prop · H803174 · 2021-04-13 00:00:00 — Däremot anser regeringen att kraven på kungörelsens innehåll bör förtydligas så att det tydligt ska framgå att kommunen har tagit fram ett förslag till att anta, ändra eller upphäva en detaljplan. Uppgift om var den information som har samlats in i enlighet med artikel 5 finns tillgänglig Enligt led e) ska allmänheten informeras om var den information som har samlats in i enlighet med artikel 5 finns tillgänglig, dvs. främst innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen. Som framgått av föregående avsnitt (av- snitt 6.3.6) anser kommissionen att kravet även omfattar all information som samlats in under förberedelserna av miljökonsekvensbeskrivningen, inklusive reaktionerna från de ansvariga myndigheterna informationen blir tillgänglig. Kravet i direktivet överensstämmer i huvudsak med kraven i artikel 6.2d Enligt konventionen ska den berörda allmänheten informeras om den tänkta beslutsprocessen, inbegripet, om sådan informa- tion kan lämnas, information om vilken miljöinformation av betydelse om den föreslagna verksamheten som finns tillgänglig. Det som enligt artikel 5.1 ska redovisas i miljökonsekvensbeskrivningen ska enligt redovisas i planbeskrivningen, som är en del av planförslaget. ska det alltså framgå av kungörelsen var förslaget finns tillgängligt. För fullständighetens skull bör plan- och bygg- lagen emellertid kompletteras så att kravet på innehåll även omfattar det underlag som kommunen ska tillhandahålla enligt 5 kap. plan- och bygg- lagen. Det kan exempelvis handla om att delar av underlaget finns tillgäng- ligt på kommunens webbplats eller i en viss lokal under särskilda tider. Uppgift om när och var samt på vilket sätt relevant information kommer att göras tillgänglig Enligt led f) ska allmänheten informeras om när och var samt på vilket sätt relevant information kommer att göras tillgänglig. Kravet överensstämmer delvis med kraven i artikel 6.2d i och iv i Århuskonventionen. Enligt konventionen ska den berörda allmänheten informeras om den tänkta beslutsprocessen, inbegripet, om sådan information kan lämnas, informa- tion om när beslutsprocessen påbörjas (i) och till vilken myndighet man kan vända sig för att få relevant information och var sådan information finns tillgänglig för allmänhetens granskning (iv). Enligt ska det av kungörelsen framgå var förslaget finns tillgängligt. I PBL-systemet förutsätts således att förslaget finns till- gängligt för granskning redan i samband med att detta kungörs. För att fullt ut genomföra direktivet i detta avseende finns det emellertid skäl att för- tydliga kravet på kungörelsens innehåll. Mot bakgrund av vad som har förordats under led e) bör det således framgå av kungörelsen när, var och på vilket sätt förslaget och det underlag som kommunen ska tillhandahålla enligt 5 kap. finns tillgängligt. Närmare bestämmelser om allmänhetens deltagande i enlighet med artikel 6.5 Enligt led g) ska allmänheten även informeras om närmare bestämmelser om allmänhetens deltagande i enlighet med artikel 6.5. Enligt den artikeln ska medlemsstaterna fastställa närmare bestämmelser om information till allmänheten, t.ex. genom affischering inom ett visst område eller offent- liggörande i lokalpressen, och samråd med den berörda allmänheten, till exempel skriftligen eller genom samrådsmöten. Vidare ska medlemsstat- erna vidta de åtgärder som krävs för att se till att relevant information är tillgänglig elektroniskt för allmänheten via minst en central portal eller lättillgängliga kontaktpunkter, på lämplig förvaltningsnivå. Kravet överensstämmer i huvudsak med Århuskonventionens krav i artikel 6.2d ii och iii. Enligt konventionen ska den berörda allmänheten informeras om den tänkta beslutsprocessen, inbegripet, om sådan informa- tion kan lämnas, information om allmänhetens möjligheter att delta (ii) och tid och plats för planerad utfrågning (iii). Mot bakgrund av hur artikel 6.5 och hur motsvarande krav i konven- tionen är formulerade får kravet på information förstås som att allmän- heten ska informeras om dess möjligheter att delta i den tänkta besluts- processen respektive tid och plats för planerad utfrågning. 2020/21:174 Plan- och bygglagens krav på hur allmänheten ska informeras är allmänt hållna och kommunen har getts vida ramar att anpassa formerna för och omfattningen av samrådet utifrån den planeringsuppgift som ska lösas. I detta sammanhang finns det även anledning att understryka att kraven i artikel 6.5 utgår från att det normalt är en enskild exploatör – snarare än en myndighet – som ska tillhandahålla informationen till allmänheten. Ursprungligen fanns inte några bestämmelser i om formerna för samrådet och kallelser till detta. Enligt förarbetena bör det, om många kan ha ett väsentligt intresse i frågan, ordnas ett offentligt möte eller en utställning där synpunkter i ordnade former tas emot (prop. 1985/86:1 s. 609). Sådana arrangemang kan utlysas genom affischering, utdelning av flygblad, masskorsband eller liknande förfarande. Kallelser bör enligt förarbetena sändas ut i sådan tid att det finns goda möjligheter för de berörda att delta i samrådet. Enligt ska det framgå av kungörelsen till vem synpunkter på förslaget ska lämnas. Inom ramen för denna bestämmelse är det vanligt att kommuner upplyser om tid och plats för ett eventuellt offentligt möte, om ett sådant möte anordnas. Däremot finns det inget uttryckligt krav i lagen på att sådan information ska finnas, vilket kan uppfattas som en brist i genomförandet av led g). Det finns således skäl att komplettera i detta avseende. undrar hur kravet på att kommunen i kungörelsen ska ange tid och plats för ett eventuellt offentligt möte ska tillämpas om kommunen först efter kungörelsen bestämmer att ett samråds- eller granskningsmöte ska hållas och om kommunen då behöver göra om kungörelsen för att uppfylla kravet i bestämmelsen. Som anför kan det inträffa att kommunen först efter kungörelsen ser behov av ett offentligt möte, exempelvis om de som berörs av planen framför önskemål om detta. I vissa fall kan det då tänkas finnas skäl att genom en ny kungörelse infor- mera även andra som kan ha intresse av att delta i det planerade mötet. I andra fall bör det vara möjligt att på andra sätt nå dem som kan tänkas vilja delta, t.ex. om det är en väl avgränsad krets som berörs av planförslaget. Mot denna bakgrund anser regeringen att det inte finns skäl att kräva att kungörelsen måste göras om i en sådan situation. Kraven på kungörelsens innehåll under samrådet har samband med den underrättelse som kommunen ska anslå på sin anslagstavla under gransk- ningstiden. Således finns det även skäl att följdändra dessa bestämmelser, dvs. 5 kap. 19 § . De detaljplaner som inte omfattas av MKB-direktivet omfattas likafullt av kraven i Århuskonventionen. De ändringar som har förordats ovan bör således gälla för alla förslag till detaljplaner, dvs. inte bara sådana detalj- planer som omfattas av kraven i MKB-direktivet. I promemorian föreslås även en följdändring i 5 kap. 18 § . Bestämmelsen gör det möjligt att byta planförfarande under detaljplaneprocessen. har framfört att det är otydligt vad som avses med den föreslagna formuleringen att kommunen ska kungöra förslaget på det sätt som anges i 5 kap. 11 d § med det innehåll som följer av 5 kap. 19 §. ning att innebörden av den föreslagna lydelsen är otydlig. Ändringen är Prop. 2020/21:174 inte heller nödvändig. Denna del av förslaget bör därför inte genomföras. Bestämmelserna finns i 5 kap. 11 d och 19 §§ . 6.3.8Den information som ska tillhandahållas under planprocessen ska hållas tillgänglig elektroniskt Regeringens förslag: Den information som kommunen ska tillhanda- hålla under ett detaljplanesamråd ska finnas tillgänglig på kommunens webbplats under samrådet. Den information som kommunen ska hålla tillgänglig för alla som vill granska plan- förslaget ska även den finnas på kommunens webbplats. Skyldigheterna ska inte gälla fastighetsförteckningen eller i den utsträckning det skulle strida mot lag eller annan författning. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet av de remissinstanser som yttrar sig över förslaget är positiva eller har inget att invända mot det, däribland Lant- mäteriet, Malung-Sälens kommun, kommun, kommun, och (Exploateringskontoret), , , geologiska undersökning och . Datainspektionen (numera ) tycker att det, ur ett dataskyddsperspektiv, är bra att fastighetsförteckningen inte ska tillgängliggöras på webben. Höörs kommun ser en risk för konflikt mellan kraven på publicering av samrådsredogörelse och granskningsutlåtande å ena sidan och skyddet av personuppgifter å andra sidan och att de föreslagna reglerna kommer att bli svårtillämpade. Kommunen anser att det inte är rimligt att lämna plan- handläggaren med avvägningen mellan att bryta mot plan- och bygglagens krav på öppenhet eller att bryta mot skyddet för personuppgifter. kommun framhåller att den enskilde, för att hänga med i stadsutveck- lingen och följa beslut om detaljplaner och bygglov, måste studera kun- görelser i ortspress, kommunens webbsida, brevutskick, Post- och på webben samt olika typer av informationsblad. Att vissa med- delanden ska finnas på kommunens anslagstavla kan, enligt kommunen, förvisso vara rimligt, men för gemene man ter sig sättet för hur ett med- delande kan komma att lämnas från som svårbegripligt. Kommunen anser att det behöver tas ett helhetsgrepp i frågan hur enskilda informeras i myndighetsärenden. Myndigheten för delaktighet välkomnar att tillgänglighetsperspektivet lyfts fram och ser positivt på digitaliseringen som ett sätt för fler att kunna ta del av samhällsviktig information. Myndigheten anser dock att det i förslaget bör förtydligas att den information som publiceras ska följa de lagkrav som finns på tillgänglighet i lagen (2018:1937) om tillgänglighet till digital offentlig service. Syftet är att säkerställa att alla, oavsett funktions- förmåga, har möjlighet att ta del av de handlingar och planförslag som publiceras elektroniskt. Skälen för regeringens förslag Bakgrund och gällande rätt MKB-direktivet innehåller krav på att medlemsstaterna ska vidta de åtgär- der som krävs för att se till att relevant information är tillgänglig elektro- niskt för allmänheten via minst en central portal eller lättillgängliga kontakt- punkter, på lämplig förvaltningsnivå (artikel 6.5 andra meningen). Av ändringsdirektivet framgår att kravet att miljöinformation ska finnas till- gänglig även i elektronisk form syftar till att stärka allmänhetens tillgång till information och insyn. För detta ändamål bör medlemsstaterna enligt skälen till direktivet inrätta minst en central portal eller kontaktpunkter på lämplig förvaltningsnivå, så att allmänheten enkelt och effektivt kan ta del av informationen (skäl 18). Det är inte helt entydigt vilken information som omfattas av kravet att all relevant information ska finnas tillgänglig elektroniskt. Här kan noteras att direktivet innehåller krav på att de berörda myndigheterna ska ges tillgång till viss information (artikel 6.1) medan den berörda allmänheten ska ges tillgång till viss annan information (artikel 6.3). Kravet att den information som ska vara tillgänglig via en central portal eller en lämplig kontaktpunkt, avser dock enbart den information som är relevant för allmänheten (till skillnad från den berörda allmänheten). Den information som kan tänkas vara relevant för den bredare allmänheten kan då, enligt vad som anges i promemorian, tänkas vara mindre omfattande, än vad som är fallet i fråga om den information som den berörda allmänheten och de berörda myndigheterna ska ges tillgång till. I finns krav på att kommunen under ett samråd om ett förslag till detaljplan ska redovisa förslaget, skälen för förslaget, det planeringsunderlag som har betydelse och hur kommunen avser att hand- lägga förslaget. Om det finns ett program enligt 10 §, ska kommunen redo- visa detta (se 5 kap. 13 § PBL). Det finns däremot inget uttryckligt krav på att denna information ska tillhandahållas elektroniskt. Digital service som tillhandahålls av en offentlig aktör, t.ex. kommunala myndigheter, genom en teknisk lösning ska följa tillgänglighetskraven enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen om tillgänglighet till digital offentlig service (10 §). Av den lagen framgår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om det närmare innehållet i de tekniska lösningar som anges i artikel 1.1 i och rådets direktiv (EU) 2016/2102 av om tillgänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer (2 §). Enligt föreskrifter som Myndigheten för digital förvaltning har meddelat ska digital offentlig service vara möjlig att uppfatta, vara hanterbar, begriplig och robust (se 4 § i myndighetens före- skrifter [MDFFS 2019:2] om tillgänglighet till digital offentlig service). Digital offentlig service som överensstämmer med de krav som anges i bilaga A i den europeiska standarden EN 301 549 V2.1.2 (2018-08) anses uppfylla dessa krav (se 5 §). Enligt förvaltningslagen ska en myndighet använda tolk och göra inne- hållet i handlingar tillgängligt när den har kontakt med någon som har en funktionsnedsättning som allvarligt begränsar förmågan att se, höra eller tala, om det behövs för att den enskilde ska kunna ta till vara sin rätt (se 13 § andra stycket). Det ska uttryckligen framgå att vissa planhandlingar ska hållas tillgängliga på kommunens webbplats Direktivet ställer krav på att informationen ska vara tillgänglig elektroniskt via en central portal eller lättillgängliga kontaktpunkter, på lämplig för- valtningsnivå. Regeringen anser att det – utifrån allmänhetens perspektiv –bör vara mest ändamålsenligt att informationen tillhandahålls via respektive kommuns webbplats. Även om det inte finns något uttryckligt krav på det, tillhandahåller nästan alla kommuner planförslaget och planer- ingsunderlag m.m. på sin webbplats. Ett uttryckligt krav skulle således inte innebära något betydande merarbete. Regeringen anser att utgångspunkten bör vara att kommunen på sin webbplats ska hålla samtliga handlingar tillgängliga som krävs för att ta fram detaljplanen. Emellertid kan det finnas hinder mot att tillgängliggöra vissa uppgifter i dessa handlingar på webbplatsen, exempelvis om de omfattas av sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, eller om det skulle strida mot dataskyddsförordningen, dvs. och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (allmän data- skyddsförordning). Därför anser regeringen att det bör tydliggöras att kravet på att informationen ska hållas tillgänglig på webbplatsen inte gäller om det skulle strida mot lag eller annan författning. För att en sådan bestämmelse inte ska tolkas motsatsvis bör undantaget även gälla övriga skyldigheter att hålla information tillgänglig under samrådet, dvs. skyldig- heter som exempelvis handlar om att vissa handlingar ska hållas tillgäng- liga för allmänheten i eller skickas till sakägare och boende. Som exempel på uppgifter som omfattas av sekretess kan nämnas en enskilds bostadsadress eller annan jämförbar uppgift som kan lämna upplysning om var han eller hon bor, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men om uppgiften röjs (se 21 kap. 3 § OSL). Ett annat sådant exempel är i mål eller ärende vid domstol eller annan myndighet där en part har skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) för uppgift som lämnar upp- lysning om var den parten bor stadigvarande eller tillfälligt, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon när- stående till denne kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men (se 21 kap. 3 a § OSL). Fastighetsförteckningen som ska finnas enligt 5 kap. 8 § plan- och bygg- lagen innehåller vanligtvis personuppgifter som bör skyddas från att obehöriga får tillgång till dem. Därför bör det inte ställas krav på att fastighetsförteckningen ska hållas tillgänglig på webbplatsen. Kommunen bör i stället vara skyldig att hålla den tillgänglig under samrådet (jfr nuvar- ande 5 kap. 11 e § PBL). Den som önskar få tillgång till fastighetsförteck- ningen får således fråga efter den särskilt hos kommunen. Att fastighets- förteckningen inte behöver finnas på webbplatsen utgör vanligtvis inget hinder mot att den kan spridas i annan ordning, exempelvis genom utskick via brev. Höörs kommun anser att det inte är rimligt att lämna planhandläggaren med avvägningen mellan att bryta mot plan- och bygglagens krav på öppenhet eller att bryta mot skyddet för personuppgifter. Regeringen kon- staterar att det finns bestämmelser i och dataskydds- förordningen som begränsar kommunens möjligheter att sprida olika upp- gifter. Regeringen anser dock att det kan behövas anpassad vägledning för att underlätta kommunens bedömning av vilka uppgifter som behöver publiceras och vilka uppgifter som inte får publiceras. Regeringen avser att ta de initiativ som behövs för att sådan vägledning ska tas fram. Även den information som kommunen ska tillhandahålla ska finnas på kommunens webbplats MKB-direktivets krav på samråd med och information till den berörda allmänheten motsvaras i både av detaljplanesamrådet och att kommunen ska informera om planförslaget och låta det granskas. Den information som kommunen under gransk- ningstiden ska hålla tillgänglig för alla som vill granska planförslaget (se 5 kap. 21 § PBL) bör således också finnas på kommunens webbplats. Skyldigheten bör emellertid inte gälla fastighetsförteckningen eller om det skulle strida mot lag eller annan författning att hålla uppgifterna tillgäng- liga på webbplatsen, av samma skäl som anförs ovan när det gäller att hålla information tillgänglig under samrådet. På motsvarande sätt bör kommun- ens skyldighet att efter granskningen hålla granskningsutlåtandet tillgäng- ligt inte gälla i den utsträckning det skulle strida mot lag eller annan författning (se förslaget i avsnitt 6.3.10). För sådana förslag till detaljplaner som inte omfattas av MKB-direktivet finns det inga krav på att motsvarande information ska tillhandahållas elektroniskt. vore det inte ändamålsenligt att utforma kravet så att det bara gäller för de detaljplaner som omfattas av MKB-direktivet. Kravet bör därför utformas så att det gäller för alla planförslag. kan det underlätta för kommunens medlemmar och andra aktörer om den information som ska tillhandahållas på kommunens webb- plats finns kvar där, även efter det att samrådet respektive gransknings- tiden har avslutats. Något uttryckligt krav på att kommunen ska tillhanda- hålla informationen på webbplatsen efter dessa tidpunkter bör dock inte införas, eftersom det ibland kan finnas goda skäl för kommunen att ta bort informationen. Det kan exempelvis handla om att planområdet begränsas efter samrådet och att viss information då blir inaktuell eller att planarbetet avbryts. Avsaknaden av en sådan skyldighet innebär inget hinder mot att informationen tillhandahålls på webbplatsen i de fall kommunen anser att det är lämpligt. Som framhåller kan enskilda, för att följa kom- munala beslut som påverkar den byggda miljön, få information via olika kanaler. I vissa fall handlar det om att den enskilde aktivt behöver infor- meras för att kunna bevaka sina rättigheter. I andra fall handlar det om att informationen behöver finnas tillgänglig för att den som vill ska kunna fördjupa sig. Regeringen konstaterar att övergången till en helt digital samhällsbyggnadsprocess medför att sätten för hur information sprids till den som berörs av ett plan- och byggprojekt kommer att behöva ses över. Det kan dock inte göras inom ramen för detta lagstiftningsärende. I enlighet med vad Myndigheten för delaktighet framhållit ska den infor- Prop. 2020/21:174 mation som publiceras följa de krav som finns på tillgänglighet i lagen om tillgänglighet till digital offentlig service. Bestämmelserna finns i 5 kap. 13, 21 och 24 §§ . 6.3.9 Redogörelsen för de samråd som har skett med allmänheten ska finnas i granskningsutlåtandet Regeringens förslag: Redogörelsen för de samråd som har skett och vad som kommit fram i samråden ska inte längre finnas i planbeskriv- ningen, utan enbart i samrådsredogörelsen och i granskningsutlåtandet. Granskningsutlåtandet ska innehålla information om på vilket sätt allmänheten har beretts tillfälle att delta under planförfarandet. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna yttrar sig inte sär- skilt över förslaget. kommun och är uttalat positiva. är kritiskt till förslaget att granskningsutlåtandet ska innehålla information om på vilket sätt allmänheten har beretts tillfälle att delta under planförfarandet eftersom allmänhetens deltagande är reglerat i 5 kap. 11 och 21 §§ . Enligt tillför förslaget inte något nytt utan blir snarare en beskrivning av detaljplaneprocessen. Skälen för regeringens förslag Bakgrund och gällande rätt MKB-direktivet innehåller krav på att den eller de ansvariga myndig- heterna ska informera allmänheten och se till att allmänheten får tillgång till viss information, när ett beslut om att bevilja eller avslå en tillståndsansökan har fattats (artikel 9.1). Bland annat ska allmänheten få tillgång till information om förfarandet för allmänhetens deltagande. inbegriper även en sammanfattning av samrådsresultaten och vissa upp- gifter som har inhämtats under processen och hur dessa har införlivats eller på annat sätt beaktats, särskilt när det gäller sådana synpunkter som har mottagits från en annan medlemsstat som kan komma att utsättas för en betydande inverkan på miljön från det projekt som samrådet avsett (artikel I svensk rätt genomförs kravet primärt genom 6 kap. 35 § 8 . Den bestämmelsen anger att en miljökonsekvensbeskrivning ska innehålla en redogörelse för de samråd som har skett och vad som kommit fram i De uppgifter som ska ingå i en miljökonsekvensbeskrivning enligt 6 kap. 35 § ska i vissa fall även redovisas i detaljplanens plan- Det gäller om genomförandet av detaljplanen kan antas med- föra en betydande miljöpåverkan på grund av att planområdet får tas i anspråk för ett MKB-projekt. Planbeskrivningen anger hur detaljplanen ska förstås och genomföras, men ska även innehålla en redovisning av planens konsekvenser (4 kap. 33 och 34 §§ PBL). 2020/21:174 I ges allmänheten möjlighet att lämna synpunkter på ett planförslag dels vid ett inledande samråd (5 kap. 11–17 §§), dels vid den efterföljande granskningen (5 kap. 18–25 §§ PBL). Efter samrådet ska kommunen i en samrådsredogörelse redovisa de synpunkter som har kom- mit fram i samrådet samt de kommentarer och förslag som kommunen har med anledning av synpunkterna (5 kap. 17 § PBL). På motsvarande sätt ska kommunen efter granskningstiden göra ett granskningsutlåtande, som ska innehålla en sammanställning av de skriftliga synpunkter som har kommit in och en redovisning av kommunens förslag med anledning av synpunkterna (5 kap. 23 § första stycket PBL). Isåväl MKB-direktivet som benämns de tillfällen när all- mänheten har möjlighet att lämna synpunkter för samråd. Från det per- spektivet finns det ingen risk för missförstånd i förhållande till kravet att miljökonsekvensbeskrivningen ska innehålla en redogörelse för de samråd som har skett och vad som kommit fram i samråden (6 kap. 35 § 8 miljö- balken). I detaljplaneprocessen tas planbeskrivningen fram inför samrådet, men innehållet i denna utvecklas sedan successivt under processen.