prop · H803175 · 2021-04-13 00:00:00 — ligt 4 kap. 5 a § kan inte återkallas. Paragrafen är ny och slår fast att för den som fått ett bevis om rätt att an- vända yrkestiteln undersköterska kan beviset inte återkallas. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. 5 § Den som bryter mot någon av bestämmelserna i 4 kap. 3, 5, 5 a eller 6 § döms till böter. Enligt paragrafen är det straffbart att använda beteckningen legitimerad för den som inte har en legitimation och att använda en skyddad yrkestitel för den som inte har bevis om rätt att använda en sådan. också straffbart att använda titlar som kan förväxlas med sådana titlar. som uppsåtligen bryter mot bestämmelserna döms till böter. Ändringen i paragrafen innebär att det kommer att vara straffbart att uppsåtligen bryta mot den nya bestämmelsen i 4 kap. 5 a § PSL, dvs. utan bevis om rätt att använda den skyddade yrkestiteln undersköterska ändå använda titeln i yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Ändringen gör det också straffbart att uppsåtligen använda en titel som kan förväxlas med titeln undersköterska. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den som vid ikraftträdandet är tillsvidareanställd med yrkestiteln undersköterska ska även i fortsättningen få använda titeln trots att han eller hon inte har fått bevis om rätt att använda den, dock längst fram till och med . 3.I det fall en ansökan om bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska lämnas in ska bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska utfärdas till den som har en utbildning med inriktning mot vård och omsorg från gymnasieskolan eller vuxenutbildning enligt de bestämmelser om utbildningsinnehåll som gäller eller har gällt före . Av första punkten framgår att de nya bestämmelserna om skyddad yrkes- titel ska träda i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 6. Enligt andra punkten ges personer som vid ikraftträdandet är tillsvidare- anställda med yrkestiteln undersköterska möjlighet att fram till och med fortsätta använda yrkestiteln undersköterska utan att be- höva ansöka och få bevis om skyddad yrkestitel. En sådan anställning tor- de i regel kunna styrkas med ett anställningsbevis. ning räknas även en deltidsanställning. Kravet på att vara tillsvidarean- ställd vid ikraftträdandet innebär att den som utbildat sig till undersköter- ska men vid ikraftträdandet saknar en tillsvidareanställning inte omfattas av övergångsbestämmelsen. Däremot omfattas den som 2023 är tillsvidareanställd och innan övergångsperiodens slut byter arbets- givare eller tjänst, även om den nya anställningen inte skulle vara en tills- Kravet på en anställning med yrkestiteln undersköterska innebär också att övergångsbestämmelsen inte kan åberopas av någon som vid ikraftträdandet är anställd med någon annan yrkestitel, även om 2020/21:175 personen skulle ha utfört sådana arbetsuppgifter som brukar utföras av undersköterskor. Efter kommer dock även den som varit tillsvidareanställd med yrkestiteln undersköterska att behöva uppfylla kraven enligt 4 kap. 5 a § andra stycket PSL på att ha en utbildning med inriktning mot vård och omsorg från gymnasieskolan eller vuxenutbildning, eller motsvarande kompetens, för att kunna fortsätta använda yrkestiteln. Övervägandena finns i avsnitt 6. Enligt tredje punkten ska ett bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska ges till den som har en utbildning med inriktning mot vård och omsorg från gymnasieskolan eller vuxenutbildning enligt de bestämmelser om utbildningsinnehåll som gäller eller har gällt före . En förutsättning för att få ett bevis i det fallet är att ansökan om bevis om rätt att använda yrkestiteln lämnas in . Ett exempel på en utbildning enligt äldre bestämmelser om utbildningsinnehåll är en utbildning från det omvårdnadsprogram som fanns och utbildning från vård- och omsorgsprogrammet enligt de bestämmelser om utbildningsinnehåll som gäller fram till . Genom ändringen i bemyndigandet i 4 kap. 11 § PSL, om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om legitimation och annan behörighet enligt 4 kap. PSL, ges regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer även en möjlighet att meddela föreskrifter om krav t.ex. på godkända betyg i vissa specifika ämnen och kurser i en utbildning enligt äldre bestämmelser om utbildningsinnehåll. Övervägandena finns i avsnitt 6. Sammanfattning av betänkandet Stärkt kompetens i vård- och omsorg (SOU 2019:20) 2020/21:175 Bilaga 1 Utredningens övergripande uppdrag är att föreslå hur yrket undersköterska kan regleras i syfte att öka kvaliteten och säkerheten i hälso- och sjukvården och omsorgen.1 Yrkesgruppen undersköterska är en av största yrkesgrupper och består av personal som besitter viktig kompetens för att kvalitet och säkerhet inom vård och omsorg ska kunna upprätthållas. Det har dock i utredningens kartläggning visat sig finnas relativt utbredda brister i kompetensen hos yrkesgruppen vilket har en direkt effekt på utförandet av arbetsuppgifterna. Det kan ses som en konsekvens av att undersköterskeyrket varit oreglerat vilket innebär att vem som helst kan anställas som undersköterska och bl.a. genomföra vårdåtgärder utan relevant utbildning. Det är huvudmännens och arbetsgivarnas ansvar att se till att rätt kompetens finns för arbetsuppgifterna så att arbetsfördelningen bidrar till en effektiv verksamhet med kvalitet. Former för yrkesreglering m.m. Med ett reglerat yrke avses yrkesverksamhet där det genom lag, förordning eller andra föreskrifter, direkt eller indirekt, krävs bestämda yrkeskvalifikationer för att få tillträde till eller utöva verksamheten eller någon form av denna eller använda en viss yrkestitel. Att införa en ny yrkesreglering av någon form innebär att lagstiftaren accepterar att vissa hinder uppstår på arbetsmarknaden – det är inte möjligt att få jobb av ett visst slag utan att först genomgå särskild utbildning, eller det är inte möjligt att använda en viss titel som är förbehållen den som har genomgått särskild utbildning. Vilka yrken som är reglerade i de olika EU och EES- länderna har stor betydelse för hur den fria rörligheten för personer och tjänster ska fungera på den inre marknaden. trädde därför yrkeskvalifikationsdirektivet i kraft. Direktivet syftar till att underlätta för dem som vill utöva ett reglerat yrke i ett annat land än sitt hemland inom EU, EES eller . Utredningen redogör i kapitel 4 för regelverket om legitimation, skyddad yrkestitel, reglerade arbetsuppgifter, hälso- och sjukvårdspersonal, delegering av arbetsuppgifter och stöd vid utförande av egenvård. Kartläggning av yrkesgruppen undersköterska Utredningen har dels sammanställt grundläggande data kring yrkesgruppen, dels genomfört ett stort antal besök och intervjuer med representanter för kommuner, landsting, privata utförare, professionsföreträdare och myndigheter för att bättre kunna redovisa hur stor yrkesgruppen är, vilken utbildning de som arbetar i yrket har och vilka arbetsuppgifter de utför. 1 Dir. 2017:103. 2020/21:175 Bilaga 1 Grundläggande data om yrkesgruppen Det totala antalet undersköterskor i landet uppgick till cirka 183 000.2, 3 Denna siffra inkluderar de som är anställda inom kommuner och landsting/regioner samt inom privata verksamheter. Majoriteten av de som är anställda som undersköterska arbetar inom kommunalt finansierad vård och omsorg. Inom kommunerna är undersköterskor den största gruppen inom vård- och omsorgspersonal (), följt av vårdbiträden, sjuksköterskor och personliga assistenter. I landstingsverksamhet är sjuksköterskor den största personalgruppen, följt av undersköterskor (). Av de yrkesverksamma undersköterskorna är det förhållandevis få som genomgått gymnasieskolans vård- och omsorgsprogram – många fler läser sin utbildning inom komvux eller annan vuxenutbildning. Kartläggning av arbetsuppgifter m.m. För att kartlägga yrkesgruppen undersköterska har utredningen inhämtat synpunkter och erfarenheter från ett så brett urval av huvudmän som möjligt då det är dessa som har det övergripande ansvaret för kvalitet och säkerhet inom vården och omsorgen. Utredningen har träffat företrädare för 27 kommuner, såväl stora som små sett till invånarantal och för sju landsting. Utredningen har också tagit del av såväl privata utförares som organisationers, nätverks och andra relevanta aktörers synpunkter i syfte att förstå yrkesrollens betydelse för kvalitet och säkerhet och vilka kompetensområden som behöver förbättras. Utredningen kan konstatera att det finns en gemensam uppfattning bland deltagarna i kartläggningen om vilka kompetenser som karaktäriserar en undersköterska. Företrädarna underströk att flera av dessa kompetenser var bland de viktigaste för patientsäkerheten. Önskvärda kompetenser hos undersköterskan enligt deltagarna i kartläggningen: –Omvårdnads/omsorgskunskap –Kunskap om diagnoser Identifierade kompetensbrister enligt deltagarna i kartläggningen: –Kunskap om hur man ska dokumentera –Omvårdnads-/omsorgskunskap Utöver dessa kompetensbrister har i princip alla som utredningen träffat påtalat att språkkunskaper hos personalen är bristfälliga. Det finns också en gemensam uppfattning bland företrädarna om att utbildningens varierande innehåll är en orsak till kompetensbristerna. Det framgår tydligt att arbetsfördelningen mellan undersköterskor och vårdbiträden inte är ändamålsenlig. Detta är särskilt tydligt när det gäller verksamhet i ordinärt boende som innebär mycket ensamarbete vilket innebär att det inte finns lätt tillgängligt stöd från andra yrkesgrupper, som till exempel sjuksköterskor. Det är arbetsgivarens ansvar att fördela arbetsuppgifter efter kompetens. Sammantaget ser utredningen att dessa brister i yrkesgruppens kompetens påverkar kvaliteten i verksamheterna och innebär potentiella patientsäkerhetsrisker. En ny utbildning och yrkesbeskrivning lägger grunden Utredningen har löpande samrått med och kring de uppdrag som myndigheterna har haft om att föreslå justeringar i vård- och omsorgsprogrammet, vilka åtgärder som krävs för att införa en undersköterskeexamen inom såväl gymnasieskolan som inom vuxenutbildning samt framtagande av nationella kompetenskrav för yrket undersköterska. Myndigheterna har redovisat sina respektive uppdrag och utredningen ser att de förslag som lämnats kommer att bidra till att tydliggöra såväl yrkets innehåll som vilka kunskaper en person som vill arbeta som undersköterska måste inhämta för att på bästa sätt kunna utföra yrket. Mot ovan givna bakgrund som närmare beskrivs i kapitel 3–11 i betänkandet föreslår utredningen att yrket undersköterska regleras med en skyddad yrkestitel. Utredningen har även övervägt att föreslå legitimation och att förbehålla vissa arbetsuppgifter för undersköterskor men finner att en skyddad yrkestitel är den mest ändamålsenliga regleringen för yrkesgruppen. En skyddad yrkestitel införs för undersköterskor –Den som har avlagt undersköterskeexamen eller har motsvarande kompetens ska efter ansökan få ett bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska. Endast den som har sådant bevis får i yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, område eller enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade använda yrkestiteln. Det ska inte heller vara tillåtet att på dessa områden att använda en yrkestitel som kan förväxlas med den skyddade yrkestiteln för den som saknar rätt till yrkestiteln undersköterska. 2020/21:175 Bilaga 1 Därutöver föreslår utredningen bl.a. följande i syfte att regleringen ska kunna uppnå önskad effekt och kvalitet och säkerhet: –ska vara behörig myndighet för det reglerade yrket undersköterska och pröva ansökningar om bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska. –beslut ska kunna överklagas. –ska också få meddela föreskrifter om vilken kompetens som ska anses motsvara en undersköterskeexamen och ge rätt att använda yrkestiteln undersköterska. –En avgift ska få tas ut för prövning av ansökan om bevis om rätt att få använda yrkestiteln undersköterska. –Den som olovligen använder yrkestiteln undersköterska ska dömas till böter. –En myndighet får i uppdrag att validera kompetens och utföra de ytterligare åtgärder som kan behövas för att underlätta för huvudmännen och för enskilda att ansöka om bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska. –För att upprätthålla en långsiktig och hållbar kompetensnivå bör samråda med om innehållet i utbildningen till det reglerade yrket undersköterska. Verksamheten enligt denna lag ska vara av god kvalitet och bedrivas i samarbete med andra berörda samhällsorgan och myndigheter. Verksamheten ska vara grundad på respekt för denenskildes självbestämmanderätt och integritet. Den enskilde ska i största möjliga utsträckning ges inflytande och medbestämmande över insatser som ges. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras.För verksamheten enligt denna lag ska det finnas den personal som behövs för att ett gott stöd och en god service och omvårdnad ska kunna ges.I yrkesverksamhet enligt denna lag får endast den som har ett sådant bevis som avses i 4 kap. 5 a § patientsäkerhetslagen (2010:659) använda yrkestiteln undersköterska eller en titel som kan förväxlas med den yrkestiteln. Förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Härigenom föreskrivs att 6 och 28 §§ lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade ska ha följande lydelse. Verksamheten enligt denna lag skall vara av god kvalitet och bedrivas i samarbete med andra berörda samhällsorgan och myndigheter. Verksamheten skall vara grundad på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet. Den enskilde skall i största möjliga utsträckning ges inflytande och medbestämmande över insatser som ges. Kvaliteten i verksamheten skall systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. För verksamheten enligt denna lag skall det finnas den personal som behövs för att ett gott stöd och en god service och omvårdnad skall kunna ges. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 23 § första stycket döms till böter. Den som uppsåtligen bryter mot 6 § tredje stycket döms till böter. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 2005:125. Senaste lydelse 2010:480. Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 3 § och 16 kap. 6 § socialtjänstlagen (2001:453) ska ha följande lydelse. Insatser inom ska vara av god kvalitet. För utförande av uppgifter inom ska det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. I yrkesverksamhet enligt denna lag får endast den som har ett sådant bevis som avses i 4 kap. 5 a § patientsäkerhetslagen (2010:659) använda yrkestiteln undersköterska eller en titel som kan förväxlas med den yrkestiteln. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Till böter döms den som 1. bryter mot 3 kap. 1. överträder ett förbud eller en 2. överträder ett förbud eller en med stöd av 5 kap. 2 §, med stöd av 5 kap. 2 §, 2. åsidosätter någon av be- 3. åsidosätter någon av be- eller, om inte gärningen är belagd eller, om inte gärningen är belagd med straff i lagen (1997:192) om med straff i lagen (1997:192) om 3. utan tillstånd driver verk- 4. utan tillstånd driver verk- samhet som avses i 7 kap. 1 §, samhet som avses i 7 kap. 1 §, 4. i strid mot ett förbud som har 5. i strid mot ett förbud som har meddelats enligt 13 kap. 9 eller 10 § meddelats enligt 13 kap. 9 eller 10 § Allmänt åtal för brott som avses i Allmänt åtal för brott som avses i första stycket 1 eller 2 får väckas första stycket 2 eller 3 får väckas 1 Senaste lydelse 2009:596. 2 Senaste lydelse 2012:944. Allmänt åtal för brott som avses i Allmänt åtal för brott som avses i första stycket 3 eller 4 får väckas första stycket 4 eller 5 får väckas Inspektionen för vård och omsorg. Inspektionen för vård och omsorg. Denna lag träder i kraft . I yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område får den som enligt 5 eller 5 a § saknar behörighet att använda en skyddad yrkestitel inte heller använda en titel som kan förväxlas med en sådan titel. 2020/21:175 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) Härigenom föreskrivs i fråga om patientsäkerhetslagen (2010:659) dels att 4 kap. 6, 10 och 11 §§, 8 kap. 8 § och 10 kap. 5 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 4 kap. 5 a §, av följande lydelse. Den som har en undersköterskeexamen eller motsvarande kompetens ska efter ansökan få bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska. I yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område får endast den som har sådant bevis använda yrkestiteln. I yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område får den som enligt 5 § saknar behörighet att använda en skyddad yrkestitel inte använda en titel som kan förväxlas med en sådan titel. ningar om legitimation, särskilt för- ningar om legitimation och annan ordnande att utöva yrke och bevis Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet meddela föreskrifter om legi- meddela föreskrifter om legi- timation och annan behörighet för timation och annan behörighet hälso- och sjukvårdspersonal. enligt detta kapitel. 1Senaste lydelse 2012:310. Annan behörighet att utöva ett Annan behörighet att utöva ett yrke inom hälso- och sjukvården än yrke inom hälso- och sjukvården än legitimation som meddelats enligt legitimation eller bevis om rätt att 4 kap., ska återkallas om den som som meddelats enligt 4 kap., ska återkallas om den som fått 1.har varit oskicklig vid utövningen av sitt yrke, 2.i eller utanför yrkesutövningen har gjort sig skyldig till ett allvarligt brott som är ägnat att påverka förtroendet för honom eller henne, eller 3.på annat sätt har visat sig olämplig att utöva yrket. Återkallelse ska även ske om den som fått behörigheten inte kan utöva yrket tillfredsställande på grund av sjukdom eller någon liknande omständighet. Den som bryter mot någon av som bryter mot någon av bestämmelserna i 4 kap. 3, 5 eller bestämmelserna i 4 kap. 3, 5, 5 a 6 § döms till böter. § döms till böter. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Vid ansökan om bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska som sker före ska även tidigare gymnasieexamen med inriktningen vård och omsorg eller motsvarande vuxenutbildning godkännas under förutsättning att den sökande har minst 1 350 godkända gymnasiepoäng i yrkesämnen och, om inte synnerliga skäl föreligger, har arbetat i yrket , räknat från tiden för ansökan. 2020/21:175 Bilaga 2 2020/21:175 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna (SOU 2019:20) Remissinstanser som inkommit med yttrande , , Arbetsförmedlingen, kommun, , , , Falu kommun, Famna, , , Föreningen och omsorgscollege, Förvaltningsrätten i , , , kommun, – , , , , Inspektionen för vård och omsorg, och utbildningspolitisk utvärdering, Justitiekanslern, , , Klippas kommun, , , , kommun, , , Linnéuniversitetet, , , kommun, , , kommun, Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Myndigheten för , , Nationellt anhöriga, , SKPF Pensionärerna, , Region , Region , Region , Region , Region län, Region , Region , , Region , Region , Region , Region , Region , Region län, Region , , RPG- , , , , kommun, , SPF Seniorerna, , kommun, kommun, akademikers centralorganisation, kommuner och landsting, , , kommun, , Universitets- och högskolerådet (UHR), , kommun, , Vuxenutbildning i samverkan, , Vårdföretagarna, , Åmåls kommun, , . Remissinstanser som inte inkommit med yttrande utbildningsföretagen, kommun, Bodens kommun, , Funktionsrätt , , , kommun, kommun, Lika Unika, , Nationell samverkan för psykisk hälsa, , , studentråd, , , , Svensk Demenscentrum, , , läns landsting, Vision. Instanser utöver remisslistan som inkommit med yttrande Folkkampanjen för sjukvården, Fremia, Fysioterapeuterna, 3 kommun, Hälso- Sjukvård och Trafik , , i , , för sjuksköterskor, kommun, Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, , Arbetsterapeuter. 2020/21:175 Bilaga 4 Sammanfattning av departementspromemorian Reglering av undersköterskeyrket – kompetenskrav och övergångsbestämmelser (Ds 2020:15) I denna promemoria lämnas vissa förslag gällande införande av skyddad yrkestitel för undersköterskeyrket som delvis skiljer sig från förslagen i betänkandet Stärkt kompetens i vård och omsorg (SOU 2019:20). Denna promemoria behandlar nödvändiga ändringar till följd av vård- och omsorgsprogrammets nya utformning. Vidare föreslås ändrade övergångsbestämmelser i syfte att åstadkomma ett så ändamålsenligt införande av reglerna om skyddad yrkestitel för undersköterska som möjligt. ska den som vid ikraftträdandet har en tillsvidareanställning med yrkestiteln undersköterska få fortsätta att använda yrkestiteln. Vid ansökan om yrkestiteln som görs ska även utbildning från gymnasieskolan eller vuxenutbildning enligt äldre bestämmelser bedömas som likvärdig under vissa förutsättningar. Därutöver ska efter ikraftträdandet den som har varit verksam med yrkestiteln undersköterska i en omfattning som sammanlagt motsvarar heltid räknat från tiden för ansökan få bevis om rätt att använda yrkestiteln. Förslag till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) Härigenom föreskrivs att det i patientsäkerhetslagen (2010:659) ska införas en ny paragraf, 4 kap. 5 a §, av följande lydelse. 2020/21:175 Bilaga 5 Iyrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område får endast den som har bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska använda titeln. Bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska ska efter ansökan utfärdas till 1.den som har en utbildning med inriktning mot vård och omsorg från gymnasieskolan eller vuxenutbildning, eller 2.den som har förvärvat motsvarande kompetens. Regeringen eller den myndig-het som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om 1.krav på innehåll och godkända betyg i utbildning med inriktning mot vård och omsorg från gymnasieskolan eller vuxenutbildning, och 2.vad som avses med motsvarande kompetens. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den som vid ikraftträdandet är tillsvidareanställd med yrkestiteln undersköterska ska även i fortsättningen få fortsätta använda titeln trots att han eller hon inte har fått bevis om rätt att använda den, dock längst fram till och med . 3.I det fall en ansökan om bevis om rätt att använda yrkestiteln undersköterska görs ska utbildning med inriktning mot vård och omsorg från gymnasieskolan eller vuxenutbildning enligt äldre bestämmelser anses likvärdig med utbildning enligt 4 kap. 5 a § andra stycket 1. Regeringen eller den myndighet som 2020/21:175 Bilaga 5 regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om krav på innehåll och godkända betyg i sådan utbildning. 4.I det fall en ansökan görs ska även den som har varit verksam med yrkestiteln undersköterska i en omfattning som sammanlagt motsvarar heltid före ansökan, få bevis om rätt att använda yrkestiteln. Förteckning över remissinstanserna (Ds 2020:15) Remissinstanser som inkommit med yttrande Arbetsförmedlingen, , , Falu kommun, Famna, , Förvaltningsrätten i , , , , (), , , utvärdering (IFAU), Inspektionen för vård och omsorg (), Justitiekansler (), , , kommun, , , , , , Linnéuniversitetet, , i , kommun, , , kommun, Myndigheten för vård och omsorgsanalys, Myndigheten för (), , (), Region , Region , Region , Region , Region , Region , Region , Region , , Region , Region , Region , Region , Region , Region , Region , Region , Region , Region , (), kommun, kommun, , SPF Seniorerna, , , , , kommun, akademikers centralorganisation (), Kommuner och Regioner (SKR), Svenskt Demenscentrum, , , kommun, , Universitets- och högskolerådet, , kommun, Vuxenutbildning i Samverkan, , , , . 2020/21:175 Bilaga 6 Remissinstanser som inte inkommit med yttrande , utbildningsföretagen, kommun, , kommun, Bodens kommun,