prop · H803119 · 2021-03-16 00:00:00 — Detta betyder att mäklarföretaget måste ha rutiner och riktlinjer som un- derlättar för mäklarna att följa god fastighetsmäklarsed. Sådana rutiner och riktlinjer kan exempelvis avse information och råd om hur uppdrags-, depositions- och överlåtelseavtal kan utformas. Det kan även handla om hur fastighetsmäklaren iakttar de förbud som lagen ställer upp och kon- trollerar förfoganderätts- och inskrivningsförhållanden. Rutiner och rikt- linjer kan vidare avse hur objektsbeskrivningar utformas och tillhanda- hålls, och hur fastighetsmäklaren tillgodoser upplysnings- och rådgiv- ningsskyldigheten i olika avseenden. Rutiner och riktlinjer krävs även när det gäller praktiska frågor om journal och budgivningslista och bevarande 2020/21:119 Mäklarföretaget ska även se till att mäklarna har tillgång till de verktyg som behövs för att de ska kunna fullgöra sina förmedlingsuppdrag. Det kan handla om att förse mäklarna med ändamålsenliga datasystem och av- talsmallar. Mäklarföretaget ska också se till att mäklarna i företaget är in- förstådda med företagets rutiner och med hur datasystemen ska användas, t.ex. genom att anordna interna utbildningar. I skyldigheten att verka för att mäklarna uppfyller sina skyldigheter ligger också att mäklarföretaget inte får försvåra för en anställd fastighetsmäklare som ska avsluta sin an- ställning att fullfölja sina pågående förmedlingsuppdrag. För det andra innebär bestämmelsen att det krävs att företagen i viss utsträckning aktivt medverkar och bidrar till att fastighetsmäklarna upp- fyller sina skyldigheter i enskilda fall enligt bestämmelserna om god fas- tighetsmäklarsed. Om mäklarföretaget får kännedom om att en mäklare i företaget har åsidosatt sina skyldigheter, har företaget en skyldighet att in- gripa mot mäklaren och verka för dels att mäklaren vidtar åtgärder för att begränsa konsekvenserna av åsidosättandet, dels att mäklaren inte upp- repar åsidosättandet. Bedömningen av om ett fastighetsmäklarföretag har uppfyllt sin skyl- dighet att verka för att en fastighetsmäklare följt god fastighetsmäklarsed är skild från den bedömning som görs av om fastighetsmäklaren har följt god fastighetsmäklarsed. Bedömningen görs utifrån andra handlings- normer än de som gäller för mäklarna. I fråga om den enskilda fas- tighetsmäklaren ska det prövas om han eller hon har iakttagit god fastig- hetsmäklarsed. För fastighetsmäklarföretaget är det fråga om att pröva om företaget har verkat för att fastighetsmäklaren har följt reglerna om god fastighetsmäklarsed. Om ett fastighetsmäklarföretag i tillräcklig utsträckning har verkat för att fastighetsmäklarna uppfyller sina skyldigheter men en fastighets- mäklare i företaget i något avseende handlar i strid mot god fastighets- mäklarsed, ska disciplinpåföljd meddelas mot den enskilda fastighets- mäklaren och inte mot företaget. Det krävs alltså inte, för att en disciplin- påföljd ska kunna meddelas mot en fastighetsmäklare i företaget, att själva företaget blir föremål för någon åtgärd. I sådana fall där en fastighetsmäklare har åsidosatt sina skyldigheter enligt lagen, kan mäklarföretaget dock hållas ansvarigt vid sidan av mäk- laren om t.ex. mäklarföretaget har haft kännedom om mäklarens åsido- sättande av lagen och underlåtit att försöka komma till rätta med detta. I ett sådant fall kan det bli aktuellt med åtgärder både mot mäklaren för att han eller hon inte har iakttagit god fastighetsmäklarsed och mot fastighets- mäklarföretaget för att det inte har verkat för att fastighetsmäklaren följer god fastighetsmäklarsed. Det kan också förekomma situationer där det bara blir aktuellt med disciplinansvar för fastighetsmäklarföretaget. Så kan t.ex. vara fallet om företagets avtalsmallar innehåller avtalsvillkor som strider mot lagen eller om mäklarföretaget tillhandahåller undermåliga system som inte ger mäk- larna möjlighet att uppfylla lagens krav på dokumentation av uppdraget. Mäklarföretaget kan då inte anses ha gett mäklarna förutsättningar att utföra sina uppdrag. I sådant fall sker ett ingripande i första hand mot mäklarföretaget och inte mot de enskilda mäklarna. Även när det gäller vilken disciplinpåföljd som ett åsidosättande av Prop. 2020/21:119 lagen ska leda till, ska bedömningen ske separat för fastighetsmäklaren respektive företaget (se 4 kap. 4 § och kommentaren till den paragrafen). Regeln om att ett fastighetsmäklarföretag ska verka för att fastighets- mäklarna uppfyller dessa skyldigheter gäller alla typer av fastighetsmäk- larföretag. Detta krav är i princip detsamma oberoende av fastighets- mäklarföretagets storlek och antalet anställda. Ett litet företag med en eller ett par anställda behöver dock vidta färre åtgärder för att leva upp till kravet. Ett större företag kan behöva vidta särskilda åtgärder för att säker- ställa att företaget har överblick över verksamheten och att varje fastig- hetsmäklare – i samma utsträckning som i ett mindre företag – får stöd utifrån hans eller hennes erfarenhet och förutsättningar. Ansvaret kan skilja sig åt mellan företag som är registrerade i olika registreringskate- gorier eller har olika verksamhetsinriktning. Varje mäklarföretag ansvarar självständigt för att fullgöra skyldigheter- na enligt bestämmelsen. Ett företag ansvarar alltså inte för den verksamhet som bedrivs i ett annat mäklarföretag och inte heller för mäklarna i det företaget. Om ett mäklarföretag till exempel har tillhandahållit ett brist- fälligt datasystem eller felaktiga avtalsmallar till ett annat mäklarföretags mäklare, kan det senare mäklarföretaget normalt inte undgå ansvar genom att hänvisa till att det har fått datasystemet eller avtalsmallarna från ett annat företag. Bestämmelsen handlar om fastighetsmäklarföretagens ansvar för fastig- hetsmäklarnas verksamhet enligt denna lag. Bestämmelser om mäklarföre- tagens ansvar på penningtvättsområdet finns i lagen (2017:630) om åtgär- der mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Enligt stycket får fastighetsmäklarföretag inte vara part i uppdragsavtal om förmedling av fastigheter. Detta hänger samman med att det är fastig- hetsmäklaren som har ansvaret för utförandet av förmedlingsuppdraget. Av bestämmelsen framgår således motsatsvis att det endast är fastighets- mäklarna som kan ingå uppdragsavtal om förmedling enligt lagen (se även 2 § första stycket 1–3). Om ett fastighetsmäklarföretag kontaktas av någon för ett uppdrag, får företaget anvisa honom eller henne till en av sina fastighetsmäklare. Förmedlingsuppdraget gäller då mellan uppdrags- givaren och den fastighetsmäklare som åtar sig uppdraget (se även 4 §). I stycket upplyses om att ytterligare bestämmelser om skyldigheter för fastighetsmäklarföretag finns i 6, 9 och 11 §§. Dessa paragrafer innehåller förbud mot köp i anslutning till förmedlingsuppdraget, mot förtroende- rubbande verksamhet och mot att uppträda som ombud. 3 § ska upprättas skriftligen och skrivas under av parterna. Fas- tighetsmäklaren får inte åberopa ett avtalsvillkor som inte har tagits in i upp- dragsavtalet eller på annat sätt har avtalats skriftligen. Detta gäller dock inte öve- renskommelser om ändring av fastighetens pris och andra villkor för överlåtelsen eller upplåtelsen. 2020/21:119 Om uppdraget är förenat med ensamrätt, får tiden för ensamrätten bestämmas åt gången. En överenskommelse om förlängning av ensamrätten får träffas tidigast en månad innan ensamrätten ska upphöra att gälla. Om fastighetsmäklaren har frånträtt uppdragsavtalet muntligen, ska mäklaren också skriftligen underrätta uppdragsgivaren om frånträdandet. Om uppdragsgivaren har frånträtt avtalet, ska mäklaren skriftligen bekräfta frånträdandet. Paragrafen innehåller bestämmelser om uppdragsavtalet mellan fastighets- mäklaren och hans eller hennes uppdragsgivare. Paragrafen motsvarar 9 § fastighetsmäklarlag. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Första stycket reglerar hur uppdragsavtal ska ingås. Förarbetena till motsvarande bestämmelser i äldre lagar finns i prop. 1994/95:14 s. 74 och 75 och 2010/11:15 s. 50. I andra stycket finns regler om ensamrätt till uppdraget. Förarbetena till motsvarande bestämmelser i äldre lagar finns i prop. 1983/84:16 s. 47, 1994/95:14 s. 75 och 2010/11:15 s. 50. I tredje stycket finns regler som gäller för mäklaren i samband med att uppdragsavtalet frånträds. Förarbetena till motsvarande bestämmelser lag finns i prop. 2010/11:15 s. 50. En skillnad i förhållande till hittillsvarande reglering är att bestämmelsen anger vad som gäller om fas- tighetsmäklaren har ”frånträtt” uppdragsavtalet. Det uttrycket används vanligen när det är fråga om ett uppdragsavtal som i praktiken har en be- gränsad varaktighet. Någon skillnad i sak är inte avsedd. I 5 § finns en regel om att uppdragsavtal kan undertecknas med en elektronisk underskrift. Handpenning och deposition av mottagna tillgångar 4 § Om fastighetsmäklaren har tagit emot en handpenning, ska han eller hon överlämna den till säljaren. Detta gäller dock inte om något annat har överenskommits i ett depositionsavtal. Pengar och andra tillgångar som mäklaren får hand om för någon annans räkning ska hållas skilda från egna tillgångar. Ett depositionsavtal ska upprättas skriftligen och skrivas under av parterna. I paragrafen regleras frågor om fastighetsmäklarens mottagande av pengar och andra tillgångar och om upprättande av depositionsavtal. Paragrafen motsvarar 10 § fastighetsmäklarlag. Övervägandena finns i av- snitt 5.1. Förarbetena till motsvarande bestämmelser i äldre lagar finns i prop. 1983/84:16 s. 37, 1994/95:14 s. 75 och 76 och 2010/11:15 s. 51. I 5 § finns en regel om att depositionsavtal kan undertecknas med en elektronisk underskrift. Elektronisk underskrift av uppdragsavtal och depositionsavtal 5 § och depositionsavtalet får undertecknas med en sådan avancerad elektronisk underskrift som avses i artikel 3 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk iden- tifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG, i den ursprungliga lydelsen. Paragrafen innehåller en bestämmelse om möjligheten att underteckna Prop. 2020/21:119 uppdragsavtal och depositionsavtal elektroniskt. Övervägandena finns i avsnitt 9.2. Av paragrafen framgår att uppdragsavtal och depositionsavtal får under- tecknas elektroniskt. Undertecknande måste då ske med en avancerad elektronisk underskrift enligt EU-förordningen om elektronisk identifie- ring. Det ställs höga krav på avancerade elektroniska underskrifter i fråga om säkerhet och kryptering. De e-legitimationer som använts i anses uppfylla kraven på en avancerad elektronisk underskrift (jfr prop. 2015/16:125 s. 209). Paragrafens hänvisning till EU-förordningen är statisk och avser förord- ningen i dess ursprungliga lydelse. Framtida ändringar omfattas därför inte automatiskt. Förbud mot köp i anslutning till förmedlingsuppdraget 6 § En fastighetsmäklare får inte köpa en fastighet i anslutning till ett uppdrag att förmedla den. Om fastighetsmäklaren bedriver verksamhet i ett fastighetsmäklar- företag, får inte heller mäklarföretaget köpa fastigheten i anslutning till förmed- lingsuppdraget. Paragrafen innehåller ett förbud för fastighetsmäklare och fastighets- mäklarföretag att träda in som köpare i anslutning till ett förmedlings- uppdrag. Paragrafen motsvarar delvis 11 § fastighetsmäklarlag. Övervägandena finns i avsnitt 5.1 och 9.2. Det framgår av första meningen i paragrafen att en fastighetsmäklare inte själv får köpa en fastighet i anslutning till ett uppdrag som mäklaren har att förmedla fastigheten. Bestämmelsen innebär för det första ett för- bud för mäklaren att köpa en fastighet som han eller hon har i uppdrag att förmedla. Förbudet är ovillkorligt. Om en fastighetsmäklare innan han el- ler hon åtar sig förmedlingsuppdraget inser att fastigheten är av intresse att köpa för egen räkning, måste mäklaren avstå från förmedlingsuppdraget. Ett sådant avstående bör ske och med uppgivande av skälen för det. Fastighetsmäklaren bör i den situationen inte lämna några råd eller synpunkter med avseende på fastigheten och inte heller diskutera några tänkbara villkor för en överlåtelse. Han eller hon är sedan uppdraget av- böjts oförhindrad att själv köpa fastigheten. Förbudet gäller även köp av fastigheter som mäklaren har haft i uppdrag att förmedla, men där uppdraget har upphört. Mäklaren kan alltså inte av- träda från uppdraget för att köpa fastigheten. Förbudet gäller dock endast i anslutning till förmedlingsuppdraget. Detta innebär att förbudet bara gäller efter att förmedlingsuppdraget har upphört. När har förflutit, kan fastighetsmäklaren köpa fastigheten. Bestämmelsen tar inte sikte på den situationen att fastigheten överlåts till någon annan som bjuder ut den till försäljning. Då är fastighetsmäklaren alltså oförhindrad att köpa fastigheten. Förbudet gäller även för fastighetsmäklarföretag, vilket framgår av den andra meningen i paragrafen. Det innebär att ett fastighetsmäklarföretag, som fastighetsmäklaren bedriver verksamhet i, inte heller får köpa fastig- heten i anslutning till förmedlingsuppdraget. 2020/21:119 Förbud mot viss förmedling 7 § En fastighetsmäklare får inte förmedla en fastighet till eller från en annan fas- tighetsmäklare som bedriver verksamhet i samma fastighetsmäklarföretag eller i ett fastighetsmäklarföretag som har en nära anknytning till det förstnämnda fastig- hetsmäklarföretaget. Fastighetsmäklaren får inte heller förmedla en fastighet till eller från 1.sin make eller sambo, 2.sitt syskon eller sin släkting i rätt upp- eller nedstigande led, 3.någon som mäklaren är besvågrad med i rätt upp- eller nedstigande led eller på sådant sätt att den ena är gift med den andras syskon, 4.någon annan närstående som avses i 4 kap. 3 § konkurslagen (1987:672), eller 5.någon som fastighetsmäklaren på något annat sätt har en nära anknytning till. Om någon som fastighetsmäklaren enligt första eller andra stycket är förbjuden att förmedla till förvärvar en fastighet som fastighetsmäklaren före förvärvet har haft i uppdrag att förmedla, ska mäklaren genast anmäla förvärvet till Fastighets- mäklarinspektionen. Paragrafen, som utformas med beaktande av Lagrådets synpunkter, inne- håller förbud för fastighetsmäklare att förmedla en fastighet i vissa fall. Den innehåller också en regel om anmälningsskyldighet vid vissa förvärv. Paragrafen motsvarar delvis 12 § fastighetsmäklarlag. gandena finns i avsnitt 5.1 och 9.2. Enligt första stycket får en fastighetsmäklare inte förmedla en fastighet till eller från en annan fastighetsmäklare om mäklarna bedriver verksam- het i samma fastighetsmäklarföretag. Det krävs inte att var och en av fas- tighetsmäklarna bedriver all sin verksamhet i samma företag. att var och en av dem bedriver någon del av sin verksamhet i samma före- Det är vanligt att fastighetsmäklarna är anställda och verksamma i Det är dock inte en förutsättning att de är anställda i före- De kan t.ex. bedriva verksamheten i företaget enligt en överenskom- melse med företaget. Av stycket framgår det även att en fastighetsmäklare som bedriver verk- samhet i ett fastighetsmäklarföretag inte får förmedla en fastighet till eller från en annan fastighetsmäklare som bedriver verksamhet i ett annat fastig- hetsmäklarföretag, om det företaget har en nära anknytning till det fastig- hetsmäklarföretag som den förmedlande fastighetsmäklaren bedriver Bestämmelsen omfattar alltså inte förmedling till eller från alla andra företags fastighetsmäklare. Det krävs att det finns en nära an- knytning mellan företagen. En sådan anknytning kan t.ex. föreligga om de berörda företagen bedriver verksamhet under samma varumärke. Det måste dock även i dessa fall göras en bedömning av om det finns en tillräckligt nära anknytning mellan företagen. Om två fastighetsmäklarföretag bedriver verksamhet i olika delar av landet och inte har någon särskild ekonomisk intressegemenskap, kan det finnas utrymme att bedöma att anknytningen inte är så nära att bestämmelsen blir tillämplig. Det kan även finnas andra situationer där två företag får anses ha en nära Det kan handla om att företagen har samma ägare eller på nå- got annat sätt har en intressegemenskap. I andra stycket punkterna 1–4 anges att en fastighetsmäklare inte får förmedla en fastighet till eller från personer som är närstående till mäk- Förarbetena till motsvarande bestämmelser i äldre lagar finns i prop. 1994/95:14 s. 77–79 och 2010/11:15 s. 52. I punkt 5 i samma stycke finns ett förbud mot förmedling till eller från den som fastighetsmäklaren på något annat sätt har en nära anknytning till. Det kan handla om att det finns en ekonomisk intressegemenskap med den andra personen utan att den personen är närstående enligt punkt 4 eller om att det finns någon annan intressegemenskap. Så kan vara fallet med någon som fastighetsmäklaren är i kontorsgemenskap med eller som fastighetsmäklaren driver verksam- het gemensamt med i ett enkelt bolag. Av tredje stycket framgår att en fastighetsmäklare genast ska anmäla ett förvärv till Fastighetsmäklarinspektionen, om någon som avses i första el- ler andra stycket förvärvar en fastighet som fastighetsmäklaren före för- värvet har haft i uppdrag att förmedla. Det krävs för att anmälningsskyl- dighet ska föreligga att fastighetsmäklaren och uppdragsgivaren har haft ett uppdragsavtal. Bestämmelsen tar sikte på den situationen att fastighets- mäklaren avslutar ett uppdrag av det skälet att någon som avses i första eller andra stycket avser att förvärva fastigheten. Anmälningsskyldigheten gäller därför under en relativt begränsad tidsrymd. Att anmälan ska ske genast innebär att fastighetsmäklaren bara kan vänta med att göra en anmälan. Förbud mot handel med fastigheter 8 § En fastighetsmäklare får inte bedriva handel med fastigheter. Paragrafen innehåller ett förbud för fastighetsmäklare att handla med fas- tigheter. Den motsvarar 13 § fastighetsmäklarlag. Övervägan- dena finns i avsnitt 5.1. Förarbetena till motsvarande bestämmelse i äldre lagar finns i prop. 1994/95:14 s. 79 och 80 och 2010/11:15 s. 52. Förbud mot förtroenderubbande verksamhet 9 § En fastighetsmäklare får inte ägna sig åt verksamhet som kan rubba för- troendet för honom eller henne som mäklare. Ett fastighetsmäklarföretag får inte ägna sig åt verksamhet som kan rubba förtroendet för de fastighetsmäklare som bedriver verksamhet i mäklarföretaget. Vid bedömningen av om en verksamhet är förtroenderubbande ska beaktas verk- samhetens art och omfattning, ersättningens storlek och omständigheterna i övrigt. Fastighetsmäklaren ska tydligt upplysa tilltänkta säljare och köpare om verk- samheten och de omständigheter som kan vara av betydelse för om den är för- troenderubbande. Upplysningen ska lämnas till uppdragsgivaren innan uppdrags- avtalet ingås och i övrigt . Paragrafen, som utformas i enlighet med Lagrådets synpunkter, innehåller ett förbud mot att bedriva förtroenderubbande verksamhet. Den motsvarar delvis 14 § fastighetsmäklarlag. Övervägandena finns i avsnitt 5.1 och 9.2. I första meningen finns ett förbud för fastighetsmäklare att bedriva verk- samhet som kan rubba förtroendet för honom eller henne som mäklare. Det innebär att en fastighetsmäklare inte i samband med sin förmedlings- verksamhet får bedriva någon verksamhet som kan ge anledning till miss- 2020/21:119 tanke om att han eller hon skulle kunna påverkas av ovidkommande hänsyn till nackdel för en köpare eller säljare vid fullgörande av förmed- lingsuppdraget. Bedömningen utgår från om verksamheten typiskt sett kan rubba förtroendet för mäklaren. Det behöver alltså inte i det enskilda fallet stå klart att verksamheten innebär en nackdel för köparen eller säljaren (jfr rättsfallet RÅ 2008 ref. 63). I andra meningen finns ett förbud för fastighetsmäklarföretag att bedriva verksamhet som kan rubba förtroendet för de fastighetsmäklare som bedriver verksamhet i företaget. Liksom för fastighetsmäklare är utgångs- punkten att ett fastighetsmäklarföretag inte får ägna sig åt verksamhet som kan ge anledning till misstanke om att de fastighetsmäklare som är verk- samma i företaget skulle kunna påverkas av ovidkommande hänsyn till nackdel för köpare eller säljare. Ett fastighetsmäklarföretag får inte självt bedriva förmedling. Förbudet mot förtroenderubbande verksamhet tar därför inte sikte på omständig- heter kring förmedlingsuppdraget i sig. Enligt stycket ska vid bedömningen av om en verksamhet är förtroende- rubbande beaktas verksamhetens art och omfattning, ersättningens storlek och omständigheterna i övrigt. Verksamhetens art kan vara sådan att fas- tighetsmäklaren måste tillgodose även andra intressen än uppdragsgiva- rens och dennes motparts. Att mäklaren förmedlar lägenheter i den bostadsrättsförening som mäklaren är medlem i är t.ex. förtroenderub- bande (jfr rättsfallet RÅ 2008 ref. 63). Ett annat exempel är att mäklaren är agent för en husfabrikant och att mäklaren i samband med förmedling av överlåtelse av en obebyggd tomt har ett ekonomiskt intresse av att förmå köparen att köpa en byggnad till tomten från husfabrikanten. På motsvarande sätt kan förtroendet rubbas om mäklaren har uppdrag av en bank eller ett försäkringsföretag att mot ersättning förmedla lån respektive försäkringar. Om ett fastighetsmäklarföretag har ett samarbete med t.ex. ett kreditinstitut eller ett försäkringsföretag, betyder det däremot inte i sig att det är fråga om en verksamhet som är förtroenderubbande för de fastig- hetsmäklare som bedriver verksamhet i företaget. Sådana samarbetsformer torde inte vara ovanliga. I 10 § finns en särskild upplysningsskyldighet om sådana samarbeten. En verksamhet som över huvud taget inte har någon inverkan på för- medlingsuppdraget torde som utgångspunkt inte vara av sådan art att den anses utgöra förtroenderubbande verksamhet. Ett exempel på sådan verk- samhet är om en fastighetsmäklare vid sidan av sin förmedlingsverk- samhet undervisar i något fastighetsmäklarrelaterat ämne vid ett univer- sitet eller en högskola. Av betydelse är vidare vilken omfattning som verksamheten har. Om verksamheten har en viss omfattning, finns det oftare förutsättning att bedöma den som förtroenderubbande än om den är mer begränsad. När verksamheten över huvud taget inte är av sådan art att den av det skälet är förtroenderubbande, kan den normalt sett bedrivas i större omfattning utan att betraktas som förtroenderubbande. En annan omständighet som ska beaktas vid bedömningen är ersätt- ningens storlek. Som utgångspunkt är verksamheten inte förtroenderub- bande om ersättningen är mycket begränsad. Om ersättningen däremot är större än så, är det normalt sett fråga om förtroenderubbande verksamhet. 2020/21:119 Om verksamhetens art är sådan att den över huvud taget inte har någon inverkan på förmedlingsuppdraget, medför ersättningen – oavsett storlek –som regel inte att verksamheten blir förtroenderubbande. Det saknar i princip betydelse vilken proportion ersättningen har i förhållande till mäklarens provision eller till priset på fastigheten. Inte heller verksamhetens totala omsättning är avgörande för bedömningen. Det är inte möjligt att ange en exakt gräns för när ersättningen är så begränsad att den inte är förtroenderubbande. Avsikten är att mäklaren ska kunna ta emot ersättningen i den utsträckning som denna inte typiskt sett ger mäklaren ett motiv att ta ovidkommande hänsyn i samband med upp- draget. En ersättning till mäklaren som överstiger några är knappast så begränsad att verksamheten inte är förtroenderubbande. Det spelar ingen roll i vilken form ersättningen lämnas. Inte bara kontant betal- ning utan även rabatter och andra förmånliga villkor räknas som ersättning i bestämmelsens mening. Andra exempel är marknadsföringsstöd, såsom att mäklaren får marknadsföra sina förmedlingsobjekt på en banks bekostnad, och bonusresor. Vid bedömningen av om en ersättning till ett mäklarföretag är för- troenderubbande får ersättningen sättas i relation till antalet mäklare i före- taget.