prop · H90338 · 2021-11-01 00:00:00 — SKR visar dem ett minskat intresse och har utvecklat andra indikatorsammanställningar och brukarundersökningar vid sidan av öppna jämförelser. Dessutom har regeringen gett RKA i uppdrag att utveckla liknande indikatorsammanställningar som finns i öppna jämförelser. ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET Regeringen och uttrycker att öppna jämförelser bara ska ses som ett medel av flera för den sammantagna uppföljningen av kvaliteten Enligt dem måste öppna jämförelser kompletteras med andra underlag. Men det finns en fara i att hävda att svaret på om det finns kvalitet i ligger någon annanstans. Risken är att det finns olika indikatorsammanställningar med ungefär samma innehåll och därmed liknande brister, till exempel att de inte mäter kvalitet i verksamheternas utfall och resultat. Granskningen visar också att kommunerna behöver rapportera in uppgifter till flera olika undersökningar vilket gör deras uppgiftslämnarbörda onödigt stor. Det är inget självändamål att just öppna jämförelser ska finnas kvar som medel för uppföljning och kvalitetsutveckling av , och det är inte självklart att alla indikatorer för att följa upp ska samlas under ett paraply. För kommunerna spelar det mindre roll vad en indikator ryms under för beteckning. Kolada, där många indikatorer och andra mått redovisas, är ett användarvänligt verktyg enligt kommunerna. Regeringen och ansvarar inte heller för indikatorsammanställningar som exempelvis SKR och kommunerna själva utvecklar. Men vi bedömer att det finns en vinst för såväl staten som kommunerna i att samordna olika nationella sammanställningar av indikatorer inom socialtjänstområdet. Det skulle minska risken för överlappning av indikatorsammanställningar med ungefär samma innehåll och därmed brister, samt förenkla kommunernas inrapportering av resultat. För att stärka kvalitetsutveckling i via öppna jämförelser lämnar följande rekommendationer till : •Gör en kritisk översyn av indikatorerna i öppna jämförelser. Syftet med översynen bör vara att endast indikatorer med tydlig nytta för kommunerna, statens kunskapsstyrning eller nationell uppföljning ska ingå i öppna jämförelser. •Förbättra och anpassa stödet till kommunerna att använda öppna jämförelser för kvalitetsutveckling med utgångspunkt i översynen av indikatorer. lämnar följande rekommendationer till regeringen: •Ta initiativ till att ge bättre möjligheter att inhämta och hantera individbaserad statistik. •Vidta åtgärder för att skapa ett mer sammanhållet system för den indikatorbaserade uppföljningen av . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Dir. 2017:39, Översyn av socialtjänstlagen. Förordning (2015:284) med instruktion för . Governo, Förstudie: Utveckling av öppna jämförelser inom socialtjänst och hälso- och sjukvård, på uppdrag av , 2020. Health Navigator, Öppna jämförelser av – på mottagarens villkor, på uppdrag av , 2014. Lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. , L, , M och , O, Öppna jämförelser – Ett styrmedel i tiden eller Hur kunde det bli så här? Rapport 2:2012, FoU Väst, 2012. , , ”Kvalitetsmätningars användning och effekter inom svensk äldreomsorg”, Nordiske Organisasjonsstudier, 18 (1): 31–55, 2016. 2020/21:1, Budgetproposition utgiftsområde 9, bet. 2020/21:SoU1, rskr. 2020/21:156. Regeringsbeslut S2009/5079/ST, Uppdrag att intensifiera utvecklingen av öppna jämförelser och ta fram en handlingsplan för ökad tillgång till data av god kvalitet inom socialtjänst m.m. Regeringsbeslut S2009/5130/SK, Nationell strategi för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser inom och hälso-och sjukvården. Regeringsbeslut S2014/7686/FST, S2014/8929/(delvis), Regleringsbrev för avseende , 2014. Regeringsbeslut S2014/00197/FS, S2014/01928/FS, S2015/08135/RS (delvis), Regleringsbrev för avseende , 2015. Regeringsbeslut S2015/04635/FST, S2016/07779/RS (delvis), Regleringsbrev för avseende , 2016. Regeringsbeslut S2019/05315/RS, Regleringsbrev för avseende . , Enkätundersökning till Regionala samverkans- och stödstrukturer, 2020. RKA, Vägledning för nyckeltal för produktivitet och effektivitet i kommuner i Kolada, 2020. SKR, jämförelser i socialtjänst – en kort version, 2017. SKR, Medlemsundersökning om ÖJ socialtjänst 2019, 2019. SKR, Verksamhetssystem som stöd för systematisk uppföljning. Förslag till generella variabler och brukarfrågor för uppföljning av stöd, 2019. ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET , Öppna jämförelser inom och hemsjukvården, handlingsplan –2018, 2015. Socialtjänstlag (2001:453). , Årsredovisningar 2007–2018. , Öppna jämförelser i , handlingsplan för socialtjänst och hemsjukvård 2010–2014, 2010. , Öppna jämförelser av vård och omsorg om äldre 2007–2009, Slutrapport från ett treårigt regeringsuppdrag, 2010. föreskrifter och allmänna råd om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete (SOSFS 2011:9). , Öppna jämförelser av socialtjänst och hemsjukvård 2010–2014 – Slutrapport, 2015. , av indikatorer – För god vård och omsorg, 2017. och , med öppna jämförelser - vård och omsorg om äldre, 2017. , Öppna jämförelser socialtjänst och hemsjukvård - Slutrapport utifrån handlingsplanen –2018, 2019. , Indikatorer – öppna jämförelser 2019. Socialtjänst och hälso- och sjukvård, 2019. , Beslutsunderlag för förslag till framtida frekvens och omfattning på datainsamling till öppna jämförelser, 2019. , Projektplan för öppna jämförelser inom socialtjänst och hälso- och sjukvård 2021, dnr 5.7-31757/2020, 2020. , Metodbeskrivning 2020 öppna jämförelser - socialtjänst och hälso- och sjukvård, 2020. , Resultat från öppna jämförelser i 2020, 2020. , Resultat för öppna jämförelser i 2019, 2019. SOU 2019:43, Med tillit följer bättre resultat – tillitsbaserad styrning och ledning i staten. SOU 2020:47, Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag. Statskontoret, Tänk efter före – Om viss styrning av kommuner och landsting, 2011. Vårdanalys, Grönt ljus för Öppna jämförelser? Vårdanalys, Öppnar jämförelser för ökad kvalitet i vård och omsorg om äldre? EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN SKR, ”med Öppna jämförelser socialtjänst”, tjanster/merfranskr/oppnajamforelser/handbokoppnajamforelsersocialtjanst.1154 .html, hämtad . SKR, ”Kommunens kvalitet i korthet, KKiK” ledningstyrning/stodforattstyraochleda/kommunenskvalitetikorthet.672.html, hämtad . SKR, ”Metoder för att följa upp och analysera verksamhet”, okratiledningstyrning/stodforattstyraochleda/planerafoljauppochatgarda/foljaupp ochanalysera/foljauppochanalyserametoder.25280.html, hämtad . SKR, ”Socialtjänst, brukarundersökningar”, jamforelser/socialtjanstbrukarundersokningar.15329.html, hämtad . , ”Kostnader och intäkter för kommuner efter region och verksamhetsområde. –2019.”, pxweb/sv/ssd/STARTOEOE0107OE0107B/KostnDR/, hämtad . , ”Om öppna jämförelser av socialtjänst och hälso- och sjukvård”, jamforelser/socialtjanst/om-oppna-jamforelser-socialtjanst/, hämtad . , ”Öppna jämförelser av socialtjänst och hälso- och sjukvård”, jamforelser/socialtjanst/, hämtad och . , ”Äldreguiden”, aldreguiden/, hämtad . , ”Om Kunskapsguiden”, , hämtad . öppna jämförelser i – begränsat bidrag till god kvalitet Öppna jämförelser i är en sammanställning av indikatorer som ska bidra till kvalitetsutveckling i kommunerna och ligga till grund för statlig uppföljning och styrning. har granskat om öppna jämförelser är ett ändamålsenligt medel för kvalitetsutveckling av . Sammantaget visar granskningen att öppna jämförelser ger ett visst, men begränsat, bidrag till kvalitetsutveckling av . De fyller ett behov för såväl kommunerna som staten. Men nyttan för en enskild kommun är förhållandevis liten i relation till antalet indikatorer som den använder och det arbete den lägger på att rapportera in resultat. Kommunerna uppfattar vad staten anser är viktigt för högre kvalitet i och jämför sig med andra kommuner, men det leder inte till att de tydligt förbättrar sina resultat i öppna jämförelser. Öppna jämförelser används också i begränsad omfattning för statlig uppföljning och styrning. rekommenderar därför att se över indikatorerna i öppna jämförelser och endast behålla de som är till tydlig nytta för kvalitetsutveckling, samt att ge ett mer precist stöd till kommunerna att använda öppna jämförelser. rekommenderar regeringen att ta initiativ till lagändringar som utökar mandat att hantera individbaserad statistik samt att vidta åtgärder för att samordna olika nationella sammanställningar av indikatorer inom socialtjänstområdet. s:t eriksgatan 117, 102 33 | S k r . 2 0 2 1 / 2 2 : 3 8 B i l a g a 2 BILA GA TILL G RA N SKN IN GS R A PPORT DN R: 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 0 8 1 –begränsat bidrag till god kvalitet N A LYS : M ET OD OC H RESUL TA T Social barn- och ungdomsvård BILA GA TILL G RA N SKN IN GS R A PPORT DN R: 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 0 8 1 Vi har gjort en statistisk analys av de publicerade resultaten av öppna jämförelser inom de tre delområden inom som granskningen fokuserat på, nämligen: •social barn- och ungdomsvård. Vi har studerat perioden –2020. Enhetsundersökningen och brukarundersökningen inom äldreomsorgen har vi dock inte studerat 2020. Någon enhetsundersökning gjordes inte detta år på grund av coronapandemin. Brukarundersökningen genomfördes visserligen, men eftersom svarsperioden täcker utbrottet av ser vi problem med jämförbarheten . Öppna jämförelser innehåller en mängd olika indikatorer, och vi har analyserat Vi har valt indikatorer som ofta tagits som exempel i våra intervjuer och/eller indikatorer som är verksamhetsnära. Dessutom har vi valt bort indikatorer som är av strukturell karaktär och som kommunerna själva därför inte kan påverka på kort sikt. Detta gäller framför allt de registerbaserade resultatindikatorerna. Specifikt så har vi analyserat indikatorer/grupper av indikatorer för följande: •aktuell rutin för intern samordning •aktuell rutin för extern samverkan Dessa indikatorer/grupper av indikatorer ingår i kommunenkäten för äldreomsorg, social barn- och ungdomsvård och ekonomiskt bistånd, med några undantag för äldreomsorgen (se nedan). Bland de nämnda indikatorerna har vi enbart tittat på de som funnits med under hela undersökningsperioden. En detaljerad lista över indikatorerna i urvalet ges i tabell 1. Från SKR:s medlemsundersökning 2019 har vi information om vilka kommuner som uppger att de använder öppna jämförelser för kvalitetsutveckling inom våra tre delområden äldreomsorg, ekonomiskt bistånd respektive social barn- och ungdomsvård. I den statistiska analysen benämns dessa ”ÖJ-användare”. Från SKR:s undersökning vet vi också vilka kommuner som uppger att de inte använder öppna jämförelser alls inom de tre respektive områdena. Dessa benämns ”icke ÖJ-användare”. N A LYS : M ET OD OC H RESUL TA T För vart och ett av våra tre områden har vi studerat hur ÖJ-användare och icke ÖJ-användare skiljer sig med avseende på kommunegenskaper så som demografi, ekonomi och geografi.1 För varje indikator/grupp av indikatorer i vårt urval har vi gjort följande analys: •grafisk analys över utvecklingen över tid •regressionsanalys över skillnader mellan ÖJ-användare och icke ÖJ-användare •grafisk analys samt statistisk variansanalys (anova) över skillnaden mellan län, kommungrupper och socioekonomisk grupp •regressionsanalys över samband mellan resultat i egna kommunen och kommuner i länet, i kommungruppen respektive i den socioekonomiska gruppen. Upplägget på analysen har så långt det varit möjligt varit detsamma för de I kommunenkäten för äldreomsorg ingår dock inga indikatorer för extern samverkan. Vi har då i stället analyserat indikatorer i enhetsundersökningen för samverkan mellan enheter (hemtjänst och särskilda boenden) och vårdcentraler, sjuksköterskor, läkare och anhöriga. Inom ekonomiskt bistånd finns inga indikatorer för just manualbaserade insatser. Vi har då i stället tittat på indikatorer för kommunala arbetsmarknadsinsatser och hushållsekonomisk rådgivning (dvs. insatser som inte specifikt är manualbaserade). Specifik analys för äldreomsorgen Inte heller i kommunenkäten för äldreomsorgen finns några indikatorer för manualbaserade insatser. Men det som framför allt är speciellt med äldreomsorgen är att den förutom kommunenkäten också inkluderar enhetsundersökningar och brukarenkäter. Inom äldreomsorgen har vi därför gjort ytterligare analys baserat på dessa undersökningar. •Vi har gjort regressionsanalys över hur bemanningen av sjuksköterskor och omsorgspersonal inom en kommun utvecklas om det varit stora skillnader i bemanning mellan enheter inom kommunen. •Vi har studerat grafiskt samt med anova hur svaren på följande frågor från brukarundersökningen inom respektive särskilda boenden varierar över län, kommungrupper och socioekonomiska grupper: −Hur bedömer du ditt allmänna hälsotillstånd? −Brukar personalen bemöta dig på ett bra sätt? −Hur nöjd eller missnöjd är du sammantaget med den hemtjänst du har/med ditt äldreboende? En annan aspekt som sticker ut för äldreomsorgen är att väldigt få kommuner uppger att de inte använder öppna jämförelser inom området (endast fem kommuner i SKR:s enkät ). Det gör att vi inte kunnat göra några jämförelser mellan den grupp vi definierar som ÖJ-användare och icke ÖJ-användare (se ovan) för äldreomsorgen. 1Inom äldreomsorgen finns endast fem icke ÖJ-användare. Här är det därför inte möjligt att göra någon statistisk analys på skillnaderna mellan ÖJ-användare och icke ÖJ-användare. BILA GA TILL G RA N SKN IN GS R A PPORT DN R: 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 0 8 1 Tabell 1 Urval av indikatorer Aktuell rutin för intern Aktuell rutin för extern Andel enheter med rutin för samverkan med (gäller central (hemtjänst)/med ekonomiskt bistånd; se ansvarig läkare (särskilda kommentar 1): Andel enheter med rutin för Andel enheter med rutin för N A LYS : M ET OD OC H RESUL TA T Använder AUDIT för att Använder AUDIT för att kommentar 2 och 3): holkonsumtion och/eller holkonsumtion och/eller använder DUDIT för att använder DUDIT för att mall som inkluderar barns situation används i alla (se kommentar 4–9): och/eller särskilt boende öppenvård och/eller uppföljning med ett köns- boende och/eller särskilt och/eller dygnsvård (se kommentar 10): insats inom en månad till alla personer 18-24 år insats till alla personer över Kommentarer till tabell 1: 1.För äldreomsorg hämtas indikatorerna från enhetsundersökningen. 2.2016 är indikatorn gemensam för alkohol och droger. ”ja”, ”nej” eller ”delvis”. From 2017 finns en indikator för alkohol och en för droger. Svarsalternativen är då ”ja” eller ”nej”. Utifrån detta skapas en variabel som tar värdet 0, 1 eller 2: 0 för ”nej” 2016 och ”nej” på båda indikatorerna from 2017; 1 för ”delvis” 2016 och ”ja” på en av indikatorerna from 2017; och 2 för ”ja” 2016 och ”ja” på båda indikatorerna from 2017. 3.Indikator för strukturerade utredningsmallar mäter kunskapsstyrning men är inte riktigt en ”standardiserad bedömningsmetod”. Indikatorn får ett tillägg, ”som inkluderar barns situation”, 2017. BILA GA TILL G RA N SKN IN GS R A PPORT DN R: 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 0 8 1 4.Det finns även indikatorer för om man använt den systematiska uppföljningen ur ett könsperspektiv för verksamhetsutveckling. Vi tittar dock endast på om man genomfört själva uppföljningen med ett könsperspektiv. 5.Gällande individbaserad systematisk uppföljning inom ekonomiskt bistånd, och användandet för verksamhetsutveckling: Svarsalternativen är ”ja”, ”nej” eller ”delvis”, där delvis innebär att man fattat beslut om att göra det. Utifrån detta skapas en binär variabel som antar värdet 0 för ”nej”, och 1 för antingen ”ja” eller ”delvis”. 6.Gällande individbaserad systematisk uppföljning inom äldreomsorg, och användandet för verksamhetsutveckling: Det finns en indikator för ordinärt boende och en för särskilt boende. Svarsalternativen för de indikatorer är ”ja”, ”nej” eller ”delvis”, där delvis innebär att man fattat beslut om att göra det. Utifrån detta skapas en binär variabel som antar värdet 0 för ”nej” inom både ordinärt och särskilt boende, och 1 för antingen ”ja” eller ”delvis” inom ordinärt och/eller särskilt boende. 7.Gällande individbaserad systematisk uppföljning inom äldreomsorg ur ett könsperspektiv: Även här finns en indikator för ordinärt boende och en för särskilt boende, dock inte 2016 då det är en gemensam indikator. Svarsalternativen är ”ja” eller ”nej”. Utifrån detta skapas en binär variabel som antar värdet 0 för ”nej” inom både ordinärt och särskilt boende (både from 2017), och 1 för ”ja” inom ordinärt och/eller särskilt boende (och/eller from 2017). 8.Gällande individbaserad systematisk uppföljning inom social barn- och ungdomsvård, och användandet för verksamhetsutveckling: Det finns en indikator för öppenvård och en för dygnsvård. Svarsalternativen för de indikatorer är ”ja”, ”nej” eller ”delvis”, där delvis innebär att man fattat beslut om att göra det. Utifrån detta skapas en binär variabel som antar värdet 0 för ”nej” inom både öppenvård och dygnsvård, och 1 för antingen ”ja” eller ”delvis” inom öppenvård och/eller dygnsvård. 9.Gällande individbaserad systematisk uppföljning inom social barn- och ungdomsvård ur ett könsperspektiv: Även här finns en indikator för öppenvård och en för dygnsvård, dock inte 2016 då det är en gemensam indikator. Svarsalternativen är ”ja” eller ”nej”. Utifrån detta skapas en binär variabel som antar värdet 0 för ”nej” inom både öppenvård och dygnsvård (både from 2017), och 1 för ”ja” inom öppenvård och/eller dygnsvård (och/eller from 2017). 10.Insatserna inom social barn- och ungdomsvård avser öppenvården. Insatserna inom ekonomiskt bistånd är inte specifikt ”manualbaserade”. Inom äldreomsorg ingår ingen indikator för den här typen av insatser. N A LYS : M ET OD OC H RESUL TA T Grafisk analys: Utveckling över tid Figur 1–4 visar utvecklingen av riksgenomsnittet för de indikatorer inom äldreomsorgen som vi analyserat. Figur 1 Aktuell rutin för intern samordning Figur 2 Aktuell rutin för extern samverkan BILA GA TILL G RA N SKN IN GS R A PPORT DN R: 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 0 8 1 Figur 3 Standardiserade bedömningsmetoder Alkohol och/eller droger Figur 4 Individbaserad systematisk uppföljning För verksamhetsutv., ordbo För verksamhetsutv., säbo Med könsperspektiv, ordbo Med könsperspektiv, säbo Med könsperspektiv, ordbo/säbo (2016) N A LYS : M ET OD OC H RESUL TA T Tabell 2 Skillnader mellan län, kommungrupper och socioekonomiska grupper: Statistisk variansanalys (anova) 2016–2020 (2016–2019) 2020 (2019) Extern samverkan inom : Extern samverkan på särskilda boenden: Brukarbedömningar på särskilda boenden: **innebär statistiskt signifikant förklaringsgrad på 5-procentsnivån. *innebär statistiskt signifikant förklaringsgrad på 10-procentsnivån. BILA GA TILL G RA N SKN IN GS R A PPORT DN R: 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 0 8 1 Tabell 3 Samband mellan resultat för andra kommuner i länet och egna kommunen Resultat i övriga kommuner mätt Extern samverkan inom : Extern samverkan på särskilda boenden: ++innebär positivt samband statistiskt signifikant på 5-procentsnivån. + innebär positivt samband statistiskt signifikant på 10-procentsnivån. - - innebär negativt samband statistiskt signifikant på 5-procentsnivån. - innebär negativt samband statistiskt signifikant på 10-procentsnivån. För förklaring: Se under motsvarande tabell för den socioekonomiska gruppen nedan. N A LYS : M ET OD OC H RESUL TA T Tabell 4 Samband mellan resultat för andra kommuner i kommungruppen och egna kommunen Resultat i övriga kommuner mätt Extern samverkan inom : Extern samverkan på särskilda boenden: ++innebär positivt samband statistiskt signifikant på 5-procentsnivån. + innebär positivt samband statistiskt signifikant på 10-procentsnivån. - - innebär negativt samband statistiskt signifikant på 5-procentsnivån. - innebär negativt samband statistiskt signifikant på 10-procentsnivån. För förklaring: Se under motsvarande tabell för den socioekonomiska gruppen nedan. BILA GA TILL G RA N SKN IN GS R A PPORT DN R: 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 0 8 1 Tabell 5 Samband mellan resultat för andra kommuner i den socioekonomiska gruppen och egna kommunen Resultat i övriga kommuner mätt Extern samverkan inom : Extern samverkan på särskilda boenden: ++innebär positivt samband statistiskt signifikant på 5-procentsnivån. + innebär positivt samband statistiskt signifikant på 10-procentsnivån. - - innebär negativt samband statistiskt signifikant på 5-procentsnivån. - innebär negativt samband statistiskt signifikant på 10-procentsnivån. Tabellerna 3–5 ovan visar resultat från en analys över sambandet mellan ÖJ-resultatet i den egna kommunen och ÖJ-resultat i övriga kommuner i länet, i kommungruppen respektive i den socioekonomiska gruppen. ÖJ-resultat i övriga kommuner är en binär variabel som antar värdet 1 om genomsnittet är över 75e percentilen, och 0 annars. Det mäts antingen året innan (t-1) eller innan (t-2). Det egna ÖJ-resultatet mäts antingen i nivå eller i förbättringar över 1–; då övriga kommuners resultat mäts år t-1, och då övriga kommuners resultat mäts år t-2. Förbättringarna mäts med en binär variabel som antar värdet 1 om resultatet förändrats till det bättre, och 0 annars. Kolumn 1–4 avser samtliga kommuner. Kolumn 5–8 avser enbart ÖJ-användare. Regressionerna har gjorts för perioden –2020 när övriga kommuners resultat mäts år t-1, och för perioden –2020 när övriga kommuners resultat mäts år t-2. N A LYS : M ET OD OC H RESUL TA T Samband mellan bemanningens utveckling och tidigare års stora skillnader mellan enheter i bemanningen Tabell 6 Samtliga typer av särskilda boenden Skillnad max-min mätt : För förklaring: Se under motsvarande tabell för enbart demensboenden nedan. Tabell 7 Enbart demensboenden Skillnad max-min mätt : ++innebär positivt samband statistiskt signifikant på 5-procentsnivån. + innebär positivt samband statistiskt signifikant på 10-procentsnivån. - - innebär negativt samband statistiskt signifikant på 5-procentsnivån. - innebär negativt samband statistiskt signifikant på 10-procentsnivån. Tabell 6–7 ovan visar resultat från en analys över sambandet mellan hur bemanningen i kommunen utvecklas och vilken skillnad det var mellan enheterna inom en kommun året innan (t-1) eller innan (t-2). Bemanningens utveckling mäts antingen som genomsnitt över samtliga enheter eller som enheten med lägst bemanning. Utveckling mäts som förändring över 1–; då skillnaden mellan enheterna mäts år t-1, och då skillnaden mellan enheterna mäts år t-2. Skillnaden mellan enheterna är först standardiserad (med kommunens medelvärde) och sedan konstruerad som en binär variabel som antar värdet 1 om den är över 75e percentilen, och 0 annars. Kolumn 1–4 avser samtliga kommuner. Kolumn 5–8 avser enbart ÖJ-användare. Regressionerna görs på perioden –2019 när övriga kommuners resultat mäts år t-1, och på perioden –2019 när övriga kommuners resultat mäts år t-2. BILA GA TILL G RA N SKN IN GS R A PPORT DN R: 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 0 8 1 Grafisk analys: Utvecklingen över tid Figur 5–9 visar utvecklingen av riksgenomsnittet för de indikatorer inom ekonomiskt bistånd som vi analyserat. Figur 5 Aktuell rutin för intern samordning Med barn och unga Figur 6 Aktuell rutin för extern samverkan N A LYS : M ET OD OC H RESUL TA T Figur 7 Standardiserade bedömningsmetoder Alkohol och/eller droger (2016) Figur 8 Individbaserad systematisk uppföljning BILA GA TILL G RA N SKN IN GS R A PPORT DN R: 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 0 8 1 Figur 9 (Manualbaserade) insatser Procent 90 80 70 60 50 40 30 20 insats, 18-24 år insats, 24+ år Tabell 8 Utvecklingen : Statistiska skillnader mellan ÖJ-användare och icke ÖJ-användare (Manualbaserade) insatser: ++innebär positiv skillnad statistiskt signifikant på 5-procentsnivån. + innebär positiv skillnad statistiskt signifikant på 10-procentsnivån. - - innebär negativ skillnad statistiskt signifikant på 5-procentsnivån. - innebär negativ skillnad statistiskt signifikant på 10-procentsnivån.