prop · H803105 · 2021-03-23 00:00:00 — Detta medför utmaningar för både elever, studerande, studenter och lärare. 10.3.2Ett långsiktigt arbete för att främja ungdomars tillgång till utbildning av hög och likvärdig kvalitet Regeringen arbetar långsiktigt för en likvärdig kunskapsskola där eleverna når högre kunskapsresultat och har bl.a. tillsatt Utredningen om en mer likvärdig skola (U 2018:05) och Utredningen om planering och dimensionering av komvux och gymnasieskola (U 2018:01), som har haft i uppdrag att föreslå åtgärder för att främja en likvärdig utbildning och minska segregationen inom såväl grundskola som gymnasieskola. Andra utredningar som kan nämnas är Utredningen om mer tid till undervisning (U 2020:01), som har i uppdrag att föreslå hur elever som riskerar att inte bli behöriga till gymnasieskolans nationella program ska ges bättre förut- sättningar och utredningen kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk (KLIVA) (U 2018:06). Regeringen har även genomfört statliga satsningar för att bygga ut vuxenutbildningen så att den kan möta fler vuxna som behöver utbildning med hög kvalitet. Satsningar genomförs också inom den högre ut- bildningen. Nedan redogörs för ett antal utredningar och andra insatser som bl.a. främjar tillgången till utbildning av hög och likvärdig kvalitet i hela landet som regeringen har föreslagit i budgetpropositionen . har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2020/21:UbU1, rskr. 2020/21:141). Likvärdigheten i skolan ska främjas Åtgärd: Fortsatta satsningar på likvärdigheten i skolan. Likvärdigheten stärks med ett förstärkt statsbidrag. Mot bakgrund av skillnaderna i resultaten mellan elever med utländsk bakgrund och elever med svensk bakgrund samt mellan elever med olika socioekonomisk bakgrund avser regeringen att vidta flera insatser för att främja likvärdigheten i skolan. Statsbidraget för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling i skolan kommer att överstiga . Statsbidraget ska användas för utökade insatser för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling i bl.a. . En allmän förstärkning av skolan Åtgärd: En tillfällig allmän förstärkning av det statliga stödet till skol- väsendet med . har på förslag av regeringen i budgetpropositionen beslutat om en tillfällig allmän förstärkning av det statliga stödet till skol- väsendet med en . Medlen ska bl.a. skapa för- utsättningar för ökad undervisningstid och bättre arbetsmiljö för lärare. Syftet är att bidra till goda förutsättningar för kommunerna att erbjuda barn och elever den utbildning de har rätt till, trots covid-19-pandemin. Skolsatsningar i områden med socioekonomiska utmaningar Åtgärd: Riktade skolsatsningar på skolor i områden med socio- ekonomiska utmaningar. För att stärka skolorna och ytterligare höja elevernas kunskapsresultat har på regeringens förslag beslutat om en kraftig ökning av det statliga stödet till skolor i områden med socioekonomiska utmaningar. har på regeringens förslag avsatt för detta ändamål . beräknas avsättas för ändamålet och beräknas avsättas för ändamålet . Läxhjälp och lovskola utökas Åtgärd: Statsbidragen för läxhjälp och undervisning under skollov utökas. För att ge ytterligare möjlighet till stöd för elever som exempelvis riskerar att inte uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program eller lämna gymnasieskolan utan en gymnasieexamen beslutade på regeringens förslag i budgetpropositionen att statsbidragen för läxhjälp och undervisning under skollov ska öka. Statsbidragen förstärks med och de beräknas förstärkas med respektive 2023. Åtgärd: Utveckling av läromedel för samisk undervisning. Sameskolstyrelsen ansvarar för att ge samiska barn en utbildning med samisk inriktning. En förutsättning för utbildningen är tillgången till samiska läromedel och myndigheten har bl.a. i uppdrag att främja utveck- ling och produktion av läromedel för samisk undervisning. I myndighetens uppdrag ingår även att arbeta för att utöka och utveckla den integrerade samiska undervisningen som bedrivs i olika kommuner i . För elever med samisk bakgrund som bor långt ifrån en sameskola innebär integrerad samisk undervisning en viktig möjlighet att kunna ta del av en utbildning med samiska undervisningsinslag av god kvalitet. ringens förslag har beslutat att Sameskolstyrelsens förvaltnings- anslag ska förstärkas med . Förstärkningen beräknas uppgå till samma belopp. beräknas förstärkningen uppgå till . Åtgärd: Delfinansiering av Kommuner och Regioners projekt fullföljd utbildning. För att öka andelen ungdomar med fullföljd gymnasieutbildning genomför Kommuner och Regioner (SKR) projektet fullföljd ut- bildning. Projektet syftar till ett mer sammanhållet och hållbart nationellt arbete. Inom Uppdrag fullföljd utbildning erbjuder SKR bl.a. processtöd och kompetensutvecklingsinsatser. Målgruppen för arbetet är huvudmän som vill göra en medveten och strategisk satsning för att förbättra det före- byggande arbetet och ge fler unga möjligheter att bli behöriga till gymnasieskolan och fullfölja sina studier. har på regeringens förslag beslutat att detta arbete ska delfinansieras med respektive 2022. Stöd- och elevhälsoarbetet i de obligatoriska skolformerna och gymnasie- och gymnasiesärskolan Åtgärd: Regeringen har tillsatt en utredning som bl.a. syftar till att för- bättra skolans stödarbete och stärka elevhälsans kompensatoriska roll. För att bl.a. kartlägga och analysera skolornas stöd- och elevhälsoarbete och skapa bättre förutsättningar för eleverna att nå kunskapskraven tillsatte regeringen en utredning som antog namnet Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven (U 2017:07). Utredningen ska bl.a. analysera hur elevhälsoarbetet kan utvecklas och föreslå insatser som kan bidra till att skapa ett mer aktivt och väl fungerande elevhälsoarbete och därmed stärka elevhälsans kompensatoriska roll (dir. 2017:88). Utredningen fick flera tilläggsdirektiv. Enligt några av dem skulle utredningen bl.a. analysera hur elever bättre kan få stödinsatser kopplat till lärmiljö och grupptillhörighet och föreslå nödvändiga författnings- ändringar (dir. 2019:38). lämnades ett delbetänkande i denna del som skickades ut på remiss . Uppdraget har slut- redovisats och utredningens förslag bereds inom . Samverkan mellan elevhälsan och andra aktörer Åtgärd: och har ett uppdrag om stärkt samverkan mellan elevhälsan och aktörer i vård- och omsorgskedjan. gav regeringen och i uppdrag att genomföra ett treårigt utvecklingsarbete för att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser (U2017/01236). 2020/21:105 beslutade regeringen att uppdraget skulle ändras på så vis att det inom ramen för uppdraget dessutom ska riktas särskilda insatser mot dels risk- grupper bland barn och unga i socialt utsatta områden, dels barn och unga som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck. Detta är ett led i regeringens arbete med att intensifiera insatserna mot dels det grova våldet och nyrekryteringen till gäng- och nätverksmiljöer, dels heders- relaterat våld och förtryck (U2020/00363). Uppdraget ska redovisas . Förberedelser för införande av ämnesbetyg Åtgärd: har i uppdrag att förbereda ett framtida införande av ämnesbetyg i gymnasieskolan. Regeringen har gett i uppdrag förbereda ett framtida införande av ämnesbetyg med utgångspunkt i de förslag som lämnas av Betygs- utredningen i betänkandet Bygga, bedöma, betygssätta – betyg som bättre motsvarar elevers kunskaper (SOU 2020:43). ska i genomförandet av uppdraget i dialog med de nationella programråden undersöka möjligheter att skapa reellt utrymme för elever på alla yrkes- program, oavsett vald yrkesutgång, att läsa de ämnen som krävs för grund- läggande behörighet till högskolestudier. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Insatser för att främja elevers trygghet och studiero Åtgärd: En utredare har biträtt med att ta fram ett förslag till en nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero. beslutade att en utredare skulle biträda Utbildnings- departementet med att ta fram ett förslag till en nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero (U2020/00707). Utredaren skulle bl.a. kartlägga och analysera de olika delarna i skolans arbete med trygghet och studiero. I kartläggningen och analysen skulle utredaren särskilt beakta vad som påverkar hur disciplinära åtgärder används samt frågor om elevers utsatthet för sexuella trakasserier och våld och hot, bl.a. hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget redovisades och utredarens förslag bereds inom . Stöd för utveckling av introduktionsprogrammen Åtgärd: har i uppdrag att stödja huvudmän och rektorer i att stärka gymnasieskolans introduktionsprogram. För att öka progressionen och skapa bättre möjligheter för elever på introduktionsprogram att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning har i uppdrag att stödja huvudmän och rektorer i att stärka gymnasieskolans introduktionsprogram (U2018/02960). ska slutredovisa uppdraget . Åtgärd: En satsning på ungas entreprenörskap och innovationskraft. Intresset för entreprenörskap har ökat vilket visar sig genom att antalet elever och personal som nås av insatser för entreprenörskap Insatser har genomförts med spridning över hela landet och man har jobbat mer med digitalt och interaktivt material, stöd och goda Attityder och förmågor grundläggs tidigt i livet. satsningar på ungas entreprenörskap och innovationskraft stärks ungas kompetens och förutsättningar att komma in på arbetsmarknaden. dagen har på regeringens förslag avsatt och samma belopp beräknas avsättas 2022–2024 för att fortsatt stödja entreprenörskap inom skolväsendet och högre utbildning. Uppdrag att minska etableringssvårigheter på arbetsmarknaden Åtgärd: har i uppdrag att, i samråd med andra myndigheter, genomföra en informations- och fortbildningssatsning för att minska de etableringssvårigheter som unga med intellektuell funktionsnedsättning möter på arbetsmarknaden. fick 2018 i uppdrag att i samråd med Arbetsförmedlingen, och Myndigheten för delaktighet, ta fram och genom- föra en informations- och fortbildningssatsning med fokus på att minska de etableringssvårigheter som unga med intellektuell funktionsnedsättning möter på arbetsmarknaden samt på det stöd från olika myndigheter som dessa ungdomar kan få. Uppdraget ska redovisas . Åtgärd: Regionalt yrkesvux förstärks. Statsbidraget för yrkesinriktad utbildning på gymnasial nivå inom komvux (regionalt yrkesvux) är en satsning som kan möta behov av omskolning. För att ge kommunerna förutsättningar att erbjuda yrkesvux som mot- svarar individens, arbetsmarknadens och samhällets behov har på regeringens förslag ökat statsbidraget för yrkesvux med 1 013 miljoner Statsbidraget beräknas utökas med för detta ändamål. Inom ramen för regeringens satsning Äldre- omsorgslyftet ges dessutom möjlighet att utbilda sig till undersköterska eller vårdbiträde på betald arbetstid. Åtgärd: Regeringen har beslutat om statsbidrag för uppbyggnad och utbyggnad av kommunala lärcentrum för stöd och hjälp till studerande. För att de kommunala lärcentrumen ska fungera som en plattform för olika utbildningsformer, t.ex. högskoleutbildning, yrkeshögskoleutbildning och komvux, beslutade regeringen om en ändring i förordningen 2020/21:105 (2017:1303) om statsbidrag för lärcentrum. Det blev därmed tydligare att verksamheten riktar sig till olika utbildningsformer och att mötesplatsen lärcentrum också kan fungera rekryterande. Lärcentrumen gör det enklare för individer att studera på distans, att få stöd i sina studier och att möta andra studerande och personal på en öppen mötesplats. har på regeringens förslag avsatt för satsningen . Samma belopp beräknas för satsningen och beräknas för satsningen. Åtgärd: Utbyggnaden av fortsätter. En omfattande platsutbyggnad inom har inletts inom ramen för satsningen . I och med regeringens förslag i budgetpropositionen fördubblas antalet årsplatser inom yrkes- högskolan jämfört med . Utbudet av kurser och kurspaket (korta yrkeshögskoleutbildningar) behöver utökas ytterligare och utformas så att det både kan möta arbetslivets behov av kompetensutveckling av anställda och behovet av utbildning för andra målgrupper för att stärka deras möjlig- heter att få ett arbete. Kurser och kurspaket i form av korta utbildningar inom är flexibla när det gäller studieform och studietakt, vilket gör att de passar bra för yrkesverksamma som vill fördjupa, bredda eller förnya sin kompetens. De korta utbildningarna kan bidra till att till- godose arbetslivets behov av kompetensutveckling och omställning, men också individers behov av korta eftergymnasiala yrkesutbildningar. Utbildningarna bedrivs för det mesta på distans, vilket gör att de blir till- gängliga för fler, även utanför en specifik utbildningsort. Förstärkning av statsbidraget till folkhögskolan Åtgärd: Folkhögskolan förstärks så att kvaliteten i utbildningen kan Den stora utbyggnaden av folkhögskolan innebär inte bara en möjlighet utan även en utmaning för landets folkhögskolor. deltagare med funktionsnedsättning eller som är utrikes födda har ökat Den förändrade deltagarsammansättningen ställer större krav på tillgång till personal och specialkompetens för att deltagarna ska kunna få det stöd i utbildningen som de behöver. på regeringens förslag förstärkt statsbidraget till folkbildningen med för ökad kvalitet i undervisningen. har beräknats och beräknas 70 miljoner kronor för detta ändamål. Åtgärd: Utbyggnaden av platser på folkhögskolan fortsätter. Med anledning av covid-19-pandemin har en tillfällig tvåårig utbyggnad av folkhögskolan inletts . Utbyggnaden beräknas sammantaget uppgå till motsvarande 1 000 årsplatser , 2 000 årsplatser och 1 000 årsplatser . Förstärkning av det särskilda utbildningsstödet Åtgärd: Förstärkning av det särskilda utbildningsstödet. Folkhögskolan är en viktig utbildningsväg för vuxna personer med funktionsnedsättning. Andelen deltagare på folkhögskolan med funktionsnedsättning har ökat . För att möjliggöra för folkhögskolorna att ge deltagarna med funktionsnedsättning det stöd i utbildningen som de behöver förstärktes det s.k. särskilda utbildnings- stödet med . Bidraget fördelas av Specialpedagogiska skolmyndigheten och kan användas för bidrag till stödpersoner och andra stödinsatser, såsom anpassning av teknisk utrustning, merkostnader för läromedel och annat studiematerial samt kompetensutveckling för personal. Universitet och högskolor byggs ut med fler utbildningsplatser Åtgärd: Utbyggnaden av högskolan fortsätter. Behoven av högskoleutbildning har ökat och antalet sökande till hög- skolan ligger på rekordnivåer. För att stärka samhället, möta människors behov av utbildning som leder till jobb och förbättra välfärden prioriterar regeringen bl.a. insatser för att främja en god tillgång till högre utbildning i hela landet. De omfattande förändringarna på arbetsmarknaden i spåren av covid-19-pandemin medför att fler väljer att studera vidare som det finns stora behov av utbildad personal i både välfärd och näringsliv. Regeringen fortsätter därför utbyggnaden av högskolan och prioriterar särskilt att bygga ut utbildningar för verksamhetsområden där det råder stor brist på personal med rätt kompetens och där det krävs investeringar för att klara samhällets kompetensbehov. Vårdutbildningar, lärar- och förskollärarutbildningar, ingenjörsutbildningar och utbildningar av vikt för samhällsbyggnaden har byggts ut. pågår även en utbyggnad av läkarutbildningarna. presenterades ytterligare satsningar på högskolan, bl.a. fortsatt utbyggnad, för att fler ska kunna studera till ett bristyrke, men även för att öka möjligheterna till omställning. Satsningen på bl.a. bristyrkesutbildningar planeras fortsätta . För att underlätta ytterligare för lärosätena att kunna möta den ökade efterfrågan på utbildning presenterade regeringen i budgetpropositionen en bred utbyggnad – 2025. Satsningen beräknas motsvara 2 000 helårsstudenter –2023 och cirka 2 400 helårsstudenter –2025. har beslutat i enlighet med regeringens förslag. En förstärkning av studenthälsan Åtgärd: Universitet och högskolor har tillförts medel för en för- stärkning av studenthälsan. Universitet och högskolor ansvarar för att studenterna har tillgång till hälsovård, särskilt förebyggande hälsovård som har till ändamål att främja studenternas fysiska och psykiska hälsa (1 kap. 11 § högskole- förordningen [1993:100]). Till följd av covid-19-pandemin bedrivs under- visningen i högskolan till stor del på distans och situationen på arbets- marknaden är osäker. Detta bedöms öka behovet av insatser från student- hälsan. Regeringen vill därför förstärka studenthälsan som en före- byggande åtgärd för att alla studenter ska kunna känna sig trygga . I budgetpropositionen föreslog regeringen därför att ska tillföras universitet och högskolor för att stärka studenthälsan . har beslutat i enlighet med regeringens förslag. Universitet och högskolor ska använda medlen för att stärka studenthälsan. Medlen möjliggör mer förebyggande arbete för att minska studenternas psykiska och fysiska ohälsa och kan stärka stödet för studieovana studenter. Förstärkning av medlen för studentinflytande Åtgärd: Studentinflytandet inom högskolan har stärkts genom ökade medel. I högskolelagen (1992:1434) anges att studenterna ska ha rätt att utöva inflytande över utbildningen vid universitet och högskolor och att kvalitetsarbetet är en gemensam angelägenhet för lärosätenas personal och studenterna (1 kap. 4 och 4 a §§). Studenterna och studentkårerna spelar en viktig roll i lärosätenas kvalitetsarbete. Det krävs engagerade studenter och ett aktivt studentinflytande för att möjliggöra utvecklingsarbetet för ökad kvalitet i utbildningarna vid universitet och högskolor. Med anledning av covid-19-pandemin sker nu en stor del av undervisningen i högskolan på distans. En större andel distansundervisning försvårar dock arbetet med studentinflytande och därför föreslog regeringen i budget- propositionen att medlen till stöd för studentinflytande ska öka med . beräknar regeringen för denna satsning. har beslutat i enlighet med regeringens förslag. 10.3.7Insatser för att främja ett högt studiedeltagande och social rättvisa Åtgärd: har i uppdrag att se över och utveckla befintliga digitala verktyg för studie- och yrkesvägledning. Ett viktigt inslag i den svenska skolan är studie- och yrkesvägledning. 2020/21:105 Syftet med studie- och yrkesvägledning är att ge eleverna förutsättningar att hantera frågor som rör val av studier och yrken. Många unga upplever att de inte får tillräcklig information om arbetsmarknaden. har fått i uppdrag att se över och utveckla befintliga digitala verktyg för studie- och yrkesvägledning. Vid genomförandet av uppdraget ska inhämta kunskaper och erfarenheter från och andra relevanta aktörer. ska hålla löpande informerat om uppdraget. Uppdraget ska slutredovisas (U2019/04372). 10.4Insatser för att främja ungdomars etablering på arbetsmarknaden 10.4.1Prioritering: ungas sociala inkludering och etablering på arbetsmarknaden ska öka Ungdomar har drabbats hårt av nedgången i svensk ekonomi på grund av covid-19-pandemin och situationen förväntas kvarstå även . Arbetslösheten har stigit till samma nivåer som under 1990- tals krisen och den ekonomiska krisen åren 2008–2010. Arbetslösheten är fortsatt något högre bland unga män än bland unga kvinnor. Många unga som har blivit av med jobbet har lämnat arbetskraften för att studera i stället för att kvarstå som arbetslösa. Unga kvinnor har i högre grad än unga män tenderat att börja studera eller av andra skäl ställt sig utanför arbetskraften, vilket har haft en dämpande effekt på uppgången i arbets- löshet för kvinnor. Det är ännu för tidigt att beskriva de långsiktiga effekterna på ungas etablering på arbetsmarknaden av pandemin. 10.4.2Insatser för ungdomar på arbetsmarknaden Sänkta arbetsgivaravgifter för unga i åldern 19–23 år Åtgärd: Regeringen genomför en tillfällig nedsättning av arbets- givaravgifterna för 19–23-åringar. Syftet med nedsättningen av arbetsgivaravgifterna är att motverka covid-19-pandemins negativa följder för ungas möjligheter på arbets- marknaden och underlätta för företag att behålla och nyanställa personal. Då krisen har slagit hårdast mot branscher som anställer många unga, t.ex. tjänstebranschen, möjliggör förslaget en kraftfull ekonomisk nystart för de värst drabbade branscherna. Förslaget innebär en nedsättning till en avgiftsnivå om sammantaget , jämfört med normala , för de avgifter som betalas på ersättning till personer som vid årets ingång har fyllt 18 men inte . Nedsättningen föreslås gälla för den del av ersättningen som uppgår till högst per kalendermånad. Nedsättningen gäller mellan till . 2020/21:105 Ungdomar som riskerar långtidsarbetslöshet Åtgärd: Arbetsförmedlingen ska redovisa hur samverkan med kommunerna säkerställs vad gäller ungdomar som riskerar lång- tidsarbetslöshet. Arbetsförmedlingen ska redovisa, genom anvisningar eller på annat sätt, hur de arbetar för att öka övergångarna bland ungdomar utan avslutad gymnasieutbildning till studier eller studiemotiverande insatser. I detta ingår även att redovisa hur Arbetsförmedlingen säkerställer samverkan med kommunerna gällande den här målgruppen. Arbetsförmedlingen ska också redovisa hur de arbetar med övriga arbetsmarknadspolitiska insatser i syfte att ungdomar som riskerar långtidsarbetslöshet ska få jobb eller komma närmare arbetsmarknaden. Redovisningen ska innehålla en beskrivning och en utvärdering av vilka resultat Arbetsförmedlingen har uppnått. Redovisningen ska också innehålla en analys av hur samverkan med andra relevanta aktörer gällande målgruppen behöver fungera med syfte att identifiera och definiera fungerande arbetssätt. I detta arbete ska Arbetsförmedlingen samråda med Delegationen för unga och nyanlända till arbete. Uppdraget ska redovisas . Delegationen för unga och nyanlända till arbete Åtgärd: Uppdraget för delegationen för unga och nyanlända till arbete förlängs. tillsatte regeringen för unga och nyanlända i arbete (Dua) som fick i uppdrag att främja lokal samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedlingen för att få ungdomar i sysselsättning. Nästan alla kommuner har en lokal överenskommelse med Arbetsförmedlingen om att samarbeta kring ungdomar. Det handlar om samarbete kring individer med olika insatser och praktik som ska leda till jobb eller studier. En metod som tagits fram är lokala jobbspår. I många kommuner finns s.k. lokala jobbspår för unga och andra individer som står utan arbete. Jobbspåren utgår från arbetsgivares behov av kompetens och bygger på lokala överenskommelser mellan , arbetsgivare och kommuner. Individen rustas med kompetensutveckling som han eller hon praktiserar på en arbets- plats där det finns möjlighet till arbete. Delegationen ska fördela ett tillskott på till kommuner för främjande- insatser. Satsningen görs för att upprätthålla och utveckla samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedlingen. Uppdraget till Delegationen för unga och nyanlända i arbete (Dua) att främja samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedlingen förlängs t.o.m. . Jobb för ungdomar 2021 Åtgärd: Arbetsförmedlingen ska göra nödvändiga förberedelser för att via kommunerna skapa jobb för ungdomar . Arbetsförmedlingen hade 2020 i uppdrag att via kommunerna skapa jobb Skr. 2020/21:105 för att skapa jobb för ungdomar . Ungdomsarbetslösheten ligger på en fortsatt hög nivå på grund av covid-19-pandemin. Regeringen ser en risk för att detta kommer att drabba ungdomar både . Insatser som stärker ungdomars chanser att etablera sig på arbets- marknaden är därför fortsatt prioriterade. Arbetsförmedlingen ges i upp- drag att fördela i bidrag till kommunerna, i syfte att stärka kommunernas möjligheter att skapa jobb för ungdomar . Syftet med insatsen är att förbättra ungdomarnas inträde på arbetsmarknaden och att bidra till höjd sysselsättning.