prop · H803191 · 2021-04-29 00:00:00 — Regeringen ansåg att den som har beviljats ett uppehållstillstånd som tidsbegränsats enligt den tillfälliga lagen eller beviljats ett tidsbegränsat tillstånd enligt den lagen borde ha samma rätt till studiehjälp och studiemedel som personer som beviljas permanent uppehållstillstånd. Eftersom tidsbegränsade tillstånd skulle bli huvudregel under den tillfälliga lagens giltighetstid var det enligt regeringens mening inte tillfredsställande att i dessa fall tillämpa regeln om särskilda skäl utan det borde finnas en uttrycklig regel som angav att den som beviljas ett uppehållstillstånd med stöd av den tillfälliga lagen ska kunna beviljas studiehjälp och studiemedel (prop. 2016/17:172 s. 29–31). Den som beviljats ett uppehållstillstånd som tidsbegränsats enligt den tillfälliga lagen eller beviljats ett tidsbegränsat tillstånd enligt den lagen har således enligt nuvarande regelverk samma rätt till studiehjälp och studiemedel som den som beviljas permanent uppehållstillstånd. innefattar det även personer som har beviljats uppehålls- tillstånd för studier på gymnasial nivå, fortsatta sådana studier och för etablering på arbetsmarknaden efter sådana studier (prop. 2016/17:133, se även prop. 2016/17:172 s. 22). Kretsen av studiestödsberättigade bör vara densamma Kommittén föreslår att kravet på permanent uppehållstillstånd för studiehjälp och studiemedel ska tas bort. Kommitténs förslag innebär en väsentlig utvidgning av kretsen av utländska medborgare som kan vara studiestödsberättigade, vilket CSN och Kammarrätten i påpekar. Mot bakgrund av det i förarbetena tydligt och upprepat uttalade syftet bakom nuvarande ordning måste det stå klart att kommitténs avsikt inte kan ha varit att åstadkomma en så genomgripande förändring innebärande att alla med tidsbegränsade uppehållstillstånd framöver ska kunna beviljas studiestöd. Detta särskilt eftersom betänkandet inte innehåller någon argumentation för en sådan förändring. Som Förvaltningsrätten i påpekar har kommitténs förslag också fått en felaktig och motsägelsefull utformning på så sätt att kravet på uppehållstillstånd inte gäller för vissa som har uppehållstillstånd. Regeringens utgångspunkt är, i linje med det som CSN föreslår, att personer som kan beviljas studiestöd även fortsättningsvis bör ha en sådan möjlighet. Det finns inte någon anledning att utöka kretsen på det sätt som följer av ordalydelsen i kommitténs förslag. Syftet med den ordning som föreslås i det följande är alltså att ligga så nära den nu gällande som möjligt. Det innebär till att börja med att den utlänning som beviljas permanent uppehållstillstånd och även i övrigt uppfyller villkoren liksom ska kunna beviljas studiestöd. Vidare bör en studerande utlänning som tillhör någon av de person- kategorier som beviljas uppehållstillstånd som tidsbegränsas med stöd av den tillfälliga lagen men som framöver kommer att omfattas av den nya regleringen i utlänningslagen även fortsättningsvis ha möjlighet att få studiestöd. Även sådana studerande som omfattas av det så kallade gymnasieregelverket i den tillfälliga lagen och på den grunden har möjlighet att få studiestöd men som från i stället kommer att omfattas av motsvarande bestämmelser i lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå bör fortsatt ha den möjligheten. Det innebär också att sådana studerande som enligt nu gällande bestämmelser i utlänningslagen beviljas permanent uppehållstillstånd – och på den grunden kan ha rätt till studiestöd – men som med den nya regleringen som huvudregel i stället kommer att beviljas tidsbegränsade uppehållstillstånd även fortsatt ska ha möjlighet att ansöka om studiestöd. Sammantaget betyder detta att studerande som enligt regeringens förslag till ändringar i utlänningslagen kommer att beviljas tidsbegränsade uppehållstillstånd som flyktingar eller alternativt skyddsbehövande, på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter eller på grund av verkställighetshinder som grundar sig i skyddsskäl kan beviljas studiestöd. Även personer som beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning omfattas. Förslagen innebär därmed en viss skillnad jämfört med eftersom de som tidigare omfattats av uppskjuten invandrings- prövning nu kommer att ha möjlighet att beviljas studiestöd i ett tidigare skede. Dock bör de nya reglerna med tidsbegränsade uppehållstillstånd som huvudregel och försörjningskrav för anknytningspersonen totalt sett innebära att det framöver är färre som beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning. 2020/21:191 När det gäller en person som beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning följer det av den föreslagna regleringen i utlänningslagen att de anhöriga som kommer att kunna komma i fråga för studiestöd är sådana vars anknytningsperson är bosatt i eller har beviljats uppehålls- tillstånd för bosättning här eller har beviljats ett tidsbegränsat uppehålls- tillstånd och har välgrundade utsikter att beviljas uppehållstillstånd . Som Lagrådet föreslår ska även utlänningar som adopterats i i vuxen ålder och utlänningar med särskild anknytning till omfattas. Det rör sig alltså om personer med en viss varaktighet i anknytningen hit. Slutligen bör det även fortsättningsvis vara möjligt att bevilja studiestöd om det finns särskilda skäl, vilket också CSN anför. Rätt till fortsatt studiestöd när ett tidsbegränsat uppehållstillstånd har upphört En annan fråga som uppkom i samband med att den tillfälliga lagen infördes var vad som ska gälla när det tidsbegränsade uppehållstillståndet löper ut. Det konstaterades att även om en ansökan om fortsatt uppehålls- tillstånd lämnats in innan det första tillståndet löpt ut, var det långt ifrån säkert att den skulle hinna prövas innan tillståndet upphört att gälla. Det glapp som därmed kunde uppkomma mellan två uppehållstillstånd riskerade att skapa stora praktiska problem för individen som kunde tvingas att tillfälligt avstå från olika förmåner och etableringsinsatser. var särskilt angelägen mot bakgrund av de ovanligt långa handläggningstider som då rådde hos som en följd av det stora antal asylsökande som kom till (prop. 2016/17:172 s. 19). Regeringen anförde att det i regel skulle bli fråga om skyddsbehövande som, när det tidsbegränsade uppehållstillståndet löpt ut, skulle beviljas ett nytt tillstånd på samma grund som tidigare eftersom skyddsbehovet i regel skulle kvarstå. Det kunde också vara en person som skulle kunna beviljas ett nytt tillstånd med stöd av någon bestämmelse i den tillfälliga lagen, t.ex. de som ansökte om ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av studier eller om ett permanent uppehållstillstånd på grund av arbete. Enligt regeringen fanns det sammantaget starka skäl för att behålla ett samman- hållet och effektivt mottagande, både för att ge den enskilde möjlighet till en god etablering i samhället och för att ge myndigheter och kommuner goda förutsättningar för sin verksamhet. Syftet med de lagändringar som då gjordes i fråga om förmåner och etableringsinsatser var att säkerställa att de som beviljats uppehålls- tillstånd som tidsbegränsats med stöd av den tillfälliga lagen inte skulle komma i kläm. Regeringen avsåg alltså inte att varje ansökan om fortsatt uppehållstillstånd skulle omfattas av bestämmelserna (prop. 2016/17:172 s. 22, 23 och 29). I fråga om studiestöd säkerställdes således att de som beviljas uppehålls- tillstånd som tidsbegränsas med stöd av den tillfälliga lagen eller beviljas ett tidsbegränsat tillstånd enligt den lagen kan få studiestöd beviljat och utbetalat när de har ansökt om ett fortsatt uppehållstillstånd även om deras ansökan ännu inte har beviljats (prop. 2016/17:172 s. 31). De skäl som anfördes av regeringen vid införandet av den tillfälliga Prop. 2020/21:191 lagen gör sig alltjämt gällande. Med återgången till utlänningslagen inne- bär detta att en studerande som har ett tillstånd som ger rätt till studiestöd och som innan det löper ut ansöker om ett fortsatt tillstånd på samma grund ska ha rätt till studiestöd utan avbrott. Vidare föreligger rätt till studiestöd enligt gällande bestämmelser också i det fallet då den studerande ansöker om ett nytt tillstånd med stöd av någon bestämmelse i den tillfälliga lagen, t.ex. uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå eller för arbete. Även detta bör framöver gälla motsvarande situationer som . Det måste då beaktas att lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå träder i kraft , när den tillfälliga lagen upphör att gälla. Lagen, som är tids- begränsad, innehåller bestämmelser som motsvarar det så kallade gymnasieregelverket i den tillfälliga lagen, vilket innebär bl.a. att det finns fortsatt möjlighet att bevilja uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå, uppehållstillstånd för fortsatta studier, uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning och permanent uppehållstillstånd vid försörjning. De personer som omfattas av det så kallade gymnasieregelverket men som kommer att omfattas av den nya lagen skulle emellertid med den språkliga utformningen av kommitténs förslag inte längre ha möjlighet till bibehållet studiestöd mellan uppehållstillstånd. Några skäl för en sådan ändring i sak har inte presenterats i betänkandet. Sammanfattningsvis bör studiestöd alltså kunna utgå mellan tidsbegränsade uppehållstillstånd om utlänningen har ett tillstånd som ger rätt till studiestöd och har sökt ett fortsatt tillstånd på samma grund eller ett nytt tillstånd med stöd av någon bestämmelse i lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå. De ändringar som föreslås i 3 kap. 4 § fjärde stycket och 4 a § studiestödslagen kommer på motsvarande sätt att gälla för studiestartsstöd, genom hänvisningen i lagen (2017:527) om studiestartsstöd till dessa bestämmelser i studiestödslagen. Regeringens förslag: Bosättningsbaserade socialförsäkringsförmåner ska få lämnas trots att ett uppehållstillstånd har upphört att gälla, om en ansökan avseende ett fortsatt tillstånd på samma grund eller ett nytt tillstånd med stöd av någon bestämmelse i lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå har kommit in till innan det tidigare tillståndet har upphört att gälla. Kommitténs förslag överensstämmer delvis med regeringens. Kommittén föreslår att endast en ansökan om ett fortsatt tillstånd på samma grund ska omfattas av regleringen. Remissinstanserna: Ett fåtal remissinstanser yttrar sig över förslaget. Kommuner och Regioner (SKR) avstyrker förslaget och anser bl.a. att även de som ansöker om förlängt uppehållstillstånd på någon annan grund i utlänningslagen ska kunna få bosättningsbaserade förmåner i väntan på beslut. SKR anser också att det behöver klargöras hur socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktions- hindrade ska tolkas i fråga om rätten till insatser och bistånd dels när individen inte hinner få beslut från innan det första uppehållstillståndet löper ut, dels när myndigheten avslår ansökan och individen överklagar beslutet till domstol. , som noterar att ingen närmare analys har gjorts av den föreslagna ändringen, menar att den skulle kunna innebära att begreppet samma grund framöver kommer att omfatta fler situationer än En analys av det fortsatta behovet och innebörden av bestämmelsen bör göras, bl.a. då bestämmelsen är tillämplig för flertalet bosättningsbaserade förmåner och i sin nuvarande lydelse gett upphov till tolknings- och tillämpningsproblem. Skälen för regeringens förslag Rätt till fortsatta bosättningsbaserade förmåner när ett tidsbegränsat Av samma skäl som låg bakom anpassningen av studiestödslagen för studerande vars tidsbegränsade uppehållstillstånd upphört att gälla, infördes bestämmelsen i 5 kap. 12 § socialförsäkringsbalken för att säker- ställa att vissa personer som kunde hamna i ett glapp mellan tids- begränsade uppehållstillstånd inte skulle vara utan möjlighet att få bosättningsbaserade socialförsäkringsförmåner beviljade och utbetalda I likhet med vad som anförs ovan om rätten till studiestöd är avsikten att de individer som med nu gällande regler har rätt till bibehållna bosättningsbaserade socialförsäkringsförmåner mellan tidsbegränsade uppehållstillstånd även fortsättningsvis ska ha det. Det innebär liksom i fråga om studiestöd för det första att bosättnings- baserade socialförsäkringsförmåner kan lämnas till personer som ansöker om fortsatt tillstånd på samma grund som ansökan prövas. införandet av bestämmelsen angavs att begreppet samma grund ska förstås i vid bemärkelse och avse t.ex. skyddsbehov, anhöriginvandring, arbete Det kan enligt uttalanden i förarbetena t.ex. vara fråga om att en person som har fått ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande på nytt ansöker om uppehållstillstånd som skydds- behövande (prop. 2016/17:172). situationer skulle kunna omfattas av samma grund när hänvisningen till den tillfälliga lagen tas bort. De allra flesta som träffas av regleringen bör liksom i första hand vara utlänningar som söker fortsatt tillstånd på grund av att de är skyddsbehövande och deras anhöriga. omfattande analys av behovet och innebörden av begreppet samma grund som därutöver efterfrågar är inte möjlig att göra inom ramen för detta lagstiftningsärende. För det andra bör sådana personer som enligt den nu gällande bestämmelsen i socialförsäkringsbalken kan få behålla sina förmåner vid en ansökan om ett nytt tillstånd med stöd av någon bestämmelse i den tillfälliga lagen även fortsatt omfattas av denna möjlighet. fråga om studiestöd handlar det om personer som från övergår till att omfattas av lagen om uppehållstillstånd för studier på gymnasial Med kommitténs förslag att stryka hänvisningen till den tillfälliga Prop. 2020/21:191 lagen, riskerar dessa personer i stället att hamna utanför dess tillämpnings- område och därmed att tillfälligt förlora möjligheten att få bosättnings- baserade förmåner. Det skulle, som konstaterats i tidigare förarbets- uttalanden, bl.a. kunna leda till ökade kostnader och onödig administration för kommuner och myndigheter (prop. 2016/17:172 s. 28). Liksom i fråga om studiestödslagen innehåller betänkandet inte heller i fråga om detta förslag någon egentlig analys. Kommittén synes i stället ha utgått från att det rör sig om en ren följdändring utan några konsekvenser i sak. För att säkerställa att bosättningsbaserade socialförsäkringsförmåner kan lämnas mellan tidsbegränsade uppehållstillstånd även fortsättningsvis, bör den strykning av hänvisningen till den tillfälliga lagen som kommittén föreslår ersättas med en hänvisning till lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå. Den problematik som SKR tar upp om rätten till insatser enligt socialtjänstlagen och lagen om stöd och service till vissa funktions- hindrade i en period mellan tidsbegränsade uppehållstillstånd samt efter avslag på ansökan kan inte behandlas inom ramen för detta lagstiftningsärende. Lagen om mottagande av asylsökande m.fl. Regeringens förslag: En asylsökande vars tidsbegränsade uppehålls- tillstånd har upphört ska inte på nytt omfattas av lagen om mottagande av asylsökande m.fl. om denne ansöker om ett fortsatt tillstånd på samma grund eller om ett nytt tillstånd med stöd av någon bestämmelse i lagen om uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå och ansökan har kommit in till innan det tidigare tillståndet har upphört att gälla. Kommitténs förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. Kommittén föreslår att en asylsökande vars tidsbegränsade uppehålls- tillstånd har upphört inte på nytt ska omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., LMA, om denne ansöker om ett fortsatt tillstånd på samma grund eller om ett nytt tillstånd enligt utlänningslagen och ansökan har kommit in till innan det tidigare tillståndet har upphört att gälla. Remissinstanserna: Förslaget lämnas utan invändningar. Kommuner och Regioner (SKR) anser dock bl.a. att regeringen måste göra en vidare analys av rätten till bistånd enligt LMA som en förlängningsansökan handläggs, som omfattar samtliga individer som befinner sig i förlängningsprocessen och inte enbart de asylsökande. SKR måste det också säkerställas att de statliga förmånerna samordnas, så att de som inte skrivs in i LMA kan uppbära andra statliga förmåner under tiden som förlängningsansökan handläggs. Skälen för regeringens förslag: När den tillfälliga lagen infördes konstaterades att en person som ansöker om fortsatt uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande återigen skulle omfattas av LMA och ha rätt till bistånd enligt den lagen. En av följderna av detta skulle bli att rätten till vissa av förmånerna som den enskilde haft rätt till 2020/21:191 han eller hon har haft uppehållstillstånd, t.ex. bistånd enligt socialtjänstlagen och bosättningsbaserade förmåner enligt socialförsäk- ringsbalken, skulle falla bort eller begränsas. Regeringen konstaterade också att om rätten till förmåner skulle falla bort, skulle många sannolikt inte längre ha råd att bo kvar i den kommun där de påbörjat sin etablering utan vara tvungna att lämna bosättningskommunen för att få en boende- plats på ett av Migrationsverkets anläggningsboenden. Om personen sedan skulle bli beviljad ett fortsatt uppehållstillstånd och bli erbjuden boende i en kommun i enlighet med bosättningslagen, vore det inte säkert att anvisning kunde ske till samma kommun där personen bodde efter att det första uppehållstillståndet beviljades. Detta ansågs, av motsvarande skäl som beskrivits ovan i fråga om studiestödslagen och socialförsäk- ringsbalken, inte vara en rimlig ordning (prop. 2016/17:172 s. 22 och 23). Regelverket anpassades därför på så sätt att personer, vars rätt till bistånd enligt LMA har upphört, som har varit asylsökande och som har beviljats ett första tidsbegränsat uppehållstillstånd inte på nytt omfattas av LMA om de ansöker om ett fortsatt tillstånd på samma grund, eller ansöker om ett nytt tillstånd med stöd av någon bestämmelse i lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i och ansökan har kommit in till innan det tidigare tillståndet har upphört att gälla. Som redogjorts för ovan i fråga om studiestöd och bosättningsbaserade socialförsäkringsförmåner är behovet av ett sammanhållet och effektivt mottagande enligt regeringens mening detsamma nu som när den tillfälliga lagen infördes. När den lagen upphör att gälla och utlänningslagen och lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå tar vid behöver kontinuiteten i systemet därför säkerställas. Den personkrets som ska undantas från tillämpningsområdet för LMA bör alltså även här ligga så nära gällande rätt som möjligt. Kommitténs förslag till en ren följdändring av 1 a §, som inte har någon bakomliggande analys och saknar motivering, är då inte tillräckligt. I stället bör bestämmelsen utformas så att en asylsökande vars tidsbegränsade tillstånd löpt ut inte på nytt omfattas av LMA om denne ansöker om ett fortsatt tillstånd på samma grund eller om ett nytt tillstånd med stöd av någon bestämmelse i lagen om uppehållstillstånd för studerande på gymnasial nivå, om ansökan kommit in till innan det tidigare tillståndet har upphört att gälla. Den problematik som SKR lyfter i sitt remissvar har inte sin grund i det nu aktuella lagstiftningsärendet. Det finns inte heller något berednings- underlag för att nu ta hand om frågeställningarna. Behov av följdändringar i andra författningar Regeringens förslag: Vissa ändringar ska göras i socialförsäkrings- balken, lagen om särskild utlänningskontroll, lagen om mottagande av asylsökande m.fl. och lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. som en följd av förslaget att utmönstra skyddskategorin övriga skyddsbehövande ur utlänningslagen. Kommitténs förslag överensstämmer med regeringens förslag med undantag för kommitténs förslag till följdändring i lagen (2008:290) om godkännande för forskningshuvudmän att ta emot gästforskare. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig över förslagen. Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 6.1 föreslås att skydds- kategorin övriga skyddsbehövande ska utmönstras ur utlänningslagen. Detta får, som kommittén konstaterar, till följd att de författningar där det finns hänvisningar till den bestämmelsen eller den skyddskategorin Som kommittén föreslagit behöver det vidare i de författ- ningar som hänvisar till skyddskategorin annan skyddsbehövande, varmed avses både skyddskategorierna alternativt skyddsbehövande och övrig skyddsbehövande, ändras till enbart alternativt skyddsbehövande. Följdändringarna berör socialförsäkringsbalken, lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll, socialförsäkringsbalken, lagen om mot- tagande av asylsökande m.fl. och lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Kommittén har i sitt förslag till följdändring i lagen om godkännande för forskningshuvudmän att ta emot gästforskare utgått från en felaktig lydelse av författningen. Utifrån den korrekta lydelsen av författningen bedömer regeringen att det inte behövs någon följdändring i Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Bestämmelserna om rätt till studiehjälp och studiemedel i studiestöds- lagen ska tillämpas för ansökningar som avser tid från och med den Utlänningslagens bestämmelser om när en utlänning är utesluten från att anses som, eller upphör att vara, övrig skyddsbehövande och om återkallelse av övrig skyddsstatusförklaring ska fortsätta att gälla i den äldre lydelsen för en utlänning som förklarats vara övrig skydds- Medborgarskapslagens bestämmelser om undantag från kravet på permanent uppehållstillstånd i 6 och 8 §§ ska gälla även för en utlänning som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt den upphävda tillfälliga lagen eller ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt samma lag. Äldre bestämmelser i socialförsäkringsbalken om faktisk försäk- ringstid för rätt till garantiersättning (35 kap. 8 §) och beräkning av försäkringstid för garantipension (67 kap. 7 §) ska fortsätta att gälla för en utlänning som har beviljats uppehållstillstånd som övrig skydds- I studiestödslagen ska äldre bestämmelser om rätt till studiehjälp och studiemedel gälla för ansökningar som avser tid före . Äldre bestämmelser om rätt till studiehjälp och studiemedel ska även gälla för studerande som har beviljats ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt den upphävda tillfälliga lagen eller har beviljats ett uppehållstillstånd enligt den lagen. Kommitténs förslag och bedömning överensstämmer delvis med regeringens förslag. Kommittén bedömer att det inte behövs några övergångsbestämmelser. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser har inga invändningar mot eller synpunkter på förslaget och bedömningen. Förvaltningsrätten i efterfrågar förtydligande om vilken lag som domstolarna ska tillämpa efter ikraftträdandet om tillämpat den tillfälliga lagen i det överklagade beslutet. Asylrättscentrum anser att det bör införas en övergångsbestämmelse som innebär att personer som haft tids- begränsade uppehållstillstånd enligt den tillfälliga lagen fortsatt ska kunna beviljas permanent uppehållstillstånd med stöd av den lagen i vissa fall. och Svenska Röda Korset anser att personer som beviljats tidsbegränsade uppehållstillstånd enligt den tillfälliga lagen ska undantas från de särskilda kraven för permanent uppehållstillstånd och att detta bör framgå av en övergångsbestämmelse. Kammarrätten i efterfrågar övergångsbestämmelser som reglerar vad som ska gälla för eventuella övriga skyddsbehövande vars tidsbegränsade uppehållstillstånd löper ut efter ikraftträdandet. () anför att det med kommitténs förslag till ändringar i studiestödslagen behövs övergångsbestämmelser för att förhindra att regleringen blir alltför generös. Skälen för regeringens förslag Den tillfälliga lagen upphör att gälla . Lagändringarna som föreslås i denna proposition bör därmed, i enlighet med kommitténs förslag, träda i kraft , dvs.