/21:132 särskild hänsyn till barns bästa. ska verka för en god hälsa och social välfärd samt för stödinsatser, omsorg och vård av hög kvalitet på lika villkor för hela befolkningen. Flera av ANDTS-strategins mål och insatsområden har således bäring på den verksamhet som bedriver och myndigheten har därmed en central roll i genomförandet av ANDTS-strategin. Regeringen överväger att ge ett ökat ansvar att rapportera och följa upp utvecklingen av insatser och behov samt stödja ett effektivt och kunskapsbaserat arbete som faller inom myndighetens ansvarsområde bl.a. inom långsiktigt mål 5 vård och stöd vid missbruk eller beroende. Målet för spelmarknadsområdet är en sund och säker spelmarknad under offentlig kontroll som värnar intäkterna till det allmänna och som ger goda förutsättningar för allmännyttig ideell verksamhet att erhålla finansiering genom intäkter från spel. Spelinspektionen ska utifrån sin instruktion (2018:1476) verka för dessa mål och vid behov föreslå eller vidta åtgärder. De negativa konsekvenserna av spelande ska minskas och det ska råda hög säkerhet i spelen. Spel om pengar ska omfattas av ett starkt konsumentskydd och inte kunna missbrukas av den organisade brottsligheten eller annan kriminell verksamhet. En viktig uppgift för Spelinspektionen är att bevaka konsumenternas intressen genom tillsyn av den licensierade marknaden samt inom den licensierade verksamheten stärka arbetet med att motverka organiserad brottslighet och annan kriminell verksamhet. Tillsyn och regelutveckling ska även göras i strävan att minska riskerna för de sociala skador och den kriminalitet som spelande kan föra med sig. Länsstyrelserna och andra statliga myndigheters roll ska enligt sin instruktion verka för att nationella mål får genomslag i länet. ska arbeta sektorsövergripande och sam- ordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser. styrelsen ska vidare verka för att det av fastställda nationella folkhälsomålet uppnås genom att folkhälsan beaktas inom länsstyrelsernas arbete med bl.a. regional tillväxt, samhällsplanering, krishantering samt alkohol och tobak. Länsstyrelserna ska enligt förordningen (2012:606) om samordning inom alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksområdet m.m. stödja genomförandet av den nationella ANDT-politiken i länet, utvecklingen av ett långsiktigt kunskapsbaserat regionalt och lokalt arbete, utvecklingen av tvärsektoriella insatser i kommunerna och regionen, samarbetet på lokal, regional och nationell nivå, och utbildning och kompetensutveckling i ska, utifrån sitt tillsynsansvar avseende kontroll och handläggningen av vissa ärendetyper och myndighets- områden kopplade till bl.a. alkohollagstiftningen och livsmedels- kontrollen, bistå vid genomförandet av regeringens överenskommelse med 2020/21:132 Kommuner och Regioner (N2017/04297). Överenskommelsen omfattar tillstånd som krävs för restaurang- och besöksnäringsverksamhet, och syftar till att underlätta för företagande genom en ökad digital förvaltning.