prop · H803213 · 2021-06-23 00:00:00 — Om den faktiska utbildningsvolymen (summan av helårsstudenter och helårsprestationer) på lärosätet överskrider takbeloppet kan så kallad överproduktion sparas och ge rätt till ersättning då, men bara under förutsättning att den ackumulerade överproduktionen inte motsvarar av takbeloppet. På motsvarande sätt kan outnyttjat anslag sparas i form av anslagssparande på högst av takbeloppet för att ge ersättning kommande år. Anslagssparande som överstiger dras in till staten och om överproduktionen överstiger ersätts de prestationerna inte. I regleringsbrevet har gränsen för sparande av överproduktion höjts till . 26Under perioden –1993 var det staten som beslutade om utbildningsutbudet vid varje lärosäte genom att fastställa antalet nybörjarplatser för varje allmän utbildningslinje eller grupper av linjer på varje högskoleenhet. 27SOU 2015:70, s. 52. 1992/93:169, s. 32, bet. 1992/93:UbU14. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I det nya systemet blev utgångspunkten att lärosätena skulle få betalt för faktiskt genomförd utbildning, inte som tidigare för centralt beslutat antal nybörjarplatser. För att säkerställa att lärosätena inte enbart gav utbildningar som upplevdes som lätta att genomföra, för att på så sätt maximera den ersättning som baseras på studenternas prestationer, tilldelades varje lärosäte även specificerade utbildningsuppdrag.29 Inledningsvis avsåg uppdragen ett lägsta antal examina inom framför allt vård, undervisning och teknik30, som skulle avläggas under en treårsperiod.31 Styrningen och preciseringen av vissa examina minskade dock gradvis under de efterföljande åren. Exempelvis angavs 2002 istället att antalet examina skulle öka jämfört med föregående år. Vid sidan av de så kallade nationellt viktiga examina fick lärosäten också andra uppdrag i regleringsbrev. Några exempel på olika formuleringar på uppdrag32: •Antalet avlagda examina inom högskoleingenjörsutbildningen bör tillsammans med antalet avlagda högskole-, kandidat- och magisterexamina med inriktning mot teknik sammantaget öka 2003 i förhållande till 2002. •Minst en tredjedel av antalet lärarexamina bör ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik. •För lärarexamen med inriktning mot skall särskilt behovet av lärare i förskola och förskoleklass beaktas. •För perioden –2008 bör antalet examinerade i psykologutbildningen öka. I årsredovisningen skulle lärosätena redovisa i vilken utsträckning målen hade uppnåtts, vilka åtgärder som hade vidtagits och i förekommande fall varför målen inte hade uppnåtts. Några sanktioner förekom inte om målen inte uppfylldes.33 Denna typ av styrning mot ett visst antal examina på vissa utbildningar avskaffades i samband med propositionen En akademi i tiden – ökad frihet för universitet och högskolor (prop. 2009/10:149).34 har riktade uppdrag getts i form av antalet nybörjarplatser, programnybörjare eller helårsstudenter. är det alltså universitet och högskolor som ansvarar för dimensioneringen av utbildningsutbudet. efter reformen fanns inte arbetsmarknadens behov omnämnt i styrsystemet; då var det enbart studenternas efterfrågan som skulle styra dimensioneringen.35 Men ska enligt regleringsbrevet statliga universitet och högskolor i utformningen av 29SOU 2019:6, s. 66. 30Särskilt hade pekats ut civilingenjörs-, läkar-, tandläkar-, gymnasielärarsamt grundlärarexamina. 31SOU 1996:21, s. 33. 32Exemplen är hämtade från SOU 2015:70. 33SOU 1996:21, s. 35. 34SOU 2015:70, s. 80. 35SOU 2015:70, s. 78. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R utbildningsutbudet ta hänsyn till både studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. När det gäller lärar- och förskollärarutbildningar är dimensioneringskraven mer detaljerade: ”dimensioneringen av utbildningen till olika examina, inriktningar och ämneskombinationer ska svara mot studenternas efterfrågan och mot arbetsmarknadens nationella och regionala behov”.36 Universitet och högskolor ska i sina årsredovisningar redovisa hur de arbetar med dimensionering av sitt utbildningsutbud.37 Dagens dimensioneringssystem bedöms i huvudsak vara välfungerande men det är ett faktum att det inte tillfredsställer alla behov på arbetsmarknaden.38 På vissa yrkesgrupper är bristen på arbetsmarknaden betydande och därmed har det enligt regeringens uppfattning funnits anledning att förändra dimensioneringen av vissa specifika utbildningar och lärosäten.39 Det gäller framför allt utbildningar där efterfrågan på arbetsmarknaden varaktigt överstiger utbudet av utbildade personer. Regeringen har valt att styra dimensioneringen genom att ge lärosäten utbyggnadsuppdrag inom vissa utpekade utbildningar. Detta har skett , och i nästföljande avsnitt redogör vi för de uppdrag som denna granskning handlar om. 2.3 Riktade utbyggnadsuppdrag –2019 2.3.1 Innehållet i uppdragen De utbyggnadsuppdrag som regeringen gett lärosätena 2015–2019 avser framför allt vårdutbildningar, lärar- och förskollärarutbildningar samt ingenjörsutbildningar (se tabell 1).40 36Se t.ex. det gemensamma regleringsbrevet för universitet och högskolor avseende . 37Enligt det gemensamma regleringsbrevet för universitet och högskolor ska de i årsredovisningen redovisa vilka bedömningar, prioriteringar och behovsanalyser som ligger till grund för beslut om utbildningsutbudet, samt avvägningar när det gäller t.ex. fördelningen mellan program och kurser på olika nivåer och med olika förkunskapskrav. Därutöver ska fördelningen mellan campus- och nätbaserad undervisning redovisas. 39Till exempel prop. 2014/15:99, s. 115, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255; prop. 2016/17:1, UO 16, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49 s.205. 402019 aviserades ingen ny utbyggnad utan det skedde en justering av målen för för de utbyggnader som hade aviserats 2017 respektive 2018 med anledning av övergångsbudget . återställdes dock alla tidigare mål. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 1 Riktade utbyggnadsuppdrag på utpekade utbildningar –2019. Utbyggnader (utbildning) (Vilket år ska VÅP 15 (målen avsåg ökning av programnybörjare jämfört med ) Grundlärarutbildning f–3 utbildning, KPU** BP17 (målen avsåg ökning av programnybörjare jämfört med ) utbildning, KPU** BP18 (målen avser ökning av helårsstudenter jämfört med ) samhällsbyggnad*** samhällsbyggnad*** samhällsbyggnad*** Källa: sammanställning av uppgifter från regleringsbrev för universitet och högskolor samt budgetpropositioner –2019. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R *Samtliga lärosäten avser samtliga lärosäten som har relevant examenstillstånd. **Påbyggnadsutbildning för den som redan har tillgodogjort sig ämneskunskaper i undervisningsämnen i årskurs 7–9 eller gymnasieskolan. Utbildningen omfattar 90 högskolepoäng av kurser i utbildningsvetenskaplig kärna och verksamhetsförlagd utbildning, och leder till ämneslärarexamen. ***Utbildningsinriktningar som regeringen identifierat som relevanta är lantmäteri, samhällsplanering och byggteknik, men även andra inriktningar kan vara relevanta. Mer om dessa uppdrag finns i avsnitt 4.3.4. Uppdragen som presenterades i vårändringsbudgeten innebar att lärosätena enligt uppsatta mål skulle höja nivån på antalet nybörjare på vissa utpekade program –2016 (sjuksköterskeutbildningen även 2017). De uppdrag som presenterades i budgetpropositionen innebar en ökning av nybörjare . Referensår för både 2015 och utbyggnad är 2014. Eftersom det är permanenta utbyggnader förväntas lärosätena att fortsätta på den nya högre nivån efter utbyggnadsperioden. Målen utbyggnadsuppdrag avser däremot en ökning av antalet helårsstudenter jämfört med . Det är en stegrad utbyggnad vilket innebär att regeringen har angett målen för varje enskilt år under hela utbyggnadsperioden tills utbyggnaden är fullt utbyggd, till 2021 eller 2023 beroende på utbildningens längd. För att jämföra omfattningen av utbyggnad med utbyggnader och 2017 kan man lite förenklat säga att en nybörjare motsvarar 3 eller 5 helårsstudenter beroende på utbildningens längd. En utbyggnad av arkitektutbildningen med 200 ytterligare helårsstudenter motsvarar en ökning med 40 nybörjare då utbildningen är (förutsatt att lärosätet satsar på fler nybörjare; mer om begreppet helårsstudenter diskuteras i kapitel 4). Lärosätesspecifika uppdrag har varierat stort – till exempel mellan 5 och 60 nybörjare per utbildning i 2015 och utbyggnader (exempel på utbyggnadsuppdrag på lärosätesnivå finns i bilaga 2). Hur fördelningen mellan lärosäten har gjorts beskrivs mer ingående i kapitel 4. 2.3.2 Styrning av uppdragen Utbyggnaderna –2019 har aviserats i budgetpropositioner eller vårändringsbudgetar (VÄB). , i samband med budgetproposition och budgetproposition , godkändes inte regeringens förslag av , utan fattade inriktningsbeslut för respektive biföll M och KD-budgeten . I efterföljande vårändringsbudgetar godkändes dock regeringens utbyggnadsförslag. Utbyggnaden enligt vårändringsbudgeten överensstämde till stora delar med regeringens förslag i budgetproposition . Utbyggnaden enligt vårändringsbudgeten innebar en justering av målen för för de utbyggnader som hade aviserats 2017 respektive 2018, men utbyggnaderna 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N återställdes enligt de ursprungliga förslagen helt . Enligt företrädare för har det faktum att bestämde hur utbyggnaderna skulle se ut påverkat regeringens möjlighet att styra utbyggnader, framför allt har det medfört förseningar i processen.41 De mer specificerade formella uppdragen om utbyggnader har getts i det gemensamma regleringsbrevet avseende universitet och högskolor. Enligt regleringsbrevet ska varje lärosäte i sin årsredovisning återrapportera hur utbyggnaderna fortlöper; bland annat ska de kommentera utbyggnadens omfattning i förhållande till uppsatta mål samt kommentera eventuella hinder och skäl till att målen inte uppnås. Regeringen har –2020 tillskrivit vissa ändringar avseende återrapporteringskraven i lärosätenas gemensamma regleringsbrev, vilket beskrivs närmare i kapitel fyra. 2.3.3 Finansiering av uppdragen Alla riktade utbyggnadsuppdrag har finansierats med utökade anslagsmedel.42 De utökade medlen har presenterats i budget- eller vårpropositionen. De årliga medelstilldelningarna sker i varje lärosätes regleringsbrev. Medlen avsedda till utbyggnader är inte öronmärkta utan inkluderas i varje lärosätes takbelopp. Det är lärosätena själva som beslutar om hur takbeloppet fördelas på lärosätet internt, men är de ålagda att återrapportera hur utbyggnadsuppdragen fortlöper. Om sedan alla nya resurser används till den specifika utbildningen eller ej är upp till lärosätet att bestämma. Däremot måste medlen användas inom verksamhetsområdet utbildning på grundnivå och avancerad nivå och medel kan bara avräknas givet att det finns tillräckligt många helårsstudenter och helårsprestationer på andra utbildningar att räkna av mot takbeloppet. 41Uppgift i e-post från företrädare för , och . 42Tidigare har utbyggnader finansierats på olika sätt: med omfördelningar mellan lärosäten, eller inom lärosäten, men i vissa fall också med utökade anslagsmedel. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R 3 Resultaten av utbyggnadsuppdragen I detta kapitel besvarar vi frågan om huruvida målen och intentionerna med utbyggnaderna har uppnåtts. Granskningen visar att på de flesta utbildningarna har utbyggnadsmålen inte nåtts, varken inom avsedd tid eller . På några utbildningar har antalet programnybörjare respektive helårsstudenter minskat istället för att öka, och det finns stora skillnader mellan lärosäten i vilken utsträckning de uppnått målen. Granskningen visar att utbildningar med högt söktryck43 (arkitekter, läkare) uppfyller utbyggnadsmålen med råge, medan de med lägre söktryck har svårare att nå målen. Utbyggnaderna har bidragit till fler nyexaminerade personer inom de utpekade bristyrken men i betydligt mindre omfattning än uppdragen syftat till. På några av de utbildningar där studenterna ännu inte hunnit examineras har vi dock sett en ökning av avhoppen, vilket indikerar på att antalet examinerade i förhållande till nybörjartalen kan bli ännu lägre än . Vidare visar granskningen att även om lärosätena haft svårt att fylla platserna på de utbildningar som omfattats av utbyggnadsuppdrag har utökade anslag utnyttjats nästan fullt ut i lärosätenas verksamhet. Enligt lärosätena har medlen som inte kunnat användas till utpekade utbildningar till stora delar använts till andra bristyrkesutbildningar. 3.1 Lärosätena har haft svårt att uppnå målen 3.1.1 Låg måluppfyllelse på de flesta utbyggnadsuppdrag För att kunna uttala oss om i vilken omfattning lärosätena har uppnått målen med utbyggnaderna och upprätthållit målnivån har vi relaterat utvecklingen av antalet programnybörjare respektive helårsstudenter på de lärosäten som omfattats av uppdrag till målen med uppdragen. Regeringen har i regleringsbreven angett vilka utbildningar som ingår i respektive utbyggnad, under vilken tidsperiod utbyggnadsmålen ska uppnås och vilket år utvecklingen ska jämföras mot. På lärosätesnivå kan referensåret spela en stor roll för om ett lärosäte lyckats eller inte lyckats med uppdraget. I vissa fall har lärosäten redan tidigare börjat bygga ut de utpekade utbildningarna eller så har det varit andra händelser som påverkat nybörjartalen åren innan utbyggnadsuppdragen kom. 43Söktrycket är kvoten mellan antalet behöriga förstahandssökande och antalet antagna på ett utbildningsprogram. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vår sammanställning visar att på endast två utbildningar, arkitekt- och läkarutbildningen, har de uppsatta utbyggnadsmålen nåtts inom den av regeringen angivna tiden, se figur 1 och även tabell 4 i bilaga 3.44 På flera utbildningar har ökningen av antalet nybörjare inom den avsedda utbyggnadstiden varit tämligen liten i förhållande till målen. I figuren nedan illustreras förändringen av antalet nybörjare respektive helårsstudenter på de olika utbildningarna i förhållande till de uppsatta utbyggnadsmålen. Avseende 2015 och utbyggnader redovisas förändringen dels inom den angivna utbyggnadstiden (utfall alt. 2017), dels (utfall ). Avseende utbyggnader, som fortfarande pågår, har vi relaterat förändringen av antalet helårsstudenter (utfall ) till de årliga målen som skulle uppnåtts 2018–2019. Figur 1 Utfall av utbyggnaden (förändringen av antalet nybörjare respektive helårsstudenter, ) på de olika utbildningarna i förhållande till de uppsatta målen. Programnybörjare, 2015 och utbyggnad Utfall 2016 alt. 2017 Anm.: Grundlärarutbildningen inkluderar grundlärarutbildningen f–3. Målen för förskollärarutbildning, KPU och grundlärarutbildning avser ackumulerad nivå, det vill säga både 2015 och utbyggnad (ej reviderade mål ). För sjuksköterske-, förskollärar-, ämneslärar- och grundlärarutbildningen samt KPU har vi mätt utfall och jämfört med ; för specialistsjuksköterske-, barnmorske- och speciallärar-/specialpedagogutbildningen har vi mätt utfallet och jämfört med . Källa: beräkningar baserade på uppgifter från universitets- och högskoleregistret, SCB. 44På tre utbyggnadsuppdrag – civilingenjörs- och högskoleingenjörsutbildningar med inriktning mot samhällsbyggnad samt samhällsvetare mot samhällsbyggnad – har vi inte kunnat mäta måluppfyllelsen på totalnivå då det i lärosätenas årsredovisningar inte alltid finns uppgifter om vilka konkreta utbildningar som inkluderas i deras utbyggnad mot samhällsbyggnad. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R Måluppfyllelsegraden varierar stort för de olika utbildningarna, allt mellan –(tabell 4 i bilaga 3).45 Läkarutbildningen och arkitektutbildningen, som har högsta söktrycket, har också den högsta måluppfyllelsen. motsvarade ökningen av antalet helårsstudenter på läkarutbildningen volymen för hela utbyggnaden som ska vara klar först . De största utbyggnadsuppdragen har regeringen –2019 gett inom lärarutbildningsområdet. Enligt de två utbyggnadsomgångarna respektive 2017 skulle antalet nybörjare öka med totalt 3 270 personer jämfört med . Utfallet inom den avsedda tiden blev knappt 1 400 fler nybörjare än 2014. Kompletterande pedagogiska utbildningen, KPU är den utbildning som når högst måluppfyllelse, , bland lärarutbildningar. Den lägsta måluppfyllelsen har varit på förskollärarutbildningen. När det kommer till förskollärarutbildningen hade flera lärosäten, antingen på eget initiativ eller efter signaler från regeringen46, börjat bygga ut utbildningen . Det medförde att de volymer som utbyggnaderna skulle mätas emot blev högre, och vissa lärosäten hade redan nått sin kapacitetsgräns. Därav upplever berörda lärosäten att det var svårt att fortsätta med den av regeringen önskade utbyggnaden –2017, och som en följd av detta framstår ökningen som otillräcklig i förhållande till uppsatta målen.47 Om ökningen jämförs med 2013 ligger måluppfyllelsen på aggregerad nivå på , och i jämförelse med 2012 på . På de tre vårdutbildningar (barnmorske-, sjuksköterske- och specialistsjuksköterskeutbildningen) som omfattades av utbyggnadsuppdrag skulle antalet nybörjare enligt uppsatta mål öka med sammanlagt 1 550 –2017. Utfallet blev knappt 700 fler nybörjare. Det finns dock stora skillnader mellan de tre vårdprogrammen: på specialistsjuksköterskeutbildningen uppfylldes enbart av de uppsatta målen medan på sjuksköterskeutbildningen uppgick måluppfyllelsen till . Men det var enbart en dryg tredjedel av lärosäten som uppnådde målen. På specialistsjuksköterskeprogrammet klarades uppdraget av 3 lärosäten, hade 12 av de 25 lärosäten som hade tilldelats utbyggnadsuppdrag ett minskat antal nybörjare. På barnmorskeutbildningen var det bara 2 lärosäten av 13 som klarade uppdraget till 2016. 45En utförligare beskrivning av våra beräkningar av måluppfyllelse finns i bilaga 1. 46I den ekonomiska vårpropositionen 2014 (prop. 2013/14:100) föreslogs en volymökning av lärarutbildningar. 47Riksrevisionens enkät till universitet och högskolor. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Även om utbyggnaden av både civil- och högskoleingenjörsutbildningen började och ska pågå till 2021 respektive 2023 framstår det redan nu som att det kommer vara svårt för många lärosäten att nå målen. Antalet helårsstudenter på civilingenjörsprogrammen har minskat på 5 av 8 lärosäten som fått utbyggnadsuppdrag. kan vi konstatera att på flera av de lärosäten som inte fick utbyggnadsuppdrag har antalet helårsstudenter på civilingenjörsprogrammen ökat. På högskoleingenjörsprogrammen har antalet helårsstudenter minskat vid 11 av 18 lärosäten som tilldelats utbyggnadsuppdrag. 3.1.2 Svårt att uppnå målen även på lite Enligt det gemensamma regleringsbrevet avseende universitet och högskolor skulle lärosätena även verka för att målen avseende utbyggnaden respektive 2017 ska uppnås eller upprätthållas. Av figur 1 framgår att i de flesta fall har antalet nybörjare varit ännu lägre 2019 än det året utbyggnaden skulle varit genomförd. De enda utbildningarna som hade högre måluppfyllelse 2019 än inom den avsedda utbyggnadstiden är utbildningar som leder till speciallärar- eller specialpedagogexamina. På vissa utbildningar, exempelvis förskollärarutbildningen och specialistsjuksköterskeutbildningen, var antalet nybörjare 2019 till och med lägre än 2014. Granskningen visar att på förskollärarprogrammet hade vid utgången av 2019 enbart 3 av 20 lärosäten uppnått regeringens mål med utbyggnaden. 3.1.3 Lärosätenas förklaringar till uteblivna ökningar Utifrån den information som vi har samlat in från lärosätena under granskningens gång framstår det som att de främsta orsakerna till uteblivna ökningar är:49 •låg efterfrågan från studenterna •otillräcklig tillgång till platser för verksamhetsförlagd utbildning (), framförallt på vårdutbildningar •brist på disputerade lärare. Många lärosäten har inte lyckats fylla platserna på grund av för få sökande. Antalet 19–24-åringar i den svenska befolkningen minskade med nästan 40 000, motsvarande , , vilket också påverkade storleken på studenternas totala efterfrågan.50 Perioden sammanföll även med en stark konjunktur vilket resulterade i att antalet behöriga förstahandssökande till högskolan minskade med 48I uppföljning 2018–2019 inkluderas civilingenjörsprogram resp. högskoleingenjörsprogram och inga andra tekniska utbildningar. Vi har dock noterat att kan enligt regleringsbrevet även andra utbildningar inom teknikområdet räknas in i uppdraget. 49Riksrevisionens enkät till universitet och högskolor, årsredovisningar för universitet och högskolor samt intervjuer med företrädare för ett urval universitet och högskolor. 50Uppgifter hämtade ur SCB:s statistikdatabas, . R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R På flera lärarutbildningar avstannade den tidigare ökningen av antalet behöriga sökande som utbyggnaderna skulle genomföras (se tabell 7 i bilaga 5). Förskollärarprogrammet har haft störst nedgång av antal behöriga förstahandssökande, och också svårast att uppnå målen. Inom vårdområdet sjönk antalet sökande på sjuksköterskeprogrammet medan det ökade på barnmorske- och specialistsjuksköterskeprogrammet. På specialistsjuksköterskeprogrammet är det många som söker men som sedan inte kommer till studiestart. De främsta orsakerna till det anges vara att arbetsgivare inte alltid beviljar kliniskt verksamma sjuksköterskor tjänstledighet på grund av den allmänna bristen på sjuksköterskor, samt att de inte beviljas utbildningslön under specialistutbildningen. Det är således en rad faktorer som i de flesta fall ligger utanför lärosätenas påverkan som bidrar till det låga söktrycket. Att flera av bristyrkena dessutom upplevs som mindre attraktiva av dagens ungdomar är naturligtvis svårt för lärosätena att åtgärda. Eftersom majoriteten av de utbyggda utbildningarna innehåller obligatoriska moment av verksamhetsförlagd utbildning51 blir det omöjligt för ett lärosäte att genomföra utbyggnadsuppdraget om avnämarna inte tillhandahåller tillräckligt antal . Bristen på är störst på sjuksköterskeutbildningen. av de lärosäten som fick utbyggnadsuppdrag på sjuksköterskeprogrammet har i sina årsredovisningar angett att det är ett stort problem med att få fram tillräckligt många . Problemet finns också på barnmorskeprogrammet men där finns lite större variationer mellan lärosäten. Även vissa inriktningar på lärarutbildningar har till viss del varit svåra att bygga ut på grund av att det inte finns tillräckligt många . Enligt () utbildningsutvärderingar av lärarutbildningar har det även på vissa håll varit problematisk för lärosäten att säkerställa den verksamhetsförlagda utbildningen när inte alla handledare har handledarutbildning. Bristen på disputerade lärare råder i varierande grad på vård-, lärar- och ingenjörsutbildningar. Den upplevs särskilt stor på utbildningar där flera närliggande lärosäten fått samma utbyggnadsuppdrag, men i vissa fall sägs det också råda brist på nationell nivå (se även avsnitt 4.2.3). 51Av examensordningen, som utgör bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100), framgår omfattningen på verksamhetsförlagd utbildning för de olika lärarexamina och kravet på verksamhetsförlagd utbildning på specialistsjuksköterskeutbildningen.