prop · H803152 · 2021-03-23 00:00:00 — Regeringen delar således inte uppfattning att även handledare bör omfattas av den skollagsreglerade registerkontrollen. Att utsträcka registerkontrollen till annan personal vid de arbetsplatser där elever tas emot för att delta i arbetsplatsförlagt lärande är enligt regeringens uppfattning att gå för långt. Därför bedöms att varken handledare eller annan personal på arbetsplatser där elever genomför arbetsplatsförlagt lärande bör omfattas av den obligatoriska registerkontrollen. Det finns fall där elever tas emot hos en ensamföretagare och där handledaren följaktligen är den enda personen på arbetsplatsen. I sådana fall får det anses tillräckligt att huvudmannen på eget initiativ kan begära att få se ett registerutdrag med stöd av lagen om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn, under förutsättning att eleven ännu inte fyllt . 8 Övergångstiden med vissa undantag från behörighetskrav förlängs 8.1 Bristen på lärare med speciallärarexamen är omfattande krävs legitimation och behörighet för att en person ska kunna anställas utan tidsbegränsning i skolväsendet och få bedriva undervisning samt självständigt sätta betyg. Bristen på behöriga lärare är dock omfat- Detta gäller inte minst i de skolformer som kräver en speciallä- rarexamen och särskilt i grundsärskolan och gymnasiesärskolan. tens skolverks statistik över /20 framgår att i grundsärskolan respektive i gymnasiesärskolan är behöriga att Andelen behöriga lärare är låg även i särskild utbildning för vuxna (numera vuxenutbildning som särskild utbildning) och Det kan jämföras med andelen behöriga lärare i , som /20 uppgick till . I grundsärskolan, specialskolan och gymnasiesärskolan är andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen ungefär densamma som i , I särskild utbildning för vuxna ligger andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen på . majoriteten av de som undervisar i grundsärskolan, specialskolan, gymna- siesärskolan och särskild utbildning för vuxna har en pedagogisk hög- skoleexamen men saknar behörighet att bedriva undervisning i nämnda Av inlämnade lärarprognos 2019 över behovet av olika lärarkategorier framgår att rekryterings- och examinationsbehovet av spe- ciallärare fortsatt är stort i skolväsendet som helhet. rekryteringsbehovet av speciallärare, uttryckt i heltidstjänster fram till 2033, motsvarar ett årligt examinationsbehov på cirka 520 personer. ungefärligt snitt för examination av speciallärare har varit cirka 550 personer . Därtill finns det behov av vanliga lärartjänster, inte speciallärartjänster, i grundsärskolan och gymnasiesärskolan. att täcka behovet av vanliga lärartjänster i dessa skolformer behövs en årlig genomsnittlig examination på 150 lärare i grundsärskolan och 130 lärare i gymnasiesärskolan (U2019/04179). Det finns övergångsbestämmelser om undantag från krav på legiti- mation och behörighet för att få bedriva undervisning och besluta om be- tyg i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning som särskild utbildning (komvux som särskild utbild- Övergångsbestämmelserna gäller till utgången av och syf- tar till att ge berörda personalgrupper ytterligare tid för att komplettera sin utbildning för att bli behöriga att undervisa i de aktuella skolformerna. Som framgår ovan är dock många som undervisar i de nämnda skolfor- merna fortfarande obehöriga och behörighetsläget förväntas vara fortsatt Närmare om nuvarande reglering Det krävs som huvudregel dels en behörighetsgivande lärar- eller förskollärarexamen, dels en speciallärarexamen för att vara behörig att bedriva undervisning i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan och komvux som särskild utbildning, se 2 kap. 11–17 c, 27–30 a och 32 §§ förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. En specialpedagogexamen kan i vissa fall jämställas med en speciallärarexamen och ge behörighet att undervisa som speciallärare (1 kap. 5 § nämnda förordning). Huvudregeln är att endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får undervisa i skolväsendet (2 kap. 13 § första stycket skollagen). Övergångsbestämmelserna med undantag från kravet på legitimation och behörighet för vissa lärare och förskollärare finns i 33 § lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). Bestämmelserna innebär att de som saknar legitimation och behörighet och som har ingått avtal om anställning före för anställningen får fortsätta att undervisa och självständigt besluta om betyg i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan och komvux som särskild utbildning, enligt bestämmelserna om behörighet skollag, till utgången av . omfattas dock även dessa lärare av kravet på legitimation och behörighet i 2 kap. 13 § skollagen. 8.3Förlängning av övergångstiden för att förbättra möjligheten till vidareutbildning Regeringens förslag: Giltighetstiden för övergångsbestämmelserna om undantag från krav på legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning och besluta om betyg i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning som särskild utbildning ska förlängas till utgången av . Utredningens förslag (SOU 2020:42): Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det, däribland , Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), , , , , utvärdering (IFAU), , Kammarrätten i , , , och kommuner, Kommuner och Regioner (SKR), , , , Funktionsrätt , och , unga och vuxna med utvecklingsstörning FUB. Flera av de remissinstanser som tillstyrkt förslaget, bl.a. SPSM, SKR och , anger att det är rimligt att övergångsbestämmelserna förlängs eftersom det råder brist på behöriga lärare i grund- och gymnasiesärskolan. tillägger att ett större ansvar dock måste tas av staten och av huvudmännen för att fler ska vilja utbilda sig till lärare och 2020/21:152 vidareutbilda sig inom yrket. kommun tillstryker förslaget och framför att det är statens ansvar att säkerställa kompetensförsörjningen. ställer sig positiv till förslaget men anser att ytterligare åtgärder bör vidtas om situationen ska förbättras på ett väsentligt sätt. har inte några invändningar mot förslaget, men anför bl.a. att en förlängning av giltighetstiden i praktiken innebär att en reglering som var tänkt som ett undantag blir permanent och att detta kan få negativa konsekvenser för likabehandlingsprincipen samt för rörligheten på arbetsmarknaden. , som delvis ställer sig bakom förslaget, anför att undantaget behöver kompletteras med bl.a. mer kraftfulla åtgärder för att säkerställa att fler lärare inom skolformerna för elever med intellektuell funktionsnedsättning genomgår speciallärarutbildning eller får sin reella kompetens validerad så att de kan erhålla legitimation. ställer sig bakom förslaget men anser att det ska ställas krav på skolorna att ha en plan för att obehöriga lärare ska uppnå behörighet och rätt kompetens. tillstyrker förslaget men anser att huvudmännen måste intensifiera arbetet och förhålla sig till det nya datumet på ett realistiskt sätt. ställer sig bakom förslaget, men anser att det behövs en djupare analys av orsakerna till att diskrepansen mellan behörighetskraven och utbildningsbakgrunden bland befintlig personal i särskolan kvarstår . invänder mot förslaget. Enligt förbundet är det en förutsättning för förlängningen att det ställs ett krav på huvudmännen att upprätta en plan för hur kompetensförsörjningen ska lösas. Förbundet förespråkar att övergångsbestämmelserna ska gälla som längst till 2026. Vidare bör undantaget enligt förbundet inte förlängas beträffande lärare som saknar legitimation. avstyrker förslaget och anser att lärare med en högskoleexamen som undervisar i särskolan i stället ska beredas möjlighet att genomgå speciallärarutbildning. Även Linnéuniversitetet avstyrker förslaget och anser att det krävs radikala insatser för att omgående öka den specialpedagogiska kompetensen. Skälen för regeringens förslag Övergångsbestämmelsernas giltighetstid ska förlängas Som angetts tidigare råder det stor brist på lärare som är behöriga att undervisa i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan och komvux som särskild utbildning. Denna brist kan enligt prognoser förväntas bestå . De övergångsbestämmelser som gäller till utgången av syftar till att ge lärare i de nämnda skolformerna ytterligare tid för att komplettera sin utbildning för att bli behöriga att undervisa där. Det kan dock konstateras att det är många av lärarna som är obehöriga och att behörighetsläget förväntas vara fortsatt kritiskt . Regeringen anser därför att det även fortsättningsvis finns behov av bestämmelser som skapar förutsättningar för lärare med lång erfarenhet av undervisning i de aktuella skolformerna att fortsätta att undervisa och besluta om betyg trots att de saknar behörighet. Det tidsbegränsade undantaget från krav på legitimation och behörighet i berörda skolformer bör därför förlängas. anför att förlängningen kan få negativa konsekvenser för arbetsmarknaden, bl.a. eftersom det föreslagna förlängda undantaget enligt innebär ett hinder för rörligheten på arbetsmarknaden då lärare som anställts före kommer att sakna incitament att söka ny anställning. lyfter även fram att förslaget inte är i överensstämmelse med likabehandlingsprincipen som innebär att alla lärare ska uppfylla samma krav vid konkurrens om samma tjänster. Mot bakgrund av att lärarbristen är så pass omfattande i de aktuella skolformerna invänder dock inte mot att reglerna ska förlängas för den grupp som anställdes före . Regeringen instämmer i att det problem som lyfter fram kan uppkomma men anser, i likhet med , att nyttan som förlängningen medför uppväger de oönskade effekter på arbetsmarknaden som åtgärden kan medföra. motsätter sig att undantaget ska omfatta lärare som saknar legitimation. Att inte låta lärare som saknar legitimation fortsätta undervisa inom skolformerna under den förlängda övergångsperioden skulle enligt regeringens mening innebära en förlust av gedigen kompetens och erfarenhet av undervisning inom skolformerna, vilket med hänsyn till den akuta lärarbristen inte bedöms försvarbart. Utredningen föreslår att tillämpningen av övergångsbestämmelserna förlängs till utgången av . Regeringen gör bedömningen att det med hänsyn till den rådande bristen på behöriga lärare vore olyckligt att, som förespråkar, ha en kortare giltighetstid. Genom att förlänga giltighetstiden till utgången av skapas det bättre planeringsförutsättningar för huvudmän. Enligt utredningen är det cirka 2 700 lärare som anställdes före den och som berörs av undantaget. Även med den utbyggnad av speciallärar- och specialpedagogutbildningarna som regeringen genomfört och med den satsning på att utbilda fler speciallärare via Lärarlyftet som genomförs behövs en längre giltighetstid för att ge universitet och högskolor bättre förutsättningar att tillhandahålla denna grupp en utbildning. En så lång förlängning värnar också i högre grad elevernas behov av kontinuitet i lärprocesserna och relationerna till sina lärare. Regeringen delar bedömningen som flera remissinstanser, bl.a. SPSM, , , och har gett uttryck för, att det är nödvändigt att utsträcka giltighetstiden till utgången av . Regeringen delar den av flera remissinstanser, bl.a. , , , Funktionsrätt och , framförda synpunkten att det är av stor vikt att huvudmän skärper sitt arbete med och planering för att underlätta vidareutbildning av obehöriga lärare. Som är inne på behövs analyser av varför brister i utbildning bland befintlig personal i de berörda skolformerna kvarstår . För att kunna sätta in verksamma åtgärder som bidrar till att behörighetsläget förbättras, behöver huvudmän göra en analys av behörighetsläget men även en analys av vilka åtgärder som de obehöriga lärarna efterfrågar och behöver. liksom förespråkar att huvudmän åläggs att upprätta en plan för hur kompetensförsörjningen ska lösas. Regeringen delar förbundens synpunkter såtillvida att varje huvudman bör ha en plan 2020/21:152 för arbetet men gör bedömningen att det inte är aktuellt att ställa upp detta som ett uttryckligt krav. Eftersom deltagande i vidareutbildning är frivilligt för den enskilda läraren bedömer regeringen att nyttan med ett sådant krav skulle vara begränsad. Den förhållandevis långa giltighetstiden för övergångsbestämmelserna bör enligt regeringens bedömning ge huvudmännen de planeringsmässiga förutsättningar som krävs för att kunna säkerställa att deras personal vidareutbildar sig och erhåller legitimation och behörighet. Det av lyfta problemet att lärare som anställs med stöd av undantagsbestämmelser inte omfattas av disciplinpåföljder enligt 2 kap. 23 § skollagen kommer att minska i takt med att det blir fler behöriga lärare. Det är regeringens förhoppning att de satsningar på vidareutbildning som genomförs i kombination med en förlängd giltighetstid av övergångsbestämmelserna kommer att skapa de incitament för huvudmän som behövs för att skapa bra förutsättningar för lärare att skaffa sig rätt behörighet för undervisning i skolformerna. Regeringen delar alltså Linnéuniversitetets åsikt om att det behövs insatser för att höja den specialpedagogiska kompetensen. Syftet med regeringens förslag om att förlänga giltighetstiden för övergångsbestämmelserna är just att höja den specialpedagogiska kompetensen inom berörda skolformer. Det finns goda förutsättningar till vidareutbildning Ett flertal remissinstanser efterfrågar utbildningsinsatser för de lärare som berörs. framför att undantaget behöver kompletteras med mer kraftfulla åtgärder för att säkerställa att fler lärare inom berörda skolformer genomgår speciallärarutbildning eller får sin reella kompetens validerad för att erhålla legitimation. Även SKR efterfrågar olika sätt att läsa in behörighet, exempelvis att kombinera arbete och studier genom att validera befintlig kompetens. anser att utbildningsinsatser bör utformas på ett sätt så att de kan kombineras med arbete. efterfrågar reell kompetensutveckling för de lärare som redan arbetar inom de berörda skolformerna och anser att statliga bidrag bör skjutas till för att bekosta vidareutbildning till speciallärare för lärare som redan arbetar inom verksamheterna. anser att det behöver inrättas en nationell samordning, t.ex. ett center, som ansvarar för lärares fördjupade fortbildning och anser att lärare med högskoleexamen som undervisar i de berörda skolformerna ska genomgå speciallärarutbildning . kommun framför att kompetensförsörjningen behöver säkerställas genom att det erbjuds tillräckligt många utbildningsplatser för personalen i de berörda skolformerna genom såväl det ordinarie kursutbudet som Lärarlyftet. Vidare anser kommunen att vidareutbildningen ska organiseras på ett sätt som möjliggör för personal som är anställd i de berörda skolformerna att kombinera utbildning med arbete. påtalar att förbundets medlemmar inte ges tillräckliga förutsättningar för att gå en vidareutbildning och att de får dåliga villkor , både ekonomiska och tidsmässiga. Även för barn, unga och vuxna med utvecklingsstörning FUB och lämnar förslag om insatser som behövs för vidareutbildning av obehöriga lärare inom de aktuella skolformerna. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att förbättra tillgången till lärare och möjliggöra för lärare att vidareutbilda sig för att avlägga speciallärarexamen eller specialpedagogexamen. erbjuds fortbildningsinsatsen Lärarlyftet (tidigare Lärarlyftet II), som syftar till att legitimerade lärare ska bli behöriga i alla de skolformer, ämnen och årskurser som de undervisar i. För att säkerställa att alla elever som behöver specialpedagogiskt stöd ges tillgång till det, och ge fler förskollärare och lärare möjlighet att utöka sin kompetens, vidgade regeringen Lärarlyftet. Förutom speciallärarexamen med inriktning mot utvecklingsstörning, erbjuds även inriktning mot språk-, läs- och skrivutveckling, matematikutveckling, dövhet eller hörselskada, synskada och grav språkstörning. En huvudman kan få statsbidrag enligt förordningen (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare för de lärare i huvudmannens organisation som deltar i Lärarlyftet. För att särskilt locka till speciallärarutbildningar inom Lärarlyftet höjde regeringen statsbidraget. förbättrades villkoren ytterligare för de huvudmän som har förskollärare och lärare som utbildar sig till speciallärare eller specialpedagog eller deltar i utbildning i svenska som andraspråk. Förbättringen består i att det sökbara statsbidraget nu täcker delar av deltagarens lönekostnad . beslutade regeringen även att Lärarlyftet skulle förlängas till och med och att målgruppen skulle utvidgas så att fler lärare får möjlighet att komplettera sin utbildning och bli behöriga att undervisa i fler ämnen, årskurser och skolformer. Regeringen genomför även en särskild satsning som syftar till att lärare i bl.a. grundsärskolan och specialskolan ska avlägga en speciallärarexamen eller specialpedagogexamen, se förordningen (2016:400) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser. Statsbidraget är utformat så att läraren kan studera och fortsatt erhålla av sin lön. Regeringen har även tillfört medel för en utbyggnad av speciallärar- och specialpedagogutbildningarna som beräknas motsvara 450 helårsstudenter (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.2.1). förespråkar att en översyn görs av möjligheterna att tillgodoräkna sig arbetslivserfarenhet och tidigare utbildning vid studier för en examen som speciallärare med inriktning mot utvecklingsstörning. Regeringen vill här erinra om att en student har rätt att för högskoleutbildning tillgodoräkna sig såväl tidigare utbildning som kunskaper och färdigheter som har förvärvats i yrkesverksamhet, se 6 kap. 6–8 §§ högskoleförordningen (1993:100). ställer sig bakom det förslag som görs i betänkandet Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola (SOU 2017:51) om att en översyn av reglerna bör göras för att i högre grad jämställa speciallärar- och specialpedagogexamen i behörighetshänseende. Den delen av betänkandet bereds i annat ärende inom . ser det som naturligt att vidareutbildning till lärare i de berörda skolformerna ges en plats i det professionsprogram för lärare och rektorer som Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner föreslår i sitt slutbetänkande Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17). Det förslaget i betänkandet bereds i annat ärende inom . 2020/21:152 Efter förslag i budgetpropositionen avsattes medel för ett första steg i införandet av ett professionsprogram (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 avsnitt 3.6 och 3.7.1). I budgetpropositionen avsattes ytterligare medel för det fortsatta arbetet med att inrätta professionsprogram (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16 avsnitt 3.5.2). I och med förlängningen av Lärarlyftet har även möjligheten till vidareutbildning till speciallärare förlängts. Lärare kan delta i speciallärarutbildning både via Lärarlyftet och via det ordinarie utbildningsutbudet som anordnas av universitet och högskolor och kan genomföras så att läraren erhåller av sin lön . anser att möjligheten att läsa till speciallärare inom ramen för Lärarlyftet eller genom en motsvarande satsning bör kvarstå åtminstone . Som anges ovan har Lärarlyftet förlängts till utgången av 2025. Frågan om en ytterligare förlängning bör genomföras kommer regeringen att ta ställning till längre fram. Som angetts tidigare är andelen lärare med en pedagogisk högskoleexamen i de berörda skolformerna hög. Det torde innebära att vägen till behörighet för de allra flesta inte behöver vara lång. Med regeringens satsningar finns det goda möjligheter för lärare att vidareutbilda sig och göra det med bra ekonomiska villkor. Genom att förlänga giltighetstiden av övergångsbestämmelserna till utgången av ges även huvudmännen bra planeringsförutsättningar för att kunna säkerställa att lärare uppnår behörighet och legitimation i de skolformer som de undervisar i. Att låta giltighetstiden för det tillfälliga undantaget löpa ut och enbart satsa på vidareutbildning av lärare, som förespråkar, är enligt regeringens bedömning inte tillräckligt verkningsfullt. Regeringen menar att det är viktigt att den kompetens som upparbetats fortsätter att komma till nytta i undervisningen som det skapas incitament för lärarna att skaffa sig formell behörighet. Regeringen ser därför ett förlängt undantag som ett nödvändigt komplement till kompetensutvecklingsinsatserna. 9Inget uppdrag om uppförandekod för behandlingen av personuppgifter i skolan Regeringens bedömning: Det finns skäl att ge en lämplig myndighet i uppdrag att vidta åtgärder för att initiera och stödja utarbetandet av en uppförandekod för skolväsendets behandling av personuppgifter. Skälen för regeringens bedömning: och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning) började tillämpas . Enligt artikel 40 i förordningen ska bl.a. medlemsstaterna uppmuntra utarbetandet av uppförandekoder avsedda att bidra till att förordningen genomförs korrekt, med hänsyn till särdragen hos de olika sektorer där behandling sker. I propositionen Behandling av personuppgifter på utbildningsområdet (prop. 2017/18:218 s. 119), som föranleddes av förordningen, gjorde regeringen bedömningen att en lämplig myndighet bör få i uppdrag att initiera och stödja utarbetandet av en uppförandekod för skolväsendet. Bedömningen i propositionen baserades på betänkande EU:s dataskyddsförordning och utbildningsområdet (SOU 2017:49). Motsvarande ställningstagande gjordes även av i dess slutbetänkande Så stärker vi den personliga integriteten (SOU 2017:52 s. 89). Det finns anledning att nu göra en förnyad bedömning i frågan. Isamband med att EU-förordningen började tillämpas har (tidigare Datainspektionen) tagit fram vägledning och råd om behandling av personuppgifter till skolor och förskolor och till föräldrar. De finns tillgängliga på myndighetens webbplats (Skolor och förskolor – Vägledning och råd för skolor och förskolor, både inom privat och offentlig verksamhet, samt till dig som är förälder och För personuppgiftsansvariga inom skola och förskola). Vidare har Europeiska dataskyddsstyrelsen (), som är ett oberoende europeiskt organ som bidrar till en enhetlig tillämpning av dataskyddsregler i hela EU och bl.a. består av företrädare för nationella dataskyddsmyndigheter, tagit fram riktlinjer om uppförandekoder (Guidelines 1/2019 on Codes of Conduct and Monitoring Bodies under Regulation 2016/679). Även har tagit fram information om uppförandekoder och en vägledning till den som tar fram uppförandekoder som finns på myndighetens webbplats (Uppförandekoder och certifieringar och Vägledning för er som ska ta fram en uppförandekod). I vägledning om uppförandekoder anges bl.a. att en uppförandekod ska innehålla specifika dataskyddsregler och reglerna ska vara bindande för dem som omfattas och att reglerna dessutom ska vara entydiga, konkreta, genomförbara och möjliga att verkställa. Utifrån dessa dokument framgår nu att en uppförandekod, som ska tas fram av ett branschorgan, snarare skulle utgöra ett kompletterande regelverk för huvudmännen att förhålla sig till än en sådan vägledning som regeringen avsåg i den tidigare propositionen. Eftersom en kod för skolväsendet skulle omfatta inte bara offentliga huvudmän utan även enskilda utbildningsanordnare innebär vägledningen från att det skulle behöva utses ett övervakningsorgan för koden och att detta skulle ackrediteras av . Om ska ackreditera organet kan myndigheten inte vara övervakningsorgan. förutsätts att övervakningsorganet har lämplig expertis.