prop · H9031d22 · 2021-09-20 00:00:00 — Indexet visar däremot en positiv trend för groddjuren som ett resultat av genomförda våtmarksrestaureringar. Specifika insatser för livsmiljöer som genomförts är restaureringar och skötsel av rikkärr genom länsstyrelsernas försorg kopplat till åtgärdsprogram. När det gäller främmande arter och genotyper kan konstateras att de invasiva främmande arterna skunkkalla, jätteloka och jättebalsamin är ett ökande hot även om viss bekämpning genomförts. Lyckad bekämpning har genomförts för de invasiva arterna mårdhund och vatten- sköldpadda. Genetiskt modifierade organismer bedöms inte utgöra ett hot mot våtmarker. Våtmarkers natur- och kulturmiljövärden har bl.a. bevarats inom naturreservat. skyddades våtmarker som naturreservat. av myrskyddsplanens områden i nya och utökade naturreservat, vilket innebär att av etappmålet för detta skydd har genomförts till 2020. Torvbrytningen i landet omfattade energitorv vilket är en minskning med jämfört med . Brytningen av odlingstorv var 2019 oförändrad, , jämfört med . 2021/22:1 Utgiftsområde 20 omvandlas till klimatpåverkande växthusgaser vid eldning eller inom då torven används vid odling. Vad gäller aspekten friluftsliv och buller och andra skador på våtmarkerna har många länsstyrelser uppmärksammat terrängkörning som ett problem som skadar våtmarker. har länen gjort fortsatta satsningar på bl.a. vandringsleder, utsiktstorn, guidningar och informationsmaterial, främst i naturreservat. Diagram 3.13 Anlagd eller hydrologiskt restaurerad våtmark Kumulativ areal i hektar 3.16.3Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att trenden är negativ och att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. Historiska utdikningar fortsätter att ha en negativ effekt på våtmarkerna. Regeringens våtmarkssatsning liksom insatser för hävd har stor betydelse för miljökvalitetsmålet. Positiva effekter har uppnåtts lokalt, men är inte tillräckligt för att väga upp för den övergripande negativa trenden. Fortsatt arbete med skydd, restaurering och återskapande av våtmarker är nödvändigt för att miljökvalitetsmålet ska nås. Insatser för återvätning av torvjordar till våtmarker har betydelse för klimat- arbetet. Denna typ av insatser kan bidra till jobbskapande runt om på landsbygden för människor som på grund av den pågående covid-19-pandemin är i behov av arbete. Internationellt våtmarksarbete inom och Ramsarkonventionen är betydelsefullt. Miljökvalitetsmålet är att skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion ska skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. 3.17.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –skogsmarkens egenskaper och processer är bibehållna –skogens ekosystemtjänster är vidmakthållna –skogens biologiska mångfald är bevarad och arter kan sprida sig i en grön infrastruktur 2021/22:1 Utgiftsområde 20 –naturtyper och arter har gynnsam bevarandestatus och genetisk variation –hotade arter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts –främmande arter och genotyper hotar inte skogens biologiska mångfald –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade –natur- och kulturmiljövärden i skogen är bevarade och förutsättningarna för utveckling av värdena finns –skogens värden för friluftslivet är värnade och bibehållna. Som komplement till dessa bedömningsgrunder redovisas indikatorn Grov död ved, grova träd och äldre lövrik skog som diagram. Hög påverkan på skogsmarkens egenskaper och processer Enligt årliga uppföljning orsakar skogsbruket körskador, diken och markberedningsfåror i och i anslutning till vattendrag och nästan hälften av vatten- dragen inom slutavverkningen saknar en heltäckande skyddszon. Ca en tredjedel av bäckpassagerna sker i vattendraget, utan byggd överfart. Bristfällig hänsyn innebär att skogsmarkens egenskaper och processer påverkas negativt och ger skador på vattendrag. Avverkning av skog ökar metylkvicksilverläckaget från skogsmarken och körskador bidrar till ökad uttransport av metylkvicksilver och kvicksilver. För skogsbrukets försurande påverkan, se avsnittet Bara naturlig försurning. Kommuner har med stöd från den lokala naturvårdssatsningen () restaurerat 94 områden med bl.a. tidigare dikad skogsmark, genom att återväta våtmarker. Det har gett positiva effekter för biologisk mångfald och minskat läckage av växthusgaser. Ökat skydd av skog och förbättrad kunskap om grön infrastruktur Staten har formellt skyddat totalt produktiv skogsmark som naturreservat och biotopskydd. Länsstyrelserna har skyddat som natur- reservat med medel från anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur och som biotopskydd med medel från anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Staten har också skyddat ca produktiv skogsmark som naturvårdsavtal. Tre av fem markägare som har fått naturreservat inrättat på sin mark är helt eller delvis positiva till detta, vilket är en ökning jämfört . Nästan två av tre markägare är positiva till att ett biotopskyddsområde inrättats på deras mark. Majoriteten av markägarna som fått mark formellt skyddad är också nöjda med myndigheternas information, agerande och ekonomiska ersättning vid inrättande av formellt skydd. har redovisat uppdraget att göra en jämförande studie i sättet att redovisa skyddad natur (M2021/01263). Rapporten jämför hur , , , , och redovisar skyddad natur i internationella sammanhang till Europeiska miljöbyrån (EEA). Vilka områden som skyddas och på vilket sätt de skyddas beror ofta på skillnader i naturförutsättningar, befolkningsstorlek, ägarförhållanden, tillgång till mark för rekreation, markanvändningshistoria och naturvårdstraditioner. De olika ländernas rapporteringar av skyddad natur skiljer sig därför åt. avser att framöver redovisa bl.a. biotopskydd och naturvårdsavtal som kommer att öka andelen internationellt rapporterad skyddad natur. avser även att tillsammans med 2021/22:1 Utgiftsområde 20 och Havs- och vattenmyndigheten närmare undersöka rapportering av andra effektiva områdesbaserade skyddsåtgärder, s.k. OECM. har tagit fram ett system för att redovisa och följa upp frivilliga avsättningars geografiska läge, varaktighet och naturvårdskvalitet på stor- och mellanskogsbrukets marker. Systemet baseras på uppgiftslämnarskyldigheten och ska göra det möjligt att klassa avsättningarnas naturvårdskvalitet och varaktighet på aggregerad länsnivå. Enligt årliga uppföljning finns de högsta nivåerna av de flesta ekosystemtjänsterna i skogar äldre än . Länsstyrelserna har fortsatt med att ta fram och genomföra regionala handlingsplaner för grön infrastruktur, där bl.a. har bidragit i kommunikationen med skogsbrukets aktörer. Det finns förutsättningar för en fungerande grön infrastruktur i fjällområdet och det fjällnära området, men i norra inland och kustområde har skogslandskapet förändrats så påtagligt att nuvarande värdekärnor inte har sådana förutsättningar. Det finns skyddsvärd produktiv skog i områden nära fjällen, enligt en ny inventering som länsstyrelserna i , , och har gjort på uppdrag av . Bevarandestatus är låg och fler skogslevande arter är rödlistade har rapporterat till EU att tretton av de femton skogliga naturtyperna som omfattas av art- och habitatdirektivet har dålig eller otillräcklig bevarandestatus i samtliga biogeografiska regioner på grund av för liten eller minskande förekomst samt bristande kvalitet. Ca en procent av naturtypsklassad skog avverkas . Fjällbjörkskog och skogbevuxen myr i alpin region har gynnsam bevarandestatus. Av direktivets 32 skogslevande arter bedömdes 23 arter ha dålig eller otillräcklig bevarandestatus. Fågeltaxeringen visar att det bland 16 relativt vanliga arter som utgör indikatorer för Levande skogar finns en statistiskt säkerställd ökning bland fyra arter och statistiskt säkerställd minskning av sex arter. För gruppen skogsfåglar som är beroende av död ved har en statistiskt säkerställd minskning skett och minskningen har ökat 2011–2020. Även fåglar knutna till lövrik skog visar ett negativt mönster. Tillståndet för hotade arter och livsmiljöer påverkas i hög utsträckning av landskapets ekologiska funktioner och kvaliteter och i synnerhet om kvarvarande skogar med höga naturvärden avverkas. Artdatabanken vid bedömer ca 21 700 arter inom rödlistan. Av dessa bedöms ca 4 700 vara rödlistade varav (2 041 arter) har sin huvudsakliga förekomst i skogen. Antalet arter som har skogen som en viktig livsmiljö och som bedöms vara hotade har ökat från 904 till 999 . Det motsvarar en ökning med . Vissa av förändringarna i kategorisering av arter beror på ökad kunskap och vissa på reella förändringar i hotstatus. Studier bekräftar att contortatallen, en främmande art med högsta risk för invasivitet, sprider sig och att det behövs ett rutinmässigt övervaknings- och åtgärdsprogram för att minska risker för framtida ökad spridning. Största andelen av arealen är planterad och förväntas börja producera mycket frö. I Muddus nationalpark har contorta avverkats för att återställa den naturliga miljön och förhindra fortsatt spridning in i . Skogsbolag har infört övervakningsprogram. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 har rapporterat status och åtgärdsbehov för skogsgenetiska resurser i . Kunskapen om skogsträdens genetiska variation är i allmänhet låg och medvetenheten för en hållbar förvaltning av skogsgenetiska resurser behöver öka. Skogsskötsel som gynnar variationsrika skogar kan förbättra tillståndet för skogs- genetiska resurser, och även bättre hantera klimatförändringar och skogsskador. Miljöhänsyn ska bidra till långsiktigt bevarade natur- och kulturmiljövärden har ännu inte redovisat någon statistik enligt ny metod för miljöhänsyn vid föryngringsavverkning och efterföljande föryngringsarbete. har mål- bilder för god miljöhänsyn till död ved och kulturlämningar tagits fram. uppföljning 2020 visar att av andelen kända kulturlämningar blir skadade (ringa skada, skada eller grov skada) vid föryngrings- avverkning. Andelen med skada och grov skada är , vilket är den högsta nivån sedan inventeringen inleddes . Indikatorn grov död ved, äldre lövrik skog och grova träd (se diagram 3.14) speglar åtgärder (skydd, bevarande eller återställande) som förbättrar strukturer som är nödvändiga för många skogslevande arters överlevnad, exempelvis mossor, lavar, insekter och fåglar. Större delen av skogsmarken saknar sådana kvaliteter. Arealer skog med grov död ved, grova träd och äldre lövrik skog ökade och en bit in , men har sedan planat ut. har arealerna varit relativt oförändrade. De största arealerna finns utanför formellt skydd. Arealerna kan vara överlappande. samarbetar med flera myndigheter och organisationer för att göra en ny rikstäckande kartering. Det är ett viktigt underlag för att följa upp flera av preciseringarna för Levande skogar. Projektet för landskapet pågår 2020 till 2021 med målsättningen att vidareutveckla nationella marktäckedata och etablera en långsiktig förvaltning. Diagram 3.14 Strukturer i skogen Död ved på produktiv skogsmark Död ved på produktiv skogsmark utan formellt skydd Äldre lövrik skog på produktiv skogsmark Äldre lövrik skog på produktiv skogsmark utan formellt skydd Grova träd på produktiv skogsmark Grova träd på produktiv skogsmark utan formellt skydd Källa: Riksskogstaxeringen, . 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Friluftslivets värden saknar underlag för uppföljning Det saknas underlag för att bedöma utvecklingen för preciseringen om friluftslivets värden. Friluftslivets värden prioriteras fortfarande lågt inom markanvändning och samhällsplanering. 3.17.3Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att trenden är negativ och att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. Regeringens satsningar på skydd av och åtgärder för värdefull natur har fortsatt gett positivt resultat . Trenden för utvecklingen i miljön bedöms dock på kort sikt vara negativ. Många av insatserna kräver tid för att ge full utväxling i miljön och minska negativa effekter. Skyddsvärda skogar fortsätter att avverkas vilket försämrar den ekologiska funktionaliteten och fler skogslevande arter har blivit rödlistade. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras, antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar samt att miljöhänsynen i skogsbruket ska öka. Det behövs ökad kunskap och medvetenhet om att många naturvärden inte kan återskapas att och värdena går förlorade om kvarvarande skogar med höga naturvärden avverkas. Huvuddelen av kvarvarande areal med höga naturvärden, ca , finns i områden som inte är skyddade, varken formellt eller frivilligt. Den årliga förlusten av värdefulla skogar är större än den skogsareal som ges ett formellt skydd. Det innebär en stor utmaning att adressera detta förhållande. Den fjällnära skogens gröna bälte som finns längs hela fjällkedjan, är ett mycket viktigt kärnområde och spridningsområde för det i övrigt mer påverkade skogslandskapet i norra . Det är viktigt att de frivilliga avsättningarna är transparenta så att deras geografiska läge, varaktighet och kvalitet är möjliga att redovisa för att de ska bidra till etappmålet. Det möjliggör också en ökad samordning mellan statens arbete med formella skydd och de frivilliga åtagandena. Många skogslevande arter påverkas negativt av trakthyggesbruk, och förlusten av biologisk mångfald har inte bromsats upp. Takten i skyddet behöver därför öka och det krävs fortsatta insatser för att nå en långsiktigt fungerande grön infrastruktur med tillräckliga mängder av olika livsmiljöer för att bevara våra naturligt förekommande arter. Brist på kunskap innebär en risk för negativ påverkan vid skogsbruk. Myndigheternas redovisning av regeringsuppdraget om värdefulla skogar ska kunna användas i regeringens arbete med att utveckla nya etappmål för skydd av skog i syfte att uppnå ett kostnadseffektivt skydd. Behovet av naturvårdande skötselåtgärder är fortsatt stort i hela landet. Restaurering av skogslandskap kan vara ett led i att förbättra tillståndet för miljökvalitetsmålet, bl.a. vid föryngringsåtgärder, liksom naturlig föryngring och hyggesfritt skogsbruk. Mängden hård död ved och andelen lövträd når inte över tröskelvärden för arters behov. Förekomsten av främmande arter i skogslandskapet är för hög vilket leder till risker för bl.a. biologisk mångfald. Insatser som förbättrar den biologiska mångfalden är viktiga insatser för att klimat- anpassa skogsbruket eftersom skogarnas motståndskraft mot skador i ett förändrat klimat förbättras. Den hänsyn som skogsägarna tar vid brukandet av skogen är en viktig del för att uppnå miljökvalitetsmålet. Därför är det nödvändigt att miljöhänsynen i alla 2021/22:1 Utgiftsområde 20 skogsbruksåtgärder är transparent och ekologiskt funktionell och att skador inte uppkommer på arter samt på natur- och kulturmiljö. Skogslandskapet är en av de viktigaste arenorna för olika former av friluftsliv, rekreation och upplevelseturism. Regeringen bedömer att vidtagna insatser inte är tillräckliga för att tillvarata skogens sociala värden, bl.a. skogsbrukets hänsyn till friluftsliv och rekreation samt i samhällsplaneringen. Miljökvalitetsmålet är att odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion ska skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. 3.18.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –åkermarkens egenskaper och processer –halter av föroreningar i jordbruksmarken –odlingslandskapets livsmiljöer och spridningsvägar som en del i en grön infrastruktur –gynnsam bevarandestatus för naturtyper och arter knutna till odlingslandskapet –bevarande av husdjurens lantraser och de odlade växternas genetiska resurser –hotade arter och naturmiljöer –främmande arter och genotyper –genetiskt modifierade organismer som kan hota den biologiska mångfalden är inte introducerade –odlingslandskapet biologiska värden och kulturmiljövärden –odlingslandskapet kultur- och bebyggelsemiljöer –odlingslandskapets värden för friluftslivet. Som komplement till dessa bedömningsgrunder redovisas indikatorn Populations- utvecklingen för 15 vanligt förekommande fågelarter i odlingslandskapet 1975–2019 i diagram. presenterade en strategi för hållbar hantering av vatten i jordbruket. Inom rådgivningsprogrammet Greppa näringen har lantbrukare fått råd om hur markpackningen av åkermarken kan minska och hur mullhalten kan ökas så att markens bördighet förbättras. bedömer att mängden kadmium som tillförs åkermarken via förorenat fosforgödselmedel eller kalk tillfört som jord- förbättring har minskat kraftigt . bedömdes mängden motsvara strax under fördelat på hela den åkerareal i landet där förorenat fosforgödsel eller kalkningsmedel tillförts. Statsbudgeten och EU:s gemensamma jordbruksstöd har finansierat flera insatser för att upprätthålla odlingslandskapets ekosystemtjänster. Arealen blommande träda ökade med och omfattade totalt ca . Jordbruks- verket bedömer dock att den potentiella arealen för blommande träda är betydligt större. Länsstyrelserna har bedrivit rådgivning och informationsinsatser för att höja 2021/22:1 Utgiftsområde 20 kunskapen hos lantbrukare om hur vilda pollinatörer och annan biologisk mångfald kan gynnas. Inom ramen för regeringens satsningar för att gynna pollinatörer och arbetet med myndighetens kärnverksamhet, har tagit fram informationsmaterial till rådgivare och jordbrukare om hur vilda pollinatörer och andra nyttodjur kan gynnas, samt tagit initiativ till en konferens och ett projekt om hur konkurrens om föda mellan honungsbin och vilda pollinatörer kan undvikas. har inte funnit att humlor påverkas negativt av konkurrens från odlade humlor som satts ut eller att de vilda humlorna lider av ett ökat sjukdomstryck men bedömer att även en låg förekomst av sjukdom och parasiter hos odlade humlor utgör en risk för vilda humlor. Ett variationsrikt odlingslandskap erbjuder livsmiljöer och spridningsvägar för många arter. Jordbruket är en viktig förutsättning för att skapa och bevara hävdberoende miljöer. Arealen brukad fortsätter att minska även om minskningen bromsade något . Antalet betande djur fortsätter att minska. Nötkreatur minskade med 13 000 djur där mjölkkor stod för den största nedgången. Antalet får minskar också. Länsstyrelserna anger att det finns brist på betande djur i flera regioner vilket försämrar förutsättningarna för att hävda ängs- och betesmarker. Genom regeringens satsning i budgetpropositionen med ökade resurser till länsstyrelsernas arbete med t.ex. att utveckla lokala nätverk mellan olika aktörer. Detta har bl.a. lett till ökade informationsinsatser, samverkan med betes- förmedling mellan djurhållare och markägare samt ökad kunskap om alternativa skötselmetoder av ängs- och betesmarker. betalades miljöersättningar ut via landsbygdsprogrammet för ängs- och betesmark varav nästan utgörs av fäbodbete. Av dessa är ca marker med höga naturvärden. har arealen slåtterängar med särskilda värden ökat med vilket framför allt beror på att stora arealer med myrslåtter åter tagits i bruk i . Flera länsstyrelser anger att det finns ett ökat intresse bland mark- ägare och andra att ansöka om stöd för restaurering av betesmarker och slåtterängar. redovisar att andelen med ekologisk produktion i slättbygd har ökat från –2019. Arbetet med att följa upp utvecklingen av en gynnsam bevarandestatus för naturtyper och arter i odlingslandskapet har fortsatt. har inventerat förekomsten av fåglar som är vanliga i odlingslandskapet. Den negativa utvecklings- trenden för sådana fåglar som pågått har bromsats och möjligen vänt . Orsakerna är inte kända och behöver analyseras vidare. har även inventerat förekomsten av gräsmarksfjärilar och utvecklingstrenden för dessa har varit negativ . 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Diagram 3.15 Populationsutvecklingen för 15 vanligt förekommande fågelarter i odlingslandskapet Index (= 100) Källa: Svensk fågeltaxering, . Arbetet med växtgenetiska resurser har fortsatt under programmet för odlad mång- fald, POM, men mycket av den utåtriktade verksamheten har fått ställas in på grund av den pågående pandemin. Antalet lokala klonarkiv har ökat till 15 för frukt och 21 för köks- och prydnadsväxter. Antalet äldre växtsorter som marknadsförs under varumärket kulturarv omfattar nu 101 sorter. Intresset för kulturarvsgrödor ökar också i mer storskalig odling. På har t.ex. arealen med gotlandslinser ökat 2016 till 2020. Miljöersättningar betalas ut till djurägare som håller vissa lantraser av jordbrukets husdjur. Den nationella handlingsplanen för husdjursgenetiska resurser löpte ut och vissa uppdateringar och revideringar av planen har gjorts . Även om stora arealer med ängs- och betesmarker hävdas med miljöersättningar och miljöinvesteringar från landsbygdsprogrammet bedömer att bevarandestatusen är dålig för gräsmarkernas naturtyper. Det främsta skälet är att många marker inte hävdas och därför växer igen. Även länsstyrelserna och ideella organisationer gör insatser för att restaurera ängs- och betesmarker. Flera projekt med finansiering från EU:s Lifeprogram med bevarandeåtgärder pågår eller har avslutats . Länsstyrelserna har arbetat med insatser för att utrota invasiva främmande arter i odlingslandskapet, t.ex. blomsterlupin och jätteloka. har utfärdat två tillstånd för fältförsök med genetiskt modifierade växter. har det inte funnit någon kommersiell odling med genmodifierade organismer. Rådgivning för bevarandet av odlingslandskapets natur- och kulturmiljöer samt kultur- och bebyggelsemiljöer har vänt sig till lantbrukare och andra intressenter för att stärka kunskaperna om skötsel av betesmarker, landskapets kulturmiljövärden samt byggnadsvård i odlingslandskapet. Flera länsstyrelser har arbetat med direkta insatser för att synliggöra och bevara natur- och kulturvärden men har också betalat ut ersättningar för att stödja bevarande, användning och utveckling av kulturhistoriskt värdefulla byggnader och miljöer. har flera länsstyrelser noterat ett ökat intresse från allmänheten att komma ut i naturen och har arbetat aktivt med att bemöta det ökade intresset för friluftsliv och för vistelsen i odlingslandskapets natur- och kulturmiljöer. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 3.18.3Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att trenden är negativ och att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. För åtta av de tolv preciseringarna för odlingslandskapet bedöms tillståndet utifrån dagens kunskap vara godtagbart. För preciseringarna om gynnsam bevarandestatus för naturtyper och arter knutna till odlingslandskapet, hotade arter och naturtyper, odlingslandskapets biologiska värden och kulturmiljövärden samt kultur- och bebyggelsemiljöer är tillståndet inte godtagbart vilket drar ner den övergripande bedömningen. Regeringen bedömer att tillståndet för den biologiska mångfalden i odlingslandskapet är den största utmaningen för att kunna nå miljökvalitetsmålet. Regeringens bedömer att för att nå en gynnsam utveckling för de arter som är knutna till odlingslandskapet är det viktigt att arbetet inriktas på fortsatt hävd och restaurering av ängs- och betesmarker, en grön infrastruktur med variationsrika inslag av små- biotoper och andra livsmiljöer. Ett rikt odlingslandskap är beroende av att det finns ett aktivt och livskraftigt jordbruk i hela landet som bedrivs på ett sätt där odlings- landskapets natur- och kulturmiljöer kan stärkas.