prop · H9031 · 2021-09-20 00:00:00 — Kapitalinkomsterna har ökat och mer för män än för kvinnor, vilket har bidragit till en ökning i det genomsnittliga inkomstgapet . Arbetsinkomsterna är begränsade i denna åldersgrupp men fortsätter att bidra till inkomstgapet även . Arbetsinkomsternas betydelse för inkomstgapet ökade fram och har därefter minskat. 2021/22:1 Bilaga 3 Diagram 3.7 Olika inkomstslags bidrag till inkomstgapet 0 -10 -20 -30 -40 Anm.: I posten pensionsinkomst ingår allmän pension, tjänstepension och privat pension. I allmän pension ingår inkomstpension, tilläggspension, premiepension och garantipension. Även arbetsskadelivränta, änkepension och efterlevandepension ingår. Källor: (HEK och ) och egna beräkningar. Inkomster från arbete och kapital ökar inkomstgapet i de högre inkomstskikten Inkomstgapet tenderar att vara större ju högre den disponibla inkomsten är (se diagram 3.8). Gapet ökar från i den lägsta inkomstgruppen till i den högsta. I inkomstgrupp 1 jämförs de av kvinnorna som har lägst disponibel inkomst med de av männen som har lägst disponibel inkomst. Motsvarande jämförelse görs mellan kvinnor och män i varje inkomstgrupp. Bidraget från de olika komponenterna till inkomstgapet skiljer sig också mellan inkomstgrupperna. Pensionsinkomsternas bidrag ökar tydligt mellan inkomstgrupp 1 och 5. Därefter minskar pensionsinkomsternas bidrag till gapet och är som minst i inkomstgrupp 10. I den gruppen är det i stället kapitalinkomsterna som bidrar mest till gapet. I övriga inkomstgrupper är kapitalinkomsternas bidrag ganska litet. Arbetsinkomsternas bidrag till inkomstgapet mellan kvinnor och män ökar successivt fr.o.m. inkomstgrupp 5 och t.o.m. inkomstgrupp 9. Kvinnor och män som fortsätter förvärvsarbeta efter har i regel högre inkomster delvis tack vare arbetsinkomsterna, men också till följd av högre pensioner som återspeglar högre inkomster tidigare i livet. Kvinnor har dock i mindre utsträckning än män arbets- inkomster efter och deras arbetsinkomst är också i genomsnitt lägre än mäns (se tabell 3.5 och diagram 2.2). I de mellersta inkomstskikten (4–6) bidrar transfereringarna (exklusive pension) till att utjämna gapet mellan kvinnor och män. En aspekt som sannolikt spelar roll i sammanhanget är att åldersfördelningen ser annorlunda ut för kvinnor än för män i de här inkomstgrupperna. För kvinnorna är andelen som är större än vad den är för männen. Därför är inkomster från transfereringar som exempelvis bostadstillägg relativt större bland kvinnor än bland män. 2021/22:1 Bilaga 3 Diagram 3.8 Bidrag från olika inkomstslag (disponibel inkomst) till inkomstgapet 2019 0 -10 -20 -30 Anm.: Indelningen i inkomstgrupper är gjord separat för kvinnor och män. Vid indelningen ordnas kvinnor och män separat efter den individuella disponibla inkomsten och delas in i tio lika stora grupper. I inkomstgrupp 1 återfinns den tiondel av kvinnor respektive män som har lägst inkomster, och i inkomstgrupp 10 återfinns den tiondel av kvinnor respektive män som har högst inkomster. Källor: () och egna beräkningar. I inkomstgrupperna med de lägsta inkomsterna minskade gapet mellan kvinnor och män främst till följd av mindre skillnader mellan kvinnors och mäns pensionsinkomster. I de högre inkomstskikten ökade gapet, till stor del på grund av ökade skillnader i kapitalinkomster.19 Kapitalinkomsterna har ökat mer än dubbelt så mycket för män som för kvinnor Även i åldersgruppen har kapitalinkomsterna i genomsnitt ökat kraftigt för både kvinnor och män (se tabell 3.4). Kvinnors kapital- inkomster ökade i genomsnitt med () och mäns med () priser . Det förklaras framför allt av utvecklingen i procenten med de högsta inkomsterna . För kvinnorna var ökningen i denna grupp ca och för männen ca . Men för en stor del av både kvinnorna och männen ökade inte kapitalinkomsterna alls. Hälften av kvinnorna hade 2019 högst i kapital- inkomst, och hälften av männen högst , vilket är lägre än motsvarande belopp 1995. En förklaring kan vara att stora grupper enbart har ränteinkomster och dagens räntenivå är betydligt lägre än den var . 2018/19:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. bilaga 3. Jämförelsen avsåg skillnaden . 2021/22:1 Bilaga 3 Inkomst i kronor . Förändring 1995–2019 Anm.: Kapitalinkomsterna är beräknade som summan av samtliga kapitalinkomster (inkl. kapitalvinster) minus samtliga kapitalförluster. P90 anger den kapitalinkomstgräns där har lägre kapitalinkomst och har högre kapitalinkomst. Inkomsterna anges priser. Källor: (HEK och ) och egna beräkningar. redovisade av männen och av kvinnorna kapital- inkomster av något slag (se tabell 3.5). I genomsnitt utgjorde kvinnornas kapital- inkomster av männens. Oavsett typ av kapitalinkomst hade kvinnorna en lägre genomsnittlig inkomst än männen. Ränteinkomster var den vanligast förekommande kapitalinkomsten bland både kvinnor och män. De reala kapital- vinsterna utgjorde i genomsnitt den största av kapitalinkomsterna, för kvinnor och för män. Men enbart av kvinnorna och av männen redovisade inkomster från reala kapitalvinster. av kvinnorna och av männen hade aktieutdelningar , men kvinnors aktieutdelningar utgjorde i genomsnitt enbart av mäns aktieutdelningar. Inkomstrelaterade pensioner bidrar till inkomstgapet men grundskydd och transfereringar jämnar ut skillnaderna Kvinnors samlade pensions-, arbets- och kapitalinkomster uppgår före skatt och andra transfereringar till av mäns (se tabell 3.5). När skatter och andra transfere- ringar inkluderas är kvinnors disponibla inkomst i genomsnitt av mäns disponibla inkomst. Vissa pensionsslag bidrar till att minska skillnaden mellan kvinnors och mäns inkomster medan andra bidrar till att öka den. Två slags pensionsutbetalningar går främst till kvinnor. Garantipension utgör en utfyllnad till inkomstpension när denna är låg eller saknas helt. Det är en betydligt större andel kvinnor än män som får garantipension. Garantipensionen bidrar därmed till att jämna ut skillnaden mellan kvinnor och män. Vidare har nära en femtedel av kvinnorna änkepension och för dem som har sådan pension är det genomsnittliga beloppet betydande. Även detta bidrar till att jämna ut skillnaden mellan kvinnor och män. Tjänstepensioner som har en hög täckningsgrad för både kvinnor och män bidrar i stället till en kraftig ökning av skillnaden. Kvinnors andel av mäns tjänstepension uppgick . En viktig förklaring är att tjänstepension även ger ersättning för arbetsinkomster över intjänandetaket i det allmänna pensionssystemet, vilket fler män än kvinnor har haft. Dessutom skiljer sig ersättningar från tjänste- pension mellan sektorer på arbetsmarknaden eftersom regelverken i avtalen är olika, se Inte bara socialförsäkringar – kompletterande ersättningar vid inkomstbortfall (Expertgruppen för Studier i Samhällsekonomi 2005:2). Privat anställda tjänstemän, där män är överrepresenterade, har t.ex. det mest generösa tjänstepensionsavtalet (ITP2).20 Det bidrar också till inkomstskillnaden mellan kvinnor och män. 20Utvecklingen av kollektivavtalade ersättningar . En redovisning av kollektivavtalade ersättningar som kompletterar den allmänna socialförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen (Inspektionen för socialförsäkringen, Rapport 2018:14). 2021/22:1 Bilaga 3 Försörjningsrelaterade transfereringar bidrar till en utjämning av skillnaderna i inkomst mellan kvinnor och män. Betydligt fler kvinnor än män får bostadstillägg och i genomsnitt är ersättningen högre för kvinnor än för män. Andelen som får äldre- försörjningsstöd eller andra försörjningsrelaterade transfereringar är generellt sett liten. Kvinnor får dock i genomsnitt högre ersättningar även från dessa system än män. Skattesystemet bidrar till att jämna ut skillnaderna mellan kvinnors och mäns inkomster. Progressiviteten i beskattningen av förvärvsinkomster bidrar till detta. Jobbskatteavdraget har mindre betydelse för äldre eftersom de i mindre uträckning har löneinkomster. Däremot gynnas män i högre grad än kvinnor i gruppen av att jobbskatteavdraget är mer generöst för äldre än för . Det beror på att män i större utsträckning än kvinnor förvärvsarbetar . Tabell 3.5 Från marknadsinkomster till disponibel inkomst 2019 Medelinkomst i kronor och andel i procent Medelinkomst för dem med inkomster –övriga försörjnings- relaterade Anm.: Kvinnors andel av mäns inkomster är detsamma som 100 minus gapet i procent. Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Inkomsterna anges priser. Källor: () och egna beräkningar. 2021/22:1 Bilaga 3 Kvinnors allt högre deltagande på arbetsmarknaden har minskat pensionsgapet För kvinnor stod pensioner 2019 för i genomsnitt av inkomsterna före skatt och för män var motsvarande andel . Det alltmer jämställda arbetslivet har medfört att skillnaderna mellan kvinnors och mäns pension har minskat. Pensionsgapet har sjunkit från till (se diagram 3.9). I takt med att kvinnors allmänna inkomstbaserade pensioner ökat har utfyllnaden i form av garantipension minskat. Pensionsgap (höger axel) Anm.: Inkomstbaserad pension består av inkomstpension, tilläggspension och tjänstepension. Kv avser kvinnor och M avser män. Pensionsinkomsterna anges priser. Källor: (HEK och ) och egna beräkningar. Skillnaden i pensionsinkomsternas sammansättning mellan kvinnor och män är mindre bland yngre än bland äldre i åldersgruppen (se diagram 3.10). Det beror på att de yngre kvinnorna i större utsträckning än de äldre har förvärvs- arbetat, vilket har gett dem en högre inkomstrelaterad pension , som deras behov av utfyllnad via garantipension och andra grundskydd har blivit mindre. I äldre åldersgrupper är skillnaden i inkomstbaserad pension mellan kvinnor och män större än i yngre. Grundskyddet (garantipension och änkepension) bidrar till att utjämna den skillnaden för samtliga, men i ökande omfattning med stigande ålder. Det senare är en följd av att änkepensionen successivt håller på att fasas ut. I åldersgruppen 85–är skillnaden i total pension mindre mellan kvinnor och män än i åldersgruppen 75–. Det beror till stor del på att änkepensionens utjämnande effekt är lägre till följd av dess utfasning. 2021/22:1 Bilaga 3 Diagram 3.10 Bidrag från olika pensionsslag till pensionsgapet 2019 0 -10 -20 -30 -40 Anm.: Posten övrig pension redovisas inte på grund av platsbrist. Källor: () och egna beräkningar. Kvinnor och män börjar ta ut pension vid samma ålder men kvinnor har färre pensionsgrundande år Livsinkomstprincipen är grundläggande i pensionssystemet. Den innebär att arbetsinkomster och ersättningar från inkomstförsäkringar under hela livet påverkar pensionens storlek. Därför är åldern då en person lämnar arbetslivet och börjar ta ut ålderspension viktig, liksom det sammanlagda antalet år en person arbetat. Skillnaden mellan den ålder då kvinnor respektive män börjar ta ut allmän pension (pensioneringsålder) är liten och har minskat . ökade medelpensioneringsåldern med ca och uppgick till för både kvinnor och män, se rapporten och arbetslivets längd (). Skillnaden i antalet pensionsgrundande år har minskat betydligt och är också liten (se diagram 3.11). Antal pensionsgrundande år har ökat med för kvinnor och för män –2020. Skillnaden mellan kvinnor och män har därmed minskat med i genomsnitt. Då hade männen 39,1 pensionsgrundande år och kvinnorna . Bland kvinnor som tog ut pension 2020 var det vanligaste att ha 45 pensionsgrundande år. Bland män var antalet år marginellt högre, . 2021/22:1 Bilaga 3 Diagram 3.11 Fördelning av antal pensionsgrundande år för de som började ta ut allmän pension 2020 Anm.: I pensionsgrundande inkomster ingår arbetsinkomster och olika inkomster från socialförsäkringen som är till för att ersätta uteblivna löneinkomster, t.ex. sjukpenning, föräldrapenning och inkomstrelaterad sjuk- och aktivitetsersättning. Avkastningen i premiepensionskapitalet kan bidra till större pensionsgap I de flesta åldrar är gapet större i premiepensionen än i inkomstpensionen trots att den procentuella avsättningen till respektive del är lika stor för både kvinnor och män (se diagram 3.12). Skillnaden indikerar att män har en högre avkastning än kvinnor i premiepensionskapitalet. Om detta mönster håller i sig kommer det bidra till ökade skillnader mellan kvinnors och mäns pension i takt med att premiepensionen fasas in i systemet. Diagram 3.12 Kvinnors pensionsbehållning och premiepensionskapital som andel av mäns för personer som inte tagit ut pension 2020 Anm.: Statistiken avser personer som ännu inte tagit ut sin första pension och som är folkbokförda i . 2021/22:1 Bilaga 3 En viktig del av den offentliga sektorns verksamhet består av att finansiera individuella välfärdstjänster som skola, omsorg och hälsovård. Värdet av de individuella välfärdstjänsterna motsvarade 2019 av BNP, att jämföra med bidrag och transfereringar som uppgick till av BNP . Eftersom värdet av välfärdstjänsterna inte ingår i den disponibla inkomsten kan analyser som använder disponibel inkomst som enda inkomstbegrepp underskatta kvinnors och mäns tillgång till ekonomiska resurser. Det är de individuella välfärdstjänsterna som inkluderas i analysen i denna bilaga: utbildning, barnomsorg (förskola, fritidshem och pedagogisk omsorg), hälso- och sjukvård, socialt skydd (främst äldreomsorg) samt fritid och kultur. Kollektiva tjänster, som infrastruktur, försvar och rättsväsende, som konsumeras av många personer gemensamt, beaktas däremot inte. Det finns stora variationer i behovet av välfärdstjänster Kvinnor mottar i genomsnitt välfärdstjänster till ett högre värde än män. Det gäller framför allt välfärdstjänster inom utbildning och socialt skydd. Däremot tillfaller välfärdstjänster inom området fritid och kultur i något högre grad män. Värdet av hälso- och sjukvårdstjänster är endast marginellt högre för kvinnor. Behovet av välfärdstjänster varierar betydligt i olika faser i livet. Det är i de yngre och i den äldsta åldersgruppen som kvinnor i genomsnitt mottar välfärdstjänster till ett högre värde än män, medan det motsatta gäller i åldersgrupperna 50–(se diagram 3.13). Det beror t.ex. på att fler kvinnor än män i åldersgrupper 20–studerar. Värdet av de välfärdstjänster som barnen mottar tillfaller framför allt föräldrar 30–, där kvinnorna i genomsnitt mottar ett något högre belopp jämfört med männen. Socialt skydd, i vilket äldreomsorg utgör en stor del, går i större utsträckning till äldre och då främst till äldre kvinnor eftersom kvinnor i genomsnitt lever än män. Däremot får män som är ett högre värde av hälso- och sjukvårdstjänster än kvinnor i samma åldersgrupp. Diagram 3.13 Välfärdstjänster i olika åldersgrupper 2019 Anm.: Värdet av barnens individuella välfärdstjänster fördelas lika mellan föräldrarna, oavsett om de är sammanboende eller särlevande. Kv avser kvinnor och M avser män. Inkomsterna anges priser. Källor: () och egna beräkningar. 2021/22:1 Bilaga 3 4Förväntade effekter på kvinnors och mäns disponibla inkomst till följd av den ökade arbetslösheten 2020 Den ekonomiska aktiviteten i Sverige sjönk kraftigt . Det är ännu inte känt hur nedgången påverkade kvinnors och mäns disponibla inkomster. Data för kommer att finnas tillgängliga först . Effekterna väntas dock främst ha uppkommit via arbetsmarknaden och den ökade arbetslösheten. För att få en bild av hur det försämrade arbetsmarknadsläget kan ha påverkat kvinnors och mäns disponibla inkomster görs i detta avsnitt en scenarioanalys baserad på mikrosimuleringsmodellen FASIT. I analysen jämförs två alternativa scenarier. Referensscenariot bygger på en bedömning av hur ekonomin, arbetsmarknaden och kvinnors och mäns disponibla inkomster skulle ha sett ut utan konjunkturned- gången. Det jämförs med ett krisscenario som beaktar den ökade arbetslösheten under 2020.21 Den ökade arbetslösheten 2020 berörde något fler män än kvinnor De effekter av det försämrade arbetsmarknadsläget 2020 som fångas i scenario- beräkningarna uppkommer via två huvudsakliga kanaler. För det första blev fler individer arbetslösa . Bland personer 20–som har arbets- inkomster och saknar arbetslöshetsdagar i referensscenariot tilldelas 47 000 kvinnor och 54 000 män arbetslöshetsdagar i krisscenariot. Modellen baserar urvalet av dessa individer på uppgifter om hur ökningen av antalet inskrivna arbetslösa kvinnor respektive män vid Arbetsförmedlingen fördelade sig på bl.a. ålder, utbildningsnivå samt inrikes och utrikes födda. För det andra förlängdes arbetslöshetstiderna för många av de som skulle varit arbetslösa även i frånvaro av konjunkturnedgången. Ungefär 125 000 kvinnor och 142 000 män med registrerade arbetslöshetsdagar i referensscenariot tilldelas ett ökat antal arbetslöshetsdagar i krisscenariot. Samman- taget innebär detta att ca 172 000 kvinnor (6,av samtliga kvinnor 20–) och 196 000 män (6,av samtliga män 20–) bedöms ha berörts av den ökade arbetslösheten 2020. Den ökade arbetslösheten berörde ett färre antal kvinnor än män oavsett åldersgrupp (se diagram 4.1 ). Merparten av skillnaden kan hänföras till yngre personer i ålders- grupperna 20–och 25–. Bland dessa var både antalet nya arbetslöshetsfall och antalet personer som drabbades av förlängd arbetslöshet fler bland män än bland kvinnor. Andelen som berördes av den ökade arbetslösheten 2020 var högst i åldersgruppen 20–. Detta gällde för såväl kvinnor som för män.22 21Metod, antaganden och avgränsningar beskrivs närmare fördelningspolitiska redogörelse (prop. 2020/21:100 bilaga 2 avsnitt 3) och i Teknisk bilaga till Fördelningspolitisk redogörelse på . 22När den ökade arbetslösheten delas upp utbildningsnivå och på inrikes och utrikes födda visar statistiken att andelen berörda var högst för personer med enbart förgymnasial utbildning och högre för utrikes födda än för inrikes födda. Detta gällde för såväl kvinnor som för män. 2021/22:1 Bilaga 3 Diagram 4.1 Ökad arbetslöshet i olika åldersgrupper 2020 Antal fall i relation till gruppens storlek i procent 20–24 år 25–34 år 35–54 år 55–64 år 20–24 år 25–34 år 35–54 år 55–64 år Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Kv avser kvinnor och M avser män. Källor: (), Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. Mäns disponibla inkomster väntas ha minskat mer än kvinnors Det beräknade bortfallet av disponibel inkomst beror på en rad samverkande faktorer, bl.a. arbetade timmar och timlön i referensscenariot, antalet arbetslöshetsdagar och nivån på arbetslösersättningen i krisscenariot samt påverkan på skatter och eventuella bidrag när arbetsinkomsten reduceras. De kvinnor som berördes av den ökade arbetslösheten 2020 förväntas i genomsnitt ha fått ett mindre inkomstbortfall än berörda män. Givet de ersättningsnivåer som gällde före konjunkturnedgången väntas den disponibla inkomsten 2020 i genomsnitt ha minskat med (12,) för berörda kvinnor och med (13,) för berörda män jämfört med referensscenariot. En bidragande orsak till att det relativa inkomstbortfallet är större för män än för kvinnor vid en uppgång i arbetslösheten är att fler män än kvinnor har inkomster över taket i arbetslöshetsförsäkringen. Detta innebär att män i genomsnitt kompenseras för inkomstbortfallet vid arbetslöshet i lägre grad än kvinnor. Utslaget på samtliga kvinnor respektive män i åldersgruppen 20–beräknas inkomstbortfallet 2020 ha uppgått till i genomsnitt (0,) för kvinnor och (0,) för män. Givet de ersättningsnivåer som gällde före konjunkturnedgången beräknas det relativa inkomstbortfallet i genomsnitt ha varit något större för berörda män än för berörda kvinnor i samtliga åldersgrupper utom i gruppen 55–(se diagram 4.2). Inkomst- bortfallet förväntas ha varit störst för berörda kvinnor och män i den yngsta ålders- gruppen, 20–. En viktig förklaring till att yngre förväntas ha drabbats hårdast är att många i denna grupp inte uppfyller de villkor som gäller för inkomstbaserad ersättning vid arbetslöshet. Detta innebär att de i genomsnitt erhåller en lägre ersättning än äldre som har hunnit etablera sig på arbetsmarknaden. 2021/22:1 Bilaga 3 Diagram 4.2 Genomsnittlig effekt på disponibel inkomst för individer i olika åldersgrupper 2020 0 -2 -4 -6 -8 -10 -12 -14 -16 -18 -20 20–25–35–55–64 år 20–25–35–55–64 år Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Källor: (), Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. Om de höjningar av ersättningen vid arbetslöshet som genomfördes (höjt tak, höjd grundnivå samt höjd lägstanivå i arbetslöshetsförsäkringen) beaktas blir det beräknade inkomstbortfallet mer begränsat och skillnaden i inkomstbortfall mellan kvinnor och män minskar något (se diagram 4.3). De höjda ersättningsnivåerna åtföljdes dessutom av sänkta krav på vem som kan få a-kassa, både vad gäller hur mycket man behöver ha arbetat och hur länge man behöver ha varit medlem i en a- kassa. Dessa förändringar har inte kunnat beaktas i simuleringarna. Detta innebär att simuleringarna i viss mån överskattar det genomsnittliga inkomstbortfallet för både kvinnor och män. Detta gäller sannolikt särskilt bland yngre, där lättnaderna i kvalificeringsreglerna kan ha bidragit till att fler har fått inkomstbaserad ersättning. I vilken utsträckning det påverkar kvinnor och män i olika grad är svårt att bedöma. Diagram 4.3 Genomsnittlig effekt på disponibel inkomst för berörda individer, före och efter höjda ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen 2020 Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Källor: (), Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. 2021/22:1 Bilaga 3 5Effekter på kvinnors och mäns ekonomiska resurser till följd av ändrade regler 2019–2022 I detta avsnitt redovisas hur regeringens reformer i skatte- och transfereringssystemen, samt satsningar på offentligt finansierade välfärdstjänster under innevarande mandat- period, bedöms påverka fördelningen av de ekonomiska resurserna mellan kvinnor och män. Beräkningarna inkluderar förslagen i denna proposition.23 Därefter utvidgas analysen till att också omfatta beslutade reformer som inte har initierats av regeringen. I dessa beräkningar ingår förutom regeringens reformer även de reformer som beslutade i budgeten . Analysen av reformer som påverkar kvinnors och mäns disponibla inkomster beaktar endast reformer som har en direkt påverkan på dessa via förändringar i skatte- och transfereringssystemen.24 Det innebär att beräkningarna t.ex. bortser från effekterna på hushållens ekonomi av de omfattande åtgärder som har vidtagits för att stötta företag under konjunkturnedgången 2020 och 2021. Åtgärderna har dock medverkat till att färre har förlorat sin arbetsinkomst jämfört med en situation utan dessa åtgärder. Även ägare av företag som berörs av åtgärderna har påverkats i den utsträckning som stöden har haft en positiv effekt på företagens resultat. Beräkningarna är statiska i den meningen att de inte beaktar beteendeförändringar som kan uppkomma till följd av reformerna. Det innebär bl.a. att beräkningarna inte tar hänsyn till de förändringar av sysselsättning och arbetade timmar, och de därav följande effekterna på disponibel inkomst, som reformerna kan tänkas medföra. Beräkningarna bortser även från förändringar av inkomsternas köpkraft då prisförändringar kan uppstå till följd av ändrad indirekt beskattning eller ändrade avgifter. 5.1Effekter på ekonomiska resurser av regeringens reformer 2019–2022 I detta avsnitt (5.1) redovisas en bedömning av hur regeringens reformer i skatte- och transfereringssystemen 2019–2022 påverkar kvinnors och mäns disponibla inkomster. De reformer som har beaktats finns redovisade i tabellbilagan (se tabell a.1). Därefter utvidgas analysen till att även omfatta regeringens satsningar på individuella välfärdstjänster. Den totala omfattningen av de välfärdsreformer inom olika områden som har beaktats finns redovisade i tabellbilagan (se tabell a.2). Kvinnors och mäns disponibla inkomster bedöms öka med ca till följd av regeringens reformer 2019–2022. Av detta belopp står förslagen i denna proposition för ca . Sammantaget tillfaller reformerna kvinnor i högre utsträckning än män (se diagram 5.1).