prop · H9031 · 2021-09-20 00:00:00 — Tabell 6.8 Omräkningstal i pris- och löneomräkningen av förvaltningsanslag 2021 och 2022 Omräkningstal för löner m.m. Omräkningstal för övriga förvaltningskostnader Anm.: Omräkningstalet för lokalkostnader används i de fall myndigheter inte har hyresavtal som kan omförhandlas under aktuellt budgetår. För myndigheter med hyresavtal som kan omförhandlas används anslagsspecifika omräkningstal. Källor: , och egna beräkningar. Den makroekonomiska utvecklingen i och i omvärlden påverkar utgifts- utvecklingen, bl.a. genom att ersättningen inom flertalet transfereringssystem till hus- hållen i olika grad följer den allmänna pris- och löneutvecklingen. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med sammanlagt 2021–2024 till följd av makroekonomiska faktorer, vilket motsvarar en årlig utgiftsökning på mindre än (se tabell 6.9). Den makroekonomiska utvecklingen beskrivs närmare i avsnitt 3. Den årliga förändringen av utgifterna i ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget bestäms av inkomstindex som mäter den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten. Utvecklingen av inkomstindex medför att utgifterna för ålderspensions- systemet beräknas öka med sammanlagt 2021–2024 eller i genomsnitt . Utgifterna inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv bestäms till stor del av den makroekonomiska utvecklingen, främst genom hur många personer som är arbetslösa. Lågkonjunkturen medför att utgifterna ökar med 2021 för att sedan minska 2022–2024. Utgifterna inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd är knutna till den makro- ekonomiska utvecklingen genom att biståndsramen ska motsvara av bruttonationalinkomst (BNI). Utvecklingen av BNI beräknas öka utgifterna med sammanlagt 2021–2024 eller i genomsnitt . Utgifterna inom utgiftsområdena 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions- nedsättning och 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn bestäms bl.a. av prisbas- beloppet och timlöneutvecklingen. Den makroekonomiska utvecklingen beräknas öka utgifterna inom utgiftsområdena med sammanlagt respektive 2021–2024, dvs. i genomsnitt 1,0 respektive . Tabell 6.9 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med det föregående året till följd av den makroekonomiska utvecklingen Utfall 2020, prognos 2021–2024 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -0,1 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom -0,1 -0,2 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares -0,2 -4,5 -2,7 -0,2 Areella näringar, landsbygd och livsmedel -0,7 -0,1 -0,3 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Källa: Egna beräkningar. Med volymer avses antalet personer i transfereringssystemen. I begreppet kan det också ingå förändringar av styckkostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till den makroekonomiska utvecklingen eller är att betrakta som reformer. Det kan exempelvis handla om förändringar av den genomsnittliga styckkostnaden med anledning av att sammansättningen av mottagarna i ett transfereringssystem ändras. –2024 beräknas de takbegränsade utgifterna minska med sammanlagt ca till följd av volymrelaterade förändringar. Utgiftsområden med volymrelaterade utgiftsförändringar framgår av tabell 6.10. Utvecklingen av volymerna i utvalda transfereringssystem redovisas i tabell 6.11. Tabell 6.10 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med det föregående året till följd av utvecklingen av volym Utfall 2020, prognos 2021–2024 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning -0,6 -1,1 -1,9 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -2,3 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och -5,6 -4,7 -1,6 -0,7 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -0,8 -1,0 -0,2 -0,3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -1,7 -0,5 -0,3 Jämställdhet och nyanlända invandrares -4,3 -3,2 -1,3 -0,9 -0,3 Areella näringar, landsbygd och livsmedel -0,8 -1,7 -13,4 -0,9 -4,8 -2,7 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor -13,4 -0,9 -4,8 -2,7 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget -0,7 -12,9 -1,6 -4,4 -2,3 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Källa: Egna beräkningar. Antalet inskrivna asylsökanden väntas successivt minska . Sammantaget beräknas utgifterna inom utgiftsområde 8 Migration minska med ca 2021–2024. Handläggningstider varierar dock över tiden, vilket är en orsak till att utvecklingen av antalet inskrivna och de volymrelaterade utgifterna inte följs åt för varje enskilt år. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Inom assistansersättningen bedöms antalet mottagare, efter att ha minskat successivt , stabiliseras . bedöms antalet beviljade timmar per mottagare öka svagt vilket följer trenden från . Vidare bedöms debiteringsgraden inom assistansersättningen, dvs. antalet utbetalda timmar i relation till antalet beviljade timmar, öka efter relativt låga nivåer . När det gäller tandvårdsersättningen antas antalet patientbesök öka , både till följd av att besöken varit tillfälligt färre under pandemin och att antalet besök beräknas öka i takt med befolkningsökningen. Sammantaget bidrar detta till att utgifterna inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg beräknas öka med ca 2021–2024 till följd av volymutvecklingen. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Antalet personer i sjukförsäkringssystemen väntas minska 2021–2024. Det beror huvudsakligen på att antalet personer med sjukersättning som uppnår pensionsålder och lämnar försäkringen är större än inflödet av nya personer. Sammantaget beräknas utgifterna inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions- nedsättning minska med ca 2021–2024 till följd av volym- utvecklingen. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Antalet personer med efterlevandepension väntas bli mindre , vilket är den främsta förklaringen till att de volymrelaterade utgifterna inom utgiftsområdet minskar. Även antalet personer som får garantipension väntas minska något 2021– 2024. Sammantaget beräknas utgifterna inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom minska med ca 2021–2024 till följd av volymutvecklingen. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Inom utgiftsområdet minskar de volymrelaterade utgifterna utom . Det beror bl.a. på att antalet barn i befolkningen, som är grunden för barnbidragen, bedöms vara som högst 2021 för att därefter minska. Utöver minskningen av antalet barn har mönstret för uttag av föräldrapenningdagar förändrats under pandemin, vilket bidrar till att antalet uttagna föräldradagar bedöms minska något . Sammantaget beräknas utgifterna inom utgifts- område 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn minska med ca 2021–2024 till följd av volymutvecklingen. Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utgifterna inom utgiftsområdet påverkas främst av antalet nyanlända som får uppe- hållstillstånd och därefter tas emot i en kommun. Efter det stora antalet asylsökande från flyktingkrisen har antalet personer som tas emot i kommunerna minskat och beräknas fortsätta göra det fram till slutet av 2021. Därefter väntas antalet uppehålls- tillstånd som leder till kommunmottagande stabiliseras. Sammantaget beräknas utgifterna inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering minska med ca 2021–2024 till följd av volymutvecklingen. Utgifterna för studiestöd ökar 2021. Det beror i huvudsak på att fler personer har och beräknas få studiemedel som en följd av att efterfrågan på utbildning ökat i samband med pandemin. bedöms antalet personer som får studiemedel minska jämfört med det föregående året. Antalet personer som får studiehjälp, förväntas däremot öka stadigt . Det följer främst av att befolkningen i åldern 16–förväntas öka, då studiehjälp riktar sig till gymnasieelever. Sammantaget beräknas utgifterna inom utgiftsområde 15 Studiestöd öka med ca –2024 till följd av volymutvecklingen. Tabell 6.11 Volymer inom olika transfereringssystem Asylsökande, genomsnittligt antal inskrivna Antal personer med assistansersättning Antal timmar assistans per beviljad Antal sjukpenningdagar (netto)2, miljoner Antal rehabiliteringspenningdagar (netto)2, miljoner Antal personer med sjukersättning3 Antal personer med aktivitetsersättning3 Antal personer med sjuk- och aktivitetsersättning Antal personer med garantipension Antal pensionärer som erhåller bostadstillägg Antal uttagna föräldrapenningdagar, miljoner Antal uttagna tillfälliga föräldrapenningdagar, Genomsnittligt antal ensamkommande barn och unga 0–som kommunerna får ersättning för8 Genomsnittligt antal nyanlända som kommunerna Antal deltagare i etableringsinsatser Antal personer med studiehjälp Antal personer med studiemedel Antal personer med tilläggspension Antal personer med inkomstpension Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt och är avrundade till närmaste hundratal om inte annat anges. Arbetslösheten och antal deltagare i arbetsmarknadspolitiska program är nära sammankopplade med den konjunkturella utvecklingen. De redovisas därför inte i denna tabell utan ingår i kategorin makroekonomiska förutsättningar. 1Könsfördelningen baseras på genomsnittligt antal timmar per brukare och inte summan. 2Antalet dagar med partiell ersättning är omräknat till . 3Volymuppgifterna avser december. 4Könsfördelningen baseras på antalet mottagare vid ordinarie månadsutbetalning, totalt 233 900 personer. 5Könsfördelningen baseras på antalet mottagare vid ordinarie månadsutbetalning, totalt 29 300 personer. 6Könsfördelningen baseras på antalet mottagare vid ordinarie månadsutbetalning, totalt 115 100 personer. 7Könsfördelningen baseras på mottagarens kön. 8Könsfördelningen är en uppskattning som baseras på ett rullande fyraårigt genomsnitt för kommunmottagna ensamkommande barn och unga. 9Könsfördelningen är en uppskattning som baseras på ett rullande treårigt genomsnitt för kommunmottagna. 10Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Källa: Egna beräkningar. Den samlade volymen i vissa transfereringssystem minskar Volymen mäts på olika sätt i olika transfereringssystem, t.ex. som utbetalda dagar eller som genomsnittligt antal personer som får ersättning. Omräkning till helårsekviva- lenter är ett sätt att göra volymerna jämförbara mellan olika transfereringssystem och . En helårsekvivalent motsvarar exempelvis två personer som är sjukskrivna på halvtid eller två personer som har fulltidsersättning från arbetslöshets- försäkringen vardera. I tabell 6.12 redovisas, för transfereringssystemen för ohälsa och arbetsmarknad, de i tabell 6.11 angivna volymerna samt antalet arbetslösa omräknade till helårsekviva- lenter. Det innebär att både personer som befinner såg på arbetsmarknaden och personer som står utanför ingår. Tabell 6.12 Helårsekvivalenter inom vissa transfereringssystem Tusental, andel av befolkningen 20–i procent. Utfall 2019 och 2020, prognos 2021–2024 Summa inkl. ekonomiskt bistånd3 Befolkning 20–64 år Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive sjuklön som betalas av arbetsgivaren. 2Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som får ersättning i form av rehabiliteringspenning eller etablerings- ersättning räknas till sjuk- och rehabiliteringspenning respektive etableringsersättning. 3Summeringen innehåller dubbelräkningar då individer som ingår i andra ersättningssystem också kan vara berättigade till ekonomiskt bistånd. Källor: och egna beräkningar. Nyttjandet av vissa transfereringssystem minskar 2021–2024, efter att ha ökat 2020 med anledning av pandemin och dess effekter på arbetsmarknaden. Sammantaget minskar andelen av befolkningen i åldersgruppen 20–som får ersättning från de transfereringssystem som redovisas i tabell 6.12 från 2020 till Mest minskar antalet helårsekvivalenter med arbetslöshets- ersättning. När en utgiftsförändring inte har samma nettoeffekt på den offentliga sektorns utgifter eller det offentliga finansiella sparandet som på de takbegränsade utgifterna kan det motivera en teknisk justering av utgiftstaket. Tekniska justeringar har genom- förts vid behov sedan utgiftstaket infördes , och nya nivåer på utgiftstaket till följd av justeringarna föreslås normalt i budgetpropositionen. Ett förslag som regeringen lämnar i denna proposition motiverar teknisk justering av utgiftstaket. Den budgetförändring som motiverar teknisk justering av utgiftstakets nivå är skattelättnader för cykelförmån. I enlighet med praxis avrundas de årsvisa tekniska justeringarna till hela miljarder kronor varför nivån på utgiftstaket är oförändrad (se avsnitt 4.2). Övriga utgiftsförändringar är sådana som inte förklaras av beslut om reformer, pris- och löneomräkning, makroekonomiska förändringar eller volymförändringar. Det kan exempelvis vara de utgiftsförändringar som uppstår när medlemsavgiften till EU justeras. Även tidsförskjutningar i olika program eller utbetalningar, exempelvis investeringar i transportinfrastrukturen, kategoriseras som övriga utgiftsförändringar. Vidare ingår också den förändring av anslagsbehållningar som följer av skillnaden mellan beräknade anslagsnivåer och prognoser för den faktiska utgiftsförbrukningen. Övriga utgiftsförändringar medför ökade takbegränsade utgifter 2021och 2022 och minskade sådana utgifter och 2024 jämfört med det föregående året, och de handlar i huvudsak om förändrade anslagsbehållningar inom utgiftsområdena 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning och 24 Näringsliv, samt ändrade beräkningar av EU-avgiften (se tabell 6.13). EU-avgiftens utveckling styrs år för år av bl.a. EU:s årsbudget och systemet för EU:s egna medel genom vilket EU-budgeten huvudsakligen finansieras. Avgiften kan variera jämfört med prognos beroende på vad EU:s utgifter faktiskt blir. Tabell 6.13 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med det föregående året till följd av utvecklingen av övriga utgiftspåverkande faktorer Utfall 2020, prognos 2021–2024 -0,1 -0,1 -0,9 -0,1 -0,3 -0,3 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -0,2 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och -7,6 -0,1 Jämställdhet och nyanlända invandrares -0,4 -1,1 -0,9 -0,1 -0,4 -0,4 -0,1 -0,3 -0,1 Areella näringar, landsbygd och livsmedel -0,1 -3,0 -2,2 -9,3 -11,6 -1,0 -22,0 -4,0 -1,0 Avgiften till Europeiska unionen -3,5 -5,2 -9,2 -17,3 -2,4 -11,9 -1,3 Minskning av anslagsbehållningar m.m. -3,0 -14,8 -8,5 -4,3 Summa utgifter exkl. statsskuldsräntor2 -4,5 -3,3 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget -4,5 -3,3 Anm.: Övriga utgiftspåverkande faktorer innefattar samtliga utgiftsförändringar som inte är en följd av beslut om reformer, pris- och löneomräkningar, den makroekonomiska utvecklingen, volymförändringar eller tekniska justeringar. Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar m.m. 2Summa utgifter exkl. utg.omr. 26 Statsskuldsräntor m.m. med tillhörande minskning av anslagsbehållning för statsskuldsräntor. Källa: Egna beräkningar. Statsskuldsräntorna, som inte ingår i de takbegränsade utgifterna, varierar mycket eftersom den upplåningsteknik som använder sig av kan få stora kassamässiga effekter enskilda år som inte är direkt relaterade till kostnaden för skulden. Den låga nivån 2021, vilket ger en minskning 2021 och en ökning 2022 jämfört med det föregående året, beror främst på en stor betalning som skedde 2020 av upplupen inflationskompensation för en realobligation. En stats- obligation med hög kupongränta förföll dessutom . 6.5Förändring av de takbegränsade utgifterna sedan 2021 års ekonomiska vårproposition ekonomiska vårproposition redovisade regeringen en beräkning av de takbegränsade utgifterna –2024. I denna proposition görs en reviderad beräkning. De takbegränsade utgifterna beräknas bli högre 2022, högre 2023 och högre 2024, än bedömningen i den ekonomiska vårpropositionen. Förändringarna i förhållande till den tidigare beräkningen redovisas i tabell 6.14, fördelade på samma förklaringsfaktorer som i avsnitt 6.4. Tabell 6.14 Förändringar av takbegränsade utgifter jämfört med ekonomiska vårproposition Takbegränsade utgifter ekonomiska vårproposition Reviderad pris- och löneomräkning -6,6 -5,7 -6,4 -5,0 -3,9 -3,6 -1,3 -2,5 Takbegränsade utgifter i budgetpropositionen Källa: Egna beräkningar. I tabell 6.15 redovisas förändringarna av utgiftsramarna och förändringen av de takbegränsade utgifterna –2024 jämfört med den bedömning som gjordes ekonomiska vårproposition. Tabell 6.15 Förändring av utgiftsramar och takbegränsade utgifter jämfört med ekonomiska vårproposition Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter exklusive statsskuldsräntor1 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Summa utgifter exkl. utg.omr. 26 Statsskuldsräntor m.m. med tillhörande minskning av anslagsbehållning för statsskuldsräntor. Källa: Egna beräkningar. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer I denna proposition och i propositionen Höständringsbudget 2020/21:2) lämnar regeringen förslag om ändrade anslagsnivåer för inne- varande år och 2022 samt beräknar ändrade anslagsnivåer . De för- ändringar som beror på förslag och aviseringar om reformer sammanfattas per utgifts- område i tabell 6.16. Anslagseffekterna redovisas i förhållande till den beräkning som låg till grund ekonomiska vårproposition. Sedan vårpropositionen har vidare beslutat om åtgärder med ekonomiska konsekvenser efter förslag från regeringen i propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda ersätt- ningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur, idrott och civilsamhälle samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:208, 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:416–422), i propositionen Kompletterande regler för uppehållstillstånd vid gymnasiestudier (prop. 2020/21:182, bet. 2020/21:SfU27, rskr. 2020/21:347) och i propositionen Ändrade regler i utlänningslagen 2020/21:191, bet. 2020/21:SfU28, rskr. 2020/21:412). Vidare har sedan vårpropositionen på eget initiativ beslutat om ändringar i statens budget som framgår av betänkandet Ändringar i statens budget – Stöd till äldreomsorgen med anledning av coronaviruset (bet. 2020/21:FiU46, rskr. 2020/21:237–239). Budgeteffekterna av dessa propositioner och riksdagsinitiativ ingår i redovisningen i tabell 6.16. Endast större anslagsförändringar, som uppgår till ett enskilt år, redovisas separat inom varje utgiftsområde. Tabell 6.16 föreslagna och aviserade utgiftsförändringar1 Tillsynsmedel på grund av förlängd covid-19- Ersättning för uppgifter om regionalt Genomförande av allmänna val 2022 Förstärkning för att genomföra Mediestöd för varannandagsutdelning av post 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Ny myndighet för systemövergripande Förvaltning och underhåll av 3 Skatt, tull och exekution Öka polisens tekniska förmåga Gränskontroll och personalrelaterade utgifter 10 000 fler polisanställda Operativ förmåga och säkerhetshöjande 1:3, 1:4, 1:5, Förstärkt skydd mot sexuella kränkningar Förstärkning rättsliga biträden m.m. EU-medel i tidigare och ny fondperiod Avgifter till internationella organisationer 6 Försvar och samhällets krisberedskap Åtgärder för att förebygga klimatrelaterade Effekter av ändringar i utlänningslagen, Ändrade regler i utlänningslagen3 1:1, 1:2, 1:4, 1:5, 1:6, 1:7 Omfördelning av medel under Asyl-, migra- tions och integrationsfondens programperiod 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ökade kostnader för läkemedelsförmånerna Ersättning till regionerna för genomförda Ersättning till regionerna för genomförda Fortsatt testning och smittspårning2 Fortsatt testning och smittspårning Merkostnader på grund av covid-19 avseende Merkostnader skyndsamma transporter på beredskapslager på grund av covid-19 Fortsatta personalsatsningar inom hälso- och Tillskott för att möjliggöra fortsättning av pågående arbete inom hälso- och sjukvård Stärkt försörjningsberedskap inom sjukvården Stärkt arbete mot psykisk ohälsa på grund av covid-19 Prestationsbaserat stöd för att minska Prestationsbaserat stöd för att utöka Utökat investeringsstöd för äldrebostäder4 Stöd för att utöka läkarkompetensen inom Skyddat boende för våldsutsatta barn och Stöd till utsatta barn2 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Förlängning ersättning för karensavdrag2 Förlängd ersättning till egenföretagare vid Förlängning av ersättning till riskgrupper och vissa anhöriga till riskgrupper2 Höjt tak i sjukpenningen Förlängning av undantag i sjukpenningen på grund av uppskjuten vård Ändrat beviskrav dag 365: Särskilda skäl Särskilda regler i sjukpenningen för personer Särskilda regler i sjukersättningen för Stärkt försäkringsskydd för behovsanställda Höjt bostadstillägg i aktivitets- och Höjd garantinivå i aktivitets- och Förlängning av ersättning för kostnader för sjuklön utöver det normala2 Ökade kostnader för ersättning för kostnader för sjuklön utöver det normala2,5 Förlängt undantag från krav på läkarintyg2 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Hantering av högre utbetalningar för Förstärkt bostadstillägg för pensionärer 12 Ekonomisk trygghet för familjer och Höjt underhållstöd för barn 7–10 år Ökade utgifter för barnpension och 13 Jämställdhet och nyanlända Ändrade regler i utlänningslagen Bidrag till kommuner med högt Nationellt program mot mäns våld mot kvinnor Permanenta statsbidrag till kvinno- och Statsbidrag till kvinno- och tjejjourer för 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Särskilda regler i sjukersättningen för 1:2, 1:3, 1:14 Europeiska socialfonden (2014–2020 Europeiska socialfonden (2014–2020): Omfördelning inom anslaget över tid Europeiska socialfonden plus (2021–2027): Omfördelning inom anslaget över tid anledning av sänkta arbetsgivaravgifter Ändrade regler i utlänningslagen3 Kompensation för avgift för Utökad tillsyn av arbetsmiljön pedagogisk utbildning (KPU) Reglering av direkta överlapp ordinarie 16 Utbildning och universitetsforskning Digitalisering av nationella prov Förstärkning av undervisningen i särskolan 1:1, 1:3, 1:11, Läxhjälpsgaranti och utökad lovskola 1:1, 1:5, 2:2 Tillfällig neddragning av fjärde året på Anpassning av anslagets nivå Ökat deltagande i förskolan Verksamhetsförlagd utbildning (VFU) på Tillskott European Spallation Source (ESS) pedagogisk utbildning (KPU) 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Särskilda behov inom kultur och kulturlivets Biblioteksstrategi - förlängning av Stärkta 1:2, 1:6, 5:2, Fria aktörer inom scenkonst och musik Inrättande av museum om Förintelsen Stöd till centrala museer: Myndigheter Statligt bidrag till friluftsorganisationer 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Regionala utvecklingsåtgärder för återstart Justering medfinansiering Fonden för en Ersättning för uppgifter om regionalt Valutakursförändring och omfördelning över tid för Europeiska regionala utvecklingsfonden regionala utvecklingsfonden och Fonden för en rättvis omställning perioden –2027 20 Allmän miljö- och naturvård Senareläggning av förstärkta insatser för Skärpt miljöstyrning i bonus–malus-systemet Bidrag för lokala vattenvårdsprojekt/LOVA Förlängning av satsning på avancerad rening Åtgärder för att motverka invasiva främmande Finansiering av nationellt biljettsystem för Skogsutredning och skydd av skog Skydd av värdefull natur Satsning på Industriklivet för stora