prop · H90357 · 2021-11-12 00:00:00 — har tagit sig an den informationsskyldigheten genom att göra det obligatoriskt i Durtvå att ställa frågan om målsäganden önskar kontakt med brottsofferstödjande verksamhet. Dokumentationen av vilken information som har lämnats visar att medarbetarna 2020 tillfrågade målsäganden i av fallen då anmälan togs upp.84 Hur ofta det angavs att frågan hade ställts varierar dock för olika brott. För cykelstöld handlade det om 81 procent85 av fallen, för bostadsinbrott 73 procent86 av fallen och för våldtäkt i av fallen.87 En aspekt att hålla i minnet är att olika kategorier av medarbetare möter brottsutsatta som har utsatts för olika sorters brott och som befinner sig i vitt skilda situationer, och informationsgivandet kan därför variera mellan dessa. I intervju med anställda på Polisens kontaktcenter framkommer att det varierar om man regelmässigt frågar om brottsofferstöd, eller att man enbart gör det i de fall där det är motiverat utifrån en egen bedömning av målsägandens behov eller typ av brott som den har utsatts för.88 Målsägandes kontaktuppgifter förmedlas vidare till en stödorganisation om kryssar i Ja på frågan om 81Gruppintervju med ingripandepoliser, , Gruppintervju med operatörer på polisens kontaktcenter, , Gruppintervju med receptionsanställda, . 82Polismyndighetens svar på skriftliga frågor till chefen för nationella operativa avdelningen Det finns tillfällen då det inte är möjligt att ställa frågan till målsäganden, exempelvis om anmälan har upprättats utan att man varit i kontakt med målsäganden eller då målsägandens tillstånd inte gör det möjligt att fråga om han eller hon önskar hjälp. , Metodstöd för brottsoffer- och personsäkerhetsarbete, 2017, s. 14. 83Med obligatoriskt menas att det inte går att gå vidare om man inte fyller i uppgiften. 84Motsvarande andel 2019 var . För polisregionerna varierar ifyllandet 2020 mellan (Polisregion ) och (Polisregion ). Ifyllandet varierar något mellan olika åldersgrupper av vuxna målsäganden, från i åldersgruppen % i åldersgruppen 30–. har ingen möjlighet att undersöka eventuella förklaringar till variationer mellan regionerna eller mellan åldersgrupperna. 85Drygt av alla cykelstölder anmäldes dock genom internanmälan där frågan om brottsofferstödjande verksamhet inte ställs. I den här uppgiften ingår endast cykelstölder som anmälts genom muntlig kontakt med anställd på . 86Drygt av alla bostadsinbrott anmäldes dock genom internanmälan där frågan om brottsofferstödjande verksamhet inte ställs. I den här uppgiften ingår endast bostadsinbrott som anmälts genom muntlig kontakt med anställd på . 87Riksrevisionens sammanställning av Durtvådata. 88Gruppintervju med operatörer på polisens kontaktcenter, . EFFEKTIVITETEN I POLISMYNDIGHETEN ARBETE MED INFORMATION TILL BROTTSUTSATTA Målsäganden måste däremot själv lämna samtycke till att dennas kontaktuppgifter förmedlas vidare, vilket gör att frågan inte ställs i de fall någon annan än målsägande anmäler brottet. Ingripandepoliser uppger att de ställer frågan om de bedömer att målsäganden är mottaglig för det.89 angavs att frågan hade ställts i av fallen som inkom via reception, i av fallen via Polisens kontaktcenter och i av fallen via ingripandepoliser.90 Om anmälningsupptagaren inte ställer frågan om brottsofferstöd måste det motiveras i ett fritextfält i Durtvå. Vi har kategoriserat merparten av de motiveringar som har lämnats i anmälningar som ska ha innefattat muntlig kontakt med medarbetare på Polismyndigheten.91 Kategoriseringen är varken fullständig eller exakt, men ger en bild av vanliga skäl till att frågan om brottsofferstödjande verksamhet inte ställs. Vår kategorisering visar att cirka av fallen har en motivering som vi menar inte motsvarar fältets syfte: ”Motivering till ej tillfrågad”. Medarbetare kan exempelvis ha fyllt i ett tecken så som en punkt eller endast skrivit Ej tillfrågad. Sådana motiveringar motsvarar inte heller de exempel som har listat för när frågan inte behöver ställas.92 Det kan exempelvis handla om att anmälan har upprättats utan att har varit i kontakt med målsäganden. Den typen av motiveringar angavs i av fallen. I av fallen handlade motiveringen om att målsäganden var skadad, avliden, berusad eller chockad. Därtill motiverades med att målsägande är en juridisk person.93 Övriga motiveringar utgjorde tillsammans ungefär åtta procent.94 Den i Durtvå obligatoriska frågan om målsäganden vill ha information om vad som händer i ärendet ställdes i av fallen Av FUK följer att målsäganden ska informeras om att han eller hon på begäran kan få information om hur ärendet fortskrider hos polisen, åklagare eller domstol, om det kan ske utan men för utredningen. 89Gruppintervju med ingripandepoliser, . 90Riksrevisionens sammanställning av Durtvådata. 91Riksrevisionen har för kategoriserat , eller 238 141 av totalt 259 303 motiveringar, gällande anmälningssätten besök på polisstation, Polisens kontaktcenter, polisanställd i tjänst eller telefon. av anmälningarna har vi inte kategoriserat med anledning av att det förekommer ett stort antal heterogena motiveringar och att det skulle vara ett omfattande arbete att kategorisera samtliga. 92Polismyndigheten, Metodstöd för brottsoffer- och personsäkerhetsarbete, 2017, s.14; svar på skriftliga frågor till chefen för nationella operativa avdelningen . De exempel nämner är: anmälningar som har gjorts via internet eller skrivelse (ej med i vårt urval), har upprättats utan att man har varit i kontakt med målsägande, att målsägandens tillstånd gör att det inte är möjligt att fråga om han eller hon önskar hjälp, målsägande är en juridisk person, anmälan sker långt efter händelsen, brottet är bagatellartat, målsägande saknar fast adress och telefon eller att målsägande saknar hemvist i och har lämnat landet. 93Detta trots att den data från Durtvå som sammanställningen har baserats på enbart utgörs av målsägande som är fysiska personer. Vi kan inte uttala oss om skälen till att medarbetare i det här fältet har fyllt i att målsägande är en juridisk person. 94Dessa motiveringar handlar bland annat om att anmälningsupptagaren glömt bort att ställa frågan, att målsäganden är minderårig, språkförbistringar eller att gärningen inte är ett brott. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN gjort det obligatoriskt95 i Durtvå att fråga om målsäganden vill ha information om vad som händer i ärendet. Dokumentationen av vilken information som har lämnats visar att medarbetarna 2020 ställde frågan i av fallen. Det varierar dock något beroende på hur anmälan inkommit. Frågan ställdes i av fallen som inkom via reception, i av fallen via Polisens kontaktcenter och i av fallen via polisanställd i tjänst. Om målsäganden inte har blivit tillfrågad behöver det inte motiveras. FUK ställer omfattande krav på information om målsägandens rättigheter och möjligheter att få stöd, men medarbetarna informerar inte i särskilt hög utsträckning FUK ställer omfattande krav på att informera målsägande om dennas rättigheter och möjligheter att få stöd. har därför en särskild informationsruta i Durtvå för att säkerställa att denna information lämnas. egen informationsruta i Durtvå om den information som ska lämnas enligt 13 a § FUK96 Målsäganden har MUNTLIGEN informerats enligt 13 a § FUK om: •Att åklagaren under vissa förutsättningar kan föra talan om enskilt anspråk i anledning av brott, upplysning bör även lämnas om de regler som gäller för handläggning av sådana anspråk •Möjligheterna att få ersättning enligt brottsskadelagen (1978:413), upplysning bör även lämnas om de regler som gäller för handläggning av sådana anspråk. •Reglerna om stödperson i 20 kap. 15 § och 23 kap. 10 § •Möjligheterna att få rättshjälp och rådgivning enligt rättshjälpslagen (1996:1619) •Vilka myndigheter, organisationer och andra som kan lämna stöd och hjälp •Möjligheten att begära att en europeisk skyddsorder utfärdas och sänds över till en annan medlemsstat i Europeiska unionen enligt lagen (2015:642) om europeisk skyddsorder •Möjligheten till och förutsättningar för medling enligt lagen (2002:445) om medling med anledning av brott •De kontaktuppgifter som behövs för att få upplysningar om det egna ärendet •Den fortsatta handläggningen och vilken roll han eller hon kommer att ha i den •Rätten till tolkning och översättning •Rätten till ersättning för kostnader vid inställelse till förhör och sammanträden i domstol •Vart han eller hon kan vända sig med klagomål som rör handläggningen av ärendet •Att han eller hon på begäran kan få information om hur ärendet fortskrider hos polisen, åklagare eller domstol om det kan ske utan men för utredningen 95Med obligatoriskt menas att det inte går att gå vidare om man inte fyller i uppgiften. 96Skärmbild av informationsruta i vyn för brottsofferinformation i utredningssystemet Durtvå kan konstatera att 13 a § FUK innehåller mer information än vad som anges i informationsrutan, exempelvis om målsägandebiträde enligt lagen (1988:609) om målsägandebiträde eller att meddela kontaktförbud enligt lagen (1988:688) om kontaktförbud. EFFEKTIVITETEN I POLISMYNDIGHETEN ARBETE MED INFORMATION TILL BROTTSUTSATTA För att kunna informera om relevanta delar av den här punktlistan behöver anmälningsupptagaren relevant utbildning och ändamålsenliga stöd. Det är emellertid inte obligatoriskt i Durtvå att fylla i om målsäganden underrättats om innehållet i denna bestämmelse, och dokumentationen visar också att information inte heller lämnas i särskilt hög utsträckning. fylldes det i att information lämnades i en fjärdedel () av fallen.97 Informationen lämnades i 29 procent98 av fallen för cykelstölder, 36 procent99 för bostadsinbrott och för våldtäkter.100 Anställda på Polisens kontaktcenter och i reception på polisstation uppger att det är vanligt att inte informera om innehållet i 13 a § FUK med hänvisning till att det inte är tvingande i Durtvå, att det är en stor informationsmängd eller att målsäganden inte är mottaglig för informationen.101 Ingripandepoliser uppger däremot att det är vanligt att välja ut de delar som är relevanta för målsäganden utifrån brottet och sedan fylla i att de lämnat informationen.102 Det ligger i linje med det mönster vi kan se på aggregerad nivå i Durtvå. fyllde anställda på Polisens kontaktcenter i att de lämnat informationen i av fallen, medan receptionsanställda fyllde i att de hade gjort det i av fallen och ingripandepoliser i av fallen. Information om målsägandebiträde lämnas i mindre än hälften av fallen vid våldtäktsanmälningar Vid vissa typer av brott och specifika situationer har målsäganden rätt till ett målsägandebiträde103 under rättsprocessen. Den som tar emot anmälan behöver ha tillräcklig kompetens eller stöd för att kunna avgöra när det är aktuellt att informera om målsägandebiträde. Enligt FUK ska målsäganden underrättas om de regler som gäller för förordnande av målsägandebiträde, om brottet är sådant att det kan bli fråga om att förordna ett målsägandebiträde 97Riksrevisionens sammanställning av Durtvådata. För Polisregionerna varierar ifyllandet 2020 mellan (Polisregion ) och (Polisregion ). Ifyllandet varierar något mellan olika åldersgrupper av vuxna målsäganden, från i åldersgrupperna 45–64 och 65–till i åldersgruppen 30–. har ingen möjlighet att undersöka eventuella förklaringar till variationer mellan regionerna och mellan åldersgrupperna. 98Drygt av alla cykelstölder anmäldes dock genom internanmälan där information om 13 a § FUK inte lämnas. I den här uppgiften ingår endast cykelstölder som anmälts genom muntlig kontakt med anställd på . 99Drygt av alla bostadsinbrott anmäldes dock genom internanmälan där information om 13 a § FUK inte lämnas. I den här uppgiften ingår endast bostadsinbrott som anmälts genom muntlig kontakt med anställd på . 100Riksrevisionens sammanställning av Durtvådata. 101Gruppintervju med operatörer på polisens kontaktcenter, , Gruppintervju med receptionsanställda, . 102Gruppintervju med ingripandepoliser, . 103Vid vissa typer av brott har målsäganden rätt till ett kostnadsfritt juridiskt biträde (målsägandebiträde) under rättsprocessen. Denna ska ta till vara målsägandens intressen och lämna stöd och hjälp under förundersökning och eventuell rättegång. Brott där det kan vara aktuellt med målsägandebiträde är exempelvis sexualbrott och brott mot liv och hälsa. Målsägande som utsatts för andra brott med fängelse i straffskalan kan också ha rätt till målsägandebiträde utifrån personliga förhållanden, exempelvis funktionsnedsättning. Se lagen (1988:609) om målsägandebiträde. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN enligt lagen (1988:609) om målsägandebiträde. I metodstöd för brottsofferarbetet104 anges att information om detta ska lämnas , vilket ska tolkas som i direkt anslutning till då anmälan tas upp om det är lämpligt och möjligt.105 Det anges också att ett tidigt förordnande av målsägandebiträde kan vara avgörande för målsägandens fortsatta medverkan i ärendet.106 Trots detta ger anmälningsupptagare och förundersökningsledare uttryck för att ansvaret för att den brottsutsatta får information om rätten till målsägandebiträde ligger på funktioner i senare led.107 och har i gemensamma tillsynsrapporter konstaterat att det finns behov av att ökar informationslämnande om målsägandebiträde i anslutning till att anmälan tas upp och att informationslämnande dokumenteras i för liten utsträckning.108 Våldtäkt är ett av de brott vid vilket ett målsägandebiträde kan och bör förordnas. angav medarbetarna att de hade lämnat information om målsägandebiträde i av fallen för våldtäktsanmälningar.109 I intervjuer med anställda på Polisens kontaktcenter och i reception på polisstation framkommer att kunskapen om i vilka fall information om målsägandebiträde ska lämnas varierar. I vissa polisregioner saknas ett viktigt moment i utbildningen för operatörer på Polisens kontaktcenter.110 Det handlar om att man kan ha rätt till målsägandebiträde om det med hänsyn till målsägandens personliga förhållanden och övriga omständigheter kan antas att målsäganden har ett särskilt starkt behov av ett sådant biträde när det gäller brott på vilket fängelse kan följa.111 I intervju med ingripandepoliser framkommer att resursbrist leder till att de initiala frågorna, däribland om målsägandebiträde, får stå tillbaka för andra prioriteringar på brottsplatsen. Bilden är i vissa fall att utredare får ta hand om målsäganden senare.112 Olika direktiv om information om kontaktförbud ska lämnas eller inte Enligt FUK ska målsäganden underrättas om de regler som gäller för meddelande av kontaktförbud, om brottet är sådant att det kan bli fråga om att meddela kontaktförbud enligt lagen (1988:688) om kontaktförbud.113 fyllde anställda på i att information om kontaktförbud lämnats i av fallen. Vi gör ingen bedömning av om det är 104Polismyndigheten, Metodstöd för brottsoffer- och personsäkerhetsarbete, 2017, s. 16. 105Polismyndighetens svar på skriftliga frågor till chefen för nationella operativa avdelningen . 106Polismyndigheten, Riktlinjer för brottsoffer- och personsäkerhetsarbete, 2018, s. 16. 107Gruppintervju med ingripandepoliser, . Gruppintervju med polisiära förundersökningsledare, . 108Polismyndigheten och , Målsägandebiträde. En gemensam tematisk tillsyn av polisens och åklagarens handläggning, 2020. 109Riksrevisionens sammanställning av Durtvådata. 110Intervju regional utbildningssamordnare, . 111Gruppintervju polisens kontaktcenter . Gruppintervju med receptionsanställda, . 112Gruppintervju med ingripandepoliser, . 113Ett kontaktförbud innebär att en person inte får besöka eller ta kontakt med den person som ska skyddas. EFFEKTIVITETEN I POLISMYNDIGHETEN ARBETE MED INFORMATION TILL BROTTSUTSATTA ett rimligt resultat, men noterar att och i gemensamma tillsynsrapporter har konstaterat att utbildningsinsatser om kontaktförbud behöver ses över och vid behov kompletteras, samt att ökad kunskap om de olika kontaktförbudformerna kan förväntas leda till att kvaliteten i ansökningarna blir högre.114 Anställda på Polisens kontaktcenter i de olika polisregionerna uppger att de fått olika direktiv om ifall de ska ställa frågan om kontaktförbud eller inte.115 Utredare uppger att problemet när anmälan tas upp inte är att man glömmer att fråga om kontaktförbud, utan snarare att man har informerat om det på fel sätt.116 har ett pågående arbete med att ta fram en ny Kunskapen om när anhörig/kontaktperson ska dokumenteras är låg I Durtvå finns också ett fält där det kan dokumenteras om målsäganden har någon anhörig/kontaktperson som får kontakta vid behov. Även god man kan registreras här.118 Det finns ingen skyldighet att dokumentera uppgift om anhörig eller kontaktperson enligt FUK. I intervjuer med anställda119 framkommer att uppgiften sällan fylls i och att kunskapen om när fältet ska användas är låg. Möjligheten har använts i i kontakten med målsägare vid anmälningar som inkom genom direktkontakt med en anställd på 2020.120 3.1.3 Det lämnas en mindre mängd information vid e-anmälan Vissa typer av brott av enklare beskaffenhet121 går att anmäla via webbplats, så kallad e-anmälan. anmäldes av alla brott med privatpersoner som målsäganden via internet.122 Vid e-anmälan ställs bara en fråga med koppling till den informationsskyldighet som framgår av FUK: om målsäganden vill ha information om vad som händer i det egna ärendet.123 Det avviker tydligt från när brott anmäls på annat sätt, för då ställs det en rad andra frågor till målsäganden och frågan om brottsofferstöd är obligatorisk. Däremot får målsägande hem informationsbrevet Till dig som har anmält ett brott, precis som när anmälan gjorts på annat sätt. Brevet kan inte helt ersätta den muntliga 114Polismyndigheten, Kontaktförbud – en kartläggning av tillämpningen med synpunkter på iakttagelserna, 2020. 115Gruppintervju med operatörer på polisens kontaktcenter, . 116Gruppintervju med utredare, . 117E-brev från företrädare för , . 118Polismyndigheten, riktlinje för dokumentation i Durtvå, 2017, s. 22. 119Gruppintervju med operatörer på polisens kontaktcenter, ; Gruppintervju med receptionsanställda, ; Gruppintervju med ingripandepoliser, . 120Riksrevisionens sammanställning av Durtvådata. 121Kontokortsbedrägeri, stöld och inbrott, skadegörelse och parkeringsskada. 122Riksrevisionens sammanställning av Durtvådata. 123Med det menas underrättelse enligt 13 b § FUK om beslut om att förundersökning inte ska inledas eller att en inledd förundersökning har lagts ned, beslut om att åtal inte ska väckas, tidpunkt och plats för sammanträden i rätten och dom eller slutligt beslut i målet EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN informationen som lämnas vid anmälan då det inte är möjligt att ställa frågor och anpassa informationen till den brottsutsatta. uppger att tanken med e-anmälan är att den ska omhänderta brott där stora delar av informationsskyldigheten enligt FUK inte är relevant och där brottsofferstödjande verksamhet inte är aktuell. Om det finns behov av brottsofferstödjande verksamhet hänvisas medborgaren till telefon. Det finns däremot ingen information om detta när den brottsutsatta fyller i e-anmälan. tar kontakt med målsäganden i de fall en förundersökning inleds eller om anmälan behöver kompletteras, men det finns inga rutiner för att regelmässigt kontakta målsäganden.124 3.2Det saknas rutiner för hur informationslämnande ska gå till vid några vanligt förekommande situationer Det saknas gemensamma rutiner för att säkerställa att brottsutsatta informeras om förutsättningarna för att lämna information vid anmälan inte var optimala. Det kan exempelvis handla om att kontakta målsäganden om anmälan skrivs in i Durtvå efter kontakten med målsäganden. Det kan också handla om att överlämna uppgiften att informera och att komplettera information i händelse av att sådan inte lämnades när anmälan togs upp. utformning av hur information ska lämnas är uppbyggd utifrån att samma information ska lämnas oavsett hur och i vilken situation anmälan tas upp. Det skapar enhetlighet och säkerställer en miniminivå för vilken information som ska lämnas. Däremot varierar förutsättningarna stort mellan att lämna information vid en stökig brottsplats, vid ett besök på en polisstation och vid ett telefonsamtal till Polisens kontaktcenter. I intervjuer med ingripandepoliser framkommer att det finns flera svårigheter med att lämna brottsofferinformation i situationer som de ofta befinner sig i. Det handlar bland annat om att målsäganden inte mår bra, att det råder tidsbrist eller att skyldigheten att informera ställs mot andra prioriteringar på brottsplatsen. I vilken utsträckning de informerar målsäganden beror på vilken typ av brott det gäller och vilken tid de kan avsätta. När de åker ut på larm är det ett starkt fokus på att skaffa sig en uppfattning om vilket brott som eventuellt har begåtts, att hålla inledande förhör och att få fast gärningspersonen.125 Vidare framkommer att frågorna till målsäganden i vissa fall tas senare vid förhör eller att eventuella kommande utredare får informera målsäganden. Ingripandepoliserna uppger däremot att om det går innan målsäganden kontaktas är det, för vissa typer av brott såsom misshandel och brott i nära relation, ofta för sent för att lämna den information som behövs. Anledningen är att målsäganden kan hinna 124E-brev från företrädare för , . 125Gruppintervju med ingripandepoliser, . EFFEKTIVITETEN I POLISMYNDIGHETEN ARBETE MED INFORMATION TILL BROTTSUTSATTA ta tillbaka sin anmälan. En annan svårighet som ingripandepoliserna lyfter fram är att vissa målsägande inte är mottagliga för information i den situation som de befinner sig i, de kan exempelvis vara kränkta eller i chock. Ingripandepoliserna upplever däremot att de har mer verktyg att ta till när de kommer i kontakt med människor som har blivit utsatta för grövre brott än med de som blivit utsatta för mindre grova brott. De uppger dock att även de målsäganden som utsatts för mindre grova brott kan känna sig kränkta och att de har behov av information, men att dessa behov inte tillgodoses lika väl. De ger uttryck för att de tror att fler brottsutsatta skulle vilja ha mer information.126 Det händer att informationen av olika skäl inte kan lämnas till målsäganden direkt på brottsplatsen. Vi har inte kunnat se att det finns någon tydlig rutin för att överlämna uppgiften att informera och att komplettera information i händelse av att information inte har kunnat lämnas när anmälan togs upp. är det otydligt hur dokumentationen av den information som lämnas vid anmälan följer med framåt, både inom myndigheten och vidare till åklagaren. När anmälningar tas upp på brottsplatsen ska den som tar upp anmälan informera och sedan registrera anmälan, och då fylla i vilken information som har lämnats i Durtvå . När information ges på brottsplatsen saknas stöd från nationell nivå. Det finns heller inga gemensamma rutiner för att informera målsäganden när anmälan inte skrivs in i systemet i direkt anslutning till anmälningstillfället. Det saknas vidare rutiner för att kontakta målsäganden och informera denna i de fall någon annan anmäler brottet.127 Det kan exempelvis handla om att en anhörig anmäler eller att en skola ringer in och anmäler ett brott för en elevs räkning. 3.3Medarbetarna har inte ändamålsenliga stöd för att informera brottsutsatta Att lämna korrekt informationen i enlighet med FUK och under utredningens gång ställer höga krav på den enskilda medarbetarens kompetens om vilken information som ska lämnas, och på förmågan att möta människor som har utsatts för brott. Det är mycket information som ska lämnas, men mottagligheten och viljan att ta emot information varierar hos de som har utsatts för brott. Medarbetaren behöver också kunna avgöra vilken information som ska lämnas när, exempelvis i vilka fall information ska lämnas om målsägandebiträde och kontaktförbud.