prop · H803174 · 2021-04-13 00:00:00 — Det handlar alltså om en åtgärd som kräver bygglov, om den kan antas medföra en betydande miljöpåverkan och innebär att området kan tas i anspråk för eller om den vidtas i ett område som redan har tagits i anspråk för att anlägga ett industriområde, ett köpcentrum, en parkeringsanlägg- ning eller något annat stadsbyggnadsprojekt, en skidbacke, skidlift eller linbana med tillhörande anläggningar, en hamn för fritidsbåtar, ett hotell- komplex eller en fritidsby med tillhörande anläggningar, utanför samman- hållen bebyggelse, en campingplats, en nöjespark, eller en djurpark. Räckvidden av bemyndigandet ska tolkas i ljuset av artikel 4.3 och bilaga III i MKB-direktivet. Led b), som i sak motsvarar den nuvarande lydelsen av punkten 1, änd- ras enbart språkligt. Punkten 3, som är ny, motsvarar den nuvarande lydelsen av punkten 2. Övervägandena finns i avsnitt 6.2.3 och 6.2.4. 7 a § Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om vilka uppgifter som en ansökan om lov eller förhandsbesked avseende en åtgärd enligt 4 kap. 2 § första stycket 3 a ska innehålla för att åtgärdens miljöpåverkan ska kunna bedömas. Regeringen får vidare meddela föreskrifter om att ett beslut om lov eller för- Prop. 2020/21:174 handsbesked avseende en åtgärd enligt 4 kap. 2 § första stycket 3 a ska innehålla en redovisning av de skäl som medför att åtgärden kan antas eller inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Paragrafen, som är ny, innehåller bemyndiganden för regeringen att med- dela föreskrifter om dels vilka uppgifter en ansökan om lov eller förhands- besked i vissa fall ska innehålla, dels att ett beslut om lov eller förhands- besked i vissa fall ska innehålla en redovisning av vissa skäl. Paragrafen har utformats i linje med Lagrådets förslag. Föreskriftsrätten enligt första stycket gäller för uppgifter i en ansökan om lov eller förhandsbesked avseende en åtgärd enligt 4 kap. 2 § första stycket 3 a. Det handlar alltså om en åtgärd som kräver bygglov och som innebär att ett område kan tas i anspråk för eller vidtas i ett område som redan har tagits i anspråk för att anlägga ett industriområde, ett köpcentrum, en parkeringsanläggning eller något annat stadsbyggnadsprojekt, en skid- backe, skidlift eller linbana med tillhörande anläggningar, en hamn för fritidsbåtar, ett hotellkomplex eller en fritidsby med tillhörande anlägg- ningar, utanför sammanhållen bebyggelse, en campingplats, en nöjespark, eller en djurpark. Med stöd av första stycket kan regeringen meddela föreskrifter om att en ansökan som avser en sådan åtgärd ska innehålla de uppgifter som krävs enligt artikel 4.4 och bilaga II.A i MKB-direktivet för att åtgärdens miljö- påverkan enligt 4 kap. 2 § första stycket 3 b ska kunna bedömas. Föreskriftsrätten enligt andra stycket gäller för beslut om lov eller för- handsbesked avseende samma åtgärder som enligt första stycket, dvs. sådana enligt 4 kap. 2 § första stycket 3 a. Bemyndigandet omfattar såväl beslut om att ge lov och positiva förhandsbesked som beslut om att vägra lov och negativa förhandsbesked (jfr artikel 4.5 i MKB-direktivet). Med stöd av andra stycket kan regeringen meddela föreskrifter om att ett beslut om lov eller förhandsbesked som avser en sådan åtgärd ska inne- hålla den motivering om huruvida åtgärden kan antas medföra en betyd- ande miljöpåverkan som krävs enligt artikel 4.5 i MKB-direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 6.2.1 och 6.2.5. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser, förutom 4 kap. 34 §, 13 kap. 12 § och 16 kap. 1 §, gäller fortfarande för ärenden om detaljplaner och områdesbestämmelser som har påbörjats före ikraftträdandet samt för mål och ärenden som avser överklagande och över- prövning av sådana planer och bestämmelser, till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. 3.Äldre bestämmelser, förutom 4 kap. 2 §, 13 kap. 12 § och 16 kap. 7 a §, gäller fortfarande för ärenden om bygglov eller förhandsbesked där ansökan har kommit in till före ikraftträdandet samt för mål och ärenden som avser överklagande och överprövning av sådana mål och ärenden, till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. Enligt punkten 1 träder lagen i kraft . Enligt punkten 2 ska äldre bestämmelser, förutom 4 kap. 34 §, 13 kap. 12 § och 16 kap. 1 §, fortfarande gälla för ärenden om detaljplaner och 2020/21:174 områdesbestämmelser som har påbörjats före samt för mål och ärenden som avser överklagande och överprövning av sådana planer och bestämmelser, till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. Såväl ett ärende om detaljplan som områdesbestämmelser bör anses ha påbörjats när ett formellt beslut att inleda planläggningen har fattats. I den mån planärendet har inletts med ett detaljplaneprogram bör ärendet emellertid anses ha påbörjats först då kom- munen beslutar att upprätta detaljplanen (jfr prop. 2013/14:126 s. 234). De nya bestämmelserna som ska tillämpas vid ikraftträdandet oberoende av när ärendet har påbörjats är bestämmelserna om –att miljökonsekvenserna ska redovisas mera utförligt för sådana detalj- planer som medger att planområdet får tas i anspråk för ett MKB- projekt (4 kap. 34 § andra stycket) –att sådana ideella föreningar och andra juridiska personer som har till huvudsakligt ändamål att tillvarata naturskydds- eller miljöskydds- intressen och uppfyller vissa andra villkor i ska få över- klaga vissa beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan (13 kap. 12 §) –att regeringen ska få meddela föreskrifter om att åtgärder som avses i 4 kap. 2 § första stycket 3 a i vissa fall inte ska antas medföra en betyd- ande miljöpåverkan (16 kap. 1 § 1) –att regeringen ska få meddela föreskrifter om när det kan antas medföra en betydande miljöpåverkan att vidta en åtgärd som avses i 4 kap. 2 § första stycket 3 (16 kap. 1 § 2 a). Enligt punkten 3 ska äldre bestämmelser, förutom 4 kap. 2 §, 13 kap. 12 § och 16 kap. 7 a §, fortfarande gälla för ärenden om bygglov eller för- handsbesked där ansökan har kommit in till före samt för mål och ärenden som avser överklagande och överprövning av sådana mål och ärenden, till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. De nya bestämmelserna som ska tillämpas vid ikraftträdandet oberoende av när ärendet har påbörjats är bestämmelserna om –att detaljplanekravet även ska omfatta en åtgärd som kräver bygglov, om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan på grund av att området är ianspråktaget eller kan tas i anspråk på ett sådant sätt som anges i 4 kap. 2 § första stycket 3 (4 kap. 2 §) –att sådana ideella föreningar och andra juridiska personer som har till huvudsakligt ändamål att tillvarata naturskydds- eller miljöskydds- intressen och uppfyller vissa andra villkor i ska få över- klaga vissa beslut om bygglov och förhandsbesked (13 kap. 12 §) –att regeringen ska få meddela ytterligare föreskrifter om vilka uppgifter en ansökan om lov eller förhandsbesked, ett beslut om att ge eller vägra lov och ett positivt eller negativt förhandsbesked ska innehålla om de avser en åtgärd enligt 4 kap. 2 § första stycket 3 a (16 kap. 7 a §). Övervägandena finns i avsnitt 7.1 och 7.2. Sammanfattning av promemorian Genomförandet av MKB-direktivet i (Ds 2020:19) 2020/21:174 Bilaga 1 Europeiska kommissionen har i en formell underrättelse framfört syn- punkter på hur det s.k. MKB-direktivet1 har genomförts i svensk rätt. Med anledning av kommissionens synpunkter har en översyn av genomförandet inletts inom . Den del av översynen som avser (2010:900), förkortad PBL, har resulterat i de förslag som redo- visas i denna promemoria. MKB-direktivet innehåller krav på att det ska genomföras en systemat- isk bedömning av miljöpåverkan för projekt som på grund av sin art, storlek eller lokalisering medför en betydande miljöpåverkan. För detta ändamål ska medlemsstaterna föreskriva tillståndsplikt och krav på en bedömning av projektens påverkan innan tillstånd ges. De typer av projekt som omfattas av direktivet är både sådana som till- ståndsprövas enligt i – miljöfarlig verksamhet (9 kap.) och vattenverksamhet (11 kap.) – och sådana som huvudsakligen prövas enligt annan lagstiftning, t.ex. . Bestämmelserna i innebär att några av de projekt som anges i direktivet blir föremål för tillståndsprövning. Det gäller bl.a. vissa infrastruktur- projekt, nämligen –anläggning av industriområden, och –projekt för tätortsbebyggelse, inklusive byggande av shoppingcentrum och parkeringsplatser. Det gäller vidare projekt för turism och fritid, nämligen –skidbackar, skidliftar och linbanor och tillhörande anläggningar, –hamnar för fritidsbåtar, –fritidsbyar och hotellkomplex utanför stadsområden och härmed för- bundna anläggningar, –permanenta campingplatser, och Enligt direktivet får medlemsstaterna bestämma om de projekt som avses ovan ska antas medföra en betydande miljöpåverkan antingen efter en granskning från fall till fall eller genom gränsvärden eller kriterier som fastställs av medlemsstaten. För de s.k. MKB-projekten i plan- och bygg- lagen gäller att en granskning från fall till fall ska göras. I sker granskningen av vilka projekt som ska antas medföra en betydande miljöpåverkan i bygglovsprövningen. Utgångs- punkten är att ett MKB-projekt alltid förutsätter detaljplaneläggning, om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. 1Europaparlamentets och rådets direktiv /92/EU av om bedöm- ning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, i lydelsen enligt Europa- parlamentets och rådets direktiv /52/EU. 2020/21:174 Bilaga 1 ningen fungerar alltså som en s.k. behovsbedömning, för att avgöra om ett MKB-projekt behöver bli föremål för den miljökonsekvensbedömning som sker inom ramen för planläggningen. Utgångspunkten i MKB-direktivet är att bedömningen av miljöpåverkan ska integreras i medlemsstaternas befintliga tillståndsförfarande för projekt, där en exploatör ansöker om tillstånd hos en ansvarig myndighet och tillståndet ger exploatören rätt att genomföra projektet. Medlemsstaterna får emellertid integrera bedömningen i andra förfaranden. iplan- och bygglagen, där miljöbedömningen sker under detaljplane- läggningen, är ett exempel på ett sådant annat förfarande. MKB-direktivet har ändrats . Kommissionen menar i den formella underrättelsen att i vissa avseenden har genomfört direktivet på ett felaktigt sätt, däribland i . Det handlar exempelvis om att det enligt kommissionen saknas bestämmelser som säkerställer att allmänheten informeras elektroniskt och att miljöorganisa- tioner behöver kunna överklaga vissa beslut enligt lagen. Regeringen har i sitt svar framfört att i huvudsak har genomfört direktivet på ett korrekt sätt när det gäller de krav som tas upp i den formella underrättelsen. Vid den genomgång av genomförande som gjordes i samband med att underrättelsen besvarades uppmärksam- mades emellertid att ett antal bestämmelser i direktivet inte tydligt kommit till uttryck vid genomförandet. Kritiken från kommissionen visar att det inte i alla delar är helt trans- parent hur MKB-direktivet genomförs i svensk rätt. Mot den bakgrunden har en översyn av genomförandet inletts inom , bl.a. när det gäller . Översynen har resulterat i slutsatsen att det bör göras vissa ändringar i PBL-systemet för att på ett bättre sätt genom- föra MKB-direktivet. Med PBL-systemet avses i denna promemoria de regler för planering och byggande som utgörs av och anslutande bestämmelser i bl.a. och plan- och byggförord- ningen. MKB-direktivet ska även i fortsättningen delvis genomföras i Fördelarna med att kraven på miljöbedömning av vissa projekt genomförs i överväger nackdelarna Ipromemorian övervägs om MKB-direktivet bör genomföras i . Det har tidigare framförts kritik mot att direktivet genomförs i den lagen, bl.a. eftersom den redovisning av miljökonsekvenser som krävs enligt MKB-direktivet i vissa avseenden skiljer sig mot den redovisning som ska ske enligt det s.k. SMB-direktivet2, som handlar om strategiska miljöbedömningar av vissa planer och program. I promemorian bedöms att MKB-direktivet även i fortsättningen bör genomföras i . För en sådan lösning talar bl.a. den kommunala självstyrelsen och intresset av att begränsa antalet prövningar 2 och rådets direktiv /42/EG av om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan. där en viss verksamhet eller åtgärd behöver prövas enligt flera olika regel- Detaljplanekravet för industriändamål ska i stället avse industriområden MKB-direktivets krav på att projekt för anläggning av industriområden ska miljöbedömas, har i genomförts så att det omfat- tar detaljplaner som innebär att planområdet tas i anspråk för industri- Verksamheter som avser industriändamål tillståndsprövas ofta Från effektivitetssynpunkt är det inte ändamålsenligt att samma åtgärd kommer att miljöbedömas enligt flera lagar. industriändamål bör därför ersättas med den snävare termen industri- De termer som används för kravet på detaljplan bör i några fall samordnas med kraven på bygglov Det finns vissa terminologiska skillnader mellan kraven på bygglov och de på detaljplan. Dessa termer bör samordnas i lagen för att göra den lättare För att tydliggöra att kraven i fullt ut motsvarar de i MKB-direktivet föreslås att kravet på bygglov för skidbackar med liftar och kabinbanor i stället ska gälla för skidbackar, skidliftar och linbane- Ändringen tydliggör att det inte krävs en lift för att bygg- lovsplikten för att anordna en skidbacke ska gälla och vice versa. Kravet på bygglov för småbåtshamnar bör i stället gälla hamnar för fri- tidsbåtar, som är den term som används för att beskriva att vissa hamnar ska prövas genom detaljplaneläggning. Ändringen innebär att det inte kommer att krävas bygglov för fiskehamnar. Förslag som avser lov och förhandsbesked Ansökningar om lov eller förhandsbesked som avser ett MKB-projekt ska innehålla vissa uppgifter MKB-direktivet innehåller krav på att exploatören ska lämna viss informa- tion om projektets art och den betydande miljöpåverkan som det kan antas medföra, om medlemsstaten kräver att en behovsbedömning ska ske för ett MKB-projekt. Så är alltså fallet när det gäller MKB-projekten i . Det handlar bl.a. om att exploatören ska tillhandahålla en beskrivning av projektets alla troliga, mer betydande miljöeffekter, i den omfattning som uppgifter om sådana effekter finns tillgängliga, bl.a. när det gäller förväntade restprodukter, utsläpp och alstrande av avfall, dels utnyttjandet av naturresurser (t.ex. jord, mark, vatten och biologisk mång- fald). Det framgår visserligen av att en ansökan om lov eller förhandsbesked ska vara skriftlig och innehålla de ritningar, beskrivningar och andra uppgifter som behövs för prövningen. Det är dock inte tydligt att detta bl.a. omfattar de uppgifter som anges i MKB-direk- tivet. PBL-systemet bör därför förtydligas i detta avseende. Kravet bör endast gälla om åtgärden inte omfattas av ett undantag från kravet på att vissa åtgärder ska regleras med detaljplan eller om ansökan avser en 2020/21:174 Bilaga 1 ändring av ett MKB-projekt som är av sådan omfattning att ändringen i sig kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. MKB-projekten ska omfattas av detaljplanekravet Genom detaljplanekravet ställer staten krav på att kommunerna i vissa situationer ska pröva ett mark- eller vattenområdes lämplighet för bebygg- else och byggnadsverk samt reglera bebyggelsemiljöns utformning genom en detaljplan. Om en åtgärd omfattas av detaljplanekravet, kan bygglov eller positivt förhandsbesked inte ges. är det i viss mån otydligt i vilka fall som kommunen är skyldig att pröva en åtgärd genom en detaljplan. För att säkerställa att MKB-direk- tivet genomförs på ett korrekt sätt bör det finnas ett strikt krav på detaljplan för en åtgärd som kräver bygglov, om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan och den innebär att området kan tas i anspråk för eller om den vidtas i ett område som redan har tagits i anspråk för ett MKB- projekt. Ändringen medför att det blir tydligare för i vilka situationer som detaljplanekravet gäller. Ändringen innebär dock inte någon ändring i förhållande till hur systemet redan är avsett att tillämpas. Regeringen ska få meddela föreskrifter om undantag från kraven på att vissa MKB-projekt förutsätter detaljplaneläggning Genomförandet i innebär att det ska ske en gransk- ning från fall till fall för att avgöra om en ansökan om lov eller förhands- besked avser ett sådant MKB-projekt som ska prövas genom detaljplan. Denna bedömning förutsätter som redan nämnts bl.a. att byggnadsnämn- den har tillgång till ett relativt omfattande underlag och, som redovisas nedan, att nämnden motiverar sin bedömning av om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan på ett visst sätt. MKB-direktivet ger dock medlemsstaterna en möjlighet att genom gränsvärden eller kriterier fastställa om en sådan bedömning behöver göras. Det innebär att den som ansöker om lov eller förhandsbesked för en åtgärd som inte når upp till angivna gränsvärden eller motsvarar dessa kriterier inte behöver tillhanda- hålla det underlag som krävs enligt direktivet. I promemorian föreslås att regeringen ska få meddela föreskrifter om undantag från kraven på att vissa MKB-projekt förutsätter detaljplane- läggning. Enligt förslaget ska det normalt inte krävas en detaljplan för vissa MKB-projekt, om den yta som tas i anspråk understiger 5 000 kvad- ratmeter. Detta generella undantag ska dock endast gälla om åtgärden dels inte strider mot den översiktsplan eller de områdesbestämmelser som gäller för området, dels inte kan antas medföra sådana olägenheter eller risker för omgivningen som är mer omfattande än vad som normalt kan förväntas från bostadshus, kontor, detaljhandel eller liknande verksamhet. Vidare ska det generella undantaget inte gälla om det område som åtgärden ska utföras i omfattas av vissa bestämmelser i bl.a. och . Det innebär att undantaget inte ska vara tillämpligt om det område där åtgärden ska utföras i 1.är ett mark- eller vattenområde som inte alls eller endast obetydligt är påverkat av exploateringsföretag eller andra ingrepp i miljön eller som är särskilt känsligt från ekologisk synpunkt, utgör brukningsvärd jordbruksmark, är ett område av riksintresse för naturvården, kulturmiljövården eller friluftslivet enligt 3 kap. , 4.är ett område som i sin helhet är av riksintresse enligt 4 kap. 2, 4 eller 5 § , 5.är en nationalstadspark enligt 4 kap. 7 § , 6.omfattas av områdesskydd enligt 7 kap. , 7.är ett bebyggelseområde som är särskilt värdefullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt, 8.är upptaget på i enlighet med konvention av om skydd för världens kultur- och naturarv, eller 9.är ett område där miljökvalitetsnormer inte följs eller riskerar att inte kunna följas. Kraven på vilka omständigheter som ska beaktas vid bedömningen av påverkan på miljön bör förtydligas MKB-direktivet innehåller krav som innebär att ska tillämpa vissa kriterier när nämnden bedömer om en ansökan om lov eller förhandsbesked avser en åtgärd som kan antas medföra en betydande miljö- påverkan. Dessa kriterier finns i miljöbedömningsförordningen (2017:966) och avser projektets karakteristiska egenskaper, projektets lokalisering och de potentiella effekternas typ och karakteristiska egenskaper, i linje med vad anges i MKB-direktivet. Det är dock inte helt tydligt i att nämnden ska tillämpa dessa kriterier vid sin bedömning. Det bör därför klargöras i lagen att regeringen ska få meddela föreskrifter om när ett byggnadsverk eller dess användning kan antas medföra en betyd- ande miljöpåverkan i fråga om sådana MKB-projekt som kräver detalj- plan. Om ansökan avser en åtgärd som redan har miljöbedömts enligt 6 kap. , ska vid sin bedömning av åtgärd- ens miljöpåverkan dessutom ta hänsyn till resultatet av den bedömningen. Även det är ett sätt att tydliggöra genomförandet av direktivet. Beslut om lov eller förhandsbesked som avser ett MKB-projekt ska innehålla en motivering om åtgärdens miljöpåverkan MKB-direktivet anger att ett beslut om huruvida ett MKB-projekt kan antas medföra en betydande miljöpåverkan ska innehålla skälen för bedöm- ningen. Om bedömer att en betydande miljöpåverkan kan antas eller inte kan antas, ska nämnden alltså ange huvudskälen för detta i bygglovet. Skälen ska dessutom anges utifrån de kriterier som anges i direktivet, och som återfinns i miljöbedömningsförordningen. För att ge bra förutsättningar för en korrekt tillämpning finns det anled- ning att införa ett uttryckligt krav på att ett beslut om lov eller förhands- besked i tillämpliga fall ska innehålla en motivering till nämndens bedöm- ning av åtgärdens miljöpåverkan. Det innebär att ett beslut om lov eller förhandsbesked ska innehålla de huvudsakliga skälen för byggnads- nämndens bedömning varför åtgärden kan antas eller inte kan antas med- föra en betydande miljöpåverkan, om beslutet avser ett MKB-projekt. 2020/21:174 Bilaga 1 Beslut om lov eller förhandsbesked som avser ett MKB-projekt ska offentliggöras Enligt MKB-direktivet ska ett beslut om huruvida ett MKB-projekt kan antas medföra en betydande miljöpåverkan offentliggöras. Detta krav gäller både när en miljökonsekvensbedömning krävs respektive när en sådan bedömning inte krävs. Från ett svenskt perspektiv gäller kravet på offentlighet alltså både i de fall när bedömer att en åtgärd behöver föregås av detaljplaneläggning till följd av att åtgärden avser ett MKB-projekt vars genomförande kan antas medföra en betyd- ande miljöpåverkan och de fall när bedömer att en sådan miljöpåverkan inte kan antas. Syftet med kravet är att det ska vara möjligt för andra att bedöma om beslutet har baserats på en adekvat behovsbedömning och att ge berörda parter möjlighet att bestämma sig för om de ska överklaga det aktuella beslutet. Mot den bakgrunden bör det uttryckligen framgå av att ett meddelande som ska kungöras i Post- och – i de fall har gett lov eller positivt förhandsbesked – även ska innehålla en upplysning om huruvida åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, om har gjort en sådan bedömning av ett MKB-projekt. Det ska även gälla för beslut om att vägra lov och negativa förhandsbesked, om utgången beror på att en sådan åtgärd kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Förslag som avser detaljplaner Undersökningen i detaljplaneprocessen ska även ske utifrån kriterierna i MKB-direktivet Innan kommunen antar en detaljplan ska den enligt ha samrått om förslaget. Inom ramen för samrådet ska kommunen under- söka om genomförandet av detaljplanen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Om så är fallet, ska planens redovisning av miljökonse- kvenser uppfylla kraven på en miljökonsekvensbeskrivning enligt miljö- balken. Av framgår att undersökningen ska ske på det sätt som anges i 6 kap. 6 § och föreskrifter som regeringen har meddelat i anslutning till den bestämmelsen. Det innebär att kommunen vid sin bedömning av planens miljöpåverkan ska utgå från vissa bestämmelser som hänger samman med kraven i SMB-direktivet. Däremot är det otydligt att kommunen vid sin bedömning även ska ta hänsyn till kraven i plan- och byggförordningen, som genomför de i MKB-direk- tivet. Det bör därför förtydligas att undersökningen i detaljplaneprocessen även ska göras utifrån kriterierna i MKB-direktivet. Redovisningen av miljökonsekvenser ska tillgodose kraven i art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet Krav på miljökonsekvensbedömningar finns inte bara i SMB-och MKB- direktivet utan även i andra EU-direktiv, däribland det s.k. art-och habitat- direktivet3 och det s.k. fågeldirektivet4. Som en följd av dessa direktiv pekar medlemsstaterna ut områden som ingår i det s.k. Natura 2000- nätverket, och som därmed kommer att omfattas av vissa skyddsbestäm- melser.