prop · H803160 · 2021-03-24 00:00:00 — Regeringen har tidigare uttalat att med hänsyn till att den behandling av uppgifter som får ske i SPAR avser bl.a. kontroll av personuppgifter bör det inte komma i fråga att till SPAR föra över uppgifter om en person som inte med säkerhet har kunnat identifieras (prop. 2007/08:58 s. 14). Även med beaktande av synpunkt om att SPAR borde få innehålla uppgifter om samtliga samordningsnummer anser regeringen att det inte finns skäl för att göra en annan bedömning. SPAR används i huvudsak inte av aktörer som kan begära tilldelning av samordningsnummer och användarna kommer därför inte heller att vara behöriga att förnya ett samordningsnummer. Detta innebär dock inte att samordningsnummer inte används av dessa aktörer och behovet av att känna till statusen på ett samordningsnummer finns därför även bland dessa. Det bör därför även i SPAR få anges när ett samordningsnummer tilldelades och när det kan komma att förklaras vilande. Detsamma gäller tidpunkt för när ett samordningsnummer har förklarats vilande på grund av att anmälan eller ansökan om förnyelse inte har kommit in inom den angivna tiden eller på grund av att det finns andra skäl för att förklara numret vilande. Även i SPAR bör uppgift om när en person med samordningsnummer har avlidit få anges. Genom att dessa uppgifter anges i SPAR kommer mottagare av uppgifterna att uppmärksammas på att numret bör kontrolleras extra noggrant innan det används. Möjligheter till fusk och missbruk av samordningsnummer som inte längre bör kunna användas kan därmed begränsas. Regeringen föreslår därför att även dessa uppgifter ska kunna anges i SPAR. Uppgifterna ska hämtas från folkbokföringsdatabasen. Förslagen ger upphov till en sådan personuppgiftsbehandling som omfattas av EU:s dataskyddsförordning. När det gäller de personuppgifter som enligt den tänkta regleringen ska behandlas i SPAR görs bedömningen att den rättsliga grunden för behandlingen hos , som är personuppgiftsansvarigt för SPAR, är artikel 6.1 c, vilket innebär att behandlingen ska vara nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse, respektive nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i den personuppgiftsansvariges myndighetsutövning på det sätt som anges i artikel 6.1 e. Avregistrering från folkbokföringen är reglerad i folkbokföringslagen vilket även förslaget om förnyelse av ett samordningsnummer och att numret kan förklaras vilande föreslås vara, vilket innebär att behandlingen av dessa uppgifter utgör en rättslig förpliktelse för . Det allmänna intresset av personuppgiftsbehandlingen är att uppgifterna i folkbokföringen ska spegla befolkningens bosättning, identitet och familjerättsliga förhållanden så att olika samhällsfunktioner får ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. De rättsliga grunderna för behandlingen är vidare fastställda i den nationella rätten genom reglering i förordningen med instruktion för , folkbokföringslagen och SPAR-lagen på det sätt som krävs enligt artikel 6.3 i EU:s dataskyddsförordning och regleringen uppfyller det krav på proportionalitet som nämns i samma artikel. I SPAR-lagen finns även bl.a. de närmare ändamålen för behandlingen. Av 3 § 1 SPAR- lagen framgår att uppgifterna i SPAR får behandlas för att aktualisera, komplettera och kontrollera personuppgifter. Av 4 § första stycket framgår vidare bl.a. att SPAR får innehålla uppgifter om personer som är eller har varit folkbokförda i landet och om personer som har tilldelats samordningsnummer, om det inte råder osäkerhet om personernas identitet. I paragrafen finns även en punktlista över vilka uppgifter som får anges i SPAR. För att tydliggöra att samtliga grunder för avregistrering från folkbokföringen ska få anges föreslår därför regeringen en ändring i en av dessa punkter. Ändringar föreslås även göras i form av att ytterligare 2020/21:160 tre punkter införs för att möjliggöra att det i SPAR även anges uppgifter om när ett samordningsnummer tilldelats och när det kan komma att förklaras vilande samt att ett samordningsnummer har förklarats vilande på grund av att en anmälan eller ansökan om förnyelse inte har kommit in inom den angivna tiden eller på grund av att det finns andra skäl för det. Som anges ovan i avsnitt 8 kan dessa andra skäl innehålla mycket integritetskänsliga uppgifter och regeringen instämmer därför med Lagrådet att dessa uppgifter inte bör få anges i SPAR. I enlighet med Lagrådets förslag utformas därför bestämmelsen så att den enbart ger rätt att behandla uppgift om tidpunkt för vilandeförklaring på grund av att ansökan eller anmälan inte har kommit in i rätt tid eller att numret har vilandeförklarats av annat skäl. Det föreslås även att tidpunkt för när en person med samordningsnummer har avlidit ska få anges i SPAR. Den behandling av uppgifter som förslagen innebär är därmed tillåten. De uppgifter som kommer att behandlas bedöms inte vara sådana känsliga personuppgifter som avses i artikel 9.1 EU:s dataskyddsförordning. Sammanfattningsvis bedöms den personuppgiftsbehandling som förslagen ger upphov till vara förenlig med EU:s dataskyddsförordning. Bortsett från den ändring som föreslås i SPAR-lagen är den befintliga regleringen på personuppgiftsområdet tillräcklig för den personuppgiftsbehandling som kan komma att ske med anledning av förslagen. I övrigt behöver det således inte införas någon ytterligare reglering av denna behandling. Förslaget innebär att det görs ett tillägg i 4 § första stycket 9 SPAR-lagen och att det i samma paragraf och stycke införs tre nya punkter, 13, 14 och 15. Det görs även ändringar i 5 § SPAR-lagen. Regeringens förslag: Lagförslagen ska träda i kraft . Vid tillämpningen av bestämmelsen i folkbokföringslagen om att ska förklara ett samordningsnummer vilande om någon anmälan eller ansökan om förnyelse inte har kommit in vid utgången av det femte kalenderåret samordningsnumret tilldelades, ska en person som har tilldelats ett sådant nummer anses ha tilldelats numret . Regeringens bedömning: Det finns inte något behov av övergångsbestämmelser i övrigt. Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslås dock att lagändringarna ska träda i kraft . Remissinstanserna: uppger att med hänsyn till den utvecklingsagenda som ålagts myndigheten i övrigt så kan det finnas stora svårigheter att utveckla och införa relevant it-stöd då första Prop. 2020/21:160 avregistreringskontrollen ska ske och förordar därför att den tidpunkten Skälen för regeringens förslag och bedömning: Förslaget om en utökad skyldighet att underrätta är en viktig faktor i arbetet med att öka kvaliteten i folkbokföringen. Behovet av att folkbokföringen återspeglar verkliga förhållanden är stort och förslaget bör därför träda i kraft . Vad gäller personer som inte tilldelas något samordningsnummer men som har ett behov av en identitetsbeteckning i , innebär de praktiska problem dessa personer upplever i landet att det är angeläget att förslaget om att vissa enskilda ska kunna ansöka själva om samordningsnummer kan träda i kraft . Detsamma gäller för de åtgärder som föreslås för att stärka systemet för samordningsnummer. Behovet av att frigöra fler samordningsnummer finns och kan förväntas öka, särskilt med hänsyn till förslaget om att vidga kretsen av behöriga att söka ett samordningsnummer. Även förslaget om att ge utrymme för en mindre avvikelse från den verkliga födelsetiden vid tilldelning av samordningsnummer bör därför träda i kraft . De föreslagna lagändringarna bör mot denna bakgrund träda i kraft vid den tidigaste möjliga tidpunkten och regeringen föreslår därför att lagändringarna ska träda i kraft . Det finns anledning att införa övergångsbestämmelser för att klarlägga hur vissa bestämmelser är avsedda att tillämpas. Regeringen föreslår att ett samordningsnummer får förnyas på ansökan av den enskilde eller efter anmälan av myndighet eller annat organ som kan begära tilldelning av samordningsnummer. Om inte någon sådan ansökan eller anmälan kommit in till vid utgången av det femte kalenderåret då numret tilldelades eller senast förnyades ska samordningsnumret förklaras vilande. Om någon övergångsbestämmelse inte införs när det gäller dessa regler skulle ett mycket stort antal samordningsnummer behöva förklaras vilande redan i samband med ikraftträdandet av de nya reglerna. Bland dessa skulle det dessutom finnas ett inte obetydligt antal personer som fortfarande har behov av sina nummer och där det inte finns någon grund för att ändra numrets status. Det finns därför anledning att särskilt reglera vad som ska gälla för dessa. Vid tillämpningen av den föreslagna bestämmelsen i 18 d § 1 folkbokföringslagen föreslås därför att den som har ett samordningsnummer som tilldelats ska anses ha tilldelats numret . Innebörden av detta blir att ett samordningsnummer som tilldelats fram ska förklaras vilande om någon anmälan eller ansökan om förnyelse inte har kommit in vid utgången av 2021. Något behov av övergångsbestämmelser i övrigt för de författningsändringar som föreslås bedöms inte finnas. 2020/21:160 11 11.1Syfte och alternativ lösning Förslaget om en utökad underrättelseskyldighet syftar främst till att skapa bättre förutsättningar för att åtgärda fel i folkbokföringen så att de uppgifter som är registrerade är korrekta. De förslag som påverkar samordningsnumren syftar främst till att göra systemet säkrare och möjliggöra för vissa enskilda att själva ansöka om ett samordningsnummer. Ett alternativ vore att avvakta det arbete som utförs av Utredningen om folkbokföring och samordningsnummer. Med hänsyn till dels behovet av att folkbokföringen håller en hög kvalitet, dels de brister som påtalats från flera olika håll i samhället avseende systemet med samordningsnummer bedöms det vara nödvändigt att redan nu vidta vissa åtgärder. Systemet med samordningsnummer behöver förstärkas, vilket bl.a. förslaget om att samordningsnummer ska kunna förklaras vilande syftar till att åstadkomma. Reglerna behöver även förändras för att i större utsträckning kunna tillgodose det behov som vissa enskilda utan ett personnummer har av en identitetsbeteckning i . Europeiska kommissionen har tagit emot klagomål från bl.a. unionsmedborgare som, när de utnyttjat den fria rörligheten, upplever problem i det svenska samhället i avsaknad av personnummer. Om situationen kan förbättras för personer som vistas i är det till fördel inte bara för de berörda personerna utan även för det svenska samhället som helhet. Det är viktigt inte minst för den ekonomiska utvecklingen att är ett attraktivt land att vistas och arbeta eller studera i. 11.2Konsekvenser för företag och offentlig sektor 11.2.1Förslagen om en utvidgad underrättelseskyldighet Regeringens förslag om en utvidgad underrättelseskyldighet bedöms kunna bidra till en ökad kvalitet i folkbokföringen genom att får bättre förutsättningar att upptäcka och åtgärda fel i folkbokföringen. Underrättelseskyldigheten föreslås gälla för myndigheter och omfattar således inte den privata sektorn. Förslaget bedöms därför inte medföra en ökad administrativ börda för företag. Förslaget bedöms dock innebära att även företag i ökad omfattning kommer att få tillgång till korrekta folkbokföringsuppgifter. Förslagen om ändringar i SPAR syftar i huvudsak till att kunna ge en bättre service till användarna av registret. Kvaliteten i SPAR kommer att öka och fler folkbokföringsuppgifter kommer att kunna spridas även till andra aktörer än de offentliga som är anslutna till centrala aviseringssystem. Även dessa förslag bedöms därför gynna företag. Regeringens förslag om att underrättelseskyldigheten ska gälla fler uppgifter och omfatta fler aktörer innebär att myndigheter kan komma att skicka fler underrättelser . Underrättelseskyldigheten blir dessutom en ny uppgift för flera myndigheter, vilket konstateras av bl.a. , och , som anser att den nya arbetsuppgiften kommer att leda till en ökad arbetsbörda för domstolarna vilket kommer att ta resurser från den dömande verksamheten. Förvaltningsrätten i anser att det inte finns utrymme att inom befintliga ramar hantera ytterligare administrativa arbetsmoment som följer av förslaget. Flera remissinstanser, däribland Statens servicecenter, , och Kriminalvården uppger att förslaget kommer att medföra en ökad arbetsbörda och kostnader. Vissa anser att dessa kostnader inte kommer rymmas inom befintliga ramar men uppger att konsekvenserna är svåra att bedöma. Enligt är det inte möjligt att uppfylla skyldigheten enbart genom hantering av underrättelser och ett automatiserat förfarande kräver att myndigheten utvecklar ett systemstöd som möjliggör digitala underrättelser till på ett säkert och effektivt sätt. Det är tveksamt om myndighetens it-system kan anpassas till den nya ordningen före det föreslagna ikraftträdandet. En sådan anpassning är dessutom förenad med kostnader. Vad gäller konsekvenser för kommuner och regioner bedömer Kommuner och Regioner (SKR) att förslaget kan förväntas innebära ett visst merarbete och ökade kostnader för förbundets medlemmar, särskilt inledningsvis. anser att det saknas underlag för bedömningen att kommunernas kostnader inte kommer att öka med den utökade underrättelseskyldigheten. kommun menar att det är svårt att förutse de ekonomiska konsekvenserna av förslaget och uppger att det inte kan bortses från att underrättelseskyldigheten skulle innebära ytterligare arbetsuppgifter för , som redan har hög arbetsbelastning. Därtill anser kommun att det ska beaktas att ett bristande förtroende för skapar merarbete i det enskilda fallet, genom att en enskild handläggare måste lägga tid på att försöka återvinna förtroendet. Region län förutsätter att eventuella kostnadsökningar med anledning av förslagen kompenseras och vill därför peka på vikten av kontinuerlig uppföljning av merkostnaden. Som SKR anfört kan förslaget i ett inledande skede medföra ett visst merarbete. Detta kan antas gälla för flera myndigheter. Det kan bl.a. innebära ett visst arbete med att ta fram rutiner för underrättelseskyldigheten och utbildning av personal. Det kan dock konstateras att regeringens förslag inte är lika långtgående som vissa remissinstanser uppfattat det som. Förslaget omfattar exempelvis inte uppgifter om personer med samordningsnummer. Inte heller förutsätts myndigheterna vidta långtgående utredningar av sina misstankar om felaktiga folkbokföringsuppgifter för att kunna uppfylla skyldigheten. Som regeringen ovan konstaterat kommer det dessutom för vissa myndigheter, i större utsträckning än för andra, finnas särskilda skäl för att inte underrätta . Regeringen anser därför sammantaget att förslaget, , inte bör innebära någon ökad kostnad eller arbetsbörda för statliga myndigheter, regioner och kommuner och det finns därmed inget behov av ytterligare resurser för denna hantering. Eventuella ökade kostnader för de statliga myndigheterna kan rymmas inom befintliga ekonomiska ramar. Eventuella merkostnader kan också förväntas kompenseras av att fler underrättelser i sin tur kan leda till rättelser i folkbokföringen så att den 2020/21:160 håller en högre kvalitet vilket innebär lättnader och besparingar för alla som använder sig av folkbokföringsuppgifter i den egna verksamheten. För myndigheter som gör utbetalningar från välfärdssystemen bör förslaget dessutom innebära att de i ökad omfattning kommer att få tillgång till korrekta folkbokföringsuppgifter vilket även kan förväntas förbättra myndigheternas egen kontrollverksamhet och leda till fler korrekta beslut. De åtgärder som föreslås för att förbättra samordningsnumren innebär att kommer att tilldela samordningsnummer till enskilda efter egen ansökan. Förslaget förenas med en ökad identitetskontroll som för den enskilde bl.a. innebär krav på personlig inställelse. När det gäller personlig inställelse vid folkbokföring och ansökan om identitetskort tar emot besök från allmänhet på servicekontoren som Statens servicecenter ansvarar för. Om även enskilda som ansöker om tilldelning av samordningsnummer hänvisas till servicekontoren kan antalet besökare vid kontoren antas öka. Statens servicecenter delar denna bedömning men anser att det är svårt att bedöma omfattningen av en sådan ökning. Även om det kommer att finnas ett utbildningsbehov anser dock Statens servicecenter att ansökan om samordningsnummer bör kunna göras på fler servicekontor än vad som gäller för ansökan om identitetskort. Vad gäller myndighetens it-stöd bedöms förslagen ha en begränsad påverkan även om det troligtvis kommer krävas tillgång till ytterligare verksamhetssystem från . Fler statliga servicekontor ska öppnas och regeringens utgångspunkt är att eventuella tillkommande kostnader för Statens servicecenter som förslagen kan föranleda kan rymmas inom befintliga ekonomiska ramar. En konsekvens av förslagen om att en enskild ska kunna ansöka om samordningsnummer kan dessutom bli att antalet myndigheter som begär tilldelning av samordningsnummer för enskilda minskar till följd av att den enskilde själv har kunnat ansöka om ett samordningsnummer. anser att det inte har utretts hur promemorians förslag om avregistrering av personer med samordningsnummer ska genomföras i praktiken och instämmer inte i bedömningen att kostnaderna kan bedömas vara relativt begränsade. En återkommande hantering av ett mycket stort antal anmälningar till gällande begäran om att inte avregistrera samordningsnummer när fortsatt behov av dem föreligger, menar myndigheten skulle vara en mycket omfattande och arbetskrävande verksamhet, bl.a. mot bakgrund av det stora antal system där behovet av samordningsnummer finns . Det framstår vidare enligt myndigheten som uppenbart att en sådan uppgift inte kan utföras utan omfattande förändringar i ett stort antal it-stöd. ser ett behov av att genomföra en mer ingående utredning av de verksamhetsmässiga konsekvenserna av förslaget, dess omfattning, kostnad och tidsåtgång. Att inte nogsamt förbereda en sådan förändring riskerar att leda till ett stort antal felaktiga avregistreringar med svåra konsekvenser för den brottsbekämpande verksamheten och för övriga myndigheter och aktörer som är beroende av uppgifter från bl.a. Även Transportstyrelsen bedömer att förslagen kommer att medföra betydande kostnader i form av utveckling och anpassning av olika system som myndigheten har, särskilt när det gäller förslaget som rör avregistrering, samt att kostnaderna inte kommer att rymmas inom nuvarande ram. Regeringen har i stället för promemorians avregistreringsförfarande föreslagit att ett samordningsnummer ska kunna förklaras vilande. Förslaget om att en anmälan eller ansökan om förnyelse av ett samordningsnummer måste komma in före en bestämd tid för att numret inte ska bli förklarat vilande innebär att den som kan begära tilldelning av samordningsnummer regelbundet kan behöva anmäla hos att numret ska förnyas. Det bör dock noteras att konsekvenserna av regeringens förslag inte är lika långtgående som vissa remissinstanser uppfattat förslagen i promemorian. Ett samordningsnummer som har förklarats vilande kommer fortfarande att kunna användas och numren kommer inte att försvinna eller förlora sin spårbarhet. Även om det kan antas att förslaget kommer att kräva utvecklingsinsatser när det gäller it-system för vissa myndigheter som tar emot uppgifter från folkbokföringen måste kostnaderna för detta ändå vara av relativt begränsad omfattning. Den stora majoriteten tar emot uppgifter från folkbokföringen genom Navet. Lagändringarna kan även komma att kräva utbildningsinsatser hos myndigheterna. De kostnadsökningar som ändringarna kan komma att medföra, i form av t.ex. ökade kostnader för just utbildningsinsatser och framtagande av rutiner och riktlinjer för personal, bedöms dock vara marginella. Eventuella merkostnader för de statliga myndigheterna ska därför hanteras inom respektive myndighets befintliga ekonomiska ramar. Vad gäller ökade kostnader för Transportstyrelsen ska dessa hanteras inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Förslagen om att SPAR ska få innehålla uppgift om när ett samordningsnummer tilldelades och när numret kan komma att förklaras vilande samt uppgift om att ett nummer har förklarats vilande innebär att de aktörer som kommer i kontakt med personer som tilldelats samordningsnummer har bättre förutsättningar för att bedöma vilka extra kontroller av personen som behövs. Risken för att samordningsnumret missbrukas bedöms minska. För företag som kommer i kontakt med samordningsnummer kan förslagen därför innebära bättre tillgång till korrekta identitetsuppgifter om personer med samordningsnummer. Förslaget om en anmälningsskyldighet av kontaktadress för vissa personer med samordningsnummer bedöms kunna leda till förbättrade adressuppgifter för personer med samordningsnummer vilket gynnar såväl den offentliga som privata sektorn. Förslaget kan även bidra till att öka tilltron till uppgifterna och förbättra numrens användbarhet i samhället. Förvaltningsrätten i anser att förslaget att en enskild ska kunna överklaga vissa beslut om samordningsnummer till domstolen, som exklusiv domstol, kommer att medföra en ökad målinströmning till domstolen och att starka skäl finns för att ifrågasätta bedömningen att det ökade antalet mål väntas vara marginell och att eventuella kostnader kan hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Det finns över en halv miljon registrerade samordningsnummer och inte några säkra uppgifter angående hur många som används. Det förhållandet tillsammans med att den föreslagna övergångsbestämmelsen kommer att leda till ett stort antal 2020/21:160 avregistreringar vid utgången av 2021. Därutöver får ett samordningsnummer som tilldelas efter ansökan av en enskild antas vara av stor betydelse för den personen. Beslut om avslag på sådana ansökningar kan därmed förväntas leda till att en inte obetydlig andel av besluten överklagas. Enligt domstolen finns det inte utrymme att inom förvaltningsrättens befintliga ekonomiska ramar hantera en ökad målinströmning. Regeringen instämmer i att förslaget kan medföra en ökad måltillströmning till Förvaltningsrätten i och i viss mån även till Kammarrätten i . Antalet överklaganden är dock svårbedömt. Osäkerheten i prognosen över hur många som kommer att ansöka om ett samordningsnummer gör att det är svårt att bedöma hur många beslut som kommer att bli aktuella för överklagande som en följd av förslaget. En annan osäkerhetsfaktor gäller hur många som kommer att välja att överklaga dessa beslut. Vad gäller förslaget om att ett samordningsnummer ska kunna förklaras vilande och den övergångsbestämmelse som föreslagits gälla har under beredningen av lagstiftningsärendet bl.a. uppgett att omkring 695 000 av 910 000 samordningsnummer har tilldelats fram . En del av dessa nummer kan enligt regeringens bedömning antas komma att förnyas. Det bedöms dock vara en betydande andel som vid utgången av 2021 inte har inkommit med en anmälan eller ansökan om förnyelse och som därmed kommer att vilandeförklaras. Enligt regeringens uppfattning kan det dock inte antas att sådana beslut kommer att leda till annat än ett mindre antal överklaganden, särskilt med hänsyn till de möjligheter som finns att förnya även ett vilandeförklarat nummer. Genomförandet av lagförslagen bedöms sammantaget inte leda till annat än marginellt ökade kostnader för de berörda domstolarna och dessa kan därför hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. För kommer förslaget om en utökad underrättelseskyldighet innebära en viss ökad arbetsbörda. Inströmningen av underrättelser kommer sannolikt att öka liksom antalet ärenden att utreda med anledning av de uppgifter som inkommer. Eventuella ökade kostnader som förslaget innebär ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. De åtgärder som föreslås för att förbättra samordningsnumren innebär att kommer att tilldela samordningsnummer till enskilda efter egen ansökan vilket innebär att det kommer vara en annan form av prövning än den som varit .