prop · H803100 · 2021-04-15 00:00:00 — Utan nya aktiva beslut förstärks därför normalt de offentliga finanserna. Den automatiska budgetförstärkningen tenderar att kunna vara mycket varierande vid kraftiga konjunktursvängningar vilket exempelvis kan ses i tabellen. Även inkomstförändringar som inte bedöms bero på konjunkturen ingår i posten övrigt. Tabell 8.4 Samlade budgeteffekter av tidigare beslut och aktuella förslag och aviseringar i förhållande till föregående år Offentliga sektorns finansiella sparande. Miljarder kronor om inte annat anges Förändring av takbegränsade utgifter1 -158,6 -27,6 -3,6 Justering för olika redovisningsprinciper i statens -8,6 -1,1 varav kapitaltillskott statliga bolag -0,2 -9,1 -1,3 -1,7 -1,1 -158,3 -26,6 -4,6 Skatter, brutto4,5 -20,5 -45,1 -8,8 Indirekta effekter av skatter5 -4,4 -1,0 -1,6 -0,1 -0,2 Summa inkomstförändringar, netto3 -20,1 -34,9 -13,4 Utgifts- och inkomstförändringar, effekt på offentliga sektorns finansiella sparande3,6 -36,3 -216,6 -94,1 -0,7 -4,4 -1,8 Anm.: redovisade budgeteffekter av vissa åtgärder har reviderats (se vidare avsnitt 6.1). 1Avsnitt 6.1 innehåller en mer detaljerad genomgång av utvecklingen av de takbegränsade utgifterna. I tabell 6.4 redovisas budgeteffekterna per utgiftsområde. 2Posten visar förändringen av nettoupplåningen för väg- och järnvägsobjekt. Nettoupplåning utgör skillnaden mellan nyupplåning och amortering. 3För utgiftssidan innebär minustecken anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning. För inkomstsidan innebär minustecken att skatteinkomsterna minskar. För den sammanlagda budgeteffekten av åtgärder på utgifts- och inkomstsidan innebär minustecken att de offentliga finanserna försvagas jämfört med året innan. 4Se tabell 5.2. Förändrad utdebitering ingår i tabell 5.2 men ska inte ingå i tabell 8.4 eftersom den visar budgeteffekter av tidigare riksdagsbeslut och förslag från regeringen. 5För åtgärder på skatteområdet beskriver bruttoeffekten den statiskt beräknade förändringen i intäkterna från den skatt som regeländringen avser. En indirekt effekt kan uppkomma om regeländringen påverkar andra skattebaser eller konsumentprisindex (om konsumentprisindex påverkas består den indirekta effekten bl.a. av att utgiftsnivån i olika offentliga transfereringssystem påverkas via prisbasbeloppet). 6Exklusive indirekta effekter på inkomstsidan till följd av åtgärder på utgiftssidan. Källa: Egna beräkningar. Budgeteffekter av och regeringens åtgärder sedan budgetpropositionen Nedan följer en översiktlig redovisning av budgeteffekterna på de offentliga finans- erna av nya åtgärder i förhållande till budgetpropositionen (prop. 2020/21:1). Utgångspunkten för redovisningen är att beslutade, föreslagna och aviserade ökningar och minskningar av anslag fullt ut motsvaras av en förändring av den faktiska förbrukningen av utgifter på anslagen. Nivån på den offentliga sektorns inkomster och utgifter påverkas även av andra förändringar, som i detta sammanhang inte definieras som nya åtgärder. Exempel på sådana förändringar är variationer i volymer i rättig- hetsbaserade transfereringssystem eller förändrade makroekonomiska förutsättningar. Sedan budgetpropositionen har beslutat om åtgärder med ekonomiska konsekvenser till följd av förslag och aviseringar från regeringen i propositionerna –Extra ändringsbudget – Ytterligare medel till kommuner och regioner, ökad testning och andra merkostnader med anledning av coronaviruset samt ändrade regler för kostförmån i särskilda fall (prop. 2020/21:45, 2020/21:FiU11, rskr. 2020/21:64–74), –Extra ändringsbudget – Förlängd rätt till ersättning för riskgrupper (prop. 2020/21:46, bet. 2020/21:FiU36, rskr. 2020/21:41–42), –Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:77, 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:175–181), –Extra ändringsbudget – Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen (prop. 2020/21:78, bet. 2020/21:FiU41, rskr. 2020/21:213–215), –Extra ändringsbudget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:83, bet. 2020/21:FiU42, rskr. 2020/21:182–184), –Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:84, bet. 2020/21:FiU43, rskr. 2020/21:199–205), –Extra ändringsbudget – Förlängda och förstärkta stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd för företag med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:121 bet. 2020/21:FiU44, rskr. 2020/21:229–231), och –Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30, bet. 2020/21:FöU4, rskr. 2020/21:136). Vidare har regeringen lämnat förslag och aviseringar med ekonomiska konsekvenser i propositionerna Vårändringsbudget (prop. 2020/21:99) och i propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:166). I tabell 8.5 redovisas de samlade budgeteffekterna på den offentliga sektorns finansiella sparande av alla förslag och aviseringar i dessa propositioner. Eftersom det i huvudsak rör sig om ändringar i statens budget är merparten av de ekonomiska konsekvenserna av förslagen begränsade till 2021. Som framgår av tabellen beräknas dock vissa av åtgärderna ha varaktiga konsekvenser som –2024 medför att det finansiella sparandet försvagas med mellan 0,3 och . Av förslagen i propositionen Vårändringsbudget som avser budgetens utgifter ingår i tabell 8.5 de som avser nya aktiva finanspolitiska åtgärder och finansiering. Dessa medför höjda anslagsnivåer om . I tabellen ingår inte medel som föreslås tillföras regelstyrda anslag som påverkas av förändringar av volym och makroekonomiska förutsättningar (i första hand transfereringsanslag) utan att någon ny reform föreslås (se vidare avsnitt 6.3). Dessa medför höjda anslags- nivåer om ca . Tabell 8.5 Budgeteffekter av föreslagna och aviserade åtgärder sedan budgetpropositionen Offentliga sektorns finansiella sparande. Miljarder kronor om inte annat anges Förändring av takbegränsade utgifter1 Revidering av tidigare redovisade -20,8 Justering för olika redovisningsprinciper i statens budget och nationalräkenskaperna -0,5 -7,3 -3,7 -0,1 Summa inkomstförändringar, netto -3,7 -0,1 Förändring finansiellt sparande offentlig -138,9 -0,3 -0,5 -1,7 -2,7 1Se avsnitt 6.3 för en mer detaljerad genomgång av de förslag som påverkar budgetens utgiftssida. Tabell 6.10 visar de beräknade budgeteffekterna per utgiftsområde. 2Se vidare avsnitt 6.1. 3Effekterna på den offentliga sektorns finansiella sparande av föreslagna förändringar av skatteregler beskrivs närmare i tabell 5.1. Källa: Egna beräkningar. Budgeteffekter redovisas även i förhållande till föregående år för att stödja analysen av finanspolitiken (se tabell 8.4). I detta avsnitt (8.2) redovisas statens finanser enligt NR. Beräkningarna utgår från de prognoser på statens budgetsaldo som redovisas i avsnitt 7. Skillnaden mellan de båda redovisningarna består främst i att statens budgetsaldo visar statens lånebehov med omvänt tecken och därmed dess påverkan på statsskulden. visar förändringen av statens finansiella förmögenhet, exklusive effekten av värdeförändringar. Från budgetsaldo till statens finansiella sparande I tabell 8.6 framgår väsentliga skillnader mellan statens budgetsaldo enligt budget- redovisningen och det finansiella sparandet enligt NR. Det finansiella sparandet påverkas inte av försäljningar eller köp av finansiella tillgångar, t.ex. aktier, eller ökad utlåning. Detta eftersom sådana transaktioner i sig inte förändrar den finansiella förmögenheten. Däremot påverkas budgetsaldot och statsskulden av sådana transaktioner. Förutom denna skillnad avviker det finansiella sparandet i flera andra avseenden från budgetsaldot. Bland annat redovisas budgetsaldot kassamässigt, medan det finansiella sparandet redovisas enligt NR:s principer, vilket innebär en periodiserad redovisning. Denna skillnad påverkar framför allt redovisningen av skatteintäkter och ränteutgifter. Tabell 8.6 Statens budgetsaldo och finansiella sparande Utfall 2020, prognos 2021–2024 Räntor, periodisering, kursvinster/-förluster Köp och försäljning av aktier, extra Övriga finansiella transaktioner m.m. Anm.: Beräkningarna baserade på publicerad statistik , utfall i enlighet med publicerad statistik 2021- 03-31. 1Inkluderar justeringar avseende inlevererade överskott. Källor: och egna beräkningar. Det finansiella sparandet 2020 uppvisade ett mindre underskott än budgetsaldot. Både periodiserade skatteintäkter och räntebetalningar förklarar detta. Likaså medför bl.a. lån till Aktiebolaget under posten Övriga finansiella transaktioner m.m.att sparandet förstärks i förhållande till budgetsaldot. Försäljningar av aktier bidrog ytterligare till att förstärka budgetsaldot men exkluderas vid beräkningen av sparandet. Även skillnaden mellan redovisningarna 2021 förklaras bl.a. av olikheter i redo- visningen av inkomster från skatter och räntebetalningar. Den enskilt största skill- naden beror dock på beslut om att egenfinansiera sin valutareserv, vilket innebär att kan amortera de lån som upptagits för räkning. Även 2022 och 2023 förklaras en stor del av skillnaden av amorteringen av Riksbankslån, medan överskotten 2024 i högre grad är samstämmiga. Utvecklingen av statens finansiella sparande Det finansiella sparandet i staten försämrades kraftigt med ca eller av BNP . Den djupa lågkonjunkturen tillsammans med de finanspolitiska åtgärder som vidtagits medförde att sektorns skatteintäkter minskade. Men framför allt minskade det finansiella sparandet till följd av att utgifterna ökade 2020 i förhållande till 2019. Denna utgiftsökning inkluderar statsbidrag till kommunsektorn som ökade med . Statens inkomster och utgifter Miljarder kronor om annat inte anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 -3,2 -4,7 -0,4 Anm.: Beräkningarna baserade på publicerad statistik , utfall i enlighet med publicerad statistik 2021- 03-31. 1Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. medför ytterligare tillfälliga finanspolitiska åtgärder att statens finanser fortsätter att försämras (se tabell 8.7). Underskottet i statens finanser beräknas förstärkas och successivt vändas till ett överskott, dels till följd av att omfattningen av tillfälliga stöd minskas, dels till följd av den förväntade åter- hämtningen i ekonomin. Det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet visade ett underskott 2020 motsvarande av BNP. Ålderspensionssystemets finanser påverkades av den djupa lågkonjunkturen genom lägre avgiftsinkomster och en lägre avkastning på fondernas finansiella tillgångar. är ålderspensionssystemets finanser i balans. väntas ålderspensionssystemet åter uppvisa ett mindre överskott motsvarande av BNP. Det förklaras av att avgiftsinkomsterna ökar snabbare än pensionsutbetalningarna samt stigande kapitalinkomster. I ålderspensionssystemet förväntas ett avgiftsunderskott under hela prognosperioden, dvs. avgiftsinkomsterna väntas vara lägre än pensionsutbetalningarna. Avgiftsunder- skottet minskar men består ändå hela perioden. Direktavkastningen på AP-fondernas tillgångar i form av ränteintäkter och utdelningar var tillfälligt låga 2020, men bedöms vara högre än avgiftsunderskottet . Det medför att det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet successivt stärks. Ålderspensionssystemets inkomster och utgifter Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 -0,2 Anm.: Beräkningarna är baserade på publicerad statistik , utfall i enlighet med publicerad statistik . Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Utgifterna i ålderspensionssystemet väntas öka till följd av att pensionärerna blir fler och att pensionerna i genomsnitt blir högre. –2024 förväntas pensionsutbetalningarna öka med i genomsnitt . Avgifts- inkomsterna är starkt kopplade till lönesumman i ekonomin (summan av utbetalda löner inklusive företagarinkomster). Lönesumman utgör den största skattebasen för pensionssystemets avgiftsinkomster. Den väntas öka något snabbare än pensions- utbetalningarna, med i genomsnitt . De avgiftsinkomster som finansierar systemet är ålderspensionsavgiften från arbetsgivare och egenföretagare samt den allmänna pensionsavgiften. Enligt överenskommelsen i pensionsgruppen kommer åldersgränserna i pensions- systemet och andra trygghetssystem att justeras. De ändringar som ska träda i kraft och 2026 aviserades i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 11 avsnitt 3.8). Det innebär att 2023 ändras den lägsta åldern för att ta ut allmän inkomstgrundad pension till , garantipensionsåldern och åldern för angränsande trygghetssystem från 65 till samt den ålder som arbetstagaren har rätt att kvarstå i anställning, den s.k. las-åldern, till . Reformen förbättrar ålders- pensionssystemets sparande både genom att inkomsterna ökar när fler personer är sysselsatta och genom att mer avgifter betalas in till systemet. sjunker utgifterna när färre är ålderspensionärer. Tabell 8.9 Ålderspensionssystemets avgiftsinkomster Utfall 2020, prognos 2021–2024 Anm.: Beräkningarna är baserade på publicerad statistik , utfall i enlighet med publicerad statistik . Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Alla inkomstpensioner och tilläggspensioner som tas ut efter är följsam- hetsindexerade. Följsamhetsindexering innebär att inkomst- och tilläggs-pensionerna räknas om med utvecklingen av inkomstindex eller ett balans-index, minus en förskottsränta på . I ett läge när pensionssystemets finanser är i balans bygger följsamhetsindexeringen på förändringen av inkomstindex. Om pensions- systemets skulder överstiger systemets tillgångar aktiveras balanseringen och indexeringen bygger i stället på ett balansindex. Balanseringen är ett sätt att säkerställa att pensionssystemets utgifter inte överstiger dess inkomster. Balanstalet beräknas överstiga 1,0 och pensioner och pensionsrätter kommer därmed att indexeras med inkomstindex. Kommunsektorns finanser regleras av balanskravet och kravet på en god ekonomisk hushållning i kommunallagen (2017:725). Enligt balanskravet får kommuners och regioners resultat som huvudregel inte vara negativa medan kravet på en god ekonomisk hushållning innebär att högre resultat vanligtvis behövs. Skillnaden mellan resultatet och det finansiella sparandet förklaras till största delen av att investeringar, men inte avskrivningar, ingår som utgifter i beräkningen av det finansiella sparandet. I resultatet ingår inte investeringar men däremot avskrivningar. Det kan även före- komma periodiseringsskillnader för olika inkomster och utgifter mellan det finansiella sparandet och resultatet. I regeringens prognos för kommunsektorns finanser antas sektorn bedriva en utgiftspolitik som är förenlig med balanskravet. antas i normalfallet kommunsektorn som helhet även redovisa ett resultat som bedöms vara i linje med en god ekonomisk hushållning. Vidare antas den genomsnittliga kommunalskattesatsen vara oförändrad. Prognosen grundar sig även på ett antagande om oförändrad politik på statlig nivå, förutom tidigare beslutade och föreslagna förändringar av stats- bidragen. Därigenom blir skatteunderlagets tillväxt viktigt för den beräknade utvecklingen av kommunsektorns inkomster i prognosen. Eftersom kommunsektorn i normalfallet antas redovisa ett resultat i linje med god ekonomisk hushållning blir den beräknade utvecklingen av skatte- underlaget vanligtvis styrande för prognosen för utgifterna. Resultat och finansiellt sparande 2020 Kommunsektorn som helhet har redovisat starka finanser. redovisade sektorn ett preliminärt resultat efter finansiella poster om . Det är betydligt högre resultatnivå än , vilket redovisas i tidsserien i diagram 8.2. Det höga resultatet 2020 förklaras av att stora statliga tillskott medförde en kraftig intäktsökning som pandemin medförde att verksamhet och dess kostnader begränsades . Kommunernas resultat efter finansiella poster 2020 var och regionernas motsvarande resultat var . För både kommuner och regioner motsvarar det av intäkter från skatter och generella statsbidrag. Enligt NR:s preliminära statistik växte kommunsektorns inkomster snabbare än utgifterna . Det ledde till att sektorns finansiella sparande ökade jämfört med föregående år och blev positivt . Diagram 8.2 Finansiellt sparande och ekonomiskt resultat för kommunsektorn Utfall 2000–2020, prognos 2021–2024 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: Beräkningarna baserade på publicerad statistik , utfall i enlighet med publicerad statistik 2021- 03-31. har den kommunala redovisningen ändrats, vilket medför att måttet resultat efter finansiella poster har ersatt måttet resultat före extraordinära poster. I diagrammet redovisas således resultatet före extraordinära poster men resultatet efter finansiella poster därefter. Källor: och egna beräkningar. Resultat och finansiellt sparande 2021–2024 Regeringens prognos för kommunsektorns finanser präglas av den fortsatta pandemins påverkan på verksamhet. I takt med att konjunkturen antas återhämta sig något beräknas det kommunala skatteunderlaget och därmed skatte- inkomsterna utvecklas något snabbare 2021–2024 än de gjorde 2020. Statsbidragen väntas öka kraftigt genom medel som staten skjuter till för att kommunsektorn ska kunna hantera pandemin. Statsbidragen antas därefter avta till följd av att de pandemirelaterade stöden minskar och beräkningsantagandet om att enbart inkludera nu beslutade eller aviserade statsbidragsändringar. På kommunsektorns utgiftssida antas pandemin medföra vissa merkostnader i närtid som sektorns möjligheter att bedriva delar av den ordinarie verksamheten i normal utsträckning fortsatt begränsas . Sammantaget beräknas kommun- sektorns inkomster öka ungefär lika mycket som utgifterna vilket medför ett relativt oförändrat finansiellt sparande . Därefter antas utgifterna öka snabbare än inkomsterna vilket medför en lägre nivå på det finansiella sparandet 2022–2024. Kommunsektorns resultat bedöms vara fortsatt högt 2021 men antas därefter minska (se tabell 8.10). Tabell 8.10 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 -0,8 Statsbidrag exkl. kompensation för varav kompensation för mervärdesskatt -0,7 -0,7 -0,6 Resultat efter finansiella poster Procent av skatter och generella statsbidrag Anm.: Beräkningarna baserade på publicerad statistik , utfall i enlighet med publicerad statistik 2021- 03-31. Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Kommunsektorns kompensation för mervärdesskatt är inkluderad i övriga inkomster men inte i statsbidragen. 2Inkluderar nettoköp av fastigheter. Eftersom försäljningen vanligtvis överstiger köp är denna nettopost negativ, vilket minskar de redovisade utgifterna med några miljarder kronor . Källor: och egna beräkningar. Kommunsektorns inkomster består framför allt av inkomster från skatt på arbete och av statsbidrag. Det kommunala skatteunderlaget, som främst består av inkomster från lön och pension, utvecklades svagt 2020. Det berodde på att antalet arbetade timmar minskade 2020. Arbetade timmar förväntas åter öka 2021. Det bidrar till att lönesumman och det kommunala skatteunderlaget beräknas öka mer 2021 än 2020. De kommunala skatteinkomsterna beräknas utvecklas snabbare än 2020 men något långsammare än den genomsnittliga tillväxttakten . väntas de kommunala skatteinkomsterna växa något snabbare än 2021 för att därefter växa något långsammare 2023 och 2024. Utvecklingen av de kommunala skatteinkomsterna dämpas –2021 då skattesänkningar för personer har beslutats . Vid förändringar av skattelagstiftningen som påverkar det kommunala skatte- underlaget neutraliseras i regel effekterna av dessa genom att nivån på de generella statsbidragen höjs eller sänks (s.k. skattereglering). I prognosen påverkas kommun- sektorns skatteinkomster framför allt av att beslutat om sänkt inkomstskatt för personer . De kommunala inkomstskatterna bedöms bli ca lägre 2021 till följd av sänkningen men kommunsektorn kompenseras genom motsvarande höjning av de generella statsbidragen. Kommuner och regioner får bidrag från staten i form av dels generella, dels riktade statsbidrag. De generella statsbidragen minskar med ca 2021 (se tabell 8.10), vilket beror på att de tillfälliga krisstöd i form av generella statsbidrag som beslutat om var större 2020 än 2021. De generella statsbidragen påverkas positivt av bl.a. kompensationen för sänkt inkomstskatt för personer . De riktade statsbidragen som finansieras från ett flertal olika utgiftsområden beräknas öka med 2021. Den kraftiga ökningen 2021 beror främst på tillskott till kommuner och regioner för deras akuta insatser med anledning av pandemin inom vård, omsorg och andra kommunala verksamhetsområden. Sammantaget väntas de totala statsbidragen öka kraftigt . Därefter beräknas statsbidragen minska 2022 och 2023. Det beror på att de tillfälliga stöden med anledning av pandemin och lågkonjunkturen minskar och på beräkningsantagandet om att enbart inkludera nu beslutade eller aviserade statsbidragsändringar. Av kommunsektorns totala utgifter utgör konsumtion den största delen, dvs. välfärdstjänster inom främst vård, skola och omsorg. Kommuner och regioner har därutöver utgifter för investeringar och transfereringar, t.ex. ekonomiskt bistånd. Den kommunala konsumtionen fördelas mellan ett antal verksamhetsområden. Störst andel av konsumtionsutgifterna går till hälso- och sjukvård. Därefter följer utgifter för omsorg och för utbildning. Den demografiska utvecklingen har stor betydelse för behovet av resurser inom olika välfärdstjänster. Om exempelvis antalet elever ökar behöver fler lärare anställas om lärartätheten inte ska sjunka. har befolkningen ökat i en allt snabbare takt. till åldersstrukturen är det framför allt antalet barn som har legat bakom denna stigande ökningstakt, men även antalet äldre (eller äldre). har befolkningstillväxten avtagit och väntas fort- sätta avta gradvis 2020–2024. Även detta förklaras främst av antalet barn där ökningen framöver väntas ske i en allt långsammare takt. Antalet äldre bedöms däremot fortsätta att öka snabbare än befolkningen i stort. I diagram 8.3 visas en modellberäkning av hur mycket konsumtionsvolymen (dvs. mängden arbetade timmar, lokaler och förbrukningsvaror etc.) inom den kommunala sektorn behöver öka för att tillgodose de ökade behov som förändringar i ålders- strukturen innebär. I denna framskrivning tas ingen hänsyn till möjligheterna att effektivisera verksamheten. ökade behoven i en allt högre takt för att 2018 och 2019 dämpas något. –2024 bedöms behoven fortsätta öka i en avtagande takt. Diagram 8.3 Konsumtionsutveckling motsvarande behovet från förändringar i åldersstrukturen i kommunsektorn, modellberäkning Procentuell förändring (hö) Nivå (vä) Utveckling, medel 2000–2013 (hö) Utveckling, medel 2014–2024 (hö) Källor: och egna beräkningar. bedöms kommunsektorns faktiska konsumtionsutgifter i fasta priser öka något starkare än den genomsnittliga utvecklingen (se diagram 8.4). Kommunsektorns skatteinkomster väntas i närtid öka i en snabbare takt än 2020 till följd av att konjunkturen återhämtar sig något som stora tillskott av stats- bidrag görs med anledning av pandemin 2020 och 2021. Det leder till en relativt hög inkomstnivå 2021 som verksamhet som begränsats av pandemin väntas kunna återupptas när smittspridningen antas avta . Diagram 8.4 Kommunala konsumtionsutgifter Årlig procentuell förändring. Utfall 2000–2020, prognos 2021–2024 1 0 -1 00 01 02 03 04 05 06 07 Medel 2000-2018 fasta priser Medel 2000-2018 löpande priser Källor: och egna beräkningar. I kommunsektorns finansiella sparande och resultat ingår konsumtionsutgifterna i löpande priser.