prop · H80375 · 2021-03-16 00:00:00 — Om utredaren föreslog att undantagen skulle upphöra skulle utredaren föreslå en tidsplan för när undantagen för dessa lärare skulle upphöra med hänsyn till tillgången på lärare med behörighetsgivande utbildning samt föreslå insatser för hur andelen behöriga lärare i yrkesämnen och modersmål kunde öka. Utredaren skulle vidare överväga om fritidspedagoger eller motsvarande skulle omfattas av legitimationssystemet och i så fall hur en sådan förändring skulle kunna genomföras, inklusive en tidsplan för genom- förandet. lämnade utredaren delbetänkandet Utbildning, under- visning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola (SOU 2017:51). Delbetänkandet innehöll bl.a. förslag om ändring av legitimations- och behörighetsreglerna. lämnade utredaren slutbetänkandet Med undervisningsskick- lighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17). beslutade regeringen propositionen Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas (prop. 2017/18:194). I propositionen föreslogs bl.a. att det undantag i skollagen (2010:800) som gav fritidspedagoger eller motsvarande möj- lighet att undervisa i fritidshemmet utan legitimation och behörighet skulle tas bort. beslutade i enlighet med förslagen i propositionen och regeringen utfärdade den lag om ändring i skollagen som antagit (bet. 2017/18:UbU31, rskr. 2017/18:430, SFS 1303). Övriga förslag i betänkandena bereds inom . beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. kartlägga behovet av åtgärder när det gäller undervisningen i modersmål och studiehandledning på modersmål i och motsvarande skolformer (dir. 2018:38). lämnade utredaren betänkandet För flerspråkighet, kunskapsutveckling och inkludering – Modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål (SOU 2019:18). I betänkandet finns rekommendationer om hur lärarförsörjningen inom ämnet modersmål ska kunna tryggas och utvecklas, bl.a. en mer flexibel grundlärarexamen samt ändrade krav för behörighet att undervisa i ämnet modersmål. Mot bakgrund av den brist på legitimerade och behöriga lärare som råder och att det inom överskådlig framtid fortsatt kommer att råda stor brist på sådana lärare har regeringen i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, utgiftsområde 16, avsnitt 2.7, sid. 53) angett att den inte avser att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av tillkännagivandet. Att införa krav på legitimation för ytterligare kategorier av lärare inom skolan skulle inte underlätta den Regeringen arbetar i stället med olika åtgärder för att öka antalet legitimerade lärare i verksamheten, t.ex. genom att i enlighet med den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, , och de gröna, januariavtalet, ta fram förslag om att korta den kompletterande pedagogiska utbildningen (KPU) och höja studietakten. Detta bedöms vara mest ändamålsenligt i den nuvarande situationen med stor lärarbrist. Punkten är slutbehandlad. 2014/15:44, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (U 15), 2016/17:75 (U 10), 2017/18:75 (U 7), 2018/19:75 (U 5) och 2019/20:75 (U 3). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 3 om utvärdering av fjärrundervisning*: har tillkänna- gett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen i sin utvärdering av fjärrundervisning dels särskilt bör granska hur lagändringen påverkar huvudmännens incitament att anställa behöriga lärare, dels särskilt bör följa försöksverksamheten med fjärrundervisning i alla ämnen och återkomma med en delrapport (bet. 2014/15:UbU3 s. 15 f.). gav regeringen i uppdrag att bl.a. utvärdera fjärrundervisning, inklusive fjärrundervisning enligt förord- ningen (2015:481) om försöksverksamhet med fjärrundervisning. uppdraget ingår bl.a. att myndigheten ska bedöma hur möjligheten till fjärrundervisning påverkar huvudmännens incitament att anställa behöriga Myndigheten skulle lämna en delredovisning av uppdraget till och en slutredovisning (U2015/04701/S). lämnade en delredovisning av uppdraget och en (U2017/00488/GV) och slutredovisade uppdraget den (U2018/04181/GV). 2020/21:75 Utbildnings- departementet regeringen propositionen Fjärrundervisning, distansundervisning och vissa frågor om entreprenad (prop. 2019/20:127). I propositionen behandlade regeringen tillkännagivandet och frågan om utvärdering av fjärrundervisning. Mot bakgrund av de åtgärder som redovisades i propositionen ansåg regeringen att tillkännagivandet var slutbehandlat (s. 181 f.). Punkten är slutbehandlad. Punkt 4 om utökade möjligheter till undervisning och fjärrundervisning på entreprenad*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör tillsätta två utredningar om utökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet och fjärrundervisning på entreprenad samt generellt se över entreprenadbestämmelserna i 23 kap. skollagen (bet. 2014/15:UbU3 s. 16 f.). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå hur skolhuvudmän genom fjärrundervisning på entreprenad eller på annat sätt kan ges ökade möjligheter att erbjuda elever modersmålsundervisning och studiehand- ledning på modersmål (U 2015:09, dir. 2015:112). I direktiven bedömde regeringen att de två frågorna som enligt tillkännagivande ska utredas låg nära varandra och att det var ändamålsenligt att samla båda uppdragen inom en och samma utredning. Regeringen ansåg dock, i likhet med , att det var angeläget att frågan om utökade möjligheter till fjärrundervisning på entreprenad i modersmål och studiehandledning på modersmål utreddes skyndsamt och utredaren fick därför i uppdrag att lämna förslag i dessa frågor i ett delbetänkande. lämnade utredaren delbetänkandet Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål (SOU 2016:12). Betänkandet remitterades och överlämnade regeringen till propositionen Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål (prop. 2015/16:173). beslutade i enlighet med förslaget i propositionen och regeringen utfärdade den lag om ändring i skollagen (2010:800) som antagit (bet. 2015/16:UbU18, rskr. 2015/16:315, SFS 761). Utredningen skulle även bl.a. bedöma om bestämmelserna i 23 kap. skollagen om entreprenad och samverkan bör ändras och vid behov föreslå nya ändamålsenliga avtals- former för skolhuvudmän som avser att ingå avtal med varandra om att utföra uppgifter avseende undervisning. Denna del av uppdraget redovi- sades . Betänkandet remitterades och remisstiden gick ut . beslutade regeringen propositionen Fjärrundervisning, distansundervisning och vissa frågor om entreprenad (prop. 2019/20:127). I propositionen behandlade regeringen tillkänna- givandet och frågan om utökade möjligheter till undervisning och fjärrundervisning på entreprenad. Mot bakgrund av de åtgärder som redovisades i propositionen ansåg regeringen att tillkännagivandet var slutbehandlat (s. 181 f.). Punkten är slutbehandlad. Kvalitetssäkring av högre utbildning 2015/16:76, bet. Motioner från allmänna motionstiderna 2014/15 och 2015/16. redovisad, se skr. 2016/17:75 (U 16), 2017/18:75 (U 11), 2018/19:75 (U 8) och 2019/20:75 (U 5). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om utvärdering av det nya systemet*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska utvärdera och följa upp det nya kvalitetssäk- ringssystemet efter införandet (bet. 2015/16:UbU9 s. 13 f.). beslutade regeringen om ändring av regleringsbrevet för avseende . Myndigheten fick då i uppdrag att ansvara för att det, efter att kvalitetssäkringssystemet har införts, görs en extern uppföljning och utvärdering av om systemet har varit kvalitetsdrivande för såväl lärosätena som deras utbildningar. Uppföljningen ska också belysa om, och i så fall på vilket sätt, studenters och arbetslivets erfarenheter har tagits till vara i bedömningsarbetet. Upp- draget ska redovisas till () . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 6 om jämförelser av utbildningars kvalitet*: har till- kännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska se över hur utbildningars kvalitet ska kunna jämföras mellan olika lärosäten (bet. 2015/16:UbU9 s. 19 f.). beslutade regeringen om ändring av regleringsbrev för avseende . Myndigheten fick då i uppdrag att vidareutveckla och implementera ett nytt system för kvalitets- säkring av högre utbildning i enlighet med de bedömningar som rege- ringen gör i den skrivelse som aktuell riksdagsskrivelse avser (Kvali- tetssäkring av högre utbildning [skr.2015/16:76]). I uppdraget ingick att föreslå hur utbildningars kvalitet ska kunna jämföras mellan olika universitet och högskolor. Uppdraget redovisades till () . genomför löpande olika slags kvalitetsgranskningar och informerar om resultaten av granskningarna. Av de europeiska principerna för kvalitetssäkring av högre utbildning (ESG) framgår att lärosätena bör publicera resultaten av de granskningar som de själva genomför, och granskar att så görs inom ramen för gransk- ningarna av lärosätenas kvalitetssäkringssystem. Vidare finns information om lärosätena och olika utbildningar genom både den statistik som publicerar och genom Universitets- och högskolerådets studieinformation. Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 5 och 6. Motioner från allmänna motionstiden /16, bet. 2015/16:UbU13 redovisad, se skr. 2016/17:75 (U 18), 2017/18:75 (U 13), 2018/19:75 (U 10) och 2019/20:75 (U 6). Skrivelsen är inte slutbehandlad. 2020/21:75 Utbildnings- departementet Punkt 6 om breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska utreda om en breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning kan införas och vilka konsekvenser det skulle medföra (bet. 2015/16:UbU13 s. 13 f.). (U 2014:01) i uppdrag att analysera om det finns intresse och förut- sättningar för en försöksverksamhet med branschlärlingar, dvs. lärlingsutbildning med större inflytande och ansvar för branscher och arbetsgivare (dir. 2014:50). Utredningen slutredovisade sitt uppdrag den i slutbetänkandet Välja yrke (SOU 2015:97). ningen förde i tät kontakt med ett flertal branschorganisationer dis- kussioner om hur den gymnasiala lärlingsutbildningen kan utvecklas. Utredningen bedömde att det inte fanns något större intresse för att utveckla en lärlingsmodell av centraleuropeiskt snitt där lärlingen rekry- teras och anställs av arbetsgivaren för att få hela sin utbildning på arbets- Branschorganisationer efterfrågade i stället möjligheter att ta större ansvar för vissa yrkesutbildningar med stor betydelse för arbets- marknaden som riskerar att nedprioriteras inom utbildningssystemet. Detta ledde fram till att utredningen i slutbetänkandet föreslog en försöksverksamhet med branschskolor. Betänkandet remitterades och den beslutade regeringen propositionen En försöksverksamhet med branschskolor (prop. 2016/17:161). Regeringen redogjorde där för tillkännagivandet och kom till slutsatsen att det inte bör utredas vidare om en breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning kan införas. Tillkännagivandet ansågs därmed slutbehandlat. nämndes inte särskilt i samband med utbildningsutskottets behandling av propositionen (bet. 2016/17:UbU21) och beslutade 2017 i enlighet med förslaget i propositionen (rskr. 2016/17:319). ningsutskottet har därefter framfört att det alltjämt anser att en lärlingsut- bildning är en viktig del i utbildningssystemet och att tillkännagivandet tillgodosett (bet. 2017/18:KU21, yttr. 2017/18:UbU5y, 2017/18:326). Regeringen konstaterade i budgetpropositionen för 2019 (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 4.3.3 s. 110) att punkten åter är Regeringen har därför uppdragit åt att redovisa en analys av utvecklingen av den gymnasiala lärlingsutbildningen. Skol- verket ska också om det bedöms lämpligt föreslå hur lärlingsutbildningen kan utvecklas vidare samt lämna förslag på fortsatt hantering (U2020/00527/S). Regeringen beslutade om förlängd tid för redovisning av uppdraget till (U2020/05108). Punkten är inte slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /15 och 2015/16, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (U 20), 2017/18:75 (U 14), 2018/19:75 (U 11) och 2019/20:75 (U 7). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 10 om skolavslutningar och andra traditionella högtider*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att det ska införas ett undantag från 1 kap. 6 § skollagen (2010:800) med innebörden att konfessionella inslag ska få förekomma i offentliga skolor, i annan utbildning än undervisning, i samband med firandet av skolavslutningar och andra traditionella högtider (bet. 2015/16:UbU14 s. 44 f.). fördes samtal om skolor med konfessionell inriktning m.m. med Modera- terna, , och . Regeringen bedömde i propositionen En skyldighet att erbjuda lovskola (prop. 2016/17:156) att frågan om konfessionella inslag vid skolavslutningar och andra traditionella högtider måste utredas ytterligare. Bedömningen gjordes bl.a. mot bakgrund av den remisskritik som framfördes när pro- memorian Vissa skollagsfrågor – Del 2 (U2014/05176/S) remitterades 2014. I promemorian fanns ett förslag med innebörden att det, när det gäller verksamhet med offentlig huvudman, ska införas en möjlighet att låta utbildningen innehålla enstaka inslag med konfessionell prägel som syftar till att överföra och utveckla traditioner som är en del av samhällets kulturarv. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. undersöka om det finns behov av att ändra i skollagen för att kunna göra undantag från förbudet mot konfessionella inslag, oavsett huvudman och inriktning, i samband med firandet av skol- avslutningar och andra traditionella högtider och, om så bedöms vara fallet, analysera hur ett förslag till sådan ändring förhåller sig till bestämmelser som ger uttryck för skolans värdegrund (U 2018:02, dir. 2018:15). Uppdraget skulle redovisas (dir. 2018:59). Utredningen fick genom dir. 2019:25 ett utvidgat uppdrag och förlängd redovisningstid till . överlämnades utredningens betänkande Nya regler för skolor med konfessionell inriktning (SOU 2019:64). Betänkandet har remitterats och förslagen bereds inom . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 14 om nationellt digitalt lärarlyft*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska utreda frågan om att införa ett nationellt digitalt lärarlyft (bet. 2015/16:UbU14 s. 59 f.). gav regeringen i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolut- vecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor. Insatserna inom de nationella skolutvecklingsprogrammen ska enligt uppdraget bestå av olika kompetensutvecklings- och stödinsatser riktade till huvudmän och skolor, bl.a. när det gäller it som såväl pedagogiskt som administrativt verktyg. Uppdraget innefattar att ta fram förslag till nödvändiga kompetensutvecklingsinsatser avseende digitala lärresurser och verktyg för att stärka den digitala kompetensen i undervisningssituationen samt för en effektivare administration. Dessa insatser ingår i skolutvecklings- programmen . Kompetensutvecklingsinsatserna avseende digi- tala verktyg och lärresurser ska enligt uppdraget vara långsiktiga och ta till vara de möjligheter till pedagogisk utveckling och administrativa vinster som utvecklingen på området medför. Regeringen bedömde i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.3.6) att det finns ett behov av ett förstärkt stöd för deltagande i kompetensutvecklingsinsatser för att underlätta och säker- 2020/21:75 Utbildnings- departementet ställa införandet av programmering i undervisningen och att medel därför bör tillföras för detta ändamål. beslutade regeringen en nationell digitaliserings- strategi för skolväsendet (U2017/04119/S). Ett av de delmål som fastslås i strategin är att förskolechefer, rektorer och huvudmän ska ha förmåga att strategiskt leda digitalt utvecklingsarbete i verksamheterna. delmål är att personal som arbetar med barn och elever ska ha kompetens att välja och använda ändamålsenliga digitala verktyg i utbildningen. Förskolechefer, rektorer och huvudmän behöver enligt strategin skapa förutsättningar för personalens kompetensutveckling så att eleverna ges möjligheter att stärka dessa kompetenser. I strategin anges att regeringen i syfte att genomföra de övergripande målen i strategin tillsammans med Kommuner och Landsting kommer att bryta ned strategins del- mål till initiativ och aktiviteter. Regeringen bedömde i skrivelsen om samisk utbildning (skr. 2017/18:68) att ovan nämnda åtgärder är de mest ända- målsenliga med anledning av tillkännagivande och att till- kännagivandet därmed fick anses slutbehandlat. konstaterat att regeringen redovisat ett antal genomförda åtgärder. Utskottet har ansett att ytterligare insatser behövs på området och att till- är tillgodosett (bet. 2017/18:KU21, 2017/18:UbU5y, 2017/18:326). 2018/19:1 utg. 93) att punkten åter är öppen. kommuner och landsting, numera kommuner och regioner, har lämnat rapporten om digitaliseringens möjligheter för att främja kunskaps- utveckling och likvärdighet i skolväsendet (U2019/01776/S). Rapporten innehåller dels en kartläggning och analys av uppmärksammade och övergripande behov hos huvudmännen, dels en kartläggning och analys av pågående initiativ och aktiviteter. Rapporten innehåller även en plan för fortsatt arbete och förslag på nya initiativ och aktiviteter. Exempel på initiativ som rör kompetensutveckling är ett breddat och förstärkt uppdrag till gällande fortbildning och kompetensutvecklande insatser inom digitaliseringsområdet och att rektorsprogrammet och fortbildningen av rektorer utvecklas så att rektorerna bättre förbereds på att strategiskt leda digitalt utvecklingsarbete. har delar av skolväsendet med anledning av covid-19-pandemin behövt ställa om till digital undervisning. har fått i uppdrag att bl.a. följa upp konsekvenserna av pandemin för utbildningen inom skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet och utvärdera de åtgärder som har vidtagits på området med anledning av pandemin. I uppdraget ingår även att göra en analys samt identifiera behov av, och föreslå, fortsatta åtgärder. Uppdraget ska delredovisas , , samt (U2020/06613). Vidare har fått i uppdrag att främja digitaliseringen inom skolväsendet och att underlätta för skolor och huvudmän att ta tillvara digitaliseringens möjligheter i undervisning och administration. I detta ingår att genomföra insatser för att höja lärarnas kompetens inom distans- och fjärrundervisning. Uppdraget ska redovisas (U2020/06613). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 30 om digitaliserade nationella prov med extern rättning*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att digitaliserade nationella prov med extern rättning ska införas (bet. 2015/16:UbU14 s. 116 f.). Utredningen om nationella prov (U 2015:02) betänkandet Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedöm- ning (SOU 2016:25). Utredningen föreslog en stegvis digitalisering av nationella prov och en mer likvärdig bedömning av proven. remitterades och remisstiden gick ut . tember 2017 beslutade regeringen propositionen Nationella prov – rättvi- sa, likvärdiga, digitala (prop. 2017/18:14). Regeringen bedömde i propo- sitionen att tillkännagivandet om att digitaliserade nationella prov ska införas är slutbehandlat. enlighet med förslagen i propositionen (bet. 2017/18:UbU5, rskr. 2017/18:44). har konstaterat att frågan inte har han- terats i enlighet med tillkännagivande och att det därmed inte är tillgodosett (bet. 2017/18:KU21, 2017/18:UbU5y, rskr. 2017/18:326). Regeringen konstaterade i budgetpropositionen 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 4.3.3 s. 110 f.) att punkten åter är beslutade regeringen om ändring av (U2019/03690/GV). Myndigheten fick då i uppdrag att utreda hur central rättning av nationella prov kan införas samt förutsättningar för och konsekvenserna av ett sådant införande. regeringen (U2020/05137). Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 10, 14 och 30. Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt kon- 2016/17:50, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (U 20),2018/19:75 (U 12) och 2019/20:75 (U8). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 18 om utbildningarnas arbetslivsanknytning*: har till- kännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör verka för ett ökat samarbete mellan lärosäten, arbetsliv och relevanta branschorganisationer och en kontinuerlig dialog om utbildningars innehåll och dimensionering (bet. 2016/17:UbU12 s. 39 f.). uppdrag att kartlägga hur universitet och högskolor samverkar konti- nuerligt med externa parter i frågor avseende dimensionering av utbildning samt att samla universitet och högskolor till diskussion om dimensione- Syftet med uppdraget var att öka samverkan mellan lärosäten, arbetsliv och andra relevanta parter. Regeringen har därefter vidtagit ett flertal åtgärder som syftar till att stärka samarbetet mellan lärosäten, arbetsliv tioner, bl.a. beslutat om ett uppdrag till om att ta fram korta specialistkurser som ska utvecklas i samverkan med lärosäten, näringsliv och offentlig verksamhet. Regeringen har också tillskjutit medel för korta kurser för att möta utbildningsbehovet hos yrkesverksamma specialister inom flera fält. Vidare har frågan ingått i Styr- och resursutredningens uppdrag (dir. 2017:46). Mot bakgrund av de underlag som Styr- och resursutredningen och har lämnat beslutade regeringen propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2019/20:60), vari föreslås en lagändring för att förtydliga högskolans ansvar för samverkan. propositionen redovisar regeringen också hur samverkan kan följas upp och utvärderas samt premieras ekonomiskt. återkomma till i frågan i nästa forskningspolitiska proposition Punkten är inte slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /17, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (U 21), 2018/19:75 (U 13) och 2019/20:75 (U 9). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 8 om eftergymnasial utbildning för särskoleelever*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen särskilt ska se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsätt- ning kan förbättras (bet. 2016/17:UbU16 s. 17 f.). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda vissa frågor som avser fortsatt utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning (U 2017:01, dir. 2017:21). gav regeringen genom tilläggsdirektiv utredaren ett ändrat uppdrag (dir. 2017:125). Utredaren skulle i stället se över hur tillgången till efter- gymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan 2017/18:75) att punkten är slutbehandlad. ansett att resultatet av utredningen behöver avvaktas och att tilläggs- direktiven till den pågående utredningen inte är en tillräcklig åtgärd för att 2017/18:KU21, 2017/18:UbU5y, rskr. 2017/18:326). 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.3.3 s. 116) att punkten åter är öppen. Utredningen redovisade sitt uppdrag i betänkandet En andra och en annan chans – ett komvux i tiden (SOU 2018:71). Betänkandet remitterades och beslutade regeringen propositionen Komvux för stärkt kompetensförsörjning (prop. 2019/20:105). I propositionen behandlade regeringen tillkännagivandet och frågan om tillgång till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning. Mot bakgrund av de skäl som redovisades i propositionen ansåg regeringen att tillkännagivandet var slutbehandlat (s. 64 f.). Punkten är slutbehandlad. Skolväsendet – grundläggande om utbildningen Motioner från allmänna motionstiden /17, bet. 2016/17:UbU17 redovisad, se skr.