prop · H90381 · 2021-12-16 00:00:00 — I andra stycket införs en ny bestämmelse som innebär att skyldigheten att låta en myndighet ta fingeravtryck inte gäller om utlänningen är eller om det är fysiskt omöjligt för utlänningen att lämna finger- Det tredje stycket motsvarar i sak delvis det hittillsvarande tredje stycket. Således gäller att de fingeravtryck som tagits upp vid en in- eller utresekontroll enligt artikel 8.3 i i kodexen om Schengengränserna för kontroll i enlighet med artikel 20 i VIS-förordningen ska förstöras efter kontrollen. Detsamma gäller de biometriska data som tagits fram i samband med kontrollen. Bestämmelserna om förstörelse i tredje stycket gäller inte för biometriska uppgifter som tagits upp när en sådan in- eller utresekontroll som avses i första stycket genomförs för kontroll i enlighet med artikel 27 iin- och utreseförordningen. Detta innebär att det befintliga dataskyddsrättsliga regelverket kommer att reglera hur uppgifterna får behandlas efter kontrollen. Bestämmelsen om förstörelse av fingeravtryck som enligt det hittillsvarande första stycket tagits upp vid en in- eller utresekontroll i enlighet med artikel 18 i VIS-förordningen tas bort (se kommentaren till första stycket). Hänvisningarna till förordningarna är dynamiska, dvs. förordning i den gällande lydelsen. 8 h § En utlänning är vid en kontroll enligt 9 § skyldig att låta en polisman, eller en tjänsteman vid eller , fotografera honom eller henne och ta hans eller hennes fingeravtryck för kontroll i enlighet med artiklarna 26 och 27 i in- och utreseförordningen. Skyldigheten att låta en myndighet ta fingeravtryck gäller inte om utlänningen är eller om det är fysiskt omöjligt för utlänningen att lämna finger- När en kontroll enligt första stycket har genomförts ska det fotografi och de fingeravtryck som har tagits för kontrollen förstöras om det fram- kommer att utlänningen har rätt att vistas i . Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om fotografering och fingeravtryckstagning vid inre utlänningskontroll. avsnitt 6.5 och 6.11. I artiklarna 26 och 27 i in- och utreseförordningen finns bestämmelser om kontroll mot in- och utresesystemet, vilka aktualiseras bl.a. vid inre Av första stycket framgår att en utlänning vid en inre utlänningskontroll är skyldig att låta en polisman, eller en tjänsteman vid eller , fotografera honom eller henne och ta hans eller hennes fingeravtryck för kontroll i enlighet med artiklarna 26 och 27 i in- och utreseförordningen. Vad som avses med in- och utreseförordningen framgår av 1 kap. 4 e §. Enligt andra stycket gäller inte skyldigheten att låta en myndighet ta fingeravtryck om utlänningen är eller om det är fysiskt omöjligt för utlänningen att lämna fingeravtryck. I tredje stycket anges att när en kontroll enligt första stycket har genomförts, ska det fotografi och de fingeravtryck som har tagits för Det gäller dock endast om det fram- kommer att utlänningen har rätt att vistas i . Om den utlänning vars uppgifter har tagits upp vid kontrollen däremot inte har rätt att vistas i innebär bestämmelsen inte att uppgifterna måste förstöras. får föra separata register över de uppgifter som tas upp med stöd av denna paragraf (15 § första stycket [2016:27] utlännings- Hänvisningen till in- och utreseförordningen är dynamisk, dvs. förordningen i den gällande lydelsen. 8 i § En utlänning som använder ett system för automatiserad gränskontroll i enlighet med artiklarna 8a och 8b i kodexen om Schengengränserna är skyldig att låta sig bli fotograferad och lämna fingeravtryck vid förhandsregistrering av uppgifter i in- och utresesystemet och vid användning av elektroniska spärrar. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om fotografering och fingeravtryckstagning vid användande av system för automatiserad Övervägandena finns i avsnitt 5.1 och 6.4. Systemet för automatiserad gränskontroll gör det möjligt att under vissa förutsättningar passera de yttre gränserna genom att utlänningen använder ett självbetjäningssystem och en elektronisk spärr. För att utlänningen ska Prop. 2021/22:81 kunna använda sig av automatiserad gränskontroll krävs bl.a. att utlänningen redan är registrerad i in- och utresesystemet eller förhandsregistrerar sig i självbetjäningssystemet enligt artikel 8a i kodexen om Schengengränserna. Om förutsättningarna är uppfyllda kan de tillämpliga in- och utresekontrollerna utföras genom att utlänningen använder självbetjäningssystemet. Den som har använt självbetjäningssystemet och vars in- eller utresa tillåts får använda en elektronisk spärr för att fysiskt passera gränsen. En elektronisk spärr är en elektronisk infrastruktur på platsen för faktisk passage av en yttre gräns (artiklarna 2.23–2.25 och 8 b). Av paragrafen framgår att en utlänning som använder ett system för automatiserad gränskontroll i enlighet med artiklarna 8a och 8b i kodexen om Schengengränserna är skyldig att låta sig bli fotograferad och lämna fingeravtryck vid förhandsregistrering av uppgifter i in- och utresesystemet och vid användning av elektroniska spärrar. Hänvisningen till kodexen om Schengengränserna är dynamisk, dvs. avser förordningen i den gällande lydelsen. 10.2Förslaget till lag om ändring i utlänningsdatalagen (2016:27) Förhållandet till annan reglering 5 § Denna lag gäller inte när personuppgifter behandlas med stöd av 1.lagen (2006:444) om passagerarregister, 2.Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 810/2009 av om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodex), 3.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 603/2013 av om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EU) nr 604/2013 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat och för när medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter begär jämförelser med Eurodacuppgifter för brottsbekämpande ändamål, samt om ändring av förordning (EU) nr 1077/2011 om inrättande av en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (omarbetning), och rådets förordning (EU) 2018/1860 av den 28november 2018 om användning av Schengens informationssystem för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna, och rådets förordning (EU) 2018/1861 av om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området in- och utresekontroller, om ändring av konventionen om tillämpning av och om ändring och upphävande av förordning (EG) nr 1987/2006, och rådets förordning (EU) 2018/1862 av om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, om ändring och upphävande av rådets beslut /533/RIF och om upphävande av och rådets förordning (EG) nr 1986/2006 och kommissionens beslut /261/EU, 2021/22:81 7. lagen (2021:1187) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordningar om Schengens informationssystem och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen, eller och rådets förordning (EU) 2017/2226 av den 30november 2017 om inrättande av ett in- och utresesystem för registrering av in- och utreseuppgifter och av uppgifter om nekad inresa för tredjelandsmedborgare som passerar medlemsstaternas yttre gränser, om fastställande av villkoren för åtkomst till in- och utresesystemet för brottsbekämpande ändamål och om ändring av konventionen om tillämpning av och förordningarna (EG) nr 767/2008 och (EU) nr 1077/2011. I paragrafen anges att lagen inte gäller vid behandling av personuppgifter enligt vissa uppräknade författningar. Övervägandena finns i avsnitt 7. I punkt 8, som är ny, hänvisas till in- och utreseförordningen. Ändringen innebär att lagen inte gäller när personuppgifter behandlas med stöd av den förordningen. Hänvisningen till in- och utreseförordningen är dynamisk, dvs. avser förordningen i den gällande lydelsen. register över fingeravtryck och fotografier 15 § får föra separata register över fingeravtryck och fotografier som tas med stöd av 9 kap. 8 och 8 h §§ utlänningslagen (2005:716). Med begränsning av de ändamål som annars gäller enligt 11 och 13 §§ får uppgifter om fingeravtryck eller fotografier i registren användas endast 1.vid prövning av ansökningar om uppehållstillstånd där skäl som anges i 4 kap. 1–2 a §§ utlänningslagen åberopas, 2.i ärenden om avvisning och utvisning, 4.om det behövs för att kontrollera identiteten av en person på ett fotografi som kommit in till , 5.om det behövs för att ska kunna kontrollera ett fingeravtryck mot fingeravtrycks- och signalementsregister som för enligt 5 kap. 11 § lagen (2018:1693) om polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område, eller 6.vid kontroll av utlänningar under vistelsen i . Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela 1.ytterligare föreskrifter om vilka uppgifter som får behandlas i registren över fingeravtryck och fotografier, och 2.föreskrifter om gallring. Paragrafen innehåller bestämmelser om behandling av fingeravtryck och fotografier. Övervägandena finns i avsnitt 6.11. Paragrafens första stycke ändras på så sätt att bestämmelsen om att får föra separata register över fingeravtryck och fotografier som tas med stöd av 9 kap. 8 § utlänningslagen kompletteras med en hänvisning till 8 h § utlänningslagen. Det innebär att även fingeravtryck och fotografier som tas vid en inre utlänningskontroll för kontroll i enlighet med artiklarna 26 och 27 i in- och utreseförordningen får föras in i de separata registren. Detta gäller inte det fotografi och de fingeravtryck som enligt 8 h § ska förstöras om det framkommer att utlänningen har rätt att vistas i . 10.3 Förslaget till lag om ändring i lagenProp. 2021/22:81 (2018:1693) om polisens behandling av personuppgifter inom brottsdatalagens område 1 kap. Allmänna bestämmelser 2 § Denna lag gäller inte vid behandling av personuppgifter enligt 1.vapenlagen (1996:67), 2.lagen (1998:620) om belastningsregister, 3.lagen (1998:621) om misstankeregister, 4.lagen (2006:444) om passagerarregister, 5.lagen (2014:400) om elimineringsdatabas, och rådets förordning (EU) 2018/1860 av den om användning av Schengens informationssystem för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna, och rådets förordning (EU) 2018/1861 av om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området in- och utresekontroller, om ändring av konventionen om tillämpning av och om ändring och upphävande av förordning (EG) nr 1987/2006, och rådets förordning (EU) 2018/1862 av om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, om ändring och upphävande av rådets beslut /533/RIF och om upphävande av och rådets förordning (EG) nr 1986/2006 och kommissionens beslut /261/EU, 9.lagen (2021:1187) med kompletterande bestämmelser till EU:s förordningar om Schengens informationssystem och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen, eller 10.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2226 av om inrättande av ett in- och utresesystem för registrering av in- och utreseuppgifter och av uppgifter om nekad inresa för tredjelandsmedborgare som passerar medlemsstaternas yttre gränser, om fastställande av villkoren för åtkomst till in- och utresesystemet för brottsbekämpande ändamål och om ändring av konventionen om tillämpning av och förordningarna (EG) nr 767/2008 och (EU) nr 1077/2011. I paragrafen anges att lagen inte gäller vid behandling av personuppgifter enligt vissa uppräknade författningar. Övervägandena finns i avsnitt 7. Ipunkt 10, som är ny, hänvisas till in- och utreseförordningen. Ändringen innebär att förordningen undantas från tillämpningsområdet för polisens brottsdatalag. Hänvisningen till in- och utreseförordningen är dynamisk, dvs. avser förordningen i den gällande lydelsen. L 327/20 Europeiska unionens officiella tidning OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2017/2226 om inrättande av ett in- och utresesystem för registrering av in- och utreseuppgifter och av uppgifter om nekad inresa för tredjelandsmedborgare som passerar medlemsstaternas yttre gränser, om fastställande av villkoren för åtkomst till in- och utresesystemet för brottsbekämpande ändamål och om ändring av konventionen om tillämpning av och förordningarna (EG) nr 767/2008 och (EU) nr 1077/2011 OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 77.2 b och d samt 87.2 a, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1), efter att ha hört , ienlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och av följande skäl: (1)I sitt meddelande av Att förbereda nästa steg i utvecklingen av Europeiska unionens gränsförvaltning angav kommissionen att det som ett led i en integrerad gränsförvaltningsstrategi för unionen skulle behöva inrättas ett in- och utresesystem som elektroniskt registrerar tidpunkt och plats för in- och utresa för tredjelandsmedbor gare som beviljas inresa för en kortare vistelse på medlemsstaternas territorium samt beräknar längden på den tillåtna vistelsen för dessa tredjelandsmedborgare. (2)underströk vid sitt möte den 19–vikten av att fortsätta arbetet med att vidareut veckla unionens strategi för integrerad gränsförvaltning, bl.a. genom bättre användning av modern teknik för att förbättra förvaltningen av de yttre gränserna. (3)I sitt meddelande av Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i allmänhetens tjänst, förespråkade kommissionen inrättandet av ett system för elektronisk registrering av inresor till och utresor från medlems staternas territorium vid de yttre gränserna för att säkerställa en mer effektiv förvaltning av tillträdet till detta territorium. (4)Vid Europeiska rådets möte den 23–begärdes att man snabbt skulle gå vidare med arbetet med smart gränsförvaltning. offentliggjorde kommissionen meddelandet Smart gränsförvaltning – valmöj ligheter och framtida handlingsalternativ. (5)I sina strategiska riktlinjer som antogs betonade att Schengenområdet, som gör det möjligt för människor att resa utan kontroller vid de inre gränserna, och det ökande antalet människor som reser till unionen gör att unionens gemensamma yttre gränser måste förvaltas effektivt så att ett starkt skydd kan säkerställas. betonade även att unionen måste mobilisera alla verktyg som står till dess förfogande för att stödja medlemsstaterna i deras uppgift, och att den integrerade gränsförvaltningen av de yttre gränserna bör moderniseras på ett kostnadseffektivt sätt i syfte att säkerställa smart gränsförvaltning med ett system för in- och utresa, med stöd av den nya byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA). (6)I sitt meddelande En europeisk migrationsagenda av konstaterade kommissionen att en ny fas skulle inledas med initiativet för smart gränsförvaltning för att öka effektiviteten vid gränsövergångar, underlätta gräns passager för den stora majoriteten resenärer med ärligt uppsåt från tredjeländer och stärka kampen mot irreguljär migration genom att ett register inrättas över alla gränsöverskridande förflyttningar som tredjelands medborgare gör, med fullständig respekt för proportionalitetsprincipen. (1) EUT C 487, 28.12.2016, s. 66. (2) ståndpunkt av (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av . Europeiska unionens officiella tidning L 327/21 (7)För att ytterligare förbättra förvaltningen av de yttre gränserna och, framför allt, kontrollera efterlevnaden av bestämmelserna om tillåten vistelsetid inom medlemsstaternas territorium bör ett in- och utresesystem inrättas som elektroniskt registrerar tidpunkt och plats för in- och utresa för tredjelandsmedborgare som beviljas inresa för en kortare vistelse på medlemsstaternas territorium samt beräknar längden på den tillåtna vistelsen för dessa tredjelandsmedborgare. Systemet bör ersätta den skyldighet att stämpla tredjelandsmedborgares pass som gäller för alla medlemsstater. (8)Det är nödvändigt att fastställa vilka mål in- och utresesystemet ska ha, vilka uppgiftskategorier som ska föras in i systemet, för vilka ändamål uppgifterna ska användas, vilka kriterier som ska gälla för införandet, vilka myndig heter som ska ha åtkomst till uppgifterna, ytterligare bestämmelser om behandling och skydd av personuppgifter samt in- och utresesystemets tekniska utformning och regler för dess drift och användning samt interoperabilitet med andra informationssystem. Dessutom måste ansvarsfördelningen i fråga om in- och utresesystemet fastställas. (9)In- och utresesystemet bör vara tillämpligt på tredjelandsmedborgare som beviljats inresa till medlemsstaternas territorium för en kortare vistelse. Det bör även vara tillämpligt på tredjelandsmedborgare som har nekats inresa för en kortare vistelse. (10)In- och utresesystemet bör vara i drift vid de yttre gränserna till de medlemsstater som tillämpar Schengenregel verket fullt ut. Det är önskvärt att de medlemsstater som ännu inte tillämpar fullt ut har börjat göra det när in- och utresesystemet tas i drift. I de fall där kontrollerna vid de inre gränserna inte kan upphävas innan in- och utresesystemet tas i drift måste emellertid villkoren fastställas för driften av in- och utresesystemet av de medlemsstater som inte tillämpar fullt ut och fastställa bestämmelserna för in- och utrese systemets drift och användning vid de inre gränser där kontrollerna ännu inte har upphävts. Vad gäller villkoren för driften av in- och utresesystemet, bör in- och utresesystemet vara i drift vid de yttre gränserna till de medlemsstater som ännu inte tillämpar fullt ut men för vilka verifieringen i enlighet med tillämpligt Schengenutvärderingsförfarande redan framgångsrikt har slutförts, för vilka passiv åtkomst till informationssystemet för viseringar (VIS), inrättat genom rådets beslut /512/EG (1), har beviljats för driften av in- och utresesystemet och för vilka bestämmelser om Schengens informationssystem (SIS), inrättat genom och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 (2), har fått verkan enligt relevant anslutningsakt. Vad gäller bestämmelser om in- och utresesystemets drift och användning av de medlems stater som uppfyller villkoren bör systemet vara i drift vid samtliga inre gränser till de medlemsstater vid vilka kontrollerna ännu inte har upphävts. Emellertid bör särskilda bestämmelser för driften och användningen av in- och utresesystemet vid sådana gränser gälla, för att minska verkningarna av gränskontrollförfarandena vid sådana gränser, utan att det påverkar säkerhetsnivån, in- och utresesystemets funktion eller andra gränskontrollskyldigheter enligt och rådets förordning (EU) 2016/399 (3). (11)Längden på den tillåtna vistelsen för tredjelandsmedborgare inom medlemsstaternas territorium i enlighet med denna förordning följer av det tillämpliga . (12)En automatisk beräkningsmekanism bör ingå i in- och utresesystemet. Den automatiska beräkningsmekanismen bör vid beräkningen av den sammanlagda begränsningen beakta vistelser inom det territorium som tillhör medlemsstater som har tagit in- och utresesystemet i drift. Eventuella förläng ningar av den tillåtna vistelsen bör beaktas vid beräkningen av den sammanlagda begränsningen vid tredjelands medborgarens efterföljande inresa till medlemsstaternas territorium. Vistelser inom det territorium som tillhör de medlemsstater som ännu inte har tagit in- och utresesystemet i drift bör räknas separat på grundval av stämplar som påförts tredjelandsmedborgares resehandlingar. (13)Den automatiska beräkningsmekanismen bör enbart beakta vistelser på det territorium som tillhör medlemsstater som ännu inte tillämpar fullt ut men som tagit in- och utresesystemet i drift för kontroll av överensstämmelse med den sammanlagda begränsningen och för verifie ring av giltighetstiden för en Schengenvisering för kortare vistelse. Den automatiska beräkningsmekanismen bör inte beräkna längden på vistelser som är tillåtna på grundval av en nationell visering för kortare vistelse som Rådets beslut /512/EG av om inrättande av Informationssystemet för viseringar (VIS) (EUT L 213, , s. 5). och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 av om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EUT L 381, 28.12.2006, s. 4). och rådets förordning (EU) 2016/399 av om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT L 77, 23.3.2016, s. 1). L 327/22 Europeiska unionens officiella tidning utfärdats av en medlemsstat som ännu inte tillämpar fullt ut men som har tagit in- och utresesystemet i drift. Vid beräkningen av längden på den vistelse som är tillåten på grundval av en Schengenvi sering för kortare vistelse, bör den automatiska beräkningsmekanismen inte beakta vistelser på det territorium som tillhör medlemsstater som ännu inte tillämpar fullt ut men som har tagit in- och utrese systemet i drift. (14)Exakta bestämmelser bör fastställas vad gäller ansvaret för utvecklingen och driften av in- och utresesystemet och medlemsstaternas ansvar för anslutningen till in- och utresesystemet. Europeiska byrån för den operativa förvalt ningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa, som inrättades genom och rådets förordning (EU) nr 1077/2011 (1), bör ha ansvaret för att utveckla och sköta den operativa förvalt ningen av ett centraliserat in- och utresesystem i enlighet med den här förordningen. Förordning (EU) nr 1077/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. (15)Målet för in- och utresesystemet bör vara att förbättra förvaltningen av de yttre gränserna, förhindra irreguljär invandring och underlätta hanteringen av migrationsströmmar. In- och utresesystemet bör framför allt och i till lämpliga fall bidra till identifiering av personer som inte uppfyller, eller inte längre uppfyller, villkoren för längden på den tillåtna vistelsen på medlemsstaternas territorium. Dessutom bör systemet bidra till att terroristbrott och andra grova brott förebyggs, förhindras, upptäcks och utreds. (16)In- och utresesystemet bör bestå av ett centralt system (nedan kallat in- och utresesystemets centrala system) som driver en datoriserad central databas över biometriska och alfanumeriska uppgifter, ett enhetligt nationellt gränssnitt i varje medlemsstat, en säker kommunikationskanal mellan in- och utresesystemets centrala system och Centrala informationssystemet för viseringar (nedan kallat Centrala VIS) i VIS, samt en säker och krypterad kommunikations infrastruktur mellan in- och utresesystemets centrala system och de enhetliga nationella gränssnitten. Varje med lemsstat bör på ett säkert sätt ansluta sina nationella gränsinfrastrukturer till det enhetliga nationella gränssnittet. Ett uppgiftsregister bör upprättas på central nivå för att möjliggöra generering av statistik och rapportering. För att tredjelandsmedborgare när som helst ska kunna kontrollera den återstående tillåtna vistelsen bör en webbtjänst tas fram. Webbtjänsten bör också göra det möjligt för transportörer att kontrollera om tredjelandsmedborgare som innehar en Schengenvisering som utfärdats för en eller två inresor redan har använt det antal inresor som är tillåtna enligt viseringen. Relevanta berörda parter bör rådfrågas under webbtjänstens utvecklingsfas. Vid faststäl landet av de tekniska specifikationerna för transportörernas åtkomst till webbtjänsten bör passagerartrafiken och transportörerna påverkas i så liten utsträckning som möjligt. I detta syfte bör lämplig integrering med relevanta system övervägas.