prop · H803160 · 2021-03-24 00:00:00 — Vidare anser att det är orimligt att ska acceptera uppgift om en adress där den sökande kan nås medan kräver att den sökande lämnar sin faktiska boendeadress vid prövning av ekonomiskt bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande för asylsökande. Svensk Försäkring anser att en skyldighet att rapportera en viss uppgift utan att någon sanktion anges inte torde ha någon som helst effekt på dem som har för avsikt att missbruka systemet. Ett sätt att åstadkomma mer korrekta uppgifter torde i stället vara att vända sig till register i vilka den enskilde själv har incitament att ha korrekta uppgifter registrerade och utöka informationsutbytet. Skälen för regeringens förslag Uppgift om adress för personer med samordningsnummer När samordningsnummer infördes fanns det inte något krav på att tillgänglig uppgift om den enskildes adress skulle lämnas av den rekvirerande aktören. Värdet av en sådan uppgift ifrågasattes. Adressuppgifter för personer som tilldelas samordningsnummer kunde antas få dålig kvalitet eftersom det inte finns någon skyldighet att anmäla adressändring. Det var inte heller säkert att den rekvirerande myndigheten hade någon adressuppgift för personen (prop. 1997/98:9 s. 84). infördes ett krav på att en begäran om tilldelning av samordningsnummer även ska innehålla tillgänglig uppgift om den enskildes adress i (6 § folkbokföringsförordningen). Uppgift om adress behöver dock inte nödvändigtvis vara personens bostadsadress. Det viktiga är att det är en aktuell adress där personen kan nås. Trots regeländringen är det långt ifrån alla personer med samordningsnummer som har en adressuppgift registrerad i folkbokföringsdatabasen. Med undantag för personer som senare blivit folkbokförda är det av de som tilldelats samordningsnummer som har en adressuppgift registrerad. Av dessa är det som tilldelats ett samordningsnummer trots att det råder osäkerhet om personens identitet. pekar utvecklingen tydligt på att uppgiften registrerats i allt större utsträckning . 2020/21:160 Utgångspunkten då samordningsnumren infördes var att den enskilde inte berördes av myndigheternas behov av ett samordningsnummer för att kunna utföra en viss uppgift inom den egna verksamheten. Den enskildes angivna adress används inte heller av för att regelmässigt underrätta den enskilde om att ett samordningsnummer har tilldelats. kan dock göra ett registerutdrag som visar det nummer som har tilldelats, men utdraget lämnas endast efter begäran. övervägde i delbetänkandet Personnummer och samordningsnummer att ålägga personer som fått samordningsnummer en skyldighet att anmäla ändrad adress de vistas i men bedömde att det inte var lämpligt, bl.a. med hänsyn till att många personer som får ett samordningsnummer inte känner till att de får numret men också för att det är svårt att kontrollera att en anmälningsskyldighet efterföljs. föreslog i stället att en enskild som vill ändra den adress som angetts i begäran om tilldelning av samordningsnummer fick anmäla ändringen till (SOU 2008:60 s. 161–163). infördes en möjlighet för en person som tilldelats ett samordningsnummer och det organ som begärt tilldelning av numret att begära att ändrar uppgiften om den adress som angetts i begäran om tilldelning av samordningsnummer (6 a § folkbokföringsförordningen). För den som är folkbokförd finns flera skyldigheter att anmäla ändrade förhållanden till . Av 25 § första stycket folkbokföringslagen framgår att den som är folkbokförd och har flyttat ska inom anmäla flyttningen till . Den som har flyttat in från utlandet och ska folkbokföras ska enligt 26 § folkbokföringslagen anmäla inflyttningen till . Vidare framgår av 27 § folkbokföringslagen att den som är folkbokförd och avser att flytta till utlandet ska senast före utresan anmäla detta till . Skyldigheterna är straffsanktionerade (jfr 42 § folkbokföringslagen). Några motsvarande skyldigheter finns dock alltså inte för personer som har tilldelats samordningsnummer. En skyldighet att anmäla ändringar av kontaktadress behövs Syftet med att en adressuppgift till den enskilde ska anges i en begäran och ansökan om tilldelning av samordningsnummer är att personen ska kunna nås på den angivna adressen. Med hänsyn till detta syfte är det också angeläget att den registrerade adressen är aktuell. Det ligger i den enskildes intresse att hålla adressen aktuell men intresset finns även hos myndigheter och andra aktörer som använder sig av samordningsnumret. Genom regeringens förslag om att samordningsnummer måste förnyas för att inte förklaras vilande blir behov av aktuella adresser för att kunna meddela den som är berörd än mer angeläget. Vidare torde också förslagen i övrigt innebära att när ett beslut meddelats om tilldelning av samordningsnummer, även bör underrätta den enskilde om det. Bestämmelserna i folkbokföringsförordningen som möjliggör för bl.a. den enskilde att begära att ändrar adressuppgiften är inte tillräckliga för att säkerställa att har tillgång till aktuell adress. Det har förekommit att en och samma adress är registrerad för väldigt många personer som tilldelats ett samordningsnummer vilket skulle kunna indikera att adressuppgiften inte är tillförlitlig. Det kan också indikera att samordningsnumret används på ett felaktigt sätt. Om personen inte går att nå på adressen kan det också vara en faktor som talar för att uppgifterna är aktuella och att samordningsnumret bör förklaras vilande (jfr avsnitt 7.4). Regeringen anser därför att det finns behov av att införa regler som syftar till att förbättra kvaliteten på adressuppgifter för personer med samordningsnummer genom att uppgifterna hålls aktuella. Som framkommit behöver den angivna adressen inte vara en bostadsadress utan det viktiga är att det är en aktuell adress där personen kan nås. Med hänsyn till att personer som tilldelas samordningsnummer inte är bosatta i i folkbokföringslagens mening och att det därför inte är aktuellt att fastställa personens bosättning anser regeringen att det alltjämt är lämpligt att inte uppställa krav på bostadsadress. Den omständigheten att det, som påpekat, ställs andra krav i andra författningar är varken ovanligt eller orimligt. Däremot anser regeringen, i likhet med , att benämningen ”adress” i förtydligande syfte bör ersättas med ”kontaktadress”. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att det införs en skyldighet för enskilda med ett samordningsnummer att anmäla ändringar av den kontaktadress som är registrerad i folkbokföringsdatabasen. Med kontaktadress avses den adress, i eller i utlandet, där den enskilde kan nås per post som sänds till honom eller henne. Till skillnad från i lagrådsremissen ska skyldigheten att anmäla ändrad kontaktadress avgränsas till att endast gälla för en person med ett samordningsnummer som har en kontaktadress registrerad i folkbokföringsdatabasen. Från anmälningsskyldigheten bör vissa undantag gälla. I likhet med anser regeringen att det saknas anledning att låta skyldigheten omfatta personer som visserligen har tilldelats ett samordningsnummer men där numret är vilande. Skyldigheten bör inte heller gälla för personer som omfattas av lagen om immunitet och privilegier i vissa fall. I lagrådsremissen föreslogs även att det görs undantag från skyldigheten för en person som tilldelats ett samordningsnummer där det råder osäkerhet om personens identitet (jfr 5 a § andra stycket folkbokföringsförordningen). Enligt Lagrådet bör det tydliggöras vilka grupper av personer som avses. Med hänsyn till att regeringen , till skillnad från i lagrådsremissen, föreslår att anmälningsskyldigheten begränsas till att gälla för personer med ett samordningsnummer som har en kontaktadress registrerad i folkbokföringsdatabasen saknas skäl för ett uttryckligt undantag för personer som tilldelats samordningsnummer enligt 5 a § andra stycket folkbokföringsförordningen. Transportstyrelsen anser att anmälningsskyldigheten även bör omfatta namnändring. Transportstyrelsen har även gett uttryck för svårigheter att utländska adresser ska innefattas och att det inte är klarlagt vilken adress som kommer att aviseras från om personen har anmält både en svensk och en utländsk adress till . Som Transportstyrelsen själv tagit upp har en ägare av ett registrerat fordon som inte är folkbokförd en skyldighet enligt 5 kap. 13 § förordningen (2019:383) om fordons registrering och användning att till Transportstyrelsen anmäla om han eller hon ändrar namn eller adress i landet. Regeringen kan därför inte se annat 2020/21:160 än att Transportstyrelsens behov tillgodoses därigenom. Det bör också noteras att anmälningsskyldigheten syftar till att aktuella kontaktadresser ska finnas registrerade i folkbokföringsdatabasen och det bör därför inte komma i fråga att olika alternativadresser registreras. I lagrådsremissen föreslogs även att det skulle införas en bestämmelse om att det organ som begärt tilldelning eller förnyelse av ett samordningsnummer liksom en person som tilldelats ett personnummer enligt 18 b § folkbokföringslagen får begära att ändrar den kontaktadress som är registrerad i folkbokföringsdatabasen. Regeringen delar Lagrådets uppfattning att bestämmelsen är obehövlig och till skillnad från i lagrådsremissen föreslås därför inte någon sådan bestämmelse. Eventuella sanktioner om anmälningsskyldigheten inte uppfyllts En skyldighet att meddela ändringar av kontaktadress till ger anledning att överväga om det bör införas en sanktion för en person som inte uppfyller denna skyldighet. Det finns dock flera invändningar mot det. En svårighet är att fastställa från vilken tidpunkt en eventuell sanktion bör inträda och en annan är delgivningen av beslut om sanktion. För att kunna utdöma en sanktion krävs att den enskilde kan delges, och om inte har någon aktuell adress till personen är det ytterst svårt. Det bedöms därför inte lämpligt eller möjligt att införa en sanktionsmöjlighet för en underlåtenhet att anmäla ändringar av kontaktadress till . Konsekvensen av att inte införa någon sanktion för underlåtenhet att efterfölja anmälningsskyldigheten skulle kunna bli att skyldigheten inte ger önskad effekt. Det kan då, som Svensk Försäkring gör, ifrågasättas om det finns någon mening med att införa en anmälningsskyldighet. Mot det kan anföras att det är rimligt att tilldelning av en identitetsbeteckning som kan användas i stor utsträckning i samhället är förenat med vissa skyldigheter. En anmälningsskyldighet har dessutom ett betydande signalvärde och kan i sig utgöra ett incitament att lämna aktuell kontaktadress. Regeringens förslag om att samordningsnummer ska kunna förklaras vilande innebär också att den enskilde har starkare skäl för att anmäla aktuell adress till , utan aktuell kontaktadress kommer nämligen den enskilde inte att kunna få någon förvarning om att samordningsnumret kommer förklaras vilande. Ett informationsutbyte som det Svensk Försäkring förespråkat saknas det beredningsunderlag för, varför regeringen anser att sådana ändringar inte kan hanteras inom ramen för detta lagstiftningsärende. Det finns svårigheter för att kontrollera att det är en tillförlitlig adress som är registrerad i folkbokföringsdatabasen för en person som har tilldelats ett samordningsnummer. kan ha anledning att ifrågasätta uppgiftens tillförlitlighet, men sakna grund för att agera. Syftet med den föreslagna anmälningsskyldigheten är bl.a. att den ska fungera handlingsdirigerande och ha ett signalvärde. Men det är även tänkbart att den uppgift som är registrerad om en enskilds kontaktadress kan ge en indikation till om att det bör utredas om samordningsnumret ska förklaras vilande eller inte. Det bedöms mot denna bakgrund finnas skäl att införa en bestämmelse om skyldighet att lämna aktuell kontaktadress trots att den inte förenas med någon sanktion. Regeringen delar således inte Lagrådets synpunkt om att anmälnings- Prop. 2020/21:160 skyldigheten skulle vara obehövlig. Förslaget innebär att det införs en ny paragraf, 27 a § folkbokföringslagen. Brist på tillgängliga samordningsnummer Regeringens förslag: Det införs en möjlighet att ange en närliggande dag i samma månad i stället för födelsedagen, om det inte finns fler individnummer att tilldela för födelsedagen. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag Behov av ett större antal samordningsnummer Samordningsnumret utgår från den födelsetid som det rekvirerande Numret anges med två siffror , månad och Till skillnad från personnumret framgår inte födelsetiden direkt av samordningsnumret eftersom siffran för födelsedagen ska adderas med 60. Därefter anges ett tresiffrigt individnummer, som är udda för män och jämnt för kvinnor, samt en kontrollsiffra. har signalerat att har individnummer tagit slut för ett födelsedatum och att det finns en brist på lediga nummer även för andra datum. Samordningsnumret har en stor betydelse genom att det utgör en enhetlig och unik identitetsbeteckning som kan motverka förväxling av personer i samhället. För att systemet med samordningsnummer ska fungera är det viktigt att säkerställa att samordningsnumret är unikt och att samma nummer inte tilldelas två personer. Även om personnummer har funnits under en betydligt än samordningsnummer och därmed också används i större utsträckning i det svenska samhället så fyller samordningsnumret en betydelsefull funktion. Flera av regeringens förslag kan antas leda till att samordningsnumrens användbarhet i samhället ökar Bland annat mot den bakgrunden finns det inte heller något som talar för att antalet tilldelade samordningsnummer kommer att minska. finns därför ett behov av att överväga att vidta åtgärder för att komma till rätta med bristen på tillgängliga samordningsnummer. Hur bristen på personnummer har hanterats signalerade 2007 att personnumren för vissa datum höll på att ta slut. fick i uppdrag att ta fram ett förslag till förändring av uppbyggnaden av personnummer- systemet så att behovet av ett större antal personnummer kunde Efter att utredningen presenterat sitt förslag valde regeringen att föreslå en ordning där , för födelsedatum där det inte finns 2020/21:160 fler födelsenummer att tilldela, får ange födelsedagen med en närliggande dag (prop. 2008/09:111 s. 17–26). Detta beslutades av och uttrycks i 18 § tredje stycket folkbokföringslagen. Den faktiska födelsedagen finns dock registrerad i folkbokföringsdatabasen och kan genom Navet lämnas vidare till användare i samhället. Samordningsnummer ska i undantagsfall kunna konstrueras på ett annat sätt har i promemoriorna Samordningsnummer till asylsökande och Samordningsnumrens funktions i samhället föreslagit att den möjlighet som finns för att fastställa ett personnummer där födelsetiden avviker från den faktiska födelsedagen även bör införas för samordningsnummer. Åtgärden framstår som nödvändig och lämplig. I likhet med och promemorians förslag föreslår regeringen därför att om det för en viss födelsetid inte finns fler individnummer att tilldela, får en närliggande födelsedag i samma månad användas för att konstruera samordningsnumret. Förslaget innebär att det görs ett tillägg i 18 a § fjärde stycket folkbokföringslagen. Regeringens förslag: beslut om fastställande av individnummer och kontrollsiffra i samordningsnummer ska inte kunna överklagas. Överklagandeförbud ska också gälla för beslut om tilldelning av samordningsnummer efter begäran från en myndighet eller ett annat organ som kan begära att ett nummer ska tilldelas en person. Detsamma gäller för beslut om förnyelse av ett samordningsnummer efter anmälan eller ansökan av en sådan part liksom beslut om vilandeförklaring med anledning av att någon anmälan om förnyelse inte har kommit in i rätt tid. Regeringens bedömning: Den enskilde får överklaga beslut till Förvaltningsrätten i utan begränsning till . Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer i huvudsak med regeringens, men har en annan språklig och lagteknisk utformning. Överklagandeförbudet i promemorian skiljer sig också till följd av promemorians förslag om avregistrering och upphävande av avregistrering. Bedömningen överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget. anser samtliga avregistreringsgrunder i folkbokföringslagen ska ha tre veckors överklagandetid. Förvaltningsrätten i anser att den föreslagna möjligheten för enskilda att kunna överklaga vissa beslut om samordningsnummer till Förvaltningsrätten i , som exklusiv domstol, kommer att medföra en ökad målinströmning till domstolen som inte kan hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Skälen för regeringens förslag och bedömning beslut om tilldelning av samordningsnummer får enligt 39 § folkbokföringslagen inte överklagas. I samband med att och de tio skattemyndigheterna avskaffades och inrättades, avskaffades den möjlighet som tidigare funnits att överklaga skattemyndighetens beslut om samordningsnummer till . beslut fick dock inte överklagas. Endast något enstaka ärende prövades och hade aldrig bifallit något överklagande. Något sakligt motiverat behov av att kunna överklaga sådana beslut ansågs inte finnas och skulle det mot förmodan uppkomma ett fel i nu aktuellt hänseende ansåg regeringen att felet kunde rättas med stöd av reglerna om självrättelse i förvaltningslagen. På grund härav och eftersom den enskildes rättssäkerhet inte ansågs påverkas avskaffades överklagandemöjligheten (prop. 2002/03:99 s. 275). Regeringen anser att det saknas skäl att nu göra någon annan bedömning såvitt avser beslut om tilldelning av samordningsnummer efter begäran från en myndighet eller ett annat organ som regeringen bestämmer får begära ett nummer. Vad gäller beslut om att tilldela samordningsnummer efter ansökan av enskild finns dock anledning att göra en annan bedömning. Förslaget innebär att en prövning ska ske av om personen har en anknytning till som gör att personen kan antas komma att behöva en identitetsbeteckning. Den enskilde ska även inställa sig personligen hos och styrka sin identitet. Den prövning som aktualiseras vid en ansökan om tilldelning av samordningsnummer av enskild skiljer sig således markant från den då en annan aktör begär tilldelning av ett nummer. Ett samordningsnummer som tilldelas efter ansökan av enskild får också, till skillnad från då numret begärs av en annan aktör, anses ha en stor betydelse för den enskilde. Det är således en prövning som till sin karaktär snarare liknar den som ska ske när en person ska folkbokföras efter inflyttning i landet och ett personnummer fastställas. Det finns inte anledning att behandla ett beslut om tilldelning av samordningsnummer efter ansökan av enskild på annat sätt. Ett sådant beslut bör därför kunna överklagas enligt folkbokföringslagen. Överklagandeförbud bör dock gälla för beslut om fastställande av individnummer och kontrollsiffra i samordningsnummer. Motsvarande gäller för beslut om fastställande av födelsenummer och kontrollsiffra i personnummer. De skäl som angetts ovan gällande möjligheten för enskilda att kunna överklaga ett beslut om tilldelning av samordningsnummer gör sig gällande även när det gäller vilandeförklaring av ett samordningsnummer och förnyelse av ett samordningsnummer. Mot den bakgrunden föreslås att även dessa beslut ska kunna överklagas av en enskild. De skäl som angetts ovan är dock inte lika påtagliga när det är en myndighet som begärt tilldelning av ett samordningsnummer eller vid frågor om beslut om vilandeförklaring eller förnyelse. Regeringen anser därför att en myndighet eller annat organ inte ska vara behörig att klaga på beslut i dessa fall. Överklagandeförbudet i 39 § föreslås därför sammanfattningsvis ändras på så sätt att individnummer och 2020/21:160 kontrollsiffra i samordningsnummer inte får överklagas, liksom beslut om tilldelning av samordningsnummer efter begäran av myndighet eller annat organ. Vidare klargörs på Lagrådets inrådan att förbudet att överklaga beslut om förnyelse gäller efter anmälan eller ansökan av myndighet eller annat organ som kan begära tilldelning av samordningsnummer. Som en följd av att regeringen följer Lagrådets förslag beträffande 18 c och 18 d §§ folkbokföringslagen bör enligt regeringens bedömning överklagandeförbud även gälla för beslut om vilandeförklaring med anledning av att någon anmälan om förnyelse från myndighet eller annat organ inte har kommit in i rätt tid. Slutligen görs det en ändring i 40 § som syftar till att klargöra att även en enskild som inte är folkbokförd har rätt att överklaga andra beslut av än som anges i 39 §. beslut om registrering utan att någon folkbokföring sker, t.ex. av barns födelse i landet då modern inte är folkbokförd, överklagas till Förvaltningsrätten i (38 § tredje stycket folkbokföringslagen). Samma forum bör gälla för överklagande av beslut om tilldelning av samordningsnummer efter ansökan av enskild, beslut om vilandeförklaring av ett samordningsnummer respektive förnyelse av ett samordningsnummer. Förvaltningsrätten i synpunkter om att förslaget kommer att medföra en ökad målinströmning till domstolen behandlas i avsnitt 11.2.2. Som har anfört får avregistrering enligt 20–22 §§ folkbokföringslagen överklagas från delgivning. För personer som tilldelats samordningsnummer kan det dock antas uppstå svårigheter med delgivning. Att låta överklagandetiden för enskild vara obegränsad innebär att sådana svårigheter aldrig behöver uppstå. Däremot kommer besluten aldrig att få laga kraft. Besluten kommer dock ändå att kunna verkställas direkt (jfr 35 § förvaltningslagen och prop. 2016/17:180 s. 212). Med hänsyn till de skillnader som finns mellan avregistrering av folkbokförda och den vilandeförklaring av ett samordningsnummer som föreslås samt att det enligt regeringens bedömning saknas skäl för att överklagandefristen ska vara densamma, anser regeringen att det inte finns anledning att frångå promemorians bedömning att beslut i nu aktuella fall bör kunna överklagas av enskild utan begränsning till (40 § andra stycket andra meningen folkbokföringslagen). Förslaget innebär att det görs ändringar i 39 och 40 §§ folkbokföringslagen. Regeringens förslag: Uppgift om när ett samordningsnummer kan komma att förklaras vilande ska få behandlas i folkbokföringsdatabasen. Detsamma gäller uppgift om att ett samordningsnummer har förklarats Prop. 2020/21:160 vilande på grund av att en anmälan eller ansökan om förnyelse inte har kommit in eller på grund av att det finns andra skäl för det. I folkbokföringsdatabasen ska också få behandlas uppgift om när en person med ett samordningsnummer har avlidit. Regeringens bedömning: Folkbokföringsdatabasen får innehålla uppgifter om tidpunkt för när ett samordningsnummer tilldelades och det är inte nödvändigt med en särskild reglering om detta. Den behandling av personuppgifter som förslagen om samordningsnummer respektive om en utökad underrättelseskyldighet ger upphov till är förenlig med EU:s dataskyddsförordning, dataskyddslagen och de föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen. Den är också förenlig med brottsdatalagen. Bortsett från den ändring som föreslås i lagen om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet är den befintliga regleringen på personuppgiftsområdet tillräcklig för den personuppgiftsbehandling som kan komma att ske med anledning av förslagen. Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer delvis med regeringens. I promemorian föreslås dock att uppgift om avregistrering av den som tilldelats ett samordningsnummer och upphävande av sådan avregistrering ska få behandlas i folkbokföringsdatabasen. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget.