prop · H90347 · 2021-11-02 00:00:00 — Se bilaga 1 för en intervjuförteckning. Inga intervjuer med utförare har genomförts inom ramen för granskningen. I arbetet med granskningen har vi tagit del av underlag från . Underlagen för att besvara den första delfrågan består av rutiner och riktlinjer för kontakter med privatpersoner och företag. Underlagen för att besvara den andra delfrågan består av rapporter och dokumentation av genomförda kontroller samt planeringsdokument för skatteavdelningens arbete. Vi har även tagit del av 32 ärenden från kontroller av utförare inom delningsekonomin samt 60 ärenden från Skatteupplysningen dit privatpersoner och företag har skickat skriftliga frågor som rör delningsekonomin. Vi har analyserat ärendena i syfte att besvara den första delfrågan. Se bilaga 2 för en mer utförlig beskrivning av vilka ärenden vi tagit del av samt vår bedömning av dessa. Vi har även undersökt och analyserat den information som presenterar på sin webbplats om delningsekonomi. Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av och . (praktikant) har också bidragit , professor i skatterätt vid , har varit referensperson och lämnat synpunkter på såväl ett granskningsupplägg som ett utkast till granskningsrapport. Företrädare för () och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast R I K S R E V I S I O N E N S K A T T E V E R K E T S A R B E T E M E D A T T B E S K A T T A D E L N I N G S E K O N O M I N 2 Beskattning av delningsekonomin I det här kapitlet ger vi en bakgrund till vilka problem som finns med att beskatta delningsekonomi, och vad svenska och europeiska myndigheter har gjort. Ett första problem är att det inte finns någon vedertagen definition av vad delningsekonomi är, och att det är svårt att uppskatta dess omfattning. I går dagens skatteregler att tillämpa på delningsekonomin, men hur det ska ske i det enskilda fallet är svårt att förutsäga. Till skillnad från vissa andra europeiska länder har inte infört någon särskild lagstiftning för beskattning av delningsekonomin, men flera myndigheter har haft uppdrag på området. På europeisk nivå kommer ett gemensamt rapporteringssystem för inkomster från plattformar att införas. I slutet av kapitlet finns även en beskrivning av vilka delar av organisation som berörs av arbetet med att beskatta delningsekonomin. 2.1 Vad är delningsekonomi? Det finns ingen vedertagen definition av vad som ingår i begreppet delningsekonomi. Begreppet delningsekonomi är brett och plattformarna finns inom flera olika branscher. Problemen med en tydlig definition är en av flera anledningar till att det är svårt att uppskatta delningsekonomins storlek. 2.1.1 Det saknas en tydlig definition av vad delningsekonomi är Begreppet delningsekonomi är förhållandevis nytt och används ibland synonymt med de överlappande begreppen gigekonomi och plattformsekonomi. Begreppet har för många fått både positiva och negativa konnotationer. Bland en del företag har det till exempel blivit populärt att marknadsföra varor eller tjänster som att de är en del av delningsekonomin. I den här granskningen undersöker vi arbete med vad myndigheten kallar delningsekonomi. har tidigare definierat delningsekonomi som ”transaktioner där underutnyttjade tillgångar säljs, hyrs ut, byts, samägs eller samutnyttjas, huvudsakligen via en digital marknadsplats som inbegriper en tillhandahållare, utförare och en konsument. Det kan även handla om erbjudanden av tjänster.”16 definition är bred, och täcker in många olika typer av transaktioner. Viktiga kännetecken är att det är fråga om en digital 16Skatteverket, Delningsekonomi – kartläggning och analys av delningsekonomins påverkan på skattesystemet – slutrapport, 2016, s. 8. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N marknadsplats och att det finns ett trepartsförhållande mellan tillhandahållare (plattform), utförare och konsument.17 Flera av de plattformar som har berörts av granskningar av delningsekonomin kan även beskrivas som delar av gigekonomin. Med gigekonomi avses olika former av kortare tillfälliga arbeten som en uppdragstagare åtar sig att genomföra åt en uppdragsgivare.18 Sådana uppdrag kan ofta genomföras genom någon typ av digital plattform. Plattformsekonomi är ett tredje närbesläktat begrepp, som används för att beskriva olika typer av ekonomisk verksamhet som bedrivs genom någon form av digital plattform. Definitionen tar därmed sikte på den tekniska lösningen snarare än vad den används för.19 I begreppet inkluderas ibland även olika typer av tjänster för matchning mellan uppdragstagare och uppdragsgivare, och företag som erbjuder hjälp med fakturering för privatpersoner, så kallade egenanställningsföretag. 2.1.2 Delningsekonomin finns i många olika branscher har delningsplattformar tillkommit inom många olika branscher. Plattformarnas storlek varierar mycket. Vissa plattformar ägs av stora internationella företag, andra har lanserats av nystartade små företag och i vissa fall av ideella organisationer. De flesta plattformar är inte knutna till ett specifikt geografiskt område, vilket har gjort det möjligt för plattformsföretag att expandera snabbt i olika länder. Som exempel på tjänster eller branscher i kan nämnas plattformar för: •uthyrning av bostad, under längre eller kortare perioder •taxi och samåkning (persontransport) •uthyrning av bil, båt eller andra privata tillgångar •leverans och transport, till exempel att leverera mat eller forsla bort skräp •finansiella tjänster, till exempel förmedling av lån mellan privatpersoner och så kallad gräsrotsfinansiering. 2.1.3 Det är svårt att uppskatta delningsekonomins storlek Det är av flera anledningar svårt att uppskatta hur många personer eller företag som kan sägas ingå i delningsekonomin, eller hur mycket den omsätter i . Ett problem är avsaknaden av en tydlig definition, och oavsett vilken definition som används finns gråzoner gentemot den traditionella ekonomin. 17Nationalencyklopedins definition av delningsekonomi ställer exempelvis inte krav på att transaktionen sker över en digital marknadsplats. Se , ”Delningsekonomi”, hämtad . 18Ofta talar man om olika typer av gig-arbete. Forte har i en forskningsöversikt skilt på tre olika typer: kvalificerat arbete online, okvalificerat arbete online samt fysiskt arbete offline. Se Forte, Arbetsvillkor och arbetsförhållanden inom gigekonomin. En kunskapsöversikt, 2020, s. 10. 19Se till exempel Unionen, Plattformsekonomin och den svenska partsmodellen, 2016, s. 20. R I K S R E V I S I O N E N S K A T T E V E R K E T S A R B E T E M E D A T T B E S K A T T A D E L N I N G S E K O N O M I N anledningar är att delningsekonomin finns inom många olika branscher och att den i flera fall kan överlappa den informella ekonomin, som inte registreras hos myndigheter och inte genererar någon skatt. Det har gjorts flera försök att uppskatta hur stor del av arbetskraften i som har utfört uppdrag eller har försökt få uppdrag via plattformar. Olika undersökningar har däremot kommit fram till mycket olika resultat. De stora skillnaderna i undersökningarnas resultat beror både på hur de har valt att definiera delningsekonomi och på vilken metod de använt för att nå de svarande. I en statlig utredning ställdes frågan 2017 till medlemmar i webbpanel, och av dem som svarade hade försökt få uppdrag via digitala plattformar . Av dem hade strax över hälften också utfört sådant arbete.20 En annan undersökning genomförd av brittiska forskare kom däremot fram till att det i kan vara upp till fem gånger så vanligt – som försökt hitta arbete och som utfört det.21 En tredje undersökning genomförd av fackförbundet har däremot kommit fram till ett betydligt lägre resultat. Unionen kom fram till att endast cirka en procent av arbetskraften hade sålt tjänster via digitala plattformar under det senaste året.22 2.2 Varför är delningsekonomin problematisk att beskatta? Bestämmelserna om inkomstskatt, socialavgifter och moms finns i olika regelverk och följer olika kriterier, och hur de relaterar till varandra kan te sig komplext och svårnavigerat. Därtill kommer att delningsekonomins typiska trepartsförhållande skiljer sig från de traditionella tvåpartsförhållandena mellan arbetsgivare och arbetstagare respektive säljare och konsument. Det är inte självklart vilken roll respektive aktör har vid en transaktion, som det är avgörande för vem som ska redovisa och betala skatter och avgifter. Hur det förhåller sig mellan aktörerna inom delningsekonomin beror på utformningen av avtalet på respektive plattform. 2.2.1 Samtliga parter kan bli skyldiga att betala socialavgifter Ett vanligt problem när det gäller beskattning av delningsekonomin är att det inte är tydligt vem som har ansvar för sådant som arbetsgivare i normalfallet sköter åt sina anställda. Det handlar bland annat om vem som är skyldig att betala socialavgifter. Arbetsgivare är skyldiga att göra avdrag för skatt och betala socialavgifter i form av arbetsgivaravgifter på sina anställdas inkomster och 20SOU 2017:24, s. 203–206. 21Uni , “Size of ’s ‘Gig Economy’ revealed for the first time. Around 700,000 crowd workers in ”, 2016, hämtad . 22Kvarntorp, ”Gigjobbare kan ha rätt till sjuklön”, . 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N förmåner till Skatteverket.23 Skatterättsligt finns inga krav på ett traditionellt anställningsförhållande för att dessa skyldigheter ska uppstå. Skyldigheten att betala arbetsgivaravgifter omfattar ”den som utger avgiftspliktig ersättning”.24 Ersättningen kan avse bland annat löner, arvoden eller förmåner.25 Den som omfattas av skyldigheten ska också lämna månatliga individuppgifter eller årliga kontrolluppgifter till Skatteverket.26 Uppgifterna ligger till grund för beskattning av arbetstagarens inkomst av tjänst och kommer förtryckta på arbetstagarens inkomstdeklaration. Skyldigheten att betala arbetsgivaravgifter gäller för ersättningar som betalas till uppdragstagare, anställda eller näringsidkare som inte har F-skatt. Den som bedriver näringsverksamhet och har F-skatt ansvarar själv för att betala socialavgifter.27 Plattformar kan vara ansvariga för att betala arbetsgivaravgifter om de har inflytande över arbetet Plattformsföretaget kan i vissa fall vara utgivare av avgiftspliktig ersättning, vilket innebär att de är ansvariga för att betala arbetsgivaravgifter. gör vid behov bedömningar av enskilda plattformar. Avgörande för bedömning av om plattformsföretaget är utgivare av ersättning är hur stort inflytande företaget har gällande exempelvis vilka arbeten som ska utföras och hur. Hur betalningen till utföraren genomförs är också av betydelse.28 har i två fall beslutat att plattformsföretag var utgivare av ersättning och därmed skyldiga att betala arbetsgivaravgifter. motiverade ett av besluten med att plattformen hade förutbestämda maxpriser, hade utfärdat kvitton till kunderna samt hade möjligheten att begränsa antalet uppdrag utföraren fick.29 Plattformen har sedan beslut lagt ned den delen av sin verksamhet i , och beslutet har inte överklagats. Utförare som har F-skatt ansvarar för inbetalning av skatter och avgifter Om utförarna har F-skatt ansvarar de själva för att betala socialavgifter. För att få F-skatt krävs att utföraren bedriver näringsverksamhet, vilket i sin tur kräver att 23Skyldigheten för arbetsgivaren att göra avdrag för skatt regleras i 10 kap. 2 § skatteförfarandelagen (2011:1244). Skyldigheten att betala arbetsgivaravgifter regleras i 2 kap. 1 § socialavgiftslagen (2000:980). 242 kap. 1 § socialavgiftslagen (2000:980). 252 kap. 10 § socialavgiftslagen (2000:980). 26Skyldigheten att lämna kontrolluppgifter finns angiven i 15 kap. 4 § skatteförfarandelagen (2011:1244). 27Beroende på företagsform betalas dessa antingen i form av egenavgifter (fysisk person) eller arbetsgivaravgifter (juridisk person). 28E-post från företrädare för , . 29Skatteverket, , 2018. Se även , Beslut Heetch , 2019. R I K S R E V I S I O N E N S K A T T E V E R K E T S A R B E T E M E D A T T B E S K A T T A D E L N I N G S E K O N O M I N arbetet bedrivs självständigt, yrkesmässigt och med vinstsyfte.30 Yrkesmässighet betyder att utföraren ska bedriva verksamheten regelbundet, varaktigt och med en viss omfattning. Om utföraren bedriver näringsverksamhet är denna bland annat skyldig att upprätta bokföring. De uppgifter som får tillgång till för att beskatta verksamheten rapporteras av utföraren själv, vilket förutsätter att utföraren är väl insatt i vilka skyldigheter som följer av att bedriva näringsverksamhet. Flera plattformsföretag har knutit ett så kallat egenanställningsföretag till sig. I dessa fall avtalar utföraren med egenanställningsföretaget om vilka uppdrag de ska vara avtalspart för och låter företaget fakturera plattformsföretaget. Egenanställningsföretaget har F-skatt och blir plattformsföretagets juridiska motpart, samt ansvarar då för att göra avdrag för skatt och betala arbetsgivaravgifter för utföraren.31 Köparens ansvar beror på storleken på ersättningen Om plattformsföretaget inte är utgivare av ersättning och utföraren saknar F-skatt kan köparen i vissa fall vara utgivare av ersättning för genomfört arbete. Köparens skyldigheter är då beroende av ersättningens storlek (tabell 1). Vanligtvis behöver den som köper en tjänst inte fundera över om den som utför tjänsten har F-skatt eller inte eller hur mycket man har betalat. Detta bidrar till att många som köper tjänster av utförare inom delningsekonomin har dålig kännedom om reglerna. Därtill känner köpare och utförare i många fall inte till varandra, vilket kan bidra till att det råder osäkerhet kring vem som har rapporteringsskyldighet. Sammantaget innebär detta att det finns stor risk för låg rapporteringsgrad. Tabell 1 Köpares och utförares skyldigheter då utföraren saknar F-skatt, efter ersättningens storlek Ersättning (kronor) Redovisa ersättningen i inkomstdeklarationen 1 000–9 999 Betala egenavgifter, redovisa ersättningen Göra skatteavdrag, betala Redovisa ersättningen i inkomstdeklarationen aSärskilda regler gäller om utföraren har ett företag men inte är registrerad för F-skatt. Om utföraren bedriver enskild näringsverksamhet behöver köparen lämna en förenklad arbetsgivardeklaration. Om utföraren i stället har ett aktiebolag (juridisk person) måste köparen registrera sig som arbetsgivare och lämna en arbetsgivardeklaration. Källa: , ”Anlita en privatperson”, hämtad . 3013 kap. 1 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229). Att det ska finnas ett vinstsyfte anses följa av kravet på förvärvsverksamhet. 31Skatteverket, ”Att jobba som egenanställd”, hämtad . 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.2.2 Både utförare och plattform kan vara skyldiga att betala moms En annan fråga som kan vara svår för många plattformsföretag och utförare är om moms ska betala för de tjänster som förmedlas via plattformen och i så fall av vem. I vanliga fall är säljaren ansvarig för att betala moms, oavsett om denna är en privatperson eller ett företag.32 Beroende på omständigheterna kan dock både utförare och plattform betraktas som säljare av tjänsten. För att en utförare ska vara skyldig att betala moms krävs också att denna är en beskattningsbar person. Plattformen är antingen säljare av tjänsten eller bara av förmedlingen av den gör vid behov bedömningar av omständigheterna kring respektive plattform i syfte att klargöra vem som ska betala moms. Utföraren har antingen sålt en tjänst till plattformen, som därefter sålt den vidare till kunden, eller så har utföraren sålt en tjänst till kunden, som plattformen har sålt förmedlingen av den till utföraren. Om bedömningen är att plattformen har sålt tjänsten är plattformen skyldig att betala moms för tjänsten. För att plattformsföretaget ska anses ha sålt tjänsten ska plattformen enligt ha kontroll över tillhandahållandet av tjänsten till köparen och framstå som dess motpart. Det handlar till exempel om att plattformen avgör vem som ska utföra tjänsten och bestämmer priset samt att kvitto eller bokningsbekräftelse innehåller plattformens namn. I momshänseende jämställs därmed plattformen med en återförsäljare. I den andra situationen är plattformen enbart skyldig att betala moms för förmedlingen av tjänsten, till exempel för eventuell provision som utföraren har betalat till plattformen. För att det ska gälla krävs att plattformen inte har något intresse av innehållet i avtalet som slutits mellan köpare och utförare.33 Skyldighet att betala moms förutsätter att utföraren bedriver verksamhet fortlöpande Utföraren har antingen sålt tjänsten till plattformen eller till köparen, och kan vara skyldig att betala moms för försäljningen. För att det ska gälla krävs dock även att utföraren är en beskattningsbar person. En beskattningsbar person är en fysisk eller juridisk person som självständigt bedriver ekonomisk verksamhet, oberoende av verksamhetens syfte och resultat.34 Den ekonomiska verksamheten ska syfta till att kontinuerligt och med viss frekvens erbjuda varor eller tjänster. Enligt bedriver inte en person som säljer, hyr ut eller på annat sätt utnyttjar sina privata tillgångar normalt sett ekonomisk verksamhet. Om en person vidtar aktiva åtgärder för att få intäkter kan 32Av 1 kap. 2 § första stycket mervärdesskattelagen (1994:200) framgår att den som omsätter varan eller tjänsten som huvudregel är skattskyldig för mervärdesskatt. 33Skatteverket, ”Förmedling av tjänster i eget eller i annans namn, mervärdesskatt”, hämtad 2021 02-19. 344 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200). R I K S R E V I S I O N E N S K A T T E V E R K E T S A R B E T E M E D A T T B E S K A T T A D E L N I N G S E K O N O M I N det däremot innebära en annan bedömning. Det finns ingen beloppsgräns för när en verksamhet övergår till ekonomisk verksamhet.35 har i ett antal beslut kopplade till utförare på plattformar som förmedlat persontransport kommit fram till att vissa utförare ska betala moms. I besluten motiverade utförarnas skyldighet att betala moms med att plattformen inte tog någon ekonomisk risk kopplad till utförarnas verksamhet, att utförarna ägde sina bilar samt att utförarna valde när de ville ta körningar. Utförarna hade då också rätt att göra avdrag för ingående moms för den provision som de betalade till plattformen.36 I ett ställningstagande har också gjort en bedömning av skyldighet att betala moms vid rumshyrning. Ställningstagandet har bland annat varit vägledande för beslut om beskattning av inkomster från uthyrning av bostäder via plattformar. I ställningstagandet redogör för när uthyrningen går att likställa vid hotellrörelse och därmed bli momspliktig. Momspliktig rumsuthyrning innefattar ett tillhandahållande av tillfälligt boende samt att boendet marknadsförs till dygns- eller veckopris alternativt erbjuder typiska tjänster för en hotellrörelse. Verksamheten ska därtill inte vara av obetydlig omfattning. har dragit en gräns för detta vid fler än 16 uthyrda veckor och en omsättning som överstiger exklusive moms.37 2.3Myndigheters hantering av delningsekonomin i EU och Den växande delningsekonomin är i flera avseenden svår att passa in i de regelverk för skatter som finns . Flera initiativ har tagits från myndigheter på olika nivåer för att både undersöka i vilken utsträckning delningsekonomin kräver nya regelverk och hur sådana skulle kunna utformas. 2.3.1 EU kommer införa ett nytt gemensamt rapporteringssystem har antagit ett direktiv som innehåller krav på att medlemsstaterna inför ett gemensamt rapporteringssystem för inkomster från delningsplattformar.38 I det nya systemet kommer digitala plattformar vara skyldiga att lämna uppgifter om utförares inkomster från försäljning av varor och tjänster via plattformarna. Informationen från plattformarna kommer delas automatiskt mellan 35Skatteverket, ”Ekonomisk verksamhet”, hämtad . en omsättning på högst under beskattningsåret är skattebefriade. Skattebefrielsen förutsätter också att omsättningen inte har överstigit något av de två närmast föregående beskattningsåren (9 d kap. 1 § mervärdesskattelagen [1994:200]). 36Skatteverket, , 2018. 37Skatteverket, ”Skatteplikt vid rumsuthyrning i hotellrörelse, mervärdesskatt”, ; , Slutrapport för kontroller av uthyrning av privatbostäder inkomstår 2015, 2017. 38EUT L 104, 3.22.2021, s.1, Celex 32021L0514. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N medlemsländernas skattemyndigheter och användas för beskattning av verksamhet som förmedlas via plattformarna. Hur kraven i EU:s direktiv kommer att implementeras i svensk lagstiftning har ännu inte meddelats av regeringen. 2.3.2 Olika länder har hanterat delningsekonomin på olika sätt I har ingen särskild ny lagstiftning tagits fram för att hantera delningsekonomin. Vissa andra EU-länder har däremot valt att införa särskild lagstiftning. , och har inrättat eller är på väg att inrätta olika former av rapporteringssystem genom vilka plattformar blir skyldiga att skicka in uppgifter om inkomster från plattformar till skattemyndigheterna.39 I flera större europeiska städer har regler införts för registrering och beskattning av plattformar för uthyrning av privatbostäder.40 Ett annat exempel på nya regelverk specifika för plattformar finns i , där en förenklad inkomstdeklaration för inkomster från plattformar för persontransport har tagits fram.41 2.3.3 Flera initiativ från regeringen har berört delningsekonomi Även om inte har infört några särskilda regler för delningsekonomi eller plattformar så har delningsekonomins utveckling berörts av flera initiativ från regeringen och statliga myndigheter. fick 2016 i uppdrag att kartlägga delningsekonomin i och utreda vilka skatterättsliga konsekvenser den skulle få. redovisade sina slutsatser i två rapporter, och pekade på att delningsekonomin visserligen kan beskattas med dagens skatteregelverk, men att det för de flesta är svårt att veta hur.42 pekade även på att det i de kontroller som genomförts av utförare inom delningsekonomin fanns tecken på stora mängder fel. I anslutning till uppdraget till lät regeringen även utreda om konsumenters och enskildas rättigheter togs tillvara i delningsekonomin med gällande regelverk.43 och Myndigheten för Arbetsmiljökunskap har haft uppdrag från regeringen kopplade till hur arbetsmiljön påverkas av nya sätt att organisera arbete.44 har därefter fått i uppdrag att 39Ogembo och Lehdonvirta, ”Taxing Earnings from the Platform Economy: An EU Digital Single Window for ?”, 2020, s. 7–26. 40Vázquez m.fl., ”The battle against vacation rentals spreads beyond ”, ; Finck, ”Digital Regulation: Designing a Supranational Legal Framework for the Platform Economy”, 2017. 41Pantazatou, ”Taxation of the sharing economy in the EU”, 2018. 42Skatteverket, Kartläggning och analys av delningsekonomins påverkan på skattesystemet – delrapport, 2016; , Delningsekonomi – Kartläggning och analys av delningsekonomins påverkan på skattesystemet – slutrapport, 2016. 44Regeringsbeslut A2018/00929/ARM; , Nya sätt att organisera arbete – betydelsen för arbetsmiljö och hälsa, 2018. R I K S R E V I S I O N E N S K A T T E V E R K E T S A R B E T E M E D A T T B E S K A T T A D E L N I N G S E K O N O M I N genomföra en tillsynsinsats med inriktning på nya sätt att organisera arbete.45 Inom ramen för insatsen har fattat flera beslut om att olika delningsplattformar i arbetsrättslig bemärkelse ska ses som arbetsgivare för de utförare som genomför uppdrag via plattformarna.46 fick även ett särskilt uppdrag om att förbättra information och service till köpare och säljare inom delningsekonomin. I uppdraget ingick bland annat att skulle förenkla administrationen och undersöka hur digitalt och administrativt stöd för delningsekonomin kunde utvecklas.47