prop · H9031d25 · 2021-09-20 00:00:00 — Som en följd av ett tidigare uppdrag till bevakningsansvariga myndigheter att inkomma med underlag för den fortsatta inriktningen av det civila försvaret har , och redovisat ett gemensamt underlag om livsmedel och dricksvatten. Regeringen har fattat beslut om uppdrag till myndigheterna att påbörja åtgärder för uppbyggnaden av en livsmedelsberedskap. Uppdrag har även lämnats till och länsstyrelserna att utveckla verksamhet kopplad till frågor om dricksvattenförsörjning. Fortsatt gott djurhälsoläge och minskad antibiotikaanvändning i djurhållningen För att redovisa resultat och bedöma hur utvecklingen i animalieproduktionen bidrar till målet för utgiftsområdet och det strategiska området Regler och villkor används följande kompletterande indikatorer: –försäljning av antibiotika till djur och antibiotikaresistens i djurhållning –antalet utbrott av smittsamma djursjukdomar. Sett ur ett internationellt perspektiv är förekomsten av antibiotikaresistens inom svensk djurhållning låg. fördelaktiga läge visar på ett gott förebyggande djurhälsoarbete med ett minskat behov av användning av antibiotika. Enligt och gemensamma rapport om övervakning av antibiotikaanvändning och resistens i har andelen tarmprover från svenska slaktkycklingar med E. coli som är positiva för ESBL (betalaktamas med utvidgat spektrum) minskat och sågs en fortsatt låg nivå. Av de 31 länder som rapporterar data till () har , och den lägsta försäljningen av antibiotika till djur, enligt rapport . såldes aktiv substans i jämfört med året före (uppgiften har korrigerats sedan resultatredovisningen i budgetpropositionen för att ta hänsyn till rapportering från olika källor). har en långsiktigt nedåtgående trend av försäljning av antibiotika till djur i . har ett gott djurhälsoläge, även om det förekommer vissa geografiskt avgränsade utbrott av smittsamma djursjukdomar. Många av de smittämnen som är vanliga i andra länder förekommer inte alls eller i mycket begränsad omfattning i . har 145 utredningar av allvarliga och smittsamma djursjukdomar (epizootier) i lett till provtagning (se tabell 2.16) varav epizootisk sjukdom har konstaterats i fem fall. I ett av fallen påvisades CWD (kronisk avmagringssjuka hos hjort), vilket ledde till utökad övervakning i det aktuella området. Tabell 2.16 Antalet utredningar av epizootisjukdom som lett till provtagning samt antalet fall/besättningar där epizootisjukdom konstaterats Fall/besättningar med Källa: SVA, årsredovisningar 2012–2020 samt egna beräkningar. konstaterades 13 svenska minkbesättningar smittade med SARS-CoV-2 i samband med den pågående pandemin. Utöver det hanterades flera fall av salmonellautbrott i grisbesättningar i samt utbrott av fågelinfluensa hos 2021/22:1 Utgiftsområde 23 vilda och tama fåglar. påvisades också en ovanlig salmonellatyp, Salmonella Choleraesuis, i en grisbesättning i , vilket var första gången . Smittan har även påvisats hos vildsvin. Internationellt fortsätter afrikansk svinpest att breda ut sig liksom fågelinfluensa. Arbete pågår för att stärka den nationella beredskapen och hindra introduktion av afrikansk svinpest och andra smittsamma djursjukdomar till . Sektorsövergripande samarbete – djurhälsa och folkhälsa Med en tillfällig ändring i myndighetens instruktion har SVA kunnat bistå humansjukvården med analyser av covid-19-prover. utförde SVA ca 165 000 analyser. I inledningen av pandemin, innan testkapaciteten i landet hade hunnit byggas upp, stod SVA för en signifikant del av antalet testanalyser. Miljömässig hållbarhet i jordbruket För att redovisa resultat och bedöma hur utvecklingen av miljömässig hållbarhet i jordbruket bidrar till målet för utgiftsområdet och det strategiska området Regler och villkor används följande kompletterande indikatorer: –förändring i kväve- och fosforutnyttjande i den svenska jordbrukssektorn –utsläpp av ammoniak från jordbrukssektorn –förändringar i hälso- och miljörisker vid användning av växtskyddsmedel –utsläpp av växthusgaser från jordbruket. När det gäller kväve- och fosforutnyttjande redovisades senast tillgängliga statistik i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) och beskrivs därför inte närmare här. Enligt statistik från uppgick jordbrukets utsläpp av ammoniak till 2019, vilket är en svag ökning jämfört med . I diagrammet nedan illustreras trender för hektardoser samt hälso- och miljörisker vid användningen av växtskyddsmedel inom jordbruk, skogsbruk och trädgårdsodling. Diagram 2.3 Riskindex för växtskyddsmedel i åren 1988–2020, uppdelat i hälso- och miljöriskindex respektive hektardoser Index, basår 1988 Källa: Kemikalieinspektionen. Jordbrukssektorns utsläpp av växthusgaser uttryckt i koldioxidekvivalenter i var ca 2019, vilket motsvarar av totala utsläpp. Det innebär att utsläppen i princip är oförändrade . 2021/22:1 Utgiftsområde 23 betalades stöd för metangasreducering ut för den sjätte stödperioden och 65 anläggningar fick stöd. Den totala mängden producerad energi från dessa anläggningar var 178 GWh och totalt utbetalades . betalades ut till 36 anläggningar för produktion av biogas som ska användas som fordonsgas. 492 GWh biogas i dessa anläggningar –. Risken för att nya växtskadegörare ska etablera sig förväntas öka på grund av ett förändrat klimat och ökad internationell handel. Utvecklingen följs noga av regeringen. arbete har gett resultat och få fynd av karantänskadegörare har gjorts . har tillkännagett för regeringen att regeringen bör säkerställa effektiva och förutsägbara godkännandeprocesser för växtskyddsmedel (bet. 2016/17:MJU23 punkt 17, rskr 2016/17:338). Regeringen har redan före tillkännagivande vidtagit ett antal åtgärder. Ett exempel är att regeringen förtydligade att arbete framöver ska syfta till att stödja prövningen av produktgodkännande. Ansvariga myndigheter har tagit fram en handlingsplan –2025. Utvecklingsarbetet har resulterat i att Kemikalieinspektionens handläggningstid för bedömning av växtskyddsmedel respektive biocidprodukter fortsätter att kortas. har i genomsnitt av besluten i växtskyddsmedelsärenden och för biocidproduktärenden fattats inom fastställda tidsfrister. publicerade en rapport om översyn av och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden. I översynen ingick bl.a. att se över reglerna för ömsesidigt erkännande, zonsystemet och godkännandekriterierna. Regeringen informerade om kommissionens rapport i faktapromemorian Kommissionens utvärdering av EU:s förordning om växtskyddsmedel och EU:s förordning om bekämpningsmedelsrester (2019/20:FPM41). Rapporten innehöll inte några lagstiftningsförslag och inga av de aviserade förändringarna i sekundärrättsakter bedöms påverka svenska regler. antogs rådsslutsatser där fick gehör för flera av sina ståndpunkter. I rådsslutsatserna betonas behov av att hålla lagstadgade tidsfrister för godkännande av växtskyddsmedel samt att ett ökat samarbete mellan länder skulle bidra till att stärka zonsystemet för ömsesidiga godkännanden. Regeringen anser därmed genom dessa åtgärder att tillkännagivandet är slutbehandlat. För att redovisa resultat och bedöma hur utvecklingen av en hållbar förvaltning av fiskbestånden och en hållbar utveckling av fiskerinäringen, inklusive vattenbruket, bidrar till målet för utgiftsområdet och det strategiska området Regler och villkor används följande kompletterande indikatorer: –biologisk status för fiskbestånd –svenska yrkesfiskets förädlingsvärde –svenska vattenbrukets produktion. Centrala åtgärder är fastställandet av de årliga fiskemöjligheterna, inom ramen för EU:s gemensamma fiskeripolitik, i form av totalt tillåtna fångstmängder (Total Allowable Catch, TAC) och kvoter och därtill knutna regleringar. redogör kommissionen i ett meddelande till rådet och för de framsteg som har gjorts mot ett mer hållbart fiske i EU. I meddelandet konstaterar kommissionen bland annat att fisketrycket inom nordöstra har minskat som 2021/22:1 Utgiftsområde 23 fiskbestånden ökat –2019. För de bestånd som endast förvaltas av EU i , och /fastställdes totala fångstmängder i enlighet med maximal hållbar avkastning (MSY, maximum sustainable yield) för samtliga bestånd, utom för sydvästlig Östersjösill, vilket innebär att EU inte fångar mer fisk än vad de berörda fiskbestånden kan bygga upp igen . För bestånd som saknar analytisk vetenskaplig rådgivning om maximal hållbar avkastning ökade antalet fångstbegränsningar som grundas på vetenskaplig försiktighetsrådgivning som ytterligare bevarandeåtgärder infördes för sydvästlig Östersjösill, för torsk i östra samt i , vilka är bestånd som inte har god biologisk status. konstaterar kommissionen att av bestånd som förvaltas tillsammans av EU och och enades man t.ex. inte om en fångstbegränsning för torsk i linje med MSY även om detta var EU:s hållning. Det har heller inte lyckats för makrill, atlantoskandisk sill och blåvitling på grund av att berörda kuststater inte är överens om fördelningen av dessa bestånd. () förhandlingar för att förbjuda vissa former av subventioner som bidrar till ett ohållbart fiske kunde inte avslutas i enlighet med delmål 14.6 i Agenda om hav och resurser, och fortsätter därmed . Majoriteten av fiskemöjligheterna för (, , och ) delas med och med . Detta innebär att EU inte längre har ensam rådighet att besluta om totalt tillåtna fångstmängder för berörda bestånd. I och med utträde ur EU och förhandlingarna om ett handels- och samarbetsavtal fastställdes dessa kvoter på preliminära nivåer till och med . Förhandlingar mellan och om slutliga kvoter kunde avslutas först . Detta påverkade även avtalet med som blev klart först vilket bl.a. innebar att tillträde, även för svenskt fiske, till norska vatten försenades. En analys av effekter i synnerhet för svenskt fiske och för EU:s fiskeriförvaltning av avtalet mellan och visar att svenskt fiske i första hand påverkas av minskade kvotandelar för ett antal fiskslag, i första hand pelagiska såsom sill och makrill. Minskningarna bedöms motsvara ca beräknat på snittpriser för svenskt fiske 2019 och kvotnivåer 2020. Avtalet innehåller gemensamma målsättningar för hållbar förvaltning av bestånden som motsvarar de mål och principer som finns i den gemensamma fiskeripolitiken, bland annat förvaltning i linje med maximal hållbar avkastning (MSY) och försiktighetsansatsen, samt att parterna ska sträva efter att minimera fiskets påverkan på de ekosystemen samt motverka illegalt och oreglerat fiske. Beslut ska grundas på bästa tillgängliga vetenskap. Avtalet har dock inte samma detaljeringsgrad och ambition som inom EU:s gemensamma fiskeripolitik. Arbetet med fiskereglering i skyddade områden utanför har resulterat i en överenskommelse med och om förslag till regleringar för att skydda naturvärden i de aktuella områdena. Regeringen sände dessa förslag till Europeiska kommissionen för antagande. Havs- och vattenmyndigheten utför särskilda kontrollinsatser utifrån sitt riskbaserade angreppssätt inom fiskerikontrollen . har en betydande del av kontrollarbetet av ålfiske på ostkusten gått ut på att avsöka kusten efter illegalt fiske. Drönare har visat sig vara ett framgångsrikt hjälpmedel i kontrollarbetet och tiden till sjöss har minskat med sedan föregående år utan att det påverkat kontrollresultatet. 2020 togs 210 ålfiskeredskap i beslag, vilket är något färre än 2019. För det fortsatta arbetet med geografisk övervakning av två prioriterade skyddade områden, Bratten och , gör Havs-och 2021/22:1 Utgiftsområde 23 vattenmyndigheten bedömningen att medvetenheten hos yrkesfisket om gränserna för de aktuella områdena har ökat, vilket bidragit till att antalet överträdelser med trålning i förbudsområden minskat jämfört . Ett av målen för Havs- och vattenmyndighetens digitala spårbarhetssystem är att underlätta företagens rapportering. Utöver pågående utveckling av systemet har den pågående pandemin och därmed försvårade ekonomiska förutsättningar också resulterat i vissa tillfälliga lättnader i rapporteringskraven. Antal registrerade företag har dock ökat marginellt . Följsamheten mot rapporteringskraven har fortsatt varit låg. Förklaringen till den uteblivna rapporteringen varierar men den pågående pandemin är en bidragande orsak. Tabell 2.17 Utvecklingen för svenskt yrkesfiske – antal fartyg, infiskad volym, infiskat värde och förädlingsvärde 2010–2019 Totalt infiskad volym (ton) Totalt infiskat värde (mnkr) Förädlingsvärde är infiskat värde minus insatsförbrukning, såsom fasta kostnader, rörliga kostnader, bränslekostnader och kostnader för reparation & underhåll. Källa: och Havs- och vattenmyndigheten. har antalet fartyg minskat från ca 1 200 till ca 800 stycken. En uppdelning av fiskeflottan kan göras utifrån de två redskapssegmenten, aktiva respektive passiva redskap. Minskningen har skett i båda redskapssegmenten, dock större minskning för det passiva segmentet. Utöver trenden att fiskeflottan minskar successivt minskar även den infiskade volymen, vilket delvis beror på färre fiskemöjligheter vilket är kopplat till minskade kvoter. Värdet har dock inte samma trend utan ligger mer stabilt runt 1–1,. Störst andel av både volym och värde kan härledas till det aktiva segmentet. Detta segment står för av den totala landade vikten och av det totala landade värdet. Även förädlingsvärdet följer samma mönster, dvs. av förädlingsvärdet kan härledas till det aktiva redskapssegmentet. har fördjupade ekonomiska analyser gjorts för Sveriges insjöfiske. var det 174 licensinnehavare som landade ca till ett värde av Uppskattningen är att förädlingsvärdet uppgick till . Samtliga segment inom respektive sjö gick med vinst, även om det finns stor variation mellan segment och sjöar. Segmentet gösfiske är det mest omfattande både sett till landad fångst, landningsvärde samt antal licenser. Gösfisket är också det mest lönsamma fisket med ett bruttoresultat på ca . beslutade regeringen förordningen (2020:720) om stöd vid tillfälligt upphörande av fiskeverksamhet som en följd av spridningen av sjukdomen covid-19. Syftet var att underlätta för de fiskeföretag som drabbats av en minskad efterfrågan på fisk. Stödet kunde sökas –. Totalt betalades ut till 31 stödmottagare från anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk. De lättnader för vattenbruksverksamhet som regeringen beslutade om med anledning av den pågående pandemin utnyttjades i mycket liten utsträckning och förlängdes inte efter . Inom vattenbruket har produktionsvolymen av matfisk och musslor, efter en uppgång , minskat som antalet sysselsatta 2021/22:1 Utgiftsområde 23 Utvecklingen inom svenskt vattenbruk redovisas i tabell 2.18. Regeringen har fortsatt arbetet med regelförenkling och att minska den administrativa bördan för företagen, som är en viktig del i arbetet för ett konkurrenskraftigt och hållbart vattenbruk. Satsningar på regelförenkling och vattenbrukssektorn inom ramen för livsmedelsstrategin har bland annat resulterat i att vattenbruksföretag via portalen nu kan få digital information, guidning och tjänster som utgår från företagens förutsättningar och behov. Satsningar inom vattenbruk har även skett genom projekt som till exempel främjar djurvälfärden vid slakt och projekt som ökar kunskapen om återställning av miljön efter en belastning från vattenbruk. Tabell 2.18 Produktion, försäljningsvärde, antal odlingar och antal sysselsatta i vattenbruk Produktion (ton) (mnkr löp. Anm.: Odlingar med kombinationsverksamhet, dvs. både matfisk och sättfisk, kan ingå i båda kategorierna. har tillkännagett för regeringen att den ska verka för effektivare uppföljningssystem inom fiskeområdet (bet. 2017/18: MJU13 punkt 10, rskr. 2017/18:182). Utöver den kontinuerliga utveckling som redovisades i skr. 2020/21:75 angående för datainsamling är även fiskerikontrollen en viktig del i uppföljning inom fiskeområdet. Inom EU har förhandlingar om en reviderad förordning för fiskerikontrollen pågått . I förhandlingarna verkar regeringen för att kontrollåtgärderna ska vara ändamålsenliga, kostnadseffektiva, proportionerliga, leda till förbättrad och effektiv fiskerikontroll, men utan att öka den samlade administrativa bördan för företagen. Havs- och vattenmyndigheten och har även redovisat ett uppdrag om förslag på hur fiskerikontrollen kan förstärkas. Det spårbarhetssystem för vissa fiskeri- och vattenbruksprodukter i syfte att kunna följa produkten från fångst till konsument och som krävs enligt nuvarande kontrollförordning började att gälla i . Forskningsfartyget R/V togs i drift 2019 och används för forskningsinsatser och för datainsamling avseende havsmiljön och fiskbestånd. Regeringen anser att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. har tillkännagett för regeringen att den ska verka för ett fortsatt och intensifierat regelförenklingsarbete för svenskt yrkesfiske som även inbegriper det småskaliga kustfisket (bet. 2018/19: MJU3 punkt 3, rskr. 2018/19:131). Utöver det som redovisats i skr. 2020/21:75 har regeringen även i regleringsbrevet , med rapportering , gett och Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att utforma en gemensam strategi för fiskets framtid samt nya sektorsspecifika handlingsplaner. Strategin och planerna ska, med ett långsiktigt perspektiv, bidra till en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja i enlighet med bl.a. målen i 2021/22:1 Utgiftsområde 23 En livsmedelsstrategi för - fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104). agerar generellt i förhandlingar om olika förvaltningsåtgärder och tekniska regleringar, och särskilt i pågående förhandlingar om en revidering av EU:s fiskerikontrollförordning för förenkling av reglerna. Regeringen anser att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. Genomförandet av havs- och fiskeriprogrammet 2014–2020 För att redovisa resultat och bedöma hur utvecklingen av havs- och fiskeriprogrammet bidrar till målet för utgiftsområdet och det strategiska området Regler och villkor används följande kompletterande indikatorer och bedömningsgrunder: –resultatindikatorer som framgår av tabell 2.15 –utvärderingar i enlighet med (förordning [EU] nr 1303/2013). Per har 952 ansökningar beviljats stöd, vilket motsvarar ca För åtgärderna som hunnits slutföras redovisas resultatet i tabellen nedan. Med stöd av uppgifter i ansökningarna av icke slutförda åtgärder redovisas en prognos om förväntade resultat i tabellen nedan. För att optimera genomförandet och budgetutnyttjandet lämnade regeringen in en slutlig programändring till kommissionen . Det slutliga resultatet av havs- och fiskeriprogrammets åtgärder kan därför redovisas först . Tabell 2.19 Indikatorer för havs- och fiskeriprogrammets genomförande fångster (ton) -1,4 vattenbruksproduktion (ton) inom lokalt ledd utveckling Antal projekt inom saluföring områden (km2) För att redovisa resultat och bedöma hur utvecklingen av jakt- och viltförvaltning bidrar till målet för utgiftsområdet och det strategiska området Regler och villkor används följande kompletterande indikatorer: –omfattning av viltskador –antal viltolyckor i trafiken. Insatser har fortsatt legat i linje med Strategin för svensk viltförvaltning och utgångspunkten att viltet ska förvaltas på ett hållbart sätt, vilket innebär att både ekologiska, sociala, kulturella och ekonomiska aspekter ska vägas in i förvaltningen. En hållbar viltförvaltning innebär också en balans mellan att bruka och bevara vilt. Rådjurs- och älgstammarna bedöms fortsatt stabila, medan stammarna för vildsvin, kron- och dovhjort bedöms öka genom att stammarna fortsatt sprider sig. 2021/22:1 Utgiftsområde 23 som exempelvis grågås, sångsvan och trana fortsätter att öka och vitkindad gås har ökat markant. Storskarv har ökat kraftigt, men populationen har det senaste årtiondet legat relativt stabilt. Detta kan dock variera såväl lokalt som regionalt. Samtliga stora rovdjur (björn, järv, lo och varg) bedöms enligt de senaste inventeringsresultaten uppnå gynnsam bevarandestatus. Delegering av rätten att besluta om skyddsjakt och licensjakt till länsstyrelserna är en förutsättning för att uppnå målsättning om en regionaliserad rovdjursförvaltning. har överlämnat rätten att fatta beslut om skyddsjakt på björn, varg, järv, och lo till samtliga länsstyrelser. Delegeringsbeslutet gäller framåt, till 2023. har överlämnat rätten att fatta beslut om licensjakt på björn till länsstyrelserna i det norra och det mellersta rovdjursförvaltningsområdet, och på varg till samtliga län i mellersta rovdjursförvaltningsområdet. Rätten att fatta beslut om licensjakt på lo överlämnades till samtliga länsstyrelser och löper till 2022. Licensjakt på järv förekommer inte. har fattat beslut om licensjakt efter gråsäl. Beslutet sträcker sig till och med och omfattar maximalt 2 000 fällda gråsälar. Jakten får bedrivas i samtliga län med kust mot och kvoten är gemensam för hela området. hade ungefär hälften av de beslutade 2 000 gråsälarna fällts. Antalet är tämligen jämnt utspritt efter hela kuststräckan. Jakten syftar i första hand till att minska och förhindra de problem och skador som gråsälen orsakar. Detta innefattar exempelvis skador på fiskeredskap och fångsten i dessa samt problem för återväxten av fiskbestånden i särskilt viktiga områden som är fredade från fiske. Skadorna kan med hjälp av licensjakten minskas både genom att jakt bedrivs där skador förekommer, men också genom att dämpa tillväxttakten i populationen generellt. Regeringen har uppdragit åt Havs- och vattenmyndigheten och att redovisa en vetenskaplig utvärdering av den beståndsreglerande jakten på gråsäl . Täta eller stora viltstammar fortsätter att medföra skador inom såväl skogssom jordbruk samt orsakar olyckor på väg och på spårbunden trafik. Ersättning för skador erhålls från anslaget 1:7 Ersättning för viltskador m.m. Enligt viltskadestatistik från SLU utbetalades i stöd till åtgärder som förebygger skador av fredat vilt och i ersättning för sådana skador. Ersättning för förekomst av rovdjur inom renskötselområdet erhålls från anslaget 1:22 Främjande av rennäringen m.m. utbetalades i rovdjursersättning samt till förebyggande åtgärder inom rennäringen. Regeringen fattade beslut om nya jakttider och jaktträning med hund med ikraftträdande . Detta innebär bl.a. helt nya bilagor i jaktförordningen inför höstens jakt, där det framgår vilka arter som får jagas och under vilka tider, dvs. allmänna jakttider, och jakt för att förebygga skador av vilt. Beslutet och processen med jakttider är en del av den adaptiva viltförvaltningen. har färdigställt en reviderad nationell förvaltningsplan för vildsvin som gäller fram . Planen kommer att vara ett stöd i förvaltningen av den svenska vildsvinspopulationen vid framtagande av regionala förvaltningsplaner och vid utarbetandet av lokala förvaltningsstrategier. Planen ska också vara ett stöd för samverkan mellan myndigheter i gemensamma frågor, exempelvis för att förebygga skador av vildsvin eller vid sjukdomsutbrott. Den förväntade långsiktiga effekten av förvaltningsplanen är en hållbar och kontrollerad vildsvinspopulation där skador på gröda och mark samt trafikolyckor med vildsvin inblandade minskar. 2021/22:1 Utgiftsområde 23 Det totala antalet trafikolyckor med vilt inblandat har minskat jämfört med , vilket är ett trendbrott sett till de senaste årens ökning, se tabell 2.20. Orsakerna till trendbrottet är inte utredda men den minskade trafiken i stort på grund av pandemin kan vara bidragande. Det är klövvilt (bl.a. vildsvin och rådjur) som är inblandade i de flesta olyckorna. finns inga nya data på den beräknade kostnaden för trafikolyckor med vilt. Tabell 2.20 Viltolyckor i trafiken 2015–2020 Källa: Nationella viltolycksrådet. Det senaste fullföljda /2021 skedde en minskning nationellt av antalet lösta statliga jaktkort jämfört med föregående jaktår. Under de två förevarande åren skedde en ökning efter en tidigare nedåtgående trend mellan jaktåren 2012/2013 och 2017/2018. Delar av ökningen /2019 och 2019/2020 kan hänvisas till de administrativa åtgärder som vidtogs .