prop · H9031d11 · 2021-09-20 00:00:00 — Regeringen föreslår i denna proposition att prövningen av arbetsförmågan, för den som vid behov kallas in för att arbeta i en tidsbegränsad anställning eller som är anställd för att arbeta vid behov, ska göras mot den s.k. behovsanställningen till och med dag 90 i sjukperioden. Ändringarna som föreslås träda i kraft medför ökade förvaltningskostnader för . Därför föreslår regeringen att tillförs . beräknas anslaget öka med för detta ändamål. Regeringen avser att föreslå särskilda regler för försäkrade som har som mest kvar tills de uppnår en ålder då de kan få sjukersättning. Detta med utgångspunkt i det förslag som har lämnats av Utredningen om sjuk- och aktivitetsersättningen samt förmåner vid rehabilitering (S 2020:04). I denna proposition föreslås att taket i sjukpenningen ska höjas. administrationskostnader beräknas öka till följd av förslagen. Därför föreslår regeringen att tillförs 2022. beräknas anslaget öka med för detta ändamål. Regeringen bedömer att arbetet med att göra efterhandskontroller av ersättning för höga sjuklönekostnader som betalats ut behöver stärkas. Regeringen föreslår därför att tillförs för detta ändamål. Regeringen föreslår att 9 anvisas under anslaget 2:1 . beräknas anslaget till 9 respektive 9 . 2021/22:1 Utgiftsområde 10 3.13.92:2 Inspektionen för socialförsäkringen Tabell 3.22 Anslagsutveckling 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 72 272 tkr prisnivå. 3Motsvarar 72 272 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Inspektionen för socialförsäkringens förvaltningsutgifter. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.23 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Inspektionen för socialförsäkringen bidrar genom sina granskningar till att värna rättssäkerhet och effektivitet inom socialförsäkringsområdet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen . beräknas anslaget till respektive . En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering (SOU 2020:6) i relevanta delar Sammanfattning av betänkandet En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering (SOU 2020:6) i relevanta delar ................................................ Författningsförslag i betänkandet En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering (SOU 2020:6) ............................................................................. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2020:6) ..................................................... 1Sammanfattning av betänkandet En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering (SOU 2020:6) i relevanta delar Särskilda skäl inte är tillämpliga för personer som kan återgå i arbete hos arbetsgivaren efter dag 365 Efter dag 365 är det bara möjligt att skjuta upp bedömningen mot normalt förekommande arbete om det skulle vara oskäligt med en sådan prövning. Utredningen konstaterar att begreppet oskäligt har kommit att kopplas till att den försäkrade lider av en allvarlig sjukdom och att allvarlig sjukdom har definierats mycket strikt i ett dokument av . Detta leder till att det är sällsynt att bedömer att det är oskäligt att bedöma en försäkrads arbetsförmåga mot normalt förekommande arbete. Utredningen redovisar statistik från om att det bedömdes vara oskäligt att pröva arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete i av ärendena som passerat dag 365. Möjligheterna att pröva arbetsförmågan mot arbete hos arbetsgivaren efter dag 365 är alltså mycket små. För att råda bot på detta föreslår utredningen att det ska finnas en möjlighet att efter dag 365 skjuta upp bedömningen av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete om hög grad av sannolikhet talar för återgång i arbete hos arbetsgivaren. Detta krav är likartat det krav som finns för att prövas mot arbete hos arbetsgivaren före dag 366. Det ska därför finnas en välgrundad anledning att anta att en återgång ska kunna ske och det krävs en tidsplan för när så kan ske. Prognosen ska vara tydlig. Utredningen skriver att det däremot inte finns något hinder för att hög grad av sannolikhet för återgång i arbete hos arbetsgivaren kan föreligga när den försäkrade har en diffus diagnos i betydelsen olika symtomdiagnoser där diagnosen ställs utifrån patientens beskrivning av sina symtom. Dagens regelverk kring dag 365 bryter ofta pågående återgång i arbete och förhindrar sällan orimliga utfall Dagens regelverk kring dag 365 bryter ofta pågående återgång i arbete och förhindrar sällan orimliga utfall enligt utredningen. Utredningen anser att det även sjukskrivning, finns situationer då den försäkrade är på väg tillbaka i arbete hos arbetsgivaren och det kan vara orimligt att bedöma arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete. Dagens regelverk medger i praktiken inte att man skjuter upp bedömningen av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete från och med dag 366 på den grunden att den försäkrade är på väg tillbaka i arbete. Utredningen hänvisar till sitt första delbetänkande Ingen regel utan undantag – En trygg sjukförsäkrings med människan i centrum (SOU 2019:2) där situationer beskrivs där den strikta 365-dagarsgränsen kan få orimliga konsekvenser för den försäkrade. Det handlar om när återgången i arbete kan ske efter dag 365. En annan situation är när den försäkrade drabbas av en ny sjukdom, exempelvis till följd av en olycka under pågående behandling eller rehabilitering av en tidigare sjukdom. I den situationen kan bestämmelserna om sammanläggning av sjukperioder innebära att den försäkrades arbetsförmåga bedöms ha varit nedsatt relativt tidigt i det nya sjukfallet. Med dagens regelverk kan bedömningen mot normalt förekommande arbete skjutas upp endast om det skulle anses oskäligt, det vill säga om den försäkrade lider av en allvarlig sjukdom. Utredningen påpekar sammanfattningsvis att det finns starka skäl för att utvidga undantaget på det sättet att det blir möjligt att skjuta upp bedömningen efter dag grad av sannolikhet talar för återgång i arbete. Utredningen vidhåller därför det tidigare delbetänkandets förslag i denna del. Däremot har utredningen ändrat sig i fråga om den bortre tidsgränsen. En bortre tidsgräns bör införas vid dag 550 I utredningens första delbetänkande Ingen regel utan undantag – En trygg sjukförsäkring med människan i centrum (SOU 2019:2) föreslogs den bortre gränsen för hur länge bestämmelsen om hög grad av sannolikhet kan tillämpas till dag 730. Utredningen framför i det betänkande som här sammanfattas (SOU 2020:6) att några av de organisationer som lämnade synpunkter på delbetänkandet uttryckte att en alltför avlägsen bortre gräns för när det är möjligt att pröva arbetsförmågan mot arbete hos arbetsgivaren kan öka risken att fler människor blir kvar i långa sjukskrivningar. Ett förslag från var att den bortre tidsgränsen skulle sättas vid dag 550. Utredningen anför vidare att utgångspunkten för deras arbete är att regelverket bör utformas så att det underlättar att tidiga åtgärder vidtas för att möjliggöra återgång i arbete hos arbetsgivaren. Mot bakgrund av ovanstående föreslår utredningen att den bortre tidsgränsen för när bedömningen av arbetsförmågan kan skjutas upp på den grunden att hög grad av sannolikhet för återgång i arbete hos arbetsgivaren finns ska bestämmas till dag 550. Härtill kommer det även bortom dag 550 finns en möjlighet att skjuta upp bedömningen mot angivet normalt förekommande arbete om det skulle vara oskäligt med en sådan bedömning. 2Författningsförslag i betänkandet En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering (SOU 2020:6) Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 27 kap. 48 och 49 §§, 28 a kap. 8 § och 31 kap. 3 § ska ha följande lydelse dels att det i balken ska införas två nya paragrafer, 27 kap. 48 a och 49 a §§, av följande lydelse, Från och med den tidpunkt då den Från och med den tidpunkt då den försäkrade har haft nedsatt arbetsförmåga försäkrade har haft nedsatt arbetsförmåga ska dessutom, om det inte det ska dessutom beaktas finns särskilda skäl mot det eller det i annat fall om den försäkrade har sådan förmåga att kan anses oskäligt, beaktas om den han eller hon kan försörja sig själv genom försäkrade har sådan förmåga att han eller hon kan försörja sig själv genom 1. sådant förvärvsarbete som är 1. sådant angivet förvärvsarbete som är normalt förekommande på arbets- normalt förekommande på arbets- 2.annat lämpligt arbete som är tillgängligt för honom eller henne. Vid bedömningen tillämpas 47 § andra stycket. När en försäkrad har uppnått den ålder då inkomstgrundad ålderspension som tidigast kan lämnas ska hans eller hennes arbetsförmåga, oavsett vad som stadgas i första stycket och 48 a- 49 a §§, bedömas enligt 46 och 47 §§. Sjukpenning enligt denna bedömning kan som längst beviljas till och med den tidpunkt då den försäkrade som tidigast kan ta ut garantipension. Bedömning av arbetsförmågan ska dock alltid göras mot annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade. Den försäkrades arbetsförmåga ska, trots det som sägs i 48 § första stycket, från och med den tidpunkt då han eller hon har haft nedsatt arbetsförmåga bedömas enligt 46 och 47 §§ om – övervägande skäl talar för att den försäkrade kan återgå till arbete som avses i 46 och 47 §§ före den dag då han eller hon har haft nedsatt arbetsförmåga 1Senaste lydelse 2012:256. – hög grad av sannolikhet talar för att den försäkrade kan återgå till arbete som avses i 46 och 47 §§ före den dag då han eller hon har haft – det i annat fall kan anses oskäligt att bedöma den försäkrades arbetsförmåga enligt 48 § första stycket. Från och med den tidpunkt då den Från och med den tidpunkt då den försäkrade har haft nedsatt arbetsförmåga försäkrade har haft nedsatt arbetsförmåga ska det, om det inte kan ska det beaktas om han anses oskäligt, alltid beaktas om han eller eller hon har sådan förmåga som avses i hon har sådan förmåga som avses i 48 §. 48 § första stycket. Vid bedömningen tillämpas 47 § andra stycket Den försäkrades arbetsförmåga ska, trots det som sägs i 49 §, från och med den tidpunkt då han eller hon har haft nedsatt arbetsförmåga bedömas enligt 46 och 47 §§ om – hög grad av sannolikhet talar för att den försäkrade kan återgå till arbete som avses i 46 och 47 §§ före den dag då han eller hon har haft nedsatt arbetsförmåga – det i annat fall kan anses oskäligt att bedöma den försäkrades arbetsförmåga enligt 48 § första stycket. Vid bedömningen av om arbetsförmågan är nedsatt ska det beaktas om den försäkrade på grund av sjukdomen har sådan förmåga att han eller hon kan försörja 1. sådant förvärvsarbete som är 1. sådant angivet förvärvsarbete som är normalt förekommande på arbets- normalt förekommande på arbets- 2. annat lämpligt arbete som är tillgängligt för honom eller henne. Bedömningen av arbetsförmågans nedsättning ska göras i förhållande till ett heltidsarbete. Vid sjukdom som sätter ned en försäkrads arbetsförmåga med minst en fjärdedel har den försäkrade rätt till rehabiliteringsersättning under tid då han eller hon deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering som avser att 1.förkorta sjukdomstiden, eller 2.helt eller delvis förebygga eller häva nedsättning av arbetsförmågan. Vid bedömningen av om arbetsförmågan är nedsatt enligt första stycket ska 27 kap. 46 och 47 §§ tillämpas. I fråga om den som är arbetslös 2Senaste lydelse 2012:256. ska bedömningen dock göras mot arbete som avses i 48 § första stycket. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna tillämpas även på sjukperioder som har påbörjats före ikraftträdandet. Bestämmelserna tillämpas dock vid prövning av rätt till ersättning för dagar från och med ikraftträdandet. 3.Den som utifrån då gällande tidigast tidpunkt för uttag av inkomstgrundad ålderspension fått sin arbetsförmåga bedömd enligt 48 § tredje stycket ska få arbetsförmågan fortsatt bedömd mot denna bestämmelse även om tidpunkten för tidigast uttag ändras. Detta gäller dock bara om den försäkrade i obruten följd uppburit sjukpenning enligt 48 § tredje stycket utifrån den äldre tidpunkten för tidigast uttag. 3Förteckning över remissinstanserna (SOU 2020:6) Efter remiss av betänkandet En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering (SOU 2020:6) har yttrande inkommit från Arbetsförmedlingen, , , kommun, Delaktighet, Handlingskraft, Rörelsefrihet (DHR), , , kommun, kommun, , Funktionsrätt , Fysioterapeuterna, , Förhandlings- och samverkansrådet (PTK), , Förvaltningsrätten i , kommun, , , kommun, , Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), , , , kommun, kommun, Kammarrätten i , kommun, , , Kumla kommun, i (LO), , LO-TCO Rättsskydd, , , kommun, , kommun, Myndigheten för arbetsmiljökunskap (Mynak), Myndigheten för delaktighet (MFD), Region , Region , Region , , Region , Region län, , Mental Hälsa, , , kommun, kommun, , Statskontoret, , , , , , , Arbetsterapeuter, , , , , , ( T'CO), , , samt kommun. Därutöver har yttrande inkommit från , , , , för psykisk hälsa (NSPH), (), (), samt S- kvinnor Följande instanser har avstått att lämna ett yttrande eller inte haft några synpunkter: kommun, , för hälsa, arbetsliv och välfärd (FORTE), Företagarna, ombudsmän, , samt , kommun, , kommun och kommun. En sjukförsäkring anpassad efter individen (SOU 2020:26) Sammanfattning av betänkandet En sjukförsäkring anpassad efter individen (SOU 2020:26) ................................................................................................................... Författningsförslag i betänkandet En sjukförsäkring anpassad efter individen (SOU 2020:26) ................................................................................................................... Förteckning över remissinstanserna (SOU 2020:26) ................................................... 1Sammanfattning av betänkandet En sjukförsäkring anpassad efter individen (SOU 2020:26) Försäkringsskyddet för personer med behovsanställningar Anpassning av försäkringsskyddet för personer med behovsanställning Fler nekas sjukpenning när de betraktas som arbetslösa och deras arbetsförmåga bedöms mot normalt förekommande arbete tillämpning innebär att en försäkrad som är be hovsanställd och som har inbokade arbetspass betraktas som anställd och får sin arbetsförmåga bedömd mot behovsanställningen. Om den behovsanställde däremot inte har några inbokade arbetspass betraktas hen som arbetslös och får sin arbetsförmåga bedömd mot den bredare bedömningsgrunden ”normalt förekommande arbete” redan från första sjukdagen. Om en försäkrad bedöms mot normalt förekommande arbete bedöms hen oftare ha arbetsförmåga och där med inte ha rätt till sjukpenning än om hen hade bedömts mot sitt arbete. Ett exempel kan illustrera detta. En person arbetar som vårdbiträde och drabbas av rygg- och axelbesvär vilket hindrar lyft. Om personen får sin arbetsförmåga bedömd mot arbetet som vårdbiträde anses arbetsförmågan troligen vara nedsatt och hen har rätt till sjukpenning. Om hen däremot prövas mot normalt förekommande arbete är risken stor att hen bedöms kunna försörja sig i ett mindre fysiskt ansträngande arbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden. Då nekas sjukpenning. Frågan om man som behovsanställd betraktas som arbetslös eller anställd har alltså stor betydelse för om man har rätt till sjukpenning eller inte. Otydligt mot vilket arbete arbetsförmågan ska bedömas om man är behovsanställd Många i utredningens expert- och referensgrupper har framfört åsikten att regelverket kring de behovsanställdas rätt till sjukpenning är otydligt och oförutsebart. Den försäkrade kan, enligt en rapport från Inspektionen för socialförsäkringen, ha svårt att förutse om hens ansökan om sjukpenning kommer att prövas mot ett normalt förekommande arbete eller mot det arbete som hen faktiskt har utfört före insjuknandet. Den som betraktas som arbetslös får ofta lägre sjukpenning Även om en försäkrad som är behovsanställd och som betraktas som arbetslös skulle beviljas sjukpenning är nivån på denna sjukpenning ofta lägre än om den försäkrade skulle ha betraktats som anställd. Det beror på att arbetslösa inte kan beviljas sjukpenning med ett högre dagsbelopp än . Tanken med regleringen är att man som arbetslös och sjukskriven inte ska kunna få högre sjukpenning än vad man maximalt skulle ha haft i arbetslöshetsersättning. Dagens tillämpning problematisk ur ett jämställdhetsperspektiv Många yrkesgrupper med hög andel kvinnor har också en hög andel behovsanställd personal. Exempelvis är av vårdbiträdena i kommunerna kvinnor och av dem har någon form av behovsanställning. Att behovsanställda oftare nekas sjukpenning än andra anställda är därför också problematiskt ur ett jämställdhetsperspektiv. Utredningen föreslår att en försäkrad som är behovsanställd ska få sin arbetsförmåga bedömd mot behovsanställningen om det kan antas att hen skulle ha arbetat om hen inte hade varit sjuk. Bedömningen av arbets förmågan mot behovsanställningen ska göras till den dag då den försäkrade har haft nedsatt arbetsförmåga . Sjukpenning lämnas utan hänsyn till den begränsning av beloppet som gäller för arbetslösa. Den som är behovsanställd ska, enligt utredningens förslag, bedömas mot behovsanställningen om det kan antas att hen skulle ha arbetat om hen inte hade varit sjuk. bedöms den som är behovsanställd mot behovsanställningen bara om det finns inbokade arbetspass. Kännetecknande för en behovsanställning är att den avser arbete som utförs utifrån arbetsgivarens behov av arbetskraft. Arbetstagaren har alltså normalt inte rätt att få arbeta utan det är arbetsgivarens behov av att arbete utförs eller som är styrande. Utredningens definition av behovsanställda rymmer dem som ofta kallas för timanställda. Den som är behovsanställd är i praktiken arbetslös och har inte rätt till högre sjukpenning än per dag. Utredningen vill likställa den som har en behovsanställning och som kan antas skulle ha arbetat om de inte var sjuka med den som har en vanlig anställning. Därför föreslår utredningen att beloppsgränsen inte gäller för den som omfattas av utredningens förslag. Partiell sjukpenning och arbetstidens förläggning Det nuvarande regelverket är inte förutsebart tillämpning utifrån rättspraxis innebär att partiell sjukpenning kan beviljas utifrån en annan förläggning än jämn reducering av arbetstiden endast om detta är medicinskt motiverat. Det är dock oklart vad medicinskt motiverat betyder i tillämpningen. Detta leder till att den försäkrade får svårt att förutse om ersättning kommer att beviljas om arbetstiden förläggs på annat sätt än genom jämn reducering . Dagens regelverk utgår från att deltidssjukskrivna personer ska minska sin arbetstid med lika mycket . Deltidssjukskrivna personer har dock olika behov och förutsättningar. Vissa har lättare att klara ett arbete på deltid om de, med arbetsgivarens tillåtelse, har möjlighet att förlägga arbetstiden på ett sätt som passar deras situation. Det kan till exempel handla om att minska antalet ansträngande resor till och från arbetet. För försäkrade med psykiatriska diagnoser kan det vara av särskild vikt för möjligheterna till återgång i arbete att partiell sjukpenning kan beviljas utifrån en mer flexibel förläggning av arbetstiden. Regelverket tar inte tillvara den arbetsförmåga som finns hos den försäkrade och motverkar ibland möjligheterna till rehabilitering. Utredningen föreslår att ska kunna bevilja partiell sjukpenning utifrån en annan förläggning av arbetstiden än att denna minskas i samma omfattning om förläggningen inte försämrar möjligheterna till återgång i arbete. bör samverka om arbetstidens förläggning med den försäkrade, sjukskrivande läkare och den försäkrades arbetsgivare. Det finns visst stöd i forskningen för att deltidssjukskrivningar kan ha en positiv effekt på sjukskrivnas återgång i arbete. Därför är det viktigt att regelverket är utformat så att fler deltidssjukskrivningar kan komma till stånd. Ett sätt att få till stånd fler deltidssjukskrivningar är att utöka möjligheterna att bevilja sjukpenning utifrån en annan förläggning av arbetstiden än att denna minskas med lika mycket . Utredningens förslag innebär att partiell sjukpenning kan beviljas utifrån en annan förläggning än jämn reducering av arbetstiden om förläggningen inte försämrar den försäkrades möjligheter till återgång i arbete. Att förläggningen försämrar den enskildes möjligheter till återgång i arbete kan handla dels om att hälsotillståndet påverkas negativt av förläggningen dels om att sjukdomen är av sådan karaktär att en annan förläggning av arbetstiden än jämn reducering motverkar rehabiliteringen. Hur arbetstiden förläggs kan ha betydelse för den försäkrades möjligheter till återgång i arbete. Det gör att frågan, enligt utredningens mening, faller under samordningsansvar för den försäkrades rehabilitering. bör därför ta upp förläggningen av arbetstiden med den försäkrades arbetsgivare och sjukskrivande läkare som ett led i att se till att de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering av den försäkrade. 2Författningsförslag i betänkandet En sjukförsäkring anpassad efter individen (SOU 2020:26) Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken att 27 kap. 46 § och 28 kap. 11 § ska ha följande lydelse. Vid bedömningen av om arbetsförmågan är nedsatt ska det beaktas om den försäkrade på grund av sjukdomen inte kan utföra sitt vanliga arbete eller annat lämpligt arbete som arbetsgivaren tillfälligt erbjuder honom eller henne. Om den försäkrade på grund av Bedömningen enligt första stycket ska även göras för en försäkrad som är behovsanställd om förvärvsarbete under minst en fjärdedel av det kan antas att han eller hon skulle ha arbetat sin normala arbetstid en viss dag, ska hans om han eller hon inte hade varit sjuk. eller hennes arbetsförmåga anses nedsatt i med den tidpunkt då den försäkrade har haft minst motsvarande grad . bedömningen av arbetsförmågan göras mot sådant förvärvsarbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden eller annat lämpligt arbete som är tillgängligt för honom eller henne. Om den försäkrade på grund av sjukdomen behöver avstå från förvärvsarbete under minst en fjärdedel av sin normala arbetstid en viss dag, ska hans eller hennes arbetsförmåga anses nedsatt i minst motsvarande grad . Partiell sjukpenning får beviljas utifrån en förläggning av arbetstiden som innebär att arbetstiden inte minskas i samma omfattning om en sådan förläggning av arbetstiden inte försämrar möjligheterna till återgång i arbete. Till den del den försäkrade är arbetslös lämnas hel sjukpenning med högst . Detta gäller dock inte sjukpenning som avses i 27 kap. 6 § eller sjukpenning som beviljats efter en bedömning av arbetsförmågan enligt 27 kap. 46 § andra stycket. Till den del den försäkrade är arbetslös lämnas hel sjukpenning med högst . Detta gäller dock inte sjukpenning som avses i 27 kap. 6 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna tillämpas även på sjukperioder som har påbörjats före ikraftträdandet. Bestämmelserna tillämpas dock vid prövning av rätt till ersättning för dagar från och med ikraftträdandet. 3Förteckning över remissinstanserna (SOU 2020:26)