prop · H803155 · 2021-03-23 00:00:00 — Remissinstanserna tillstyrker förslaget och bedömningen eller har inget att invända mot dem. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Om resolutions- myndigheten förutser att vissa skulder helt eller delvis kommer att undantas från nedskrivning eller att de kommer att överföras till ett annat företag, ska kravet uppnås med användande av kapitalbas eller andra kvalificerade skulder som är tillräckliga för att täcka beloppet av de skulder som förutses skrivas ned eller överföras (artikel 45c.8). Ändringarna i krishanteringsdirektivet innehåller ett krav på att resolu- tionsmyndigheten utan dröjsmål ska se över kravet i förhållande till ändringar av pelare 2-krav enligt regelverket om kapitaltäckning (artik- larna 45c.9 och 45d.5). Vid bestämningen av kravet ska kapitalkraven tolkas i enlighet med tillämpning av tillsynsförordningens övergångs- bestämmelser (i artiklarna 465–491 och 493–501) och de bestämmelser i nationell lagstiftning där de valmöjligheter genomförs som i kraft av den förordningen beviljas behöriga myndigheter (artikel 45c.10). Valmöjlig- heterna i övergångsbestämmelserna har införts i svensk rätt genom bemyndiganden till (10 kap. 1 § 2, 5, 10, 12 och 13 lagen [2014:968] om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag och16 § 2, 5, 10, 12 och 13 förordningen [2014:993] om särskild tillsyn och kapitalbuffertar), se föreskrifter (FFFS 2014:12) om tillsynskrav och kapitalbuffertar. För att genomföra ändringarna i krishanteringsdirektivet anser rege- ringen att motsvarande bestämmelser bör införas i lagen om resolution. Lagrådet anser att det är oklart hur de två bestämmelserna förhåller sig till varandra och vad uttrycket ”tillämpning av” övergångsbestämmelserna i tillsynsförordningen innebär. Enligt regeringens mening innebär ändringarna i krishanteringsdirektivet att vid tillämp- ning av kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder dels – i fråga om alla resolutionsenheter och företag som inte är resolutionsenheter – ska se över kravet i förhållande till de särskilda kapitalbaskraven enligt tillsyns- lagen, dels – i fråga om alla resolutionsenheter, utom när det gäller globalt systemviktiga resolutionsenheter, och företag som inte är resolutions- enheter – ska beakta övergångsbestämmelserna i tillsynsförordningen. Det bör, som Lagrådet framhåller, komma till bättre uttryck i lagtexten. Kravet enligt ändringarna i krishanteringsdirektivet (artikel 45c.9) på att resolutionsmyndigheten måste motivera beslut om kravet får anses upp- 2020/21:155 fyllt genom kravet på motiverade beslut enligt 32 § förvaltningslagen (2017:900). Regeringens förslag: En resolutionsenhet ska uppfylla kravet med kapitalbas enligt tillsynsförordningen och med kvalificerade skulder som uppfyller kriterierna för kvalificerade skuldposter och kvalifi- cerade skuldinstrument enligt samma förordning. förordningen på ett kvalificerat skuldinstrument att vara efterställt viss annan skuld ska dock inte gälla som krav för en kvalificerad skuld. För en resolutionsenhet ska en kvalificerad skuld under vissa villkor även kunna utgöras av skuldinstrument som innefattar derivat. skuldinstrument som utfärdats av ett dotterföretag som tillhör resolutionsenheten i samma resolutionsgrupp till en ägare av ett dotterföretag som inte ingår i samma resolutionsgrupp, får under vissa villkor räknas som en kvalificerad skuld för resolutionsenheten. Kraven på kapitalbas och kvalificerade skulder för en resolutions- enhet gäller även i tillämpliga delar för ett företag som varken är en resolutionsenhet eller ett dotterföretag till en resolutionsenhet men som enligt en resolutions- eller koncernresolutionsplan ska avvecklas genom konkurs eller likvidation. Ett företag som inte är en resolutionsenhet men som ingår i en resolutionsgrupp får uppfylla kravet på kapitalbas och kvalificerade a) som, direkt eller indirekt, har utfärdats till och förvärvats av resolutionsenheten i resolutionsgruppen, eller som, utan att det påverkar resolutionsenhetens kontroll av företaget vid genomförande av nedskrivning eller konvertering av skulderna enligt 6 eller 21 kap., har utfärdats till och förvärvats av en annan av företagets delägare, b) som uppfyller villkoren enligt artikel 72a i tillsynsförordningen utom när det gäller hänvisningarna till artikel 72b.2 b, c, k–m och 72b.3–72b.5, c) som har sämre prioritet enligt förmånsrättsordningen än skulder som inte uppfyller villkoren i a och som inte får ingå i kapitalbaskraven, d) som enligt resolutionsplanen ska omfattas av nedskrivning eller konvertering enligt 6 eller 21 kap. utan att resolutionsenhetens kontroll över dotterföretaget påverkas, e) vars förvärv inte finansierats direkt eller indirekt av företaget, f) som inte ska lösas in, återbetalas eller återköpas i förväg av företaget utom vid företagets konkurs eller likvidation, g) som inte ger borgenären rätt att tidigarelägga planerade utbetal- ningar av ränta eller kapitalbelopp utom när det gäller företagets kon- kurs eller likvidation, och h) för vilka storleken på ränta eller annan avkastning inte är beroende av kreditvärdigheten hos företaget eller dess moderföretag, eller 2. kapitalbas som är a)kärnprimärkapital, eller b)annan kapitalbas som uppfyller villkoren i 1 a. Kraven enligt 1 och 2 gäller, med undantag för punkt 1 a och d, även för ett företag som är ett dotterföretag och som enligt en resolutions- eller koncernresolutionsplan ska avvecklas genom konkurs eller likvidation. Ett företag ska uppfylla kravet genom att ge ut instrument enligt 1 och 2 till dess yttersta moderföretag som är etablerat i tredjeland, eller till dotterföretagen till det yttersta moderbolaget som är etablerade i samma tredjeland, eller till andra företag enligt villkoren i 1 a, om företaget är a)ett institut som inte är en resolutionsenhet men som är ett dotter- företag till en resolutionsenhet eller ett företag i tredjeland, b)ett moderföretag inom EES som inte är en resolutionsenhet men som är ett dotterföretag till ett företag i tredjeland. Om dotterföretaget och resolutionsenheten är etablerade i samma medlemsstat och ingår i samma resolutionsgrupp får resolutions- myndigheten under vissa villkor tillåta att kravet på dotterföretaget helt eller delvis uppfylls med en garanti från resolutionsenheten. Utredningens förslag: överensstämmer i sak med regeringens förslag. Utredningens förslag har dock en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända emot det. anser att villkoren för kvalificerade skulder för glo- balt systemviktiga institut och för större dotterföretag till globalt system- viktiga institut hemmahörande utanför EES ska regleras på lagnivå. Skälen för regeringens förslag Kvalificerade skuldposter eller kvalificerade skuldinstrument i tillsynförordningen Enligt ändringarna i krishanteringsdirektivet ska kvalificerade skulder för en resolutionsenhet uppfylla villkoren för kvalificerade skuldposter eller kvalificerade skuldinstrument i tillsynförordningen (artikel 45b.1). Regeln i tillsynsförordningen som anger att ett kvalificerat skuldinstrument måste vara efterställt viss annan skuld (artikel 72b.2 b), är dock undantagen, och utgör alltså enligt ändringarna i krishanteringsdirektivet inte ett villkor för att skulden ska vara kvalificerad. Skuldinstrument med inbäddade derivat Även skuldinstrument med inbäddade derivat som uppfyller ovanstående kriterier i tillsynsförordningen, bortsett från regeln i artikel 72a.2 l, ska enligt ändringarna i krishanteringsdirektivet (artikel 45b.2) utgöra kvalificerade skulder för en resolutionsenhet, under förutsättning antingen att a) kapitalbeloppet för den skuld som hänför sig till skuldinstrumentet för emissionen, är fast eller ökande och inte påverkas av någon inbäddad derivategenskap, och det totala belopp för skulden som hänför sig till skuldinstrumentet inbegripet det inbäddade derivatet kan värderas genom hänvisning till en aktiv och likvid tvåvägs- marknad för ett likvärdigt instrument utan kreditrisk i enlighet med 2020/21:155 artiklarna 104 och 105 i tillsynsförordningen, eller b) skuldinstrumentet omfattar ett avtalsvillkor som anger att värdet av fordran i fall av emittentens insolvens och av att emittenten försätts i resolution är fast eller ökande, och inte överstiger det belopp som ursprungligen betalades för skulden. Sådana skuldinstrument, inbegripet deras inbäddade derivat, ska inte omfattas av något avtal om sluträkning (nettningsavtal) och deras värdering ska inte omfattas av reglerna om värdering av derivat- transaktioner som omfattas av nettningsavtal. Skuldinstrument med inbäddade derivat ska bara räknas med i beloppet av kapitalbas och kvalificerade skulder i fråga om den del av skulderna som motsvarar det kapitalbelopp som avses i a) ovan eller det fasta eller ökande belopp som avses i b) ovan. För att genomföra ändringarna i krishanteringsdirektivet bör mot- svarande bestämmelser införas i lagen om resolution. Skulder emitterade av ett dotterbolag En resolutionsenhet kan enligt ändringarna i krishanteringsdirektivet (artikel 45b.3) även uppfylla kravet med skulder emitterade av ett dotterföretag etablerat i EU och som ingår i samma resolutionsgrupp som resolutionsenheten, och om skulderna förvärvats av en ägare till dotter- bolaget som inte ingår i samma resolutionsgrupp under följande förutsätt- ningar: a)Skulderna har emitterats i enlighet med de krav som gäller för att ett dotterföretag till en resolutionsenhet själv ska kunna tillgodoräkna sig skulderna mot kravet. b)Resolutionsenhetens kontroll över dotterföretaget inte påverkas av nedskrivning eller konvertering av skulderna. c)Beloppet inte överskrider dotterföretagets krav, efter avdrag för de skulder som utfärdats till och förvärvats av resolutionsenheten och den kapitalbas som dotterföretaget har för att uppfylla kravet. För att genomföra ändringarna i krishanteringsdirektivet bör motsvarande bestämmelser införas i lagen om resolution. Globalt systemviktiga resolutionsenheter och större dotterföretag till globalt systemviktiga institut hemmahörande utanför EES Resolutionsenheter som är globalt systemviktiga resolutionsenheter ska, såvitt avser det tilläggskrav som beslutas för dessa företag utöver det krav som gäller enligt tillsynsförordningen, uppfylla kravet med sådan kapitalbas och sådana skulder som gäller för resolutionsenheter enligt ändringarna i krishanteringsdirektivet. Sådana större dotterföretag till globalt systemviktiga institut hemmahörande utanför EES som inte är resolutionsenheter, ska uppfylla tilläggskravet med sådan kapitalbas och sådana skulder som gäller för företag som inte är resolutionsenheter enligt ändringarna i krishanteringsdirektivet. För att genomföra ändringarna i krishanteringsdirektivet anser regeringen, i likhet med , att motsvarande bestämmelser bör införas i lagen om resolution. Den del av kravet för nu aktuella företag som följer av tillsynsförord- Prop. 2020/21:155 ningen, ska uppfyllas med kapitalbas och kvalificerade skulder enligt tillsynsförordningen (del två avdelning I kapitel 5a). För att genomföra ändringarna i krishanteringsdirektivet anser regering- en att motsvarande bestämmelser bör införas i lagen om resolution. Företag som inte är dotterföretag till en resolutionsenhet och som ska avvecklas genom konkurs eller likvidation Krishanteringsdirektivet innehåller inte några uttryckliga regler för vad ett företag som ska avvecklas genom konkurs eller likvidation ska uppfylla kravet med. Kommissionen har dock gett uttryck för att reglerna gällande resolutionsenheter ska tillämpas analogt på ett företag som inte är ett dotterföretag till en resolutionsenhet och som ska avvecklas genom konkurs eller likvidation (tillkännagivande från kommissionen om tolkning av vissa rättsliga bestämmelser i den reviderade ramen för resolution av banker, som svar på frågor som ställts av medlemsstaternas myndigheter (kommissionens andra tillkännagivande) (2020/C 417/02)). Att reglerna för resolutionsenheter gäller i tillämpliga delar för ett sådant företag innebär t.ex. att förbudet i artikel 72b.2 b i i tillsynsförordningen mot att en skuld ägs av ett annat företag i resolutionsgruppen i detta fall inte blir tillämpligt. Enligt ändringarna i krishanteringsdirektivet (artikel 45b.3) ska ett dotterföretag till en resolutionsenhet uppfylla kravet med a)som har utfärdats till och direkt eller indirekt förvärvats av resolutionsenheten eller som, utan att det påverkar resolutions- enhetens kontroll av dotterföretaget i händelse av nedskrivning eller konvertering, utfärdats till och förvärvats av en annan av dotterföretagets aktieägare, b)som har sämre rätt enligt förmånsrättslagen än skulder som inte uppfyller kriterierna enligt a) och som inte får medräknas i kapitalbaskraven, c)som omfattas av nedskrivning eller konvertering i överens- stämmelse med resolutionsstrategin för resolutionsgruppen utan att resolutionsenhetens kontroll över dotterföretaget påverkas, d)som med vissa undantag uppfyller kriterierna för kvalificerade skuldposter i tillsynsförordningen, e)vars förvärv inte finansierats direkt eller indirekt av dotterföretaget, f)som inte kan lösas in, återbetalas eller återköpas i förväg av dotterföretaget utom i händelse av det företagets insolvens eller likvidation, g)som inte ger innehavaren av skulden rätt att tidigarelägga framtida planerade utbetalningar av ränta eller kapital, utom om dotterföretaget blir föremål för konkurs eller försätts i likvidation, och h)för vilken storleken på ränta eller utdelning inte är beroende av kreditvärdigheten hos vare sig företaget som avses i första stycket eller dess moderföretag, eller 2020/21:155 2. kapitalbas bestående av a)kärnprimärkapital, eller b)annan kapitalbas som -emitteras till och förvärvas av andra företag i samma resolutionsgrupp, eller -emitteras till och förvärvas av företag som inte ingår i samma resolutionsgrupp utan att det påverkar resolutionsenhetens kontroll av dotterföretaget i händelse av nedskrivning eller konvertering. Kraven på kapitalbas och kvalificerade skulder gäller, med undantag för punkt 1 a och d, även för ett företag som enligt resolutionsplanen ska avvecklas genom likvidation eller konkurs och som är ett dotterföretag till en resolutionsenhet. Ett företag ska uppfylla kravet genom att ge ut instrument enligt 1 och 2 till dess yttersta moderföretag som är etablerat i tredjeland, eller till dotterföretagen till det yttersta moderbolaget som är etablerade i samma tredjeland, eller till andra företag enligt villkoren i 1 a (artiklarna 45f.1 femte stycket och 89.2 fjärde stycket i krishanteringsdirektivet), om det är a)ett institut som inte är en resolutionsenhet men som är ett dotterföretag till en resolutionsenhet eller ett företag i tredjeland, b)ett moderföretag inom EES som inte är en resolutionsenhet men som är ett dotterföretag till ett företag i tredjeland. Om dotterföretaget och resolutionsenheten är etablerade i samma med- lemsstat och ingår i samma resolutionsgrupp och resolutionsenheten uppfyller kravet på konsoliderad basis på resolutionsgruppsnivå, får resolutionsmyndigheten tillåta att kravet på dotterföretaget helt eller delvis uppfylls med en garanti från resolutionsenheten (artikel 45f.5). En sådan garanti måste uppfylla följande villkor: a)Garantibeloppet är minst ett belopp som lika med beloppet av det krav som garantin ersätter. b)Garantin utlöses om dotterföretaget inte kan betala sina skulder eller andra åtaganden när dessa förfaller till betalning eller om ett fast- ställande gällande förutsättningar för nedskrivning eller konvertering görs beträffande dotterföretaget, beroende på vad som infaller först. c)Garantin säkerställs genom pantavtal eller avtal om säkerhetsöver- låtelse till en andel på av beloppet. d)De säkerheter som ställs för garantin uppfyller kraven i artikel 197 i tillsynsförordningen, vilket efter lämpliga nedsättningar är tillräckligt för att täcka det säkerställda belopp som avses i led c. e)De säkerheter som ställs för garantin är inte belastade av inteckningar och används i synnerhet inte som säkerhet för någon annan garanti. f)Säkerheterna har en effektiv löptid som uppfyller samma förfallo- villkor som det som avses i artikel 72c.1 i tillsynsförordningen. g)Det finns inga rättsliga, regleringsmässiga eller operativa hinder för överföring av säkerheterna från resolutionsenheten till det berörda dotterföretaget, även om resolutionsåtgärder vidtas i fråga om resolu- tionsenheten. får enligt ändringarna i krishanteringsdirektivet begära att resolutionsenheten ger in ett opartiskt, skriftligt och motiverat juridiskt yttrande eller att den på annat sätt tillfredsställande styrker att det Prop. 2020/21:155 inte finns några sådana hinder som avses i g) (artikel 45h.5 andra stycket). För att genomföra ändringarna i krishanteringsdirektivet bör mot- svarande bestämmelser införas i lagen om resolution. Regeringens förslag: Globalt systemviktiga resolutionsenheter, europeiskt systemviktiga resolutionsenheter och, efter beslut av , nationellt systemviktiga resolutionsenheter, ska uppfylla ett efterställningskrav med kapitalbas, efterställda kvalifi- cerade instrument eller sådana skulder som anges i artikel 45b.3 i krishanteringsdirektivet till ett belopp som motsvarar av företagets totala skulder och eget kapital. Efterställningskravet ska dock inte få vara högre än det övergripande kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder. ska, efter ansökan från resolutionsenheter, få justera efterställningskravet nedåt. ska dessutom få begränsa efterställningskravet för en europeiskt systemviktig resolutionsenhet. En sådan begränsning ska få göras till motsvarande av det totala riskvägda exponeringsbeloppet utifrån en bedömning av resolutionsenhetens finansiella förutsättningar i händelse av resolution. För europeiskt systemviktiga institut och, efter beslut av Riksgälds- kontoret, nationellt systemviktiga institut, får dock efterställningskravet inte understiga såvitt avser den riskvägda kvoten, och såvitt avser bruttosoliditetskvoten. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen föreslår att bestämmelser om de närmare förutsättningarna för att ansöka om ett lägre krav på kapitalbas och efterställda skulder än motsvararande av totala skulder och eget kapital, och beräk- ningarna av ett sådant lägre krav, ska meddelas på en lägre nivå än lag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. anser att det är oklart om efterställningskravet ska begränsas av kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder, inklusive det kombinerade buffertkravet. anser att förslaget om undantag från efterställningskravet motsvarande av de totala skulderna ska regleras på lagnivå. Skälen för regeringens förslag Ändringarna i krishanteringsdirektivet innehåller detaljerade regler om att en del av kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder ska uppfyllas med kapitalbas och efterställda skulder (efterställningskrav). Motivet till detta är att ett sådant krav ökar förutsättningarna för genomförandet av resolu- tion. Företag bör uppfylla ett efterställningskrav i den mån detta krävs för att förhindra att deras borgenärer orsakas förluster som överstiger de 2020/21:155 förluster som borgenärerna annars skulle orsakas i ett vanligt insolvens- förfarande (skäl 9). Enligt ändringarna i krishanteringsdirektivet ska europeiskt system- viktiga resolutionsenheter uppfylla kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder med kapitalbas, efterställda kvalificerade instrument eller skulder som ett dotterföretag i samma resolutionsgrupp har till aktieägare utanför resolutionsgruppen (efterställda skulder), till vissa bestämda nivåer. Kapitalbasen och de efterställda skulderna ska uppgå till av det totala riskvägda exponeringsbeloppet och av exponerings- (artikel 45c.5 andra stycket). Detta utgör ett minimikrav på andel av efterställda skulder. får besluta att tillämpa samma minimikrav på nationellt systemviktiga resolutionsenheter som omfattas av ett beslut enligt 4 kap. 3 § tredje stycket. (artikel 45c.6). Utöver regler om detta minimikrav innehåller ändringarna i kris- hanteringsdirektivet regler om ett minimikrav på efterställning för globalt Huvudregeln är att det minimikrav på kapitalbas och kvalificerade skulder som resolutionsenheten ska efterleva på konsoliderad basis på resolutionsgruppsnivå (artikel 45e), ska uppfyllas med kapitalbas och efterställda skulder till en andel motsvarande av de totala skulderna, inbegripet kapitalbasen (artikel 45b.4). Reglerna om detta minimikrav på efterställning för globalt system- viktiga resolutionsenheter gäller enligt ändringarna i krishanterings- direktivet även för europeiskt systemviktiga resolutionsenheter och, efter beslut, nationellt systemviktiga resolutionsenheter. Detta reser frågan om hur detta minimikrav motsvarande av de totala skulderna, liksom möjligheten till ett alternativt 45b.5–45b.9, se avsnitt 8.4.3) ska tillämpas i förhållande till de krav som bestäms i förhållande till ett företags exponeringsbelopp (riskvägt respek- tive icke-riskvägt) enligt artikel 45c. Det gäller såväl det övergripande kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder som det minimikrav på efterställning som bestäms i förhållande till exponeringsbeloppet för europeiskt systemviktiga resolutionsenheter och nationellt systemviktiga Ändringarna i krishanteringsdirektivet får anses innebära att efterställ- ningskravet utgör en del av kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder, och att det därför inte kan sättas till ett högre belopp än det övergripande kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder som bestäms i förhållande till företagets exponeringsbelopp enligt artikel 45c (tillkännagivande från kommissionen om tolkning av vissa rättsliga bestämmelser i den reviderade ramen för återhämtning och resolution av banker, som svar på frågor som ställts av medlemsstaternas myndigheter (2020/C 321/01), fråga 32). Sammanfattningsvis gäller att nivån enligt kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder bestämt i förhållande till företagets exponerings- belopp enligt artikel 45c ska utgöra ett tak för hur högt efterställnings- kravet motsvarande av de totala skulderna eller det alternativa efterställningskravet kan sättas (se dock nedan om i vilken mån som kapital som används för att möta det kombinerade buffertkravet får användas för att uppfylla kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder). För europeiskt systemviktiga resolutionsenheter och nationellt system- detta att ett krav bestämt i förhållande till företagets totala skulder enligt huvudregeln eller enligt reglerna om ett alternativt efterställningskrav inte kan sättas högre än det krav på kapitalbas och kvalificerade skulder som bestäms i förhållande till dessa företags exponeringsbelopp, och inte lägre än det minimikrav på efterställning som bestäms i förhållande till dessa företags exponeringsbelopp (enligt artikel 45c.5 och 45c.6). För att genomföra de nu beskrivna ändringarna i krishanteringsdirektivet bör motsvarande bestämmelser införas i lagen om resolution. anser att det är oklart om efterställningskravet ska begränsas av kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder, inklusive det kombinerade buffertkravet.