prop · H803132 · 2021-03-22 00:00:00 — Det är angeläget att stödet möter de olika behov och förutsätt- ningar som finns hos föräldrar i dagens samhälle. i arbetet ska vara det jämställda föräldraskapet och barnets rättigheter, i Barnets relation till sina föräldrar och föräldrarnas kunskaper om barnets behov, utveckling, hälsa och rättigheter har stor betydelse för barnets utveckling och välmående. Det finns stöd för att en god relation mellan barn och föräldrar minskar risken för skadligt bruk av alkohol liksom bruk av narkotika, tobak och nikotin, fetma, ohälsosamma matvanor, olycksfallsskador samt hjärt- och kärlsjukdom och psykisk ohälsa. Barns och ungas hälsa är beroende av många olika faktorer, t.ex. rela- tioner till familj och kamrater, ekonomi, utbildning, framtidsutsikter, miljö har stor betydelse för den fysiska och psykiska hälsan också i ett livsperspektiv. förebyggande samt vårdande och stödjande insatser i ett tidigt skede när behov uppstår kan förväntas ge positiva effekter på barns och ungas framtida hälsa och välbefinnande vilket i sin tur skapar positiva effekter Barn och unga är särskilt utsatta och löper särskilt förhöjd Prop. 2020/21:132 risk för att drabbas av ANDTS-relaterad ohälsa, varför tidiga och före- byggande insatser är av stor vikt. Studier visar att tidig debut av ANDTS är förknippat med risk för missbruk eller beroende i vuxen ålder, en längre exponeringstid och därmed ökad risk för sjukdomar och för tidig död. Samhällets olika insatser har stor betydelse för barns och ungas utveckling och välbefinnande. Så gott som alla barn och unga samt deras föräldrar kommer i kontakt med mödra- och barnhälsovården, tandvården, förskolan, skolan och dess elevhälsa och många också med annan verksamhet riktad till barn och unga t.ex. fritidshemmet och ungdomsmottagningar. Dessa verksamheter har en viktig roll i det förebyggande och hälsofrämjande arbetet och bör erbjuda ändamålsenliga insatser riktade till föräldrar och barn. Eftersom det finns möjligheter att, åtminstone i viss mån, förutsäga vilka barn och unga som kan komma att fara illa innebär det en fördel att ge förebyggande insatser inom ramen för dessa generella verksamheter, vilket även kan inkludera att stödja föräldrar i föräldraskapet. Det är också av grundläggande betydelse att barn i familjer där det förekommer missbruk eller beroende av ANDTS uppmärksammas och får ett ändamålsenligt stöd, både för att underlätta deras vardag med förskola, skola och kamratrelationer men också för att rusta dem för framtiden. Att växa upp i familjer med missbruk, beroende eller annan psykisk ohälsa innebär ofta en svår situation för barnet eller ungdomen samt en ökad risk för en rad framtida problem. Vilka konsekvenser detta för med sig beror på en kombination av olika risk- och skyddsfaktorer. Barn och unga som har haft möjlighet att utveckla de grundläggande förmågorna tidigt i barndomen har fått en mer stabil grund att stå på och i förlängningen en bättre hälsa. 7.1Prioriterade insatsområden för strategiperioden Regeringen ser följande insatsområden som prioriterade i arbetet med att skydda barn och unga från skadliga effekter orsakade av alkohol, narkotika, dopning, tobaks- och nikotinprodukter och spel om pengar. Stärkt skydd av det ofödda barnet Framtagande av information om ANDT och dess påverkan på graviditeten och det ofödda barnet för att minska fosterskador Exponering för alkohol under graviditeten är den vanligaste förebyggbara orsaken till kognitiva funktionsnedsättningar i världen och uppskattas beröra 1–av alla nyfödda barn globalt. det omkring 1000 barn . Forskningen visar att det inte finns någon nivå av drickande som är säker under graviditeten utan allt tyder på att ingen alkohol alls ska intas under graviditeten. De skador som alkoholen kan ge upphov till kan ge livslånga svårigheter, s.k. fetala alkoholspekt- rumstörningar, FASD. En del har så allvarliga skador att de kan få dia- gnosen fetalt alkoholsyndrom, FAS. Det är få barn som diagnostiseras med FAS och många av dem får sin diagnos långt upp i åldrarna. stora regionala variationer i diagnostisering av olika tillstånd hos barn som är orsakade av mammans alkoholkonsumtion eller annat drogbruk under graviditeten. För att få en tydligare bild av antalet drabbade barn finns därför anledning att lyfta fram behovet av diagnostik och uppföljning. Information om hur alkohol, tobak och nikotin samt narkotika påverkar kroppen tas upp på alla mödravårdscentraler. Mödravården har också goda möjligheter att erbjuda stöd för att sluta röka, snusa, använda alkohol och narkotika och narkotikaklassade läkemedel. För att uppnå regeringens övergripande mål om att minska de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation kan det finnas skäl att utveckla det hälsofrämjande arbetet för att exempelvis frågor om alkohol, narkotika och narkotikaklassade läkemedel, tobak och nikotin kan tas upp med alla blivande föräldrar inom mödra- och barnhälsovården. ger dessa samtal en möjlighet att rikta insatser till de riskgrupper där de generella insatserna behöver kompletteras med särskilda insatser. Arbetet med att minska risken för att ett barn föds med skador på grund av att någon förälder under graviditeten använder alkohol, tobak, nikotin, narkotika eller dopningspreparat behöver fortsätta. Användning av dessa substanser kan påverka barnets utveckling redan innan modern vet om att hon är gravid. Partnerns stöd är dessutom viktigt. Därför bör information även ges till partnern. Även ungdomsmottagningarna bör informera om hur alkohol, tobak, nikotin, narkotika och narkotikaklassade läkemedel påverkar fostret under graviditeten. Alla barn har rätt till ett långsiktigt stöd vilket också gäller deras föräldrar. Vid misstanke om fosterskador orsakade av alkohol, narkotika eller narkotikaklassade läkemedel är det också angeläget att genomföra en tvärfacklig kartläggning för att kunna ställa rätt diagnos för rätt hjälp. För det enskilda barnet liksom för samhället är det viktigt att FAS-diagnosen ställs . Regeringen överväger därför att öka kunskapen och förbättra stödet till denna grupp. Utveckling av det medicinska födelseregistret för att följa upp bruk av ANDT bland blivande mödrar ansvarar för det Medicinska födelseregistret (MFR) som regleras genom förordningen (2001:708) om medicinskt födelseregister. Syftet med registret är att studera och följa upp gravida kvinnors användning av substanser som kan orsaka fosterskador. registreras bl.a. information om gravida kvinnors tobaksvanor. Det saknas dock information i registret rörande andra substanser som kan ge fosterskador, exempelvis alkohol, kosttillskott och tobaksfria nikotinprodukter, vilket beror på att rättsligt stöd saknas för insamlingen av sådana uppgifter. I syfte att ge bättre möjligheter att studera orsaker till fosterskador kopplade till konsumtion av skadliga substanser samt inkludera gravida kvinnor som varit i kontakt med mödravården men som inte kommer i kontakt med förlossningsvården har regeringen gett i uppdrag att bl.a. lämna förslag på författningsändringar som krävs för att datainsamlingen till medicinska födelseregistret (MFR) ska kunna innehålla data om nikotinprodukter, alkohol samt andra potentiellt skadliga substanser som används under graviditet. Därutöver ingår att lämna författningsförslag som möjliggör utökad datainsamling till MFR om mödrar som varit gravida och inskrivna i mödrahälsovården men där graviditeten inte lett Prop. 2020/21:132 till förlossning. Uppdraget ska redovisas till regeringen Ökad samverkan mellan mödrahälsovården, barnhälsovården och elevhälsan för att möjliggöra samordnande insatser Ökad samverkan för att fånga upp och förebygga missförhållanden För barn och unga som växer upp med missbruk eller beroende i familjen innebär detta ofta en tung situation i vardagen med ökad risk för missförhållanden och våld som det även medför ökad risk för olika problem genom exempelvis sämre hälsa och risk för eget missbruk eller beroende. Forskning visar att av alla barn i , upp till 430 000 barn, under uppväxten har haft minst en förälder med alkoholproblem. I syfte att fånga upp eventuella missförhållanden och utgöra part som bidrar till en god uppväxt för barnet finns anledning att utveckla samverkan mellan mödra- och barnhälsovården, skolan och dess elevhälsa, hälso- och sjukvården, inklusive tandvården, och . Detta för att kunna följa barnet från det att det är nyfött till dess att det börjar skolan och därmed öka möjligheten till att genomföra tidiga och samordnade insatser för barn och unga. Med god kunskap och systematik finns möjlighet att upptäcka barn i risk, veta när en orosanmälan ska göras och ha vetskap om vilka andra verksamheter som barnet och föräldern kan slussas vidare till. Tidiga insatser är viktiga för att förhindra att barn och unga utvecklar ett missbruk eller beroende av ANDTS. Flera utredningar, bl.a. Kommissionen för jämlik hälsa, pekar på att barn- och ungdomshälsovården är fragmentiserad med många olika aktörer och huvudmannaskap, vilket kan leda till att barn och unga inte får sina behov tillgodosedda. Regeringen har därför uppdragit åt en särskild utredare att se över förutsättningarna för en sammanhållen god och nära vård för barn och unga i syfte att nå upp till en mer nationellt likvärdig vård med förebyggande och hälsofrämjande insatser för barn och unga (dir. 2019:93). I uppdraget ingår bl.a. att överväga lämpligheten och möjligheten av ett gemensamt huvudmannaskap för bl.a. aktörerna i primärvården, ungdomsmottagningarna och de medicinska delarna av elevhälsan. Uppdraget ska slutredovisas . Med utgångspunkt i regeringens nationella strategi för stärkt föräldraskapsstöd är det centralt att alla vuxna runt ett barn involveras. Stärkt samverkan och kommunikation mellan olika aktörer är viktig för bl.a. , beroendevården, psykiatrin, barn och ungdomspsykiatrin samt tandvården, för att underlätta för dem som behöver olika former av stödinsatser. Även förskolan, som vänder sig till alla barn, oberoende av social bakgrund och livssituation, spelar en viktig roll när det gäller att främja en positiv utveckling hos barn och att förebygga och fånga upp problem i ett tidigt skede. Yrkesverksamma i barns närhet är därför betydelsefulla vuxna förebilder. Tidiga och utvecklade insatser samt bättre upptäckt i barnhälsovården i syfte att förebygga ohälsa Hälsan är ojämnt fördelad i befolkningen. Boende i socialt och ekonomiskt utsatta bostadsområden rapporterar sämre hälsa och levnadsvanor jämfört med boende i bostadsområden som inte är lika utsatta. Detta är relaterat till hälsans bestämningsfaktorer såsom utbildningsnivå, sysselsättning och inkomst. Barnhälsovården är en viktig del av den nära vården. Den riktar sig till alla barn och deras föräldrar fram tills det att barnet börjar skolan med målet att främja barns rätt till hälsa och utveckling, förebygga ohälsa hos barn, samt tidigt identifiera och initiera åtgärder vid problem i barns hälsa, utveckling och uppväxtmiljö. I uppdraget ingår också att tidigt identifiera och stödja föräldrar som är psykiskt sårbara, har missbruk eller beroende eller av andra skäl behöver extra stöd eller då det förekommer våld i familjen. Hembesök har länge varit en del av den svenska barnhälsovården. Enligt barnhälsovårdens nationella program bör hembesök erbjudas alla oavsett individuella behov dels när barnet är nyfött, dels . Försök med olika varianter av utökade hembesöksprogram pågår på flera håll i . Hembesök från barnhälsovården är bevisat effektivt för att upptäcka våldsutsatthet och rekommenderas av WHO som ett sätt att förebygga både våldsutsatthet och våldsutövande senare i livet. De hembesöksprogram (Rinkebymodellen) som pågår på vissa ställen runt om i landet har visat på goda resultat. För att stödja utvecklingen av hembesök har regeringen gett i uppdrag att genomföra en pilotverksamhet för barnhälsovård för att stärka förutsättningarna för en god och jämlik hälsa bland barn (S2019/00910). Syftet med pilotverksamheten är att det efter projektets avslut finns en metod som är baserad på evidens eller beprövad erfarenhet för denna form av verksamhet. Pilotverksamheten ska särskilt främja en god psykisk hälsa hos barn och ska pågå –2025. Regeringen har även –2020 stimulerat ett brett utvecklingsarbete i barnhälsovården genom överenskommelser med Kommuner och Regioner (SKR) i syfte att öka tillgängligheten i barnhälsovården för socioekonomiskt utsatta grupper. Det är också av stor betydelse att barnhälsovården fortsatt utvecklar det hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbetet med särskilt fokus på tillgängligheten till och kvaliteten i åtgärder för exempelvis rök- och alkoholavvänjning. riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor innefattar områdena tobak och alkohol och kan utgöra ett stöd i detta arbete. För att riktlinjerna ska bli ett effektivt instrument och få genomslag i det praktiska arbetet har regeringen gett i uppdrag att i samverkan med professionens organisationer stödja implementeringen av nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor i hälso- och sjukvården, däribland i barnhälsovården. Uppdraget ska slutredovisas . Elevhälsan som förebyggande och hälsofrämjande Generella skyddsfaktorer har stor betydelse för barns och ungas psykiska hälsa inklusive bruk av ANDTS. Skolan och dess elevhälsa ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande. I det individuellt inriktade arbetet har elevhälsan ett särskilt ansvar för att undanröja hinder för varje enskild Prop. 2020/21:132 elevs lärande och utveckling. Elevhälsan har en central roll i det hälso- främjande arbetet, men för att en skola ska kunna utveckla en god lärandemiljö är det en angelägenhet för hela skolan. har bl.a. konstaterat i sin granskning av elevhälsan att det krävs god samverkan med aktörer i vård- och omsorgskedjan, exempelvis , för att alla barn och unga ska ges bästa möjliga förutsättningar till en god hälsa och utveckling. För att långsiktigt kunna minska brottsligheten är tidiga och samordnade åtgärder riktade till barn och unga av central betydelse. och bedriver ett utvecklingsarbete i syfte att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser. Uppdraget ändrades på så vis att det inom ramen för uppdraget dessutom ska riktas särskilda insatser mot dels riskgrupper bland barn och unga i socialt utsatta områden, dels barn och unga som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck. Det kan handla om både generella insatser inom skolan och insatser direkt riktade mot barn och unga som riskerar att hamna i kriminalitet. Inom ramen för utvecklingsarbetet ska och sprida kunskap och goda erfarenheter till kommuner, regioner och andra relevanta aktörer. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen . har –2022 i uppdrag att stödja huvudmän samt yrkesverksamma inom den sociala barn- och ungdomsvården genom insatser för att främja kompetens och stabilitet samt kvalitetsutveckling inom området. Därutöver ska vidta åtgärder för att stärka samverkan mellan socialtjänst, polis och andra relevanta aktörer i det brottsförebyggande arbetet. ska genom utåtriktade aktiviteter sprida aktuell kunskap om metoder, arbetssätt och goda exempel till kommuner och andra berörda aktörer. En slutredovisning ska lämnas till regeringen . Förutsättningarna att bidra till att minska elevers bruk av tobak och nikotin kan behöva förbättras Tobaks- och nikotinprodukter är starkt beroendeframkallande, särskilt under tonåren då hjärnan utvecklas. Studier visar att tidig debut är förknippat med ett beroende i vuxen ålder och en längre exponeringstid och därmed ökad risk för sjukdomar och för tidig död. Dessutom innebär bruk av tobaks- och nikotinprodukter ökad känslighet hos en växande kropp, vilket också bidrar till ökad risk för fysiska hälsokonsekvenser . Barns och ungas rätt till hälsa och att vistas i en hälsofrämjande miljö bör värnas. Skolan är en plats där barn och unga vistas en stor del av sin vakna tid. Med anledning av detta samt för att skydda unga från att börja röka, förbjöds rökning på skolgårdar . Det har dock visat sig svårt att tillämpa gällande lagstiftning. Rektorer vittnar om bl.a. svaga sanktionsmöjligheter och svårigheter med att kontrollera att förbudet mot att röka på skolans område följs. 2020/21:132 även utanför skolans område, vilket bidrar till att skolpersonal anser det svårt eller direkt omöjligt att hindra elever från att röka under skoltid. En möjlighet att minska bruket av tobaks- och nikotinprodukter kan vara att införa tobaks- och nikotinfri skoltid. Liknande initiativ har bl.a. genomförts i med positivt resultat avseende minskad rökning hos barn och unga. Det kan vara svårt för skolor att ta ansvar för vad elever gör utanför skolans område. Möjligheterna att arbeta för att minska elevers bruk av tobak och nikotin kan därför behöva ses över och förbättras, både för skolan och andra aktörer som arbetar för att minska barn och ungas bruk av tobak och nikotin. Förskolans och skolans roll i det förebyggande ANDTS-arbete Förskolan, som vänder sig till alla barn, oberoende av social bakgrund och livssituation, spelar en viktig roll när det gäller att främja en positiv hälsoutveckling hos barn och för att förebygga och fånga upp problem i ett tidigt skede. Detsamma gäller skolan med dess elevhälsa och dess specialpedagogiska insatser. Skolan har en viktig roll i det förebyggande arbetet då en trygg skolmiljö med välfungerande undervisning samt en förebyggande och hälsofrämjande elevhälsa är av stor vikt för barns och ungas hälsoutveckling. Att lyckas i skolan är dessutom en viktig framgångsfaktor ur ett framtidsperspektiv för både individen och samhället i stort. För att barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa ska synliggöras och få det stöd som de behöver är det viktigt att skolans personal har kunskap om risk- och skyddsfaktorer och att tydliga rutiner finns framtagna. Tidiga insatser möjliggör för en stabil grund för framtiden och här har skolan och dess elevhälsa en nyckelfunktion. Det finns också anledning för skolan att skapa förutsättningar för dialog och samverkan med lokala aktörer såsom fritids- och kultursektorn, polis, socialtjänst och fältassistenter liksom att inkludera andra yrkesgrupper i det preventiva ANDTS-arbetet såsom tandhälsovården, tandhygienister och tandsköterskor. Dessa grupper har möjlighet att tidigt uppmärksamma barn och unga i behov av stöd och som lever i riskmiljöer eller utsatta situationer. Inom ramen för sitt kunskaps- och värdegrundsuppdrag kan skolan även upplysa och öka förståelsen för risker med tobak, alkohol, narkotika och narkotikaklassade läkemedel och därmed bidra till arbetet med ANDTS- prevention. De statliga myndigheterna kan ha en viktig stödjande roll i det hälsofrämjande arbetet. En del av roll och uppdrag är att genom sin verksamhet främja att alla barn och elever får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten kan bidra till goda förutsättningar för barns utveckling och lärande och till förbättrade kunskapsresultat för elever. Även Skolinspektionen har en viktig roll genom sin uppgift att utöva tillsyn och kvalitetsgranskningar av skolväsendet. Öka grundskole- och gymnasieelevers kunskap om narkotika och Till skillnad från användningen av alkohol, tobak och dopning, som tycks ha minskat , ligger bruket av narkotika i och i övriga väst- världen kvar på samma nivå eller till och med ökar. () och Folkhälso- myndigheten visar att bruket av narkotika är störst bland unga i ålders- gruppen 16–. Unga är därför en viktig målgrupp i arbetet med att förebygga användning av narkotika. riktade till elever om riskerna med narkotika har kritiserats för att de bl.a. har varit onyanserade, att de inte har byggt på evidens och att de inte har nått ut till de grupper som har haft störst risk för att börja använda narko- På många håll har därför informationen i skolan om narkotika minskat kraftigt, vilket även det har väckt kritik. Unga människor utsätts för ett stort informationsflöde från många olika håll, bl.a. sociala medier som kan förmedla information om narkotika som inte är faktabaserad och som inte sällan har ett perspektiv av att narkotika, framför allt cannabis, är ofarligt att använda. Undersökningar från CAN visar att andelen elever som upplever att det är förenat med stor risk att använda cannabis har sjunkit kontinuerligt –2019, från . Det förefaller finnas mindre kunskap bland unga människor om narkotikans skadliga effekter. Regeringen anser därför att det är av stor vikt att hälsokonsekvenserna av narkotikabruk fortsatt synliggörs i skolan i enlighet med gällande styrdokument. Även föräldrar och yrkesgrupper som möter barn och unga behöver ta del av kunskapsstöd om hälsoeffekter av cannabis men även annan narkotika, inklusive narkotikaklassade läke- medel och dopningsmedel. har tagit fram material till skolorna i samarbete med bl.a. som ett stöd i att skapa förutsättningar för skol- personal att arbeta med frågor som rör narkotika. stödja ett fortsatt kunskapshöjande arbete i skolan avseende narkotika. Stärkt stöd till barn och unga för att förebygga framtida psykisk ohälsa, riskbeteenden och missbruk eller beroende Att växa upp med missbruk eller beroende i familjen innebär ofta en tung situation i vardagen för barn och unga och medför dessutom en ökad risk för en rad olika problem exempelvis sämre psykisk och fysisk Det är vanligt att missbruk eller beroende förekommer med andra riskfaktorer såsom psykisk ohälsa eller våld i familjen. och unga i familjer med missbruk eller beroende, psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning kan därför ha behov av särskilda stöd- Det finns därför anledning att överväga ett ökat fokus på selektiv prevention för att hitta de barn och unga som är belastade med många riskfaktorer och som kommer att behöva mer stöd. erbjuda stöd till föräldrar och barn där det finns svårigheter till följd av missbruk eller beroende, psykisk ohälsa eller våld bör ingå som en naturlig del i satsningar och utvecklingsarbete som genomförs inom andra 2020/21:132 Det är viktigt att dessa barn och unga får det stöd och den uppbackning som de behöver. Målsättningen är att andelen barn och unga som lever i familjer med missbruk eller beroende ska minska. Små barn är en särskilt utsatt grupp då deras utveckling sker i samspel i sina nära relationer till föräldrar eller andra vårdnadshavare. Det finns därför anledning att se över formerna för hur ett nära samarbete kan utvecklas mellan mödravården, barnhälsovården, förskolan, skolan och dess elevhälsa, psykiatrin, barn- och ungdomspsykiatrin, primärvården och i syfte att se och stödja dessa barn och deras föräldrar tidigt och samordnat. Frågor om alkohol, narkotika, narkotikaklassade läkemedel och tobak kan tas upp med alla blivande föräldrar inom mödra- och barnhälsovården och möjliggöra riktade insatser för de riskgrupper där de generella insatserna behöver kompletteras. Medvetenheten om detta behöver öka bland personal i de verksamheter som möter barnen och deras föräldrar. Personalen behöver ha kunskap om sina skyldigheter och om olika stödinsatser som barnen kan behöva. Ett förebyggande och hälsofrämjande arbete i primärvården, mödra- och barnhälsovården och psykiatrin är viktigt för att uppmärksamma och stödja föräldrar och barn i familjer med hälsoproblem eller riskbeteenden. har haft i uppdrag av regeringen att stärka stödet till barn i familjer med missbruk eller beroende, psykisk sjukdom, psykisk funktionsnedsättning eller där våld förekommer, i enlighet med regeringens tidigare ANDT-strategier. Ett omfattande utvecklingsarbete har bedrivits –2020 utifrån regeringsuppdragen. Detta har skett i nära samarbete med andra nationella och regionala aktörer.