prop · H9031d22 · 2021-09-20 00:00:00 — Diagram 2.7 Utsläpp av växthusgaser från jordbruket 1990–2019, fördelat per utsläppskälla Anm.: Jordbruksmark innefattar bl.a. utsläpp från mineralgödsel, stallgödsel och indirekta utsläpp av lustgas från brukad mark. Dock ingår inte koldioxidutsläpp från och betesmark som redovisas under markanvändningssektorn. Utsläpp från arbetsmaskiner var , vilket motsvarar av utsläpp. Jämfört med 1990 har dessa utsläpp ökat med . har utsläppen ökat jämfört med föregående år. Med arbetsmaskiner avses bränsledrivna fordon som inte är avsedda för vägtrafik samt arbetsredskap som används bl.a. för bygge och underhåll av vägar, bostäder och lokaler, men även för arbete inom industri, jord- och skogsbruk och fiske. 2.4.3Industri samt el- och fjärrvärmeproduktion utanför Utsläpp av växthusgaser från tillverkningsindustrin samt från el- och fjärrvärme- produktion i den icke-handlande sektorn var koldioxid- ekvivalenter. Jämfört med ökade utsläppen med . Utsläppen från tillverkningsindustrin består framförallt av förbränningsutsläpp vid användning av fossila bränslen som naturgas, gasol och olja. har stora utsläppsminskningar uppnåtts i denna sektor bland annat tack vare konverteringar från fossila bränslen till förnybar energi och värmepumpar samt energieffektiviserings- åtgärder bland annat till följd av att tidigare nedsättningar av koldioxidskatten fasades ut –2015. Utsläppen av växthusgaser från bostäder och lokaler står för av utsläpp. uppgick utsläppen till koldioxidekvivalenter, vilket är en minskning jämfört med . Minskningen beror på att egen uppvärmning med olja har ersatts av främst fjärrvärme och värmepumpar, bl.a. beroende på höjda bränsleskatter och högre oljepris. Sektorns utsläpp fortsatte att minska 2019 jämfört med föregående år. Sektorn omfattar växthusgasutsläpp från egen förbränning av bränslen för uppvärmning och varm- vatten i bostäder och lokaler, inklusive lokaler i jordbruk och skogsbruk. Användning av fluorerade växthusgaser, s.k. f-gaser, och andra produkter ledde till utsläpp motsvarande koldioxidekvivalenter . Utsläppen är cirka så stora jämfört med utsläppen framför allt på grund av att f-gaser har ersatt ozonnedbrytande ämnen som började fasas ut efter att Montreal- protokollet trädde i kraft . har utsläppen planat ut och minskat . Den största utsläppskällan är användningen av f-gaser i kylsystem, värmepumpar och luftkonditioneringsanläggningar. Jämfört med 2018 har utsläppen minskat 2019. Utsläppen från avfallsbehandling har minskat med jämfört med och motsvarar nu av totala växthusgasutsläpp. Två tredjedelar av utsläppen från avfallsbehandling kommer från avfallsdeponier, vilket är en stabil andel . Totalt var utsläppen från avfallsbehandling 2019, vilket var en minskning jämfört med . Utsläpps- minskningen beror på flera faktorer, framförallt på att metanåtervinning från deponier har ökat som deponerat organiskt avfall minskat. Utöver detta har avfalls- förbränning och materialåtervinning ökat. Enligt preliminär statistik från Naturvårds- verket har utsläppen från avfall minskat jämfört med föregående år. Bakom denna utveckling ligger deponiförbuden och beskattning av deponering av avfall, som infördes . Utsläpp från avfalls- förbränning redovisas under el och fjärrvärme. 2.5Utveckling av utsläpp som inte ingår i etappmålen I klimatlagen står att regeringen ska bedriva ett klimatpolitiskt arbete som syftar till att förhindra farlig störning i klimatsystemet. Det betyder att även utsläpp som inte omfattas av etappmålen bör följas upp. I detta avsnitt redogörs kortfattat för utsläpp och upptag från skog och markanvändning, konsumtionsbaserade utsläpp samt för utsläpp från tankning i till utrikes flyg och sjöfart. 2.5.1Utsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) Utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad mark- användning och skogsbruk (LULUCF) omfattas inte av de nationella klimatmålen. Däremot kan åtgärder inom denna sektor komma att räknas som s.k. kompletterande åtgärder för de svenska målen, se avsnitt 1.2.3, samt inom ramen för åtagande under Kyotoprotokollet och åtagande gentemot EU . Storleken på nettoupptaget inom hela LULUCF-sektorn påverkas framför allt av den årliga tillväxten i skogen, avverkningsvolymen samt av olika typer av störningar, som exempelvis bränder, stormar och insektsangrepp. uppvisar den svenska skogen ett stort nettoupptag, vilket beror på att tillväxten i skogen är större än avgången. I LULUCF-sektorns nettoupptag ingår de biogena koldioxidutsläpp från inhemsk biomassa som sker i andra sektorer. Nettoupptaget utgörs av skillnaden mellan inlagring av koldioxid (tillväxt) och avgång (avverkning och naturlig avgång). Det årliga nettoupptaget inom markanvändningssektorn har varierat en del och i genomsnitt har nettoupptaget varit koldioxidekvivalenter . redovisas ett nettoupptag på koldioxidekvivalenter totalt. De största nettoupptaget sker genom inlagring av koldioxid i träden på skogsmark () samt inlagringen av kol i avverkade träprodukter (). De största nettoutsläppen sker från , där merparten sker på dikad torvmark, och mark som bebyggs. Dikade torvmarker på skogs- och jordbruksmark ger ett årligt utsläpp runt koldioxidekvivalenter. Utöver att markanvändnings- sektorn totalt sett fungerar som en kolsänka, har skogsprodukter och jordbruks- produkter en viktig roll i att ersätta fossila bränslen och fossilintensiva material. Den statistiska osäkerheten är större för denna sektor jämfört med andra sektorer. Diagram 2.8 Utsläpp och upptag från sektorn markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF-sektorn) 1990–2019, per markkategori samt från avverkade produkter Övrig mark, naturlig 1990 1993 1996 1999 2002 2005 2008 2011 2014 2017 2.5.2Utsläpp från flyg och sjöfart Växthusgasutsläppen från den internationella sjöfartens och luftfarten omfattas inte av några nationella tidsatta mål om utsläppsminskningar. Utsläppen omfattas av globala klimatåtaganden inom de internationella flyg- respektive sjöfartsorganisationer under FN:s internationella civila luftfartsorganisation () och Internationella sjöfarts- organisationen (IMO). har fattat beslut om att stabilisera utsläppen av koldioxid från internationell luftfart nivåer och ska även ta fram ett långsiktigt klimatmål för flyget. IMO har antagit en initial strategi för att minska utsläppen av växthusgaser från den internationella sjöfarten som bland annat innebär att utsläppen ska minska med jämfört med nivå, och att den internationella sjöfarten ska sträva mot fossilfrihet . Utsläpp från flyg inom EES omfattas även av EU ETS . Utsläppen från bränsle som tankats i till internationellt flyg och sjöfart uppgick till koldioxidekvivalenter 2019 vilket är högre jämfört med föregående år och högre än 1990. Detta förklaras delvis av att flygresor och godstransporter till sjöss har ökat, men även av att svenska leverantörer av fartygsbränsle har vunnit marknadsandelar bl.a. då de var tidigt ute med att kunna erbjuda lågsvavligt bränsle, något som efterfrågas till följd av att svaveldirektivet och nya IMO-regler som trätt i kraft . Diagram 2.9 Utsläpp av växthusgaser från tankning i till utrikes flyg och sjöfart 1990–2019 En stor andel av konsumtion tillgodoses av import, som vi har en stor export. I statistiken över de konsumtionsbaserade utsläppen av växthusgaser ingår utsläpp som uppstår både i och utomlands till följd av svensk konsumtion. De konsumtionsbaserade utsläppen skiljer sig därmed i sin geografiska omfattning. Statistiken över de konsumtionsbaserade utsläppen är viktig för att skapa en mer fullständig bild av klimatpåverkan. Utsläppsberäkningarna på de konsumtionsbaserade utsläppen är modellbaserade vilket gör att utsläppen i andra länder till följd av import är förknippade med större osäkerheter än de territoriella utsläppen. Miljöpåverkan från svensk konsumtion blev 2019 officiell statistik och i samband med detta reviderades statistiken baserat på bl.a. en översyn av svenska BNP-siffror samt en uppdatering av den internationella databasen för miljö- och ekonomiska data. Detta gör att resultatet för hela perioden skiljer sig från tidigare redovisningar. konsumtionsbaserade utsläpp uppgick till varav hushållen stod för ungefär . Jämfört med 2008 har de konsumtions- baserade utsläppen minskat . baserade utsläppen uppstår utomlands, dvs. när en vara produceras i ett annat land och sedan konsumeras i . Diagram 2.10 Utsläpp av växthusgaser orsakade av svensk konsumtion, fördelat på utsläpp i och andra länder 2008–2018 Utsläpp i andra länder De totala konsumtionsbaserade utsläppen av växthusgaser har varierat mellan åren med en tydlig minskning i samband med den finansiella krisen . Storleken på utsläppen som sker i andra länder beror på importvolym, hur utsläppsintensiva varorna eller tjänsterna är och utsläppsintensiteten i tillverkningslandet. Gruppen hushållens konsumtion består av utsläpp som kan kopplas till hushållens utgifter för varor och tjänster som används för att tillgodose hushållens behov. Sådana varor och tjänster som finansierats av offentliga aktörer ingår inte i denna grupp, de ingår i stället i offentlig konsumtion. Tre femtedelar av de totala utsläppen uppstår till följd av hushållens konsumtion, den resterande två femtedelar uppstår till följd av offentlig konsumtion och investeringar. Offentlig konsumtion motsvarar de varor och tjänster som exempelvis skolor, sjukhus och myndigheter köper in för att bedriva sin verksamhet. Investeringar motsvarar utsläpp kopplade till uppförandet av byggnader, tillverkning av maskiner och datorer, samt värdeföremål och lagerinvesteringar. Diagram 2.11 konsumtionsbaserade utsläpp per person, fördelat per konsumtionsområde Ton koldioxidekvivalenter per person 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Växthusgasutsläppen från konsumtion av livsmedel utgörs till en tredjedel av konsumtionen av kött och fisk. Den svenska konsumtionen av köttprodukter har ökat med (se figur 13). har däremot total- konsumtion av kött minskat per capita i . som köttkonsumtionen gått ner är en ökad andel av det kött som konsumeras producerat i . Diagram 2.12 Köttkonsumtion i per person, 1990–2019. Kg kött per capita Hästkött, vara med ben Renkött, vara med ben Fjäderfäkött, urtagen vara Nötkött inklusive kalvkött, vara Griskött, vara med ben 3Beslut och dess effekter på växthusgasutsläppen Enligt klimatlagen ska klimatredovisningen redogöra för de viktigaste besluten inom klimatpolitiken och vad dessa kan betyda för utvecklingen av växthusgasutsläppen. I detta avsnitt redogörs för de klimatpolitiska styrmedel, eller förändringar av styr- medel, som har beslutats till . Beslutens kvantitativa och kvalitativa effekter på utsläppen av växthusgaser redovisas när så är möjligt. Effektberäkningarna är förenade med osäkerhet och avser inte beslut om styr- medel som var införda före . Besluten och deras effekt sammanfattas i avsnitt 3.4. 3.1Beslut relaterade till EU ETS Breddning och förstärkning av Industriklivet Industriklivet inrättades 2018 och är ett av regeringens viktigaste styrmedel för industrins klimatomställning. Det syftar dels till att stödja insatser för att minska s.k. processrelaterade växthusgasutsläpp, dels till att stödja åtgärder som bidrar till negativa utsläpp. Industriklivet ska finansiera tekniksprång och understödja industrins ambitioner att ställa om. ökade regeringen anslaget till Industriklivet med , från 600 till samt för Stödet har breddats och inkluderar förutom processrelaterade utsläpp och negativa utsläpp nu även andra växthusgasutsläpp, som vissa förbränningsutsläpp och diffusa utsläpp kopplade till processrelaterade utsläpp inom industrin. Breddningen omfattar också insatser inom industrin som benämns som strategiskt viktiga, dvs. projekt som inte nödvändigtvis minskar utsläppen inom industrisektorn men som är viktiga för den svenska klimatomställningen. Det handlar om förstudier, demonstration och investeringar i projekt inom exempelvis områdena biodrivmedel, plastreturraffinaderier, vätgasproduktion, återvinningsanläggningar och batteri- produktion. De projekt som fått stöd genom Industriklivet t.o.m. uppskattas ha en sammanlagd potential att reducera växthusgasutsläppen med ytterligare drygt koldioxidekvivalenter jämfört med det senaste referensscenariot, se avsnitt 4. Av dessa avser knappt en ytterligare minskning av utsläpp inom industrin och avser negativa utsläpp genom infångning och lagring av biogena koldioxidutsläpp (bio-CCS). När även industri- projekt i referensscenariot räknas in stiger potentialen för minskade industriutsläpp till koldioxidekvivalenter . Potentialen gäller vid full användning av projektens teknik och lösningar och baseras på sökandes egna uppskattningar. Dessa åtgärder är dock ännu inte tillräckligt konkreta för att de ska inkluderas i effektbedömningen och i beräkningen av utsläppsgapens storlek. En satsning på svenskt deltagande i IPCEI-projekt som möjliggör fossilfria lösningar Viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse (for Common European Interest – IPCEI) är storskaliga projekt som involverar flera medlemsstater för att uppnå mål av gemensamt intresse. Projekten ska godkännas av kommissionen och gör det möjligt för medlemsstater att medfinansiera projekt med statsstöd. Enligt regelverket för IPCEI finns det vissa möjligheter att täcka en högre andel av projekt- kostnader än vad som normalt är tillåtet inom ramen för . Att ett projekt godkänns som ett IPCEI innebär inte att deltagarna får särskild finansiering från EU. Utöver forskning och utveckling kan även s.k. ”första industriella tillämpning” få stöd. Kommissionen har godkänt projekt inom batterier och mikroelektronik. Regeringen har i budgetpropositionen beslutat satsa på svenskt deltagande i IPCEI-projekt som uppgår till 2021–2022 och 70 miljoner 2023–2027. Vissa områden som pekats ut och kan komma att bli aktuella för framtida gemensamma projekt är inom vätgas, koldioxidneutral industri, råmaterial samt rena, uppkopplade och autonoma fordon. Statliga kreditgarantier till gröna investeringar i Regeringen föreslog statliga kreditgarantier till gröna investeringar i . Kreditgarantier till nya och innovativa industriinvesteringar ökar möjligheterna att ställa om till en mer cirkulär ekonomi och nå målen i miljömåls- systemet och i det klimatpolitiska ramverket. uppgår garantiramen till högst . gav regeringen i uppdrag att ställa ut kredit- garantier enligt förordningen (2011:211) om utlån och garantier och den kompletterande förordningen (2021:524) om statliga kreditgarantier för gröna investeringar som regeringen beslutade vid samma tillfälle. Sedan förordningen trädde i kraft har ett flertal företag visat intresse för kreditgarantierna. process för att hantera förfrågningar gällande garantier för gröna investeringar innehåller två steg, en intresseanmälan och en formell ansökan. hade 17 intresseindikationer inkommit, varav 9 intresseanmälningar. Av intresseanmälningarna framgår att investeringar planeras inom en rad olika sektorer. Näringslivet har en avgörande roll i den gröna omställningen och i att skapa framtidens arbetstillfällen. Med hjälp av garantiprogrammet för gröna investeringar främjar staten stora industriinvesteringar som bidrar till att nå målen i det nationella miljömålssystemet och det klimatpolitiska ramverket. Kreditgarantierna bidrar till att ta tillvara fördelarna i ett teknikskifte mot hållbarhet och på så sätt ställa om för att nå miljö- och klimatmålen som konkurrenskraft förbättras. Genom att bidra till att möjliggöra långsiktiga gröna industriinvesteringar har kreditgarantierna en viktig roll för utvecklingen av grön storskalig industriteknik och kan även bidra till att påskynda kommersialiseringen av ny grön industriteknik. Intresset för kredit- garantierna är stort. Medfinansiering av Fonden för en rättvis omställning Fonden för en rättvis omställning består av medel från EU med krav på med- finansiering från medlemsstater, näringsliv och regioner. Fonden ger stöd till alla medlemsstater och ska bidra till att mildra de ekonomiska och sociala konsekvenserna i de regioner och sektorer som, på grund av beroendet av fossila bränslen eller energi- intensiva industrier, påverkas mest av omställningen. Den huvudsakliga inriktningen är mot anläggningar som har störst utsläpp. Enligt kommissionen kommer tilldelas från fonden för programperioden –2027. Fonden för en rättvis omställning (FRO) fokuserar på regioner i vars industrier är beroende av fossila bränslen. Fonden ska motverka negativa effekter på samhällen och människor genom investeringar i klimatsmart teknisk utveckling, cirkulär ekonomi och kompetensutveckling. FRO förväntas bidra till omställningen av stål-, mineral-, metall-, raffinaderi- och kemiindustrin och huvudsakligen riktas till anläggningar med stora utsläpp så att betydande minskningar av växthusgaser är möjliga. Regeringen avser att lämna förslag till program för FRO och territoriella omställningsplaner till kommissionen för godkännande. Det är troligt att Fonden för rättvis omställning, som utgör en del av EU:s långtids- budget, kommer att bidra till att minska utsläppen inom industrin då den kan fylla en viktig funktion för att dela den risk som stora investeringar i den nödvändiga utvecklingen av nya processer i svensk basindustri medför. Fortsatt stöd till forskning och utveckling för fossilfria flygtransporter 2045 har i uppdrag (N2018/02705) att främja hållbara biobränslen för flyg och har inrättat ett innovationskluster för fossilfria flygtransporter 2045. För att förlänga och vidga satsningen att även omfatta forskning och utveckling av elflyg, föreslog regeringen i budgeten ett ökat anslag med 2021 och 2022. Ett snabbt teknikskifte för flyget är viktigt för att nå de globala klimatmålen. För att åstadkomma ett snabbt teknikskifte är det centralt med FoU-insatser och därför bedöms innovationsklustret viktigt. Höghöjdseffekterna har stor betydelse för flygets klimatpåverkan och kan påverkas av bl.a. ändrade flygvägar. En reduktionsplikt på flygfotogen har införts från (prop. 2020/21:135, bet. 2020/21:MJU20, rskr. 2020/21:303). Det innebär att leverantörer av flygfotogen ska minska utsläppen från flygfotogen genom att blanda in biodrivmedel. Utsläppen ska minska succesivt genom ökad inblandning biodrivmedel från 2021 till 2030, vilket motsvarar ungefär 1 volymprocent inblandning 2021 och 30 volymprocent inblandning 2030. Effekten av reduktionsplikten, dvs. hur mycket växthusgasutsläppen minskar från flyget, beror på den totala energimängden flygfotogen som tankas i , vilket i sin tur framför allt beror på antalet avgångar, destination och bränsleeffektiviteten i de flygplan som används. Effektbedömningarna baseras på antaganden som gjordes innan utbrottet av covid-19-pandemin vilken hade mycket stor påverkan på flyg- resandet . Hur flygresandet på kommer att påverkas är osäkert. Reduktionsplikten för flygfotogen förväntas bidra till att minska utsläppen av kol- dioxid från förbränning av drivmedel med ca 2025 och ca 2030. I ett livscykelperspektiv förväntas utsläppen minska med ca 2025 och ca 2030. Beräkningen avser drivmedel som säljs i landet. Slopad nedsättning av energiskatt för uppvärmningsbränslen för tillverkningsindustri, skogs-, jord- och vattenbruk Nedsättningen av energiskatt för uppvärmningsbränslen vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet och i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruks- verksamhet slopas i två steg (prop. 2020/21:97, bet. 2020/21:SkU24, 2020/21:293). Beslutet gäller både för industriell verksamhet inom EU ETS och utanför. Huvudsyftet med den slopade nedsättningen är att öka incitamenten för en effektivare energianvändning. Åtgärden syftar även till att minska användningen av fossila bränslen och att styra mot klimatmålen. De sektorer som avses är tillverknings- industrin samt yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks-, och vattenbruksverksamhet. Förändringen skapar en mer enhetlig energibeskattning av bränslen. Förändringarna genomförs i två steg med en sänkning av skattenedsättningen från till samt ett helt avskaffande av skattenedsättningen . har beräknat att effekten av den slopade nedsättningen blir ca koldioxid . Särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet – investeringar i ökad nätkapacitet har antagit lagförslagen i propositionen Särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet – investeringar i ökad nätkapacitet (prop. 2020/21:94, 2020/21:NU15, rskr. 2020/21:256) En ny lag om särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet ska skapa särskilda drivkrafter för elnätsföretag att göra investeringar som ökar kapaciteten i elnätet. Nätkoncessionshavare som har s.k. outnyttjade under- skott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden –2015 får möjlighet att utnyttja underskotten. Lagen tillämpas i fråga om investeringar som en nätkoncessionshavare gör 2020–2023 och 2024–2027. Förslagen bedöms underlätta investeringar i laddinfrastruktur för fordon och elvägar i . Detta eftersom snabbladdare och elvägar ställer krav på utbyggd nätkapacitet. En sådan utbyggnad bidrar till att uppfylla målet att växthusgasutsläppen från inrikes transporter ska minska med till 2030 jämfört med . De nya reglerna började gälla . 3.2Beslut relaterade till inrikes transporter 3.2.1Reduktionsnivåerna inom reduktionsplikten höjs successivt till 2030 För att främja användningen av biodrivmedel infördes en reduktions- plikt för bensin och diesel, vilket innebär att drivmedelsleverantörer måste minska växthusgasutsläppen från bensin och diesel genom inblandning av hållbara biodrivmedel. Nya reduktionsnivåer i reduktionsplikten för bensin och diesel trädde i kraft (prop. 2020/21:180, bet. 2020/21:MJU23, 2020/2021:411). Till 2030 ökar reduktionsnivåerna till för diesel och för bensin. Hur mycket utsläppen av fossil koldioxid från förbränningen av bensin och diesel minskar till följd av reduktionsplikten beror på hur stor användningen av bensin och diesel är, vilket i sin tur beror på en rad faktorer. Reduktionsplikten kan därför inte enkelt tillskrivas en viss effekt. beräkningar till denna klimat- redovisning ger en uppskattad effekt av ca 5–koldioxid och . Uppskattningen gäller ytterligare utsläppsminskningar utöver de minskningar som reduktionsplikten redan bidrar med . Motsvarande effekt av reduktionsplikten på utsläppen från arbetsmaskiner uppskattas av till ca 1,5–1,koldioxid . I beräkningen antas skattebefrielsen för rena och höginblandade biodrivmedel inte ha förlängts varaktigt efter 2022, då sådana beslut är osäkra, se nästa avsnitt. Behovet av hållbara biodrivmedel påverkas bl.a. av trafikarbetets utveckling och elektrifieringstakten. Om trafikarbetet ökar eller elektrifieringstakten minskar, behövs större volymer biodrivmedel för att uppfylla reduktionsplikten. I propositionen Reduktionsplikt för bensin och diesel – kontrollstation 2019 (prop. 2020/21:180) ges exempel på hur olika utvecklingsantaganden för dessa faktorer, tillsammans med antaganden om skattebefrielsen av rena och höginblandade biodrivmedel, påverkar det sammanlagda behovet av hållbara biodrivmedel inom reduktionsplikten. Det finns utmaningar kopplat till de volymer biodrivmedel som behövs samt möjligheten att nå regeringens beslutade mål för luftutsläpp. Det råder även osäkerhet om hur stora hållbara volymer biodrivmedel som kan finnas tillgängliga nationellt och internationellt i olika tidsperspektiv beroende på hur efterfrågan utvecklas i andra länder och sektorer, exempelvis inom flyget. Brist på biodrivmedel globalt kan också leda till högre kostnader. Det finns ett stort nationellt behov av att nyttja biomassa också för andra ändamål än flytande biodrivmedel i den svenska klimatomställningen, vilket bl.a. uttrycks i de fossilfria färdplaner som svenska branscher presenterat. En samlad analys av hur efter- frågan ska kunna mötas på ett hållbart sätt saknas .