prop · H803145 · 2021-03-30 00:00:00 — Principerna ska bidra till ökad transparens och till att den förda finanspolitiken får avsedd effekt. Under en lång följd av år har offentliga finanser utvecklats starkt. Den pågående covid-19-pandemin har dock fått dramatiskt negativa ekonomiska effekter både globalt och i . Den svenska ekonomin bromsade in kraftigt . Återhämtningen var stark, men osäkerheten kvarstår och de offentliga finanserna är i ett helt annat läge . Som en följd av pandemin lämnade regeringen ett stort antal extra propositioner till med förslag till stödåtgärder och ändringar i budgeten . Utgiftstaket för staten 2020 höjdes med med hänvisning till finanspolitiska skäl.1 Enligt regeringens bedömning i budgetpropositionen försvagas den offentliga sektorns finansiella sparande med . Motsvarande belopp är i lägre finansiellt sparande jämfört med . tillkom ytterligare två förslag till ändringsbudgetar , med tillskott om sammanlagt som främst går till kommuner och regioner. Det finanspolitiska ramverket är bland annat till för att kunna bygga upp en buffert som kan användas för att motverka negativa störningar i ekonomin och hantera oförutsedda kriser. Finanspolitiken får däremot inte systematiskt leda till ett för lågt eller för högt finansiellt sparande i förhållande till överskottsmålet.2 En långsiktigt ohållbar politik som leder till hög skuldsättning och stigande ränteutgifter riskerar att tränga undan angelägna åtgärder och omfördela välfärd på ett oönskat sätt. 2019/20:FiU21, rskr. 2019/20:340. 2017/18:207, s. 15. R I K S R E V I S I O N E N D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T – R E G E R I N G E N S T I L L Ä M P N I N G 2 0 2 0 Genom att redovisa finanspolitiken och dess grunder på ett transparent sätt kan regeringen bidra till att stärka medborgarnas och finansmarknadsaktörers förtroende för en uthållig finanspolitik, vilket i sin tur bidrar till att politiken kan få den effekt som avses. Det finanspolitiska ramverkets viktiga funktion för att upprätthålla sunda offentliga finanser gör det, enligt , motiverat att återkommande granska regeringens tillämpning av det finanspolitiska ramverket i de ekonomiska propositionerna. Den nu genomförda granskningen är en del av detta återkommande arbete. 1.2 Övergripande revisionsfråga och avgränsningar Granskningens övergripande revisionsfråga är om finanspolitiken i de ekonomiska propositionerna varit utformad och redovisats i enlighet med det finanspolitiska ramverket. De granskade dokumenten innehåller en omfattande redovisning av de offentliga finanserna och förslag till statens budget. Granskningen har avgränsats till de delar av de ekonomiska propositionerna där regeringen följer upp de budgetpolitiska målen och beskriver finanspolitikens föreslagna inriktning. tidigare granskningsrapporter i ämnet har bland annat behandlat redovisningen av de offentliga finanserna, regeringens bedömning av budgetutrymmet och redovisningen av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. Bedömningsgrunder är de kriterier som tillämpar för att värdera sina iakttagelser. Bedömningsgrunderna för granskningen utgår från skrivelsen 2017/18:207 för finanspolitiken, som är en uppdatering av en tidigare skrivelse om ramverket. I skrivelsen beskriver regeringen de bestämmelser och den praxis som utgör det finanspolitiska ramverket. grundläggande delar utgörs av bestämmelser i regeringsformen, riksdagsordningen, budgetlagen (2011:203) och kommunallagen (2017:725). Ramverksskrivelsen har brett parlamentariskt stöd. har välkomnat att regeringen uppdaterat den tidigare ramverksskrivelsen. har konstaterat att uppdateringen är nödvändig för att skrivelsen ska behålla och stärka sin status som bedömningsnorm för löpande uppföljningar av finanspolitiken och för den externa uppföljningen av regeringens tillämpning av det finanspolitiska ramverket.3 Nedan sammanfattas de delar i ramverksskrivelsen och andra förarbeten som har använt som bedömningsgrunder 2017/18: 207, bet. 2017/18:FiU32, rskr. 2017/18:334. 8R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N För att det finanspolitiska ramverket ska vara styrande för politiken, och för att finanspolitiken ska vara möjlig att följa upp, är det enligt ramverksskrivelsen viktigt att redovisningen av finanspolitiken är transparent.4 De bestämmelser och principer som styr hur finanspolitiken redovisas fokuserar på sakinnehållet i de ekonomiska propositionerna. Att exakt definiera hur finanspolitiken bör redovisas är dock inte möjligt. bedömer därför, liksom i tidigare granskningar, att en transparent redovisning bör vara heltäckande, rättvisande, tydlig och konsekvent. är det viktigt att det finns en balans så att inte strävan efter transparens leder till orimligt höga krav på detaljrikedom och dokumentation. har fastställt att målet för den offentliga sektorns finansiella sparande ska uppgå till en tredjedels procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel.5 Det finanspolitiska ramverket anger principer för hur överskottsmålet ska följas upp och hur eventuella målavvikelser ska definieras. Där finns också principer angivna för hur eventuella avvikelser från målet ska hanteras i olika konjunkturlägen.6 En avvikelse från överskottsmålet anses föreligga om det strukturella sparandet tydligt avviker från målnivån det innevarande eller det närmast följande året, det vill säga budgetåret.7 För att i efterhand utvärdera om överskottsmålet uppnåtts, och för att upptäcka systematiska avvikelser, används ett bakåtblickande åttaårigt genomsnitt av det faktiska finansiella sparandet. Nivån på målet gäller tills vidare men ses över vart åttonde år.8 Om det föreligger en tydlig avvikelse från överskottsmålet är regeringen enligt budgetlagen skyldig att redogöra för hur en återgång till målet ska ske.9 Ramverksskrivelsen betonar vikten av att ta konjunkturell hänsyn när en avvikelse ska korrigeras. Då både variabeln som används för uppföljning och hanteringen av avvikelser beror av hur konjunkturläget bedöms, har i tidigare granskningsrapporter konstaterat att prognosjämförelser med andra bedömare är av stor vikt.10 2017/18:207, s. 24. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54. 2017/18:207, s. 14–16. 7Ramverket för finanspolitiken definierar inte hur stor avvikelsen ska vara för att den ska betraktas som tydlig. har i tidigare granskningar utgått från att det strukturella sparandet behöver avvika från målnivån med av BNP för att avvikelsen ska anses vara tydlig. Se även Ds 2010:4, s. 216–217; SOU 2016:67, s. 255; , Svensk finanspolitik, 2020, s. 39. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54. 92 kap. 1 a § budgetlagen (2011:203). 10Se t.ex. , Det finanspolitiska ramverket – regeringens tillämpning 2019, 2019. R I K S R E V I S I O N E N D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T – R E G E R I N G E N S T I L L Ä M P N I N G 2 0 2 0 Detta är granskningens kriterier vid bedömningen av regeringens hantering av överskottsmålet: •Finanspolitikens föreslagna inriktning ska beakta det finanspolitiska ramverkets principer för hantering av avvikelser från överskottsmålet. •Skillnaderna mellan regeringens och expertmyndigheternas prognoser för strukturellt sparande och konjunkturläge ska framgå tydligt av budgetpropositionen. Större skillnader bör förklaras. Det finanspolitiska ramverket kompletterades med ett riktmärke för den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld på medellång sikt, det så kallade skuldankaret. har fastställt nivån på skuldankaret till av BNP.11 Skuldankaret är inte ett operativt mål och en avvikelse från skuldankaret föranleder därför inte någon omläggning av den faktiska finanspolitiken. Skuldens nivå spelar dock en central roll i beslutet om överskottsmålets nivå och behöver därmed beaktas i de återkommande översynerna av nivån på överskottsmålet.12 Regeringen ska redogöra för den konsoliderade bruttoskuldens utveckling i den ekonomiska vårpropositionen. Om den konsoliderade bruttoskulden som andel av BNP avviker från skuldankaret med , enligt utfallet i nationalräkenskaperna för det föregående året eller enligt prognoserna för det innevarande året eller budgetåret, ska regeringen lämna en skrivelse till i samband med att den ekonomiska vårpropositionen lämnas. I skrivelsen ska regeringen redogöra för vad som orsakat avvikelsen och hur regeringen avser att hantera den.13 Granskningens kriterier vid bedömningen av regeringens hantering av skuldankaret utgår från det finanspolitiska ramverkets krav enligt ovan och från bedömningskriterierna för transparent redovisning (se s. 9). Utgiftstaket för staten innebär att de takbegränsade utgifterna inte får överstiga ett belopp som beslutats av . De utgifter som begränsas av taket utgörs av statsbudgetens utgifter exklusive ränteutgifter, och utgifterna för ålderspensionssystemet. Regeringen ska enligt budgetlagen vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå nödvändiga åtgärder om det finns risk för att ett fastställt utgiftstak överskrids.14 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54. 2017/18:207, s. 16–17. 2017/18:207, s. 17. 142 kap. 4 § budgetlagen (2011:203). 10R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Nivån på utgiftstaket ska främja en önskvärd långsiktig utveckling av de statliga utgifterna. Tillsammans med överskottsmålet är utgiftstaket styrande för nivån på det totala skatteuttaget och bidrar därmed till att förhindra en utveckling där skatteuttaget stegvis måste höjas till följd av bristfällig utgiftskontroll.15 Ett viktigt syfte med utgiftstaket är därför att ge förutsättningar för att uppnå överskottsmålet, det vill säga att skapa förutsättningar för en långsiktigt hållbar finanspolitik. Utgiftstaket är också en viktig restriktion för de årliga budgetbesluten eftersom taket, tillsammans med prognoserna över utgiftsutvecklingen vid oförändrad politik och behovet av säkerhetsmarginaler, sätter en gräns för storleken på reformerna på budgetens utgiftssida eller anger storleken på besparingsbehovet om taket riskerar att överskridas.16 Taket utgör därför en viktig grund för budgetbehandlingen och fungerar på budgetens utgiftssida som en övergripande restriktion för budgetförslaget och budgetbeslut samt för budgetens genomförande. Regeringen ska i budgetpropositionen föreslå en nivå på utgiftstaket för det tredje tillkommande budgetåret.17 Det är praxis att regeringen gör en preliminär bedömning av lämplig nivå i den ekonomiska vårproposition som föregår budgetpropositionen. Enligt ramverket är det praxis att regeringen vid framtagandet av förslag till nya nivåer på utgiftstaket förhåller sig till följande faktorer: •utgiftstakets relation till överskottsmålet •utvecklingen av utgiftstaket och de totala offentliga utgifterna i förhållande till BNP •utvecklingen av de takbegränsade utgifterna och budgeteringsmarginalens storlek över tid •utvecklingen av de takbegränsade utgifterna i fasta priser.18 fastställda utgiftstak ändras normalt endast vid budgettekniska omläggningar, så kallade tekniska justeringar, men det finns inga formella hinder för att besluta om att ändra ett tidigare fastställt tak.19 Enligt ramverksskrivelsen skulle det annars kraftigt begränsa en ny regerings möjligheter att ändra finanspolitikens inriktning. Finanspolitiken skulle inte heller kunna anpassas till nya, helt ändrade yttre förutsättningar.20 2017/18:207, s. 18. 2013/14:173, s. 21. 172 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). 2017/18:207, s. 19. 2017/18:207, s. 17–18. 2017/18:207, s.18. R I K S R E V I S I O N E N D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T – R E G E R I N G E N S T I L L Ä M P N I N G 2 0 2 0 Granskningens kriterier vid bedömningen av regeringens hantering av utgiftstaket utgår från det finanspolitiska ramverkets utgångspunkter enligt ovan och från bedömningskriterierna för transparent redovisning (se s. 9). 1.3.5 Det kommunala balanskravet Det kommunala balanskravet regleras i kommunallagen och anger att varje kommun och region (tidigare landsting) ska budgetera för ett resultat i balans, såvida det inte finns synnerliga skäl att budgetera för ett tillfälligt underskott.21 Kommunerna och regionerna ska enligt kommunallagen även ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet och i budgeten ange de finansiella mål som är av betydelse för denna.22 Kommunernas och regionernas årsredovisningar ska innehålla en redovisning av huruvida balanskravet och målet om god ekonomisk hushållning har uppnåtts.23 Det är praxis att regeringen redovisar den kommunalekonomiska utvecklingen i de ekonomiska propositionerna, men det finns inga bestämmelser om att så ska ske. Då det kommunala balanskravet är en uttalad del av det finanspolitiska ramverket, är det enligt bedömning ett rimligt krav att regeringen följer upp balanskravets efterlevnad på aggregerad nivå i de ekonomiska propositionerna. Detta för att redovisningen av finanspolitiken ska kunna anses vara transparent och heltäckande och möjlig att följa upp. Mot bakgrund av att regeringen avser att inrätta en kommundelegation, som ska hjälpa vissa kommuner och regioner att uppnå en ekonomi i balans, är det enligt bedömning även ett rimligt krav att regeringen följer upp hur många kommuner och regioner som redovisat ett negativt balanskravsresultat.24 I granskningen behandlar uppföljningen av balanskravet uteslutande som en fråga om transparens och inte som en del av finanspolitikens utformning. 1.4 Metod och genomförande Granskningen baseras på dokumentstudier och jämför regeringens redovisning i de ekonomiska propositionerna med principer för uppföljning av de budgetpolitiska målen enligt skrivelsen 2017/18:207 för finanspolitiken. Utöver de granskade ekonomiska propositionerna har vi också tagit del av kompletterande underlag från . Vi har även jämfört regeringens prognoser med prognoser från och (). 2111 kap. 5 § kommunallagen (2017:725). 2211 kap. 1 och 6 §§ kommunallagen (2017:725). 2017/18:207, s. 21. 2020/21:1, s. 28. 12R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av projektledaren , praktikanten och enhetschef . Tjänstemän vid har lämnat övergripande synpunkter på ett utkast till rapporten. har fått tillfälle att faktagranska ett utkast till rapporten. Centrala begrepp i granskningsrapporten •Den offentliga sektorns finansiella sparande: Skillnaden mellan (periodiserade) inkomster och utgifter i offentlig förvaltning . •Strukturellt sparande: En beräkning av vad det offentligfinansiella sparandet skulle vara vid ett balanserat resursutnyttjande (neutral konjunktur) och en normal sammansättning av viktiga skattebaser. Uttrycks i procent av potentiell BNP. •Potentiell BNP: Nivån på den produktion som skulle uppnås om vi hade ett fullt utnyttjande av de tillgängliga produktionsfaktorerna arbete och kapital, som på lång sikt är förenligt med en stabil löneökningstakt och inflationstakt. Det är alltså den nivå på BNP som skulle uppnås i avsaknad av konjunkturella fluktuationer, då arbetslösheten enbart skulle bestå av de personer som inte funnit arbete av strukturella skäl. •BNP-gap: Den procentuella skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP. Ett mått på hur stort resursutnyttjandet är i ekonomin. •Takbegränsade utgifter: De utgifter som begränsas av utgiftstaket, dvs. samtliga utgiftsområden på statens budget exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., samt utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. •Budgeteringsmarginal: Utrymmet mellan utgiftstaket och de beräknade takbegränsade utgifterna. •Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld: Den konsoliderade statsskulden och kommunsektorns skulder på kapitalmarknaden, med avdrag för AP-fondernas innehav av statsobligationer. R I K S R E V I S I O N E N D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T – R E G E R I N G E N S T I L L Ä M P N I N G 2 0 2 0 2Överskottsmålet och finanspolitikens inriktning bedömer att den finanspolitiska inriktning som regeringen föreslår i budgetpropositionen uppfyller de krav som det finanspolitiska ramverket ställer med hänsyn till konjunkturläget. Däremot redogör inte regeringen för hur den offentliga sektorns finansiella sparande ska nå tillbaka till överskottsmålet. Regeringens redovisning av finanspolitiken uppfyller inte fullt ut det finanspolitiska ramverkets krav på transparens, enligt bedömning. Omfattningen av tillfälliga respektive permanenta åtgärder är otydlig och det är svårt för en utomstående läsare att förstå de bakomliggande orsakerna till skillnader mellan regeringens och andra bedömares prognoser för det strukturella sparandet. 2.1Den plötsliga konjunkturnedgången motiverar att överskottsmålet inte uppnås Regeringens krisåtgärder medför att det strukturella sparandet blir kraftigt negativt 2020 och 2021, enligt både regeringens och expertmyndigheternas beräkningar. Det innebär att det finansiella sparandet avviker från överskottsmålets nivå. Vi bedömer att den plötsliga konjunkturnedgången gör att detta är i linje med vad det finanspolitiska ramverket tillåter. Regeringen följer löpande upp överskottsmålet i budgetpropositionerna och i de ekonomiska vårpropositionerna. Målet är formulerat som ett genomsnitt över Det betyder att den löpande uppföljningen inte kan göras mot utfall. I stället måste en bedömning göras av det aktuella konjunkturlägets effekt på det finansiella sparandet. Regeringen bedömer i budgetpropositionen att det strukturella sparandet i närtid tydligt avviker från överskottsmålet, men att denna avvikelse är motiverad av stabiliseringspolitiska skäl. Expertmyndigheternas beräkningar pekar i samma riktning, se avsnitt 2.5.2. Att det föreligger en målavvikelse kan ha flera skäl och ska enligt ramverket för finanspolitiken inte likställas med att politiken är felaktigt utformad eller att regeringen bryter mot ramverket. Bland annat kan det av stabiliseringspolitiska skäl vara motiverat att bedriva en aktiv finanspolitik som försvagar det strukturella sparandet.25 2017/18:207, s. 14. 14R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 1 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn samt indikatorer för avstämning mot överskottsmålet, procent av BNP -5,5 -3,5 -1,6 -0,1 -2,6 -1,0 -0,3 *Procent av potentiell BNP. Källa: Prop. 2020/21:1. 2.2Åttaårsindikatorn understiger både nuvarande och tidigare överskottsmål Regeringen bedömer att det bakåtblickande genomsnittet av det finansiella sparandet –2019 ligger under målnivån och att sparandet gradvis har stigit . Det framgår inte av budgetpropositionen, och inte heller av ramverksskrivelsen, om åttaårssnittet ska utvärderas mot den nuvarande målnivån eller den nivå som gällde tidigare. Från och med ändrades överskottsmålet från 1 till ⅓ procent av BNP. I granskningen av regeringens tillämpning av det finanspolitiska ramverket 2019 rekommenderade att regeringen skulle klarlägga i vilket sammanhang och hur det bakåtblickande åttaårssnittet ska användas vid uppföljningen av överskottsmålet.26 I regeringens skrivelse om granskningsrapporten bedömde regeringen att genomsnittet inte ska styra finanspolitiken på kort sikt, utan i huvudsak användas för att vid nästa översyn (då det finns en fullständig åttaårsperiod) utvärdera om målnivån, givet måluppfyllelsen och skuldutvecklingen, behöver anpassas för att säkerställa hållbarheten och marginalerna i de offentliga finanserna.27 Vi konstaterar att åttaårsindikatorn, med en sådan tolkning, inte kommer att ha någon praktisk betydelse för den bakåtblickande utvärderingen förrän när nästa översyn genomförs, 2027. Vi konstaterar också att åttaårsindikatorn ligger under både den nu gällande och den tidigare målnivån samt att det inte framgår av budgetpropositionen om regeringen bedömer att avvikelsen är systematisk 26Riksrevisionen, Det finanspolitiska ramverket – regeringens tillämpning 2019, 2019. 2019/20:153, s. 5. R I K S R E V I S I O N E N D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T – R E G E R I N G E N S T I L L Ä M P N I N G 2 0 2 0 2.3Regeringen anger ingen plan för återgång till överskottsmålet Vid en bedömd avvikelse från överskottsmålet ska regeringen enligt budgetlagen redogöra för hur en återgång till målet ska ske. Vi konstaterar att budgetpropositionen inte innehåller någon sådan redogörelse. Enligt regeringens bedömning i budgetpropositionen är det inte lämpligt att i det här läget ange en plan för återgång till överskottsmålet annat än på en övergripande nivå. Regeringen avser att återföra det strukturella sparandet till överskottsmålet när de ekonomiska förhållandena medger det. Så fort utvecklingen är mer förutsägbar avser regeringen återkomma med en mer detaljerad plan. Regeringens krisåtgärder ändringsbudgetar innebär en kraftig försvagning av det strukturella sparandet 2020. Åtgärdernas effekter på de offentliga finanserna är dock i huvudsak tillfälliga. når det strukturella sparandet överskottsmålets nivå, enligt de prognoser som regeringen redovisar, se tabell 1. Det betyder att regeringen räknar med en återgång till överskottsmålet, som den avstår från att beskriva återgången i ord. Den pågående covid-19-pandemin och dess ekonomiska effekter innebär att läget är osäkert och att utvecklingen framöver är mycket svårbedömd. Det framgår inte minst av att skillnaderna är stora mellan de alternativa makroekonomiska scenarier som regeringen redovisar. Sammantaget konstaterar att regeringens huvudscenario innebär en återgång till målnivån och att hela budgetpropositionen kan ses som en redogörelse för hur det offentligfinansiella sparandet ska nå tillbaka till överskottsmålets nivå. Regeringen väljer ändå att inte ange någon plan av det slag som budgetlagen föreskriver. 2.4Finanspolitikens inriktning är i linje med det finanspolitiska ramverket bedömer att den föreslagna finanspolitiska inriktningen uppfyller de krav som det finanspolitiska ramverket ställer med hänsyn till konjunkturläget och att det strukturella sparandet understiger överskottsmålet. Men det saknas resonemang som beskriver hur regeringen kommit fram till att finanspolitiken bedöms vara expansiv. 2.4.1Finanspolitik för att motverka de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin och för återstart Finanspolitiken har använts synnerligen aktivt i syfte att motverka de ekonomiska konsekvenserna av den pågående covid-19-pandemin. som gått sedan den ekonomiska vårpropositionen lades fram för 16R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har en mängd ändringsbudgetar, bland annat gällande permitteringsstöd, lagts fram som sammantaget ökar utgifterna med 2020. De flesta av dessa stöd och utgifter är tillfälliga och faller bort 2021. I budgetpropositionen föreslås budgetsatsningar på sammantaget , varav belastar budgetens utgiftssida och inkomstsidan. Sammansättningen av den aktiva finanspolitiken syftar till att återstarta ekonomin efter den inbromsning som drabbade ekonomin främst . Regeringen beskriver sin finanspolitiska inriktning som expansiv. 2.4.2 Omfattningen av tillfälliga åtgärder är otydlig Regeringen skriver i budgetpropositionen att förslagen och bedömningarna i budgetpropositionen medför att skatteintäkterna sammantaget bedöms minska med 2021, varav avser tillfälliga skattesänkningar. Den varaktiga effekten av skatteändringarna bedöms innebära lägre skatteintäkter om . Omfattningen av de tillfälliga åtgärderna på utgiftssidan framgår emellertid inte tydligt av budgetpropositionen. När efterfrågat uppgifter om detta har hänvisat till en tabell där budgeteffekterna av större nu föreslagna och aviserade reformer redovisas per utgiftsområde.28 Tabellen redovisar förändringar i nivå men det framgår inte vilka poster i tabellen som avser tillfälliga åtgärder.