prop · H90376 · 2021-12-20 00:00:00 — ”c) De är säkerställda obligationer enligt definitionen i artikel 3.1 i direktiv (EU) 2019/2162, men inte sådana som avses i led b i denna punkt.” Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den ska tillämpas . Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Sammanfattning av betänkandet Ändrade regler om säkerställda obligationer (SOU 2020:61) EU har antagit ett nytt regelverk om säkerställda obligationer, bestående av ett direktiv och en förordning om ändring av och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (tillsynsförordningen). Detta betänkande innehåller förslag till de lagändringar som behövs för att genomföra det nya EU- direktivet och anpassa svensk rätt till ändringarna i tillsynsförordningen. Det är framför allt ändringar i lagen (2003:1223) om utgivning av säkerställda obligationer (LUSO) som föreslås. 2021/22:76 Bilaga 3 Den svenska marknaden för säkerställda obligationer Säkerställda obligationer är en viktig finansieringskälla för många kredit- institut och underlättar finansiering av framför allt bostadskrediter. Ur ett investerarperspektiv är en fördel med säkerställda obligationer jämfört med andra placeringsalternativ att investeraren har särskild förmånsrätt för sina fordringar i den säkerställda obligationens säkerhetsmassa. har en stor, likvid och standardiserad marknad för säker- ställda obligationer. Denna marknad var 2019 den femte största i världen sett till utestående belopp. De hade utestående säkerställda obligationer om . I svensk rätt finns krav för utgivning av säkerställda obligatio- ner som är högt ställda ur ett investerarskyddsperspektiv. Däremot saknas bestämmelser om bland annat informations- och rapporteringskrav samt bestämmelser om en särskild likviditetsbuffert. Dessa tillkommande krav i direktivet utgör några av de större ändringar som utredningen föreslår i LUSO, vid sidan av ändringarna av bestämmelserna om belåningsgrader och kravet på övervärde. De ändringar som utredningen föreslår är avsedda att slå vakt om funktionssättet hos den svenska marknaden för säkerställda obligationer och den nuvarande svenska regleringen. Enligt utredningens förslag ska bostadskrediter, kommersiella fastighets- krediter, exponeringar mot kreditinstitut och offentliga krediter kunna ingå i säkerhetsmassan. Utredningen föreslår att bestämmelserna i anpassas till reglerna i Emittentinstituten ska vara skyldiga att uppfylla 2021/22:76 Bilaga 3 kraven på exponeringsbegränsningar avseende kreditinstitut i tillsynsför- ordningen. Även bestämmelserna om hypotekskrediter respektive offent- liga krediter i LUSO anpassas till reglerna i tillsynsförordningen. Detta medför att regleringen av riskvikter och kapitalkrav i tillsynsförordningen och regelverket för utgivning av säkerställda obligationer kommer att överensstämma med varandra i högre grad . Det förenklar tillämpningen av reglerna. Vad gäller utländska förhållanden, som t.ex. kretsen av utländska mot- parter i vissa fall och krediter som har lämnats mot säkerhet i egendom som finns i ett annat land inom EES än , föreslår utredningen att det i LUSO tas in hänvisningar till reglerna i tillsynsförordningen. Som ett led i harmoniseringen föreslås ändringar av bestämmelserna om belåningsgrader i LUSO. Endast den del av en kredit som uppgår till en viss andel av säkerhetens värde får ingå i säkerhetsmassan. Belånings- graden för bostadskrediter ändras från till av marknadsvärdet på säkerheten. För kommersiella fastighetskrediter ändras belåningsgraden i vissa fall. Utredningen föreslår att bestämmelserna om fyllnadssäkerheter upp- hävs, eftersom det är svårt att förena dem med det nya . I stället införs bestämmelser om exponeringar mot kreditinstitut, i linje med reglerna i tillsynsförordningen, och ett krav på en särskild likviditetsbuffert (se nedan). Dessa bestämmelser har delvis samma syfte som fyllnadssäker- heter, om än ett bredare tillämpningsområde eftersom även exponeringar mot derivatmotparter ingår. Bestämmelserna om skyddad benämning i LUSO föreslås ersättas av bestämmelser om tre nya skyddade benämningar: 1.Svensk säkerställd obligation. 2.Europeisk säkerställd obligation (premium). 3.Europeisk säkerställd obligation. Det tas också in en bestämmelse om användningen av förväxlingsbara benämningar i LUSO. Matchning, övervärde och likviditetsbuffert Utredningen föreslår att bestämmelserna om övervärde i LUSO, dvs. den nivå med vilken värdet av de godtagbara tillgångarna i säkerhetsmassan ska överstiga värdet av skulderna, anpassas till huvudregeln i tillsyns- förordningen om minst fem procents övervärde. Till följd av reglerna i direktivet föreslår utredningen vidare att bestämmelser om en särskild likviditetsbuffert tas in i LUSO. Den ska täcka emittentinstitutets högsta ackumulerade nettolikviditetsutflöde . Kravet ska dock inte gälla under de 30 kalender- dagar som omfattas av kravet på likviditetstäckningskvot i den s.k. likviditetstäckningsförordningen så länge som det finns en överlappning Enligt utredningens förslag ska löptidsförlängning uttryckligen tillåtas i svensk rätt. Med detta avses avtalsvillkor om att återbetalningstidpunkten för en säkerställd obligation kan skjutas upp under vissa förutsättningar. Enligt förslaget får en sådan möjlighet till förlängning vara villkorad endast av att ger sitt medgivande till förlängningen. Som huvudregel får endast det ordinarie förfallodatumet läggas till grund för beräkningen av likviditetsbuffertens storlek, om inte Finans- inspektionen har gett sitt medgivande till löptidsförlängning. Information, granskning och tillsyn Bestämmelserna i om en oberoende granskare bör enligt utred- ningens mening kvarstå oförändrade. Medlemsstatsoptionen i direktivet om en s.k. övervakare av säkerhetsmassan bör således inte utnyttjas. befogenheter att återkalla ett emittentinstituts till- stånd att ge ut säkerställda obligationer föreslås utvidgas till att avse även den situationen att institutet har fått tillståndet genom att lämna falska upp- gifter eller på något annat otillbörligt sätt. Som ett komplement till bestämmelserna om sanktioner mot emittent- institut och andra kreditinstitut införs bestämmelser om sanktioner mot fysiska personer i lagen om bank- och finansieringsrörelse, vad gäller överträdelser av vissa bestämmelser i . Utredningen föreslår att nya bemyndiganden tas in i LUSO vad gäller vilken information som emittentinstituten ska tillhandahålla investerare, vilka uppgifter som emittentinstituten ska lämna till , när detta ska ske och på vilket sätt uppgifterna ska lämnas. Flera av de bemyndiganden som finns i den nu gällande lydelsen av LUSO föreslås upphävas, mot bakgrund av de nya reglerna i . Lagändringarna föreslås träda i kraft . För en säkerställd obligation som har getts ut före dess gäller i huvudsak äldre bestämmelser i under återstoden av obligationens löptid. För en sådan säkerställd obligation för vilken utgivningsvolymen utökas efter ikraftträdandet av lagändringarna (genom s.k. on tap-emissioner) tillämpas dock äldre bestämmelser endast under vissa särskilda förutsättningar. 2021/22:76 Bilaga 3 Konsekvenser av utredningens förslag De ändringar som utredningen föreslår kommer att innebära ökade kost- nader, framför allt för emittentinstituten som direkt berörs av kraven samt i viss mån för som utövar tillsyn över dessa institut. Kravet på en särskild likviditetsbuffert är det förslag som medför de största ekonomiska konsekvenserna. Hur stora dessa kostnader blir beror på emittentinstitutens likviditetsmatchning som kravet mäts mot, samt rådande placerings- och upplåningsräntor. Utredningens förslag innebär dock att kostnaderna begränsas såtillvida att kravet på likviditets- buffert inte ska gälla för den period som omfattas av kravet på likviditets- täckningskvot. Det blir således inte frågan om någon dubbelreglering. Emittentinstituten kommer att påverkas av de omfattande övergångsbestämmelser som föreslås för on tap-emissioner. Utredningen gör sammantaget bedömningen att förslagen inte leder till någon större långsiktig påverkan på den svenska marknadens funktions- sätt, vilket är positivt även för investerare i säkerställda obligationer. Lagförslagen i betänkandet Ändrade regler om säkerställda obligationer (SOU 2020:61) Förslag till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979) Härigenom föreskrivs att 3 a § förmånsrättslagen (1970:979) ska ha följande lydelse. 2021/22:76 Bilaga 4 Förmånsrätt följer med fordran Förmånsrätt följer med fordran mot ett emittentinstitut som inne- mot ett emittentinstitut som inne- havare av skuldförbindelser utgiv- havare av skuldförbindelser utgiv- na enligt lagen (2003:1223) om ut- na enligt lagen (2003:1223) om ut- givning av säkerställda obligationer givning av säkerställda obligationer har till följd av innehavet eller som har till följd av innehavet eller som motparter i derivatavtal träffade motparter i derivatkontrakt träffade enligt den lagen har till följd av enligt den lagen har till följd av Förmånsrätten gäller i den egendom och i den omfattning som anges i 4 kap. 1 § samma lag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.För konkurs eller utmätning som har beslutats före gäller äldre bestämmelser. Detsamma gäller för en säkerställd obligation enligt lagen (2003:1223) om utgivning av säkerställda obligationer för vilka äldre bestämmelser i den lagen ska tillämpas enligt punkterna 3 och 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (2021:000) om ändring i lagen (2003:1223) om utgivning av säker¬ställda obligationer. 1 Senaste lydelse 2004:572. derivatkontrakt: ett sådant derivatkontrakt som avses i 1 kap.4 § första stycket lagen (2007:528) om värdepappers- marknaden som träffats, i syfte att uppnå balans mellan finansiella villkor för tillgångar i säkerhets- 2021/22:76 Bilaga 4 Förslag till lag om ändring i lagen (2003:1223) om utgivning av säkerställda obligationer Härigenom föreskrivs1 i fråga om lagen (2003:1223) om utgivning av säkerställda obligationer dels att 3 kap. 6 § ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 3 kap. 6 § ska utgå, dels att 1 kap., 2 kap. 2 §, 3 kap. 1–4 och 7–11 §§, 4 kap. 1–5 §§, 5 kap. 3 § och 6 kap. 3 § och rubrikerna närmast före 3 kap. 1 och 2 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas 16 nya paragrafer, 2 kap. 2 a–2 c §§, 3 kap. 2 a– 2 e, 7 a, 9 a–9 d, 15 och 16 §§ och 4 kap. 9 §, och närmast före 2 kap. 2– 2 c §§, 3 kap. 1, 2 a, 2 c, 2 d, 7 a–9 b, 15 och 16 §§ och 4 kap. 9 § och närmast efter 3 kap. 14 § rubriker av följande lydelse. Denna lag innehåller bestämmelser om svenska bankers och kreditmark- nadsföretags rätt att ge ut säkerställda obligationer. I lagen finns även bestämmelser om användningen av benämningar som är förväxlingsbara med sådana benämningar som får användas endast för säkerställda obligationer. I denna lag avses med emittentinstitut: en bank eller ett kreditmarknadsföretag som fått till- stånd enligt 2 kap. 1 § att ge ut säkerställda obligationer, säkerställda obligationer: obligationer och andra jämförbara skuldför- bindelser som är förenade med förmånsrätt i emittentinstitutets säkerhets- massa, fyllnadssäkerheter: tillgångar som enligt 3 kap. 2 § får ingå i säkerhetsmassan, derivatavtal: avtal som träffats, i syfte att uppnå balans mellan finansiella villkor för tillgångar i säkerhetsmassan och motsvarande villkor för de säkerställda obliga- tionerna, mellan ett emittentinstitut och 1Jfr och rådets direktiv (EU) 2019/2162 av om utgivning av säkerställda obligationer och offentlig tillsyn över säkerställda obligationer samt om ändring av direktiven /65/EG och 2014/59/EU. 2Senaste lydelse 2011:459. 1.svenska staten, en svensk kommun eller därmed jämförlig samfällighet, 2.Europeiska unionen, Euro- peiska atomenergigemenskapen eller någon av de utländska stater eller centralbanker som framgår av föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 1, 3.en sådan utländsk kommun eller därmed jämförlig samfäl- lighet, med befogenhet att kräva in offentlig uppbörd, som framgår av föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 1, 4.ett kreditinstitut eller ett värdepappersbolag med tillstånd enligt 2 kap. 2 § första stycket 2 och 8 lagen (2007:528) om värde- pappersmarknaden, 5.en kommun eller därmed jämförlig samfällighet i någon av de utländska stater som framgår av föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 1, 6.ett utländskt kreditinstitut i någon av de utländska stater som framgår av föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 1, 7.de internationella utveck- lingsbanker som framgår av före- skrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 1, eller 8.andra motparter som i enlighet med föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 1 kan bedömas inte vara mer riskfyllda än de som anges i 1–7 och som uppfyller övriga krav som framgår av föreskrifterna, säkerhetsmassa: krediter, fyll- nadssäkerheter och i registret antecknade medel enligt 4 kap. 4 § i vilka obligationsinnehavarna och emittentinstitutets motparter i derivatavtal har förmånsrätt i massan och motsvarande villkor för de säkerställda obligationerna, mellan ett emittentinstitut och 1.svenska staten, riks- bank eller en kommun, en region eller ett kommunalförbund i , 2.ett offentligt organ i en annan stat inom EES än enligt artikel 129.1 a i tillsynsförord- ningen, 3.ett sådant offentligt organ i tredjeland, en sådan multilateral utvecklingsbank eller en sådan internationell organisation som avses i artikel 129.1 b tillsynsför- ordningen, om kraven i den bestämmelsen är uppfyllda, eller säkerhetsmassa: krediter, andra tillgångar som enligt bestäm- melserna i 3 kap. får ingå i säker- hetsmassan och i registret anteck- nade medel enligt 4 kap. 4 § i vilka 2021/22:76 Bilaga 4 2021/22:76 Bilaga 4 enlighet med bestämmelserna i denna lag och förmånsrättslagen (1970:979), bank: ett svenskt bankaktiebolag, en svensk sparbank eller en svensk medlemsbank, och kreditmarknadsföretag: ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening som har fått tillstånd att driva finansieringsrörelse enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. emittentinstitutets motparter i derivatkontrakt har förmånsrätt i enlighet med bestämmelserna i denna lag och förmånsrättslagen (1970:979), bank: ett svenskt bankaktiebolag, en svensk sparbank eller en svensk medlemsbank, kreditmarknadsföretag: ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening som har fått tillstånd att driva finansieringsrörelse enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, kreditinstitut: ett kreditinstitut enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse eller ett utländskt kreditinstitut enligt till- synsförordningen som hör hemma i en annan stat inom EES än och som har ett motsvarande tillstånd, EES: Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, tillsynsförordningen: Europa- parlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kredit- institut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012, senast ändrad genom och rådets förordning (EU) 2020/873 av om ändring av för- ordningarna (EU) nr 575/2013 och (EU) 2019/876 vad gäller vissa anpassningar mot bakgrund av covid-19-pandemin, likviditetstäckningsförordningen: kommissionens delegerade förord- ning (EU) 2015/61 av den 10 okto- ber 2014 om komplettering av och rådets förordning (EU) nr 575/2013 när det gäller likviditetstäckningskravet för kreditinstitut, senast ändrad genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/1620 av om ändring av delegerad förordning (EU) 2015/61 om komplettering av Europa- Benämningen svensk säkerställdobligation och motsvarande benämningar på alla Europeiska unionens officiella språk får använ- das endast som beteckning för sådana skuldförbindelser som upp- fyller kraven i denna lag och föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen.Europeisk säkerställd obligation2 a §Benämningen europeisk säker- ställd obligation och motsvarande benämningar på alla Europeiska unionens officiella språk får användas endast som beteckning för skuldförbindelser som uppfyller kraven i nationella bestämmelser i en stat inom EES som genomför direktivet om utgivning av säkerställda obligationer. parlamentets och rådets förordning nr 575/2013 direktivet om utgivning av säker- ställda obligationer: Europaparla- mentets och rådets direktiv (EU) 2019 om utgivning av säkerställda över säkerställda obligationer samt 2009/65/EG och 2014/59/EU, i den Benämningen säkerställda obligationer får användas endast som beteckning för sådana skuldförbindelser som omfattas av denna lag. 2021/22:76 Bilaga 4 Europeisk säkerställd obligation (premium) Benämningen europeisk säker- ställd obligation (premium) och motsvarande benämningar på alla Europeiska unionens officiella språk får användas endast som be- teckning för skuldförbindelser en- ligt 2 a § som uppfyller kraven i artikel 129 i tillsynsförordningen. tion och benämningar som är förväx- lingsbara med denna eller med någon av de benämningar som anges i 2–2 b §§ skuldförbindelse enligt 2–2 b §§. Allmänna bestämmelser 1 §3 Säkerhetsmassan får bestå av 1.krediter som lämnats mot in- teckning i fast egendom som är av- sedd för bostads-, jordbruks-, kontors- eller affärsändamål, mot inteckning i tomträtt som är avsedd för bostads-, kontors- eller affärs- ändamål, mot pant i bostadsrätt eller mot motsvarande utländska säker- heter (hypotekskrediter), förutsatt att krediterna uppfyller de villkor som uppställs i 3–7 §§, och 2.krediter för vilka följande lån- tagare svarar eller garanterar (offentliga krediter): Säkerhetsmassan får bestå av till- gångar enligt 2–2 d §§ och 9 b §, om kraven i artikel 129.1a–129.3 i till- synsförordningen är uppfyllda. 3 Senaste lydelse 2011:459. Ändringen innebär bland annat att andra stycket tas bort. Säkerhetsmassan får bestå av offentliga krediter i form av expo- neringar mot eller exponeringar som är garanterade av1. svenska staten,2. riksbank, eller3. en kommun, en region eller ett kommunalförbund i . a)svenska staten, en svensk kommun eller därmed jämförlig samfällighet, b)Europeiska unionen, Euro- peiska atomenergigemenskapen eller någon av de utländska stater eller centralbanker som framgår av föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 4, c)en sådan utländsk kommun eller därmed jämförlig samfällig- het, med befogenhet att kräva in offentlig uppbörd, som framgår av föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 4, och d)andra motparter som i enlighet med föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 4 kan bedömas inte vara mer riskfyllda än de som anges ia–c och som uppfyller övriga krav som framgår av föreskrifterna. Hypotekskrediter som lämnats mot inteckning i fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt som är avsedd för kontors- eller affärsändamål får utgöra högst av säkerhetsmassan. I säkerhetsmassan får ingå fyll- nadssäkerheter. Dessa får bestå av följande tillgångar: 1. inneliggande kassa, checkar och postremissväxlar, 2. placeringar och fordringar för vilka svenska staten, en svensk kommun eller därmed jämförlig samfällighet svarar, 3. placeringar och fordringar för vilka en utländsk stat eller central- bank svarar, om placeringen eller fordran gäller i den utländska statens valuta och är refinansierad i samma valuta, 4Senaste lydelse 2011:459. Ändringen innebär bland annat att tredje stycket tas bort. 2021/22:76 Bilaga 4 2021/22:76 Bilaga 4 4.övriga placeringar och ford- ringar för vilka Europeiska unionen, Europeiska atomenergi- gemenskapen eller någon av de utländska stater eller centralbanker som framgår av föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 5 svarar, 5.placeringar och fordringar för vilka en sådan utländsk kommun eller därmed jämförlig sam- fällighet, med befogenhet att kräva in offentlig uppbörd, som framgår av föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 5 svarar, 6.andra placeringar, fordringar, garantiförbindelser och åtaganden som i enlighet med föreskrifter med- delade med stöd av 6 kap. 3 § 5 kan bedömas inte vara mer riskfyllda än de som anges i 1–5, och 7.placeringar, fordringar, garantiförbindelser och andra åtaganden, för vilka säkerheten utgörs av sådana placeringar eller fordringar som anges i 1–6. Säkerhetsmassan får också bestå ansökan besluta att även följande av offentliga krediter i form av tillgångar får användas som fyll- 1. placeringar och fordringar för 1. offentliga organ i en annan stat vilka ett kreditinstitut eller ett inom EES än enligt artikel 129.1 a i enligt 2 kap. 2 § och 8 lagen (2007:528) om värde- 2. placeringar och fordringar för 2. sådana offentliga organ i tredje- vilka en kommun eller därmed länder, multilaterala utvecklings- jämförlig samfällighet i någon av de banker och internationella organi- utländska stater som framgår av sationer som avses i artikel 129.1 b föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 5 svarar, den bestämmelsen är uppfyllda. 3.placeringar och fordringar med en återstående löptid av högst för vilka ett utländskt kredit- institut svarar, 4.placeringar och fordringar för vilka ett utländskt kreditinstitut i någon av de utländska stater som framgår av föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 5 svarar, 5.placeringar och fordringar för vilka någon av de internationella utvecklingsbanker som framgår av föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 5 svarar, 6.andra placeringar, fordringar, garantiförbindelser och åtaganden som i enlighet med föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 5 kan bedömas inte vara mer riskfyllda än de som anges i 1–5 och som uppfyller övriga krav som framgår av föreskrifterna, och 7.placeringar, fordringar, garantiförbindelser och andra åtaganden, för vilka säkerheten utgörs av sådana placeringar eller fordringar som anges i 1–6. Fyllnadssäkerheterna får utgöra högst av säkerhets- massan. Om det finns särskilda skäl får i ett enskilt fall besluta att andelen får utgöra högst . Säkerhetsmassan får bestå av exponeringar mot kreditinstitut som uppfyller kraven för kvalitetssteg 1 eller 2 enligt tillsynsförordningen. De exponeringar som avses i första stycket får utgöras av 1.derivatkontrakt med kredit- institut, och 2.andra exponeringar som är tillgångar på nivå 1 eller 2A enligt likviditetstäckningsförordningen. Om det finns särskilda skäl får från ett emittentinstitut och under de förutsättningar som anges i ningen besluta att även expo- endast uppfyller kraven för kredit- 2021/22:76 Bilaga 4 ningen får ingå i ett emittentinstituts säkerhetsmassa , om dessa exponeringar utgörs av 1.derivatkontrakt med kredit- institut, eller 2.sådana kortfristiga insätt- ningar i kreditinstitut som avses i artikel 129.1 c (i) i tillsynsförord- ningen. Det som sägs i första stycket gäller även tillgångar på nivå 2B enligt likviditetstäckningsförord- ningen, i fråga om sådana till- gångar som ingår i den likviditets- buffert som avses i 9 b §. Säkerhetsmassan får bestå av krediter som har lämnats mot säkerhet i egendom som är avsedd för bostadsändamål (bostads- krediter) i . I ett sådant fall ska säkerheten utgöras av 1.inteckning i fast egendom, 2.inteckning i tomträtt, eller 3.pant i bostadsrätt. Säkerhetsmassan får också bestå av bostadskrediter i form av andra lån mot säkerhet i en bostads- fastighet enligt artikel 129.1 d i till- synsförordningen om säkerheten finns i en annan stat inom EES än . Detsamma gäller bostads- lån enligt artikel 129.1 e i tillsyns- förordningen. Säkerhetsmassan får bestå av krediter som har lämnats mot säker- het i egendom som är avsedd för näringsverksamhet (kommersiella fastighetskrediter) i . I ett sådant fall ska säkerheten utgöras av 1.inteckning i fast egendom, 2.inteckning i tomträtt, eller 3.pant i bostadsrätt. I samband med att ett emittent- institut lämnar bostadskrediter eller kommersiella fastighetskrediter ska marknadsvärdet enligt 3 § fast- ställas genom en individuell värde- ring.