prop · H803115 · 2021-03-17 00:00:00 — Rådet har beslutat om att lansera en ny militär krishanteringsinsats, Operation med huvuduppgift att bidra till efterlevnaden av FN:s vapenembargo mot . I och med detta avslutades insatsen Operation . Mandatet för EU:s utbildnings- och rådgivningsinsats i har förlängts till . EU:s rådgivande insats för reform av den civila säkerhetssektorn i har bidragit till genomförandet av den irakiska säkerhetsstrategin. 2020/21:115 EU:s civila insats i har fortsatt att arbeta med stöd till den palestinska civilpolisen. EU:s gränsövervakningsuppdrag i Rafah har fortgått i begränsad skala. EU:s militära insats i Bosnien och , Operation , fortsätter att utgöra en viktig komponent i EU:s engagemang för att upprätthålla fred och säkerhet i regionen. I Kosovo fortsätter EU:s civila krishanteringsinsats att bidra med stöd till de straffrättsliga och civilrättsliga institutionerna. Arbetet med att genomföra de 74 aktiviteter och samarbetsområden som följer av den gemensamma s.k. Warszawa-deklarationen har fortsatt. I fokus är samarbete kring hybridfrågor, operativt samarbete, cyber, förmågeutveckling, stärkt försvarsforsknings- och industrisamarbete, övningar, samt kapacitetsbyggande av partners. En femte framstegsrapport har presenterats och stöd för det fortsatta arbetet framhålls i rådets slutsatser om säkerhet och försvar från . 16.2.5EU som aktör i FN Årets gemensamma prioriteringar för EU:s arbete i FN under generalförsamlingens 75:e session omfattade bl.a. globala åtgärder med anledning av covid-19-pandemin, FN:s 75-årsjubileum inklusive en deklaration som togs fram under ledning av och , mänskliga rättigheter, jämställdhet, fred och säkerhet, rättvis globalisering, engagemang för klimatfrågorna, digitalisering, humanitära frågor och icke-spridning av massförstörelsevapen. Rådet för utrikes frågor antog prioriteringar inför generalförsamlingens session och underströk att arbetet med att stärka den regelbaserade världsordningen med FN i centrum behövde intensifieras ytterligare samt konkretiseras. EU har fortsatt att vara en viktig aktör i FN:s arbete med att genomföra resolution som fyllde och efterföljande resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet. EU fortsatte att vara en ledande aktör i FN:s olika forum för mänskliga rättigheter. Under högnivåveckan som hölls i digitalt format stod EU värd för ett antal möten och initiativ om bl.a. biologisk mångfald, jämställdhet och nedrustning. Arbetet med att följa upp prioriteringarna för partnerskapet mellan EU och FN inom fredsbevarande insatser och krishantering har fortsatt . FN är EU:s viktigaste partner i fält bl.a. i , och . Kommissionen har arbetat särskilt aktivt genom WHO och ledde förhandlingen av en resolution om covid-19-pandemin som antogs vid Världshälsoförsamlingen , och driver också frågan om en reform av (). Verksamheten för () har övervägande fokuserat på den ryska aggressionen mot samt utvecklingen i de övriga utdragna konflikterna i OSSE-området, vilket har dominerat även EU:s arbete i organisationen. Även mänskliga rättigheter, grundläggande fri- och rättigheter, inklusive mediefrihet, och rättsstatens principer har varit viktiga frågor för EU. EU har också verkat för att förstärka kapacitet på områdena rustningskontroll och militär transparens, konfliktförebyggande och krishantering. Frågan om tillsättningen av de vakanta tjänsterna som generalsekreterare och som chefer för de tre autonoma institutionerna har följts nära av EU. Besluten om utnämningar, som fattades vid i , innebär att tre av tjänsterna har tillsatts av kandidater från EU:s medlemsstater. Samarbetet mellan EU och har fortsatt fokuserat på politisk dialog, bistånds- och samarbetsprojekt och normativt samarbete. antog utrikesministrarna rådsslutsatser om EU:s prioriteringar i samarbetet med –2022, nämligen mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. EU och dess medlemsstater är de största finansiella bidragsgivarna till . EU bidrar med den största delen av finansieringen av tekniska bistånds- och samarbetsprogram, som omfattar kandidatländer till EU, länder som ingår i Östra partnerskapet samt länder i södra och . EU och dess medlemsstater arbetade för att få fler stater att ansluta sig till Romstadgan liksom för ökat samarbete med domstolen. EU verkade även för att de lagändringar som krävs för att genomföra Romstadgan införs i statsparternas nationella lagstiftning. EU och dess medlemsstater har även uttryckt politiskt stöd för domstolens oberoende och integritet i samband med externt politiskt tryck på domstolen. 16.5Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer antogs rådsslutsatser om för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024. Som bilaga till rådsslutsatserna finns själva handlingsplanen, som anger följande prioriteringar för : skydda och stärka individer; bygga motståndskraftiga, inkluderande och demokratiska samhällen; främja ett globalt system för mänskliga rättigheter och demokrati; utnyttja möjligheterna och möta utmaningarna som kommer med ny teknologi samt leverera genom att arbeta tillsammans. 2020/21:115 EU har uppmärksammat situationen för mänskliga rättigheter i specifika länder och tematiska frågor. Rådsslutsatser om EU:s agerande i FN:s forum för mänskliga rättigheter antogs . EU har, ensamt eller gemensamt med andra, lagt fram både tematiska och landsspecifika resolutioner i dessa forum. EU uppdaterade ett vägledande dokument för genomförandet av riktlinjerna om människorättsförsvarare genom ett beslut i kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik . antog rådet för utrikes frågor ett rådsbeslut och en förordning som etablerar en global sanktionsregim mot allvarliga kränkningar av och brott mot mänskliga rättigheter. Den möjliggör att sanktioner, i form av reserestriktioner och frysning av ekonomiska tillgångar, kan riktas mot individer, enheter och organ som ansvarar för, stöder eller på annat sätt medverkar till allvarliga kränkningar av eller brott mot de mänskliga rättigheterna, eller sådana som har samröre med dem, oavsett i vilket land som gärningarna begås eller om det finns koppling till en specifik stat. 16.6En ny handlingsplan för jämställdhet i yttre förbindelser 2021–2025 En ny handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i EU:s yttre förbindelser (GAP III) har tagits fram. Den ska gälla perioden –2025. Handlingsplanen lanserades som ett gemensamt meddelande från kommissionen och EEAS. GAP III välkomnades med ett ordförandeskapsuttalande. Enligt handlingsplanen ska EU vara en stark global aktör för jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Handlingsplanen ska genomföras i alla delar av EU:s yttre förbindelser. Den nya handlingsplanen är bredare till sin omfattning än tidigare handlingsplan och täcker in flera nya områden från handel och klimat till agendan kvinnor, fred och säkerhet. EU:s förberedelser inför den kommande översynskonferensen för ickespridningsfördraget fortsatte. EU deltog vidare vid den årliga sessionen i FN:s generalförsamlings första utskott där man höll ett gemensamt anförande i den allmänna debatten. EU uttryckte stöd för provstoppsavtalet och vikten av att det träder i kraft. EU har i samband med uttryckt oro över fortsatta avsteg från det kärntekniska avtalet, JCPOA, som EU uppmanat att återgå till att efterleva. EU beklagade att beslutat att lämna överenskommelsen. Mot bakgrund av användning av kemiska vapen i samt Skr. 2020/21:115 mordförsöket mot den ryska oppositionspolitikern med ett kemiskt stridsmedel, förlängde EU den tematiska sanktionsregimen (inrättad 2018) och införde nya riktade sanktioner. EU har fortsatt uttryckt stöd för Organisationen för förbud mot kemiska vapens uppdrag att identifiera ansvariga för kemvapenattacker och deltog i arbetet i det internationella partnerskapet mot straffrihet för kemvapenanvändning. EU bidrog till projekt till stöd för konvention mot biologiska stridsmedel och toxinvapen (B-vapenkonventionen) och talade vid dess expertmöten. EU deltog i G7:s ickespridningsarbete samt det globala partnerskapet mot spridning av material och teknologi för massförstörelsevapen till terrorister. Arbetet med att genomföra den uppdaterade EU-strategin för bekämpning av illegal spridning av små och lätta vapen som antogs (se faktapromemoria 2017/18:FPM161) har fortsatt. EU-koordinering har ägt rum när det gäller gemensamma ståndpunkter inför statspartsmöte samt inför översynskonferensen för konventionen om klustervapen. EU har fortsatt att främja säkerhet och hållbarhet och motverka en kapprustning i rymden, bl.a. genom ett samordnat deltagande i FN:s generalförsamlings första utskott. EU:s medlemsstater bidrog till att ett nytt resolutionsutkast om ansvarsfullt uppträdande i rymden kunde antas. Resultaten av EU:s översynsarbete om den gemensamma ståndpunkten om vapenexport har genomförts . Ett exempel är att EU:s årliga rapport om medlemsstaternas export av krigsmateriel gjorts tillgänglig i form av en sökbar digital databas. EU och dess medlemsstater har bidragit till genomförandet av vapenhandelsfördraget ATT, bl.a. genom egna projekt för främjande av ansvarsfull exportkontroll och delfinansiering av fördragets frivilligfond för stöd till genomförandet. 16.8.2Produkter med dubbla användningsområden Medlemsstaterna fortsatte arbetet med att tillämpa FN:s säkerhetsrådsresolutioner om icke-spridning och uppfylla åtaganden i de internationella exportkontrollregimer som reglerar produkter med dubbla användningsområden. uppnåddes ett slutresultat i 2020/21:115 förhandlingarna om kommissionens förslag till ändringar i förordningen om produkter med dubbla användningsområden (se faktapromemoria 2016/17:FPM22). har EU genomfört FN-sanktioner, förstärkt, förlängt eller på annat sätt ändrat befintliga sanktioner när det gäller ett stort antal länder. Därtill har EU fattat beslut om s.k. tematiska sanktionsregimer, riktade mot personer och enheter som saknar särskild koppling till ett bestämt land eller en bestämd region. Detta gäller personer och enheter som har samröre med terrorism generellt, men även ISIL (Daesh) och specifikt. EU har också tematiska sanktioner för att förhindra användning och spridning av kemiska vapen samt mot cyberattacker. listades individer och enheter under den tematiska cybersanktionsregimen. Även en global sanktionsregim för mänskliga rättigheter antogs. På grund av covid-19-pandemin fick frågan om leverans av humanitärt bistånd kopplat till länder som omfattas av EU:s sanktioner större fokus och kommissionen, i samarbete med medlemsländerna, publicerade ytterligare en vägledning om detta. antog slutsatser om EU:s externa antiterrorismpolitik som ska vara vägledande för EU:s utrikespolitiska arbete mot terrorism. Engagemanget innebär bl.a. ett ökat fokus på politiskt motiverad våldsbejakande extremism, liksom ett fortsatt nära samarbete med länder i närområdet. Tillsättningen av antiterrorismexperter vid EU:s representationskontor i bl.a. (och ) och har fortsatt . EU har fortsatt att delta i förhandlingarna om cyberfrågor inom . Som en del i utvecklingen av EU:s s.k. diplomatiska verktygslåda för att hantera och bemöta statsunderstödda cyberangrepp har sanktionslistningar upprättats under den tematiska sanktionsregimen för cyberfrågor på EU-nivå (se avsnitt 16.9 Sanktioner). Den övergripande målsättningen med EU:s arbete är att stärka samordningen inom EU och mellan dess medlemsstater i syfte att stärka förmågan att identifiera, förstå och bemöta olika slags hybridhot. Covid- 19-pandemin har satt fokus även på hybridhot som desinformation, cyberangrepp och kontroll över strategiska tillgångar och flöden samt Skr. 2020/21:115 annan form av statlig påverkan. Kommissionen och Europeiska utrikestjänsten (EEAS) har utökat sitt arbete mot desinformation. för en säkerhetsunion 2020–2025 innehåller tydliga skrivningar om hybridhot. Hybridhot fortsätter att vara ett prioriterat område i samarbetet mellan EU och Nato. 16.13Konsulära frågor och krisberedskap Det konsulära arbetet, krishanteringen och krisberedskapen inom EU har dominerats av koordinering och samordning av repatrieringen av EU- medborgare från tredjeländer med anledning av covid-19-pandemin. fick mer än 625 000 EU-medborgare hjälp med att sig till sina hemländer. har ett utvärderingsarbete påbörjats i syfte att identifiera lärdomar från krisen när det gäller konsulära frågor och krisberedskap. I den inledande analysen kunde det konstateras att det finns en vilja bland EU:s medlemsstater att, i samverkan med EU:s institutioner, bygga ett ännu mer effektivt och motståndskraftigt system för hantering av framtida konsulära kriser. Processen att ta fram en provisorisk EU-resehandling har försenats med anledning av covid-19-pandemin men har kunnat återupptas igen . 17 Den gemensamma handelspolitiken 17.1Regionala och bilaterala frihandels- och investeringsskyddsavtal har framsteg gjorts i flera avtalsförhandlingar. mellan och trädde i kraft medan investeringsskyddsavtalet med behöver ratificeras av samtliga medlemsstater innan det kan träda i kraft. Ett uppdaterat handelsavtal förhandlades färdigt med . Förhandlingar om ett uppdaterat handelsavtal fortsatte med med två förhandlingsrundor . Fyra förhandlingsrundor hölls med och tre med . Med genomfördes en förhandlingsrunda om ett frihandelsavtal. Förhandlingarna om ett investeringsavtal mellan och , som pågått , resulterade i en principöverenskommelse på politisk nivå om ett avtalspaket omfattande marknadstillträde, jämn spelplan och hållbar utveckling. Då EU och stod alltför långt från varandra när det gäller bestämmelser om investeringsskydd beslutade parterna om att fortsätta förhandlingarna om ett investeringsskyddsavtal inom ramen för 2020/21:115 ett separat förhandlingsspår. EU:s frihandelsavtal med tredjeland innehåller särskilda kapitel om hållbar utveckling. Kommissionen arbetar med att genomföra sin handlingsplan för ett förstärkt genomförande av dessa. Jämställdhet är ett område som integrerats alltmer, t.ex. i nya avtal. 17.2EU:s arbete med hållbart företagande Kommissionen har, i arbetsprogrammet , aviserat ett initiativ om bolagsledningens skyldigheter och hållbar företagsstyrning. Det kan inkludera förslag som rör bolagsrätten och tillbörlig aktsamhet i globala leverantörskedjor. Kommissionen lanserade därför en konsultation som omfattar obligatorisk tillbörlig aktsamhet i globala leverantörskedjor och ledningens skyldigheter och hållbar bolagsstyrning. Rådsslutsatser för obligatorisk tillbörlig aktsamhet antogs . Arbetet med att modernisera gällande regler inom OECD-arrangemanget för exportkrediter fortsatte. Förhandlingarna om ett nytt globalt exportkreditavtal som omfattar även icke-OECD-länder pausades i avsaknad av politisk samsyn om grundprinciperna vid viceministrarnas möte i den internationella arbetsgruppen för exportkrediter . Slutsatser antogs vid om att diskussioner om förslaget om förhandlingsverktyg skulle återupptas och enligt slutsatser i , att arbetet för ett slutförande skulle skyndas på. Det syftar till att möjliggöra större marknadstillträde för EU-företag i offentlig upphandling i tredjeland. En majoritet av EU:s medlemsstater stödjer förslagets huvuddelar. har förblivit skeptisk till förslaget och verkar tillsammans med en grupp likasinnade för ett förhandlingsverktyg som är så flexibelt som möjligt för att försäkra att kan fortsätta att upphandla varor och tjänster till hög kvalitet och rimligt pris. presenterade kommissionen ett vägledningsdokument om utländska direktinvesteringar och fri rörlighet av kapital från tredjeländer i förhållande till europeiska strategiska tillgångar. Bakgrunden var att covid-19-pandemin kan påverka risker relaterade till investeringar inom t.ex. hälsosektorn samt inför att förordningen 2019/452 om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar började tillämpas . Plurilaterala förhandlingar om e-handel Plurilaterala förhandlingar om e-handel har fortsatt av ett drygt åttiotal länder inklusive EU. Förhandlingstakten har dock fått minska på grund av covid-19-pandemin. Syftet med förhandlingarna är att förbättra villkoren för den globala elektroniska handeln till förmån för företag och konsumenter samt att skapa nya möjligheter att främja inkluderande och hållbar tillväxt och utveckling (se faktapromemoria 2018/19:FPM45). Förhandlingarna har skett inom ramen för det förhandlingsmandat som antogs av rådet för utrikes frågor (handel) . 18 EU som global utvecklingspolitisk aktör Iapril antogs Team Europa-ansatsen som EU:s globala respons på covid- 19-pandemin. Ansatsen var resultatet av möten mellan EU:s ministrar för internationellt utvecklingssamarbete på initiativ av och . Team Europa-ansatsen har mobiliserat i arbetet för politisk prioritering av humanitära behov, motståndskraft i hälsosystem och de ekonomiska och sociala konsekvenserna av pandemin, samordning av genomförande, värdskap för givarmöte och global koordinering. EU ska enligt ansatsen fortsätta upprätthålla och främja grundläggande värden som jämställdhet, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer samt att EU:s klimat och miljöarbete ska integreras i responsen med fullt genomförande av Agenda 2030 och klimatavtalet från . En central del av Team är också kommunikationen kring EU:s agerande och samarbete i fält. togs en rad flaggskeppsinitiativ fram inom Team . EU:s arbete med att uppnå samstämmighet i utvecklingspolitiken har fortsatt och har breddats mot de globala målen för hållbar utveckling. EU:s gröna giv är drivhjulet i ett effektivt genomförande av , globala åtagande om biologisk mångfald och Agenda 2030. Rådet antog slutsatser som inkluderade ett längre avsnitt om klimat och säkerhet. Rådet underströk att klimatrelaterade säkerhetsrisker är ett allvarligt hot mot internationell stabilitet och säkerhet, att de mest sårbara riskerar att förlora utkomstmöjligheter och att detta i förlängningen kan leda till förflyttningar. 2020/21:115 Rådet uppmuntrade FN att fortsätta stärka sin analys och hantering av klimatrisker på land, regional och internationell nivå. 18.4EU:s humanitära bistånd och EU:s roll som humanitär aktör har generaldirektoratet för europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärder (ECHO) bidragit med i humanitärt bistånd och civilskyddsbistånd. Arbetet med att effektivisera det humanitära biståndet genom överenskommelsen Grand Bargain fortsätter och ECHO är en aktiv aktör inom ramen för dess genomförande. har haft ett nära samarbete med EU och ECHO när det gäller prioriterade humanitära kriser som , och . har tillsammans med ECHO lett den humanitära givarsamordningen för och agerat för att samla givare, FN och civilsamhälle. I Syrienkontexten har arbetat tillsammans med ECHO kring givarsamordning både lokalt och på huvudstadsnivå och gemensamt har lett en mindre grupp av likasinnade humanitära givare. Kommissionen är en viktig aktör inom global hälsa, en position som ytterligare befästs under covid-19-pandemin. Arbetet för ett samlat och koordinerat arbete inom Team har intensifierats, inte minst när det gäller hälsofrågorna och målet om god hälsa och välbefinnande i Agenda (mål 3). Frågan om global tillgång till vaccin, diagnostik och behandling har varit särskilt tongivande och kommissionen bidrog tidigt till skapandet av WHO-initiativet Access to Accelerator. gällande vaccin mot covid-19 har en uttalad ambition att bidra till global tillgång till vaccin och kommissionen har gått med i den globala vaccinupphandlingsmekanismen COVAX för medlemsstaternas räkning. för jämställdhet och kvinnors egenmakt 2016–2020 och EU:s utvecklingspolicy Nytt europeiskt samförstånd om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid har varit utgångspunkter för EU:s arbete med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). I ljuset av ökat motstånd mot SRHR globalt har EU fortsatt att vara en finansiär och stark röst för frågorna bl.a. i FN och inom Team Europa-initiativet. EU:s bilaterala och regionala 19.1Samarbete mellan EU och Efta-länderna Två möten hölls med som är det högsta organet inom EES och som inbegriper EU, , och . antog gemensamma uttalanden som rör samarbetet mellan EU och EES/Efta-länderna. Det framförhandlade utkastet till ett institutionellt ramavtal mellan och antogs inte av förbundsråd och parlament, bl.a. för att man inväntade resultaten från en folkomröstning i . Förhandlingarna fortsatte om associationsavtal med , och , om än i något långsammare takt på grund av covid-19- pandemin. Arbetet med att formulera nästa steg i Östliga partnerskapet har inletts. Den europeiska utrikestjänsten (EEAS) och kommissionen presenterade ett gemensamt meddelande: Det östliga partnerskapet efter 2020. Ökad resiliens – ett östligt partnerskap som fungerar för alla, med förslag på utgångspunkter för ett nytt ramverk med konkreta åtaganden baserat på den breda och inkluderande konsultationsprocess som genomfördes (2019/20:FPM32). Till följd av pandemin senarelades ett planerat toppmöte till . bekräftade stats- och regeringscheferna det gemensamma meddelande och rådsslutsatser som underlag för Östliga partnerskapets nästa fas efter 2020 inför det kommande toppmötet. Ett digitalt utrikesministermöte har ägt rum, ett ungdomsforum, civilsamhällsforum och ett nytt inslag i form av ett högnivåforum för tankesmedjor. Ett omfattande arbete har bedrivits för att utarbeta förslag på nya åtaganden, vilka breddar och fördjupar samarbetet. Samråd med ägde rum . Dialogen med har präglats av genomförandet av EU:s nya strategi för som antogs , där fokus ligger på reformer om bl.a. demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatlighet. introducerade EU ett nytt biståndsprogram för de centralasiatiska länderna med anledning covid-19-pandemin. På kort sikt fokuserar biståndet på bekämpning av smittspridningen och på lång sikt ska sjukvården och motståndskraften i samhällena stärkas. 2020/21:115 Förhandlingarna om ett fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal med har pågått och befinner sig i en slutfas. Högnivåmöten mellan och samt förhandlingar om viseringsfrihet och frihandel var fortsatt suspenderade. Relationen mellan och diskuterades vid två informella utrikesministermöten, två formella utrikesministermöten och två möten i . Diskussionerna påverkades av det försämrade läget för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i samt agerande i relation till och . Som ett resultat av dessa möten bekräftades EU:s fem principer om en balanserad och principfast politik som möjliggör för selektivt engagemang. Sanktioner förlängdes med anledning av konflikten i östra och den illegala annekteringen av . Därtill antogs nya restriktiva åtgärder med anledning av nervgiftsattacken mot oppositionspolitikern inom ramen för EU:s sanktionsregim mot kemvapen. Vid sidan av detta fördes samtal mellan och inom ramen för olika regionala samarbeten, såsom Östersjöstaternas råd, och den Nordliga Dimensionen. Rådet för utrikes frågor har diskuterat EU:s relation till , . EU:s stöd till har stärkts sedan den illegala annekteringen av och inledningen av konflikten i östra 2014. Stödet uttrycks bl.a. genom förlängda sanktioner riktade mot . har nya sanktionslistningar gjorts med anledning av färdigställande av en järnvägslinje över Kertjsundet . gjorde EU ett gemensamt uttalande i samband med den sjätte årsdagen av illegala annektering av . hölls ett toppmöte mellan och , där ett gemensamt uttalande gjordes. EU upprepade sitt stöd för landets självständighet, suveränitet och territoriella integritet. EU välkomnade också ansträngningar i reformarbetet kopplat till associeringsavtalet och betonade vikten av fortsatta reformer för att bl.a. stärka institutioners oberoende. EU fortsätter att stödja suveränitet och territoriella integritet liksom landets ansträngningar att motverka konsekvenserna av konflikten övervakningsmission verkar fortsatt utan tillträde till utbrytarregionerna.