prop · H803105 · 2021-03-23 00:00:00 — Antalsmässigt är de flesta unga som varken arbetar eller studerar födda i . Bland utrikes födda ungdomar är dock andelen avsevärt högre, jämfört med inrikes födda. Det gäller i synnerhet utrikes födda kvinnor som har en dubbelt så hög andel jämfört med inrikes födda kvinnor. Bland de vars högsta utbildningsnivå är grundskola eller som inte fullgjort i åldern 20–var unga som varken arbetar eller studerar 2019. Av dessa fanns den högsta andelen, , bland unga kvinnor i åldern 20–. Bland unga män i samma grupp var andelen (, statistik- En stor andel av de som varken arbetar eller studerar ett givet år påbörjar en utbildning eller hittar ett arbete året därefter, medan en betydande andel av gruppen fortsätter att vara det (Forte, 2020). Unga i områden med socioekonomiska utmaningar Det finns ingen rikstäckande områdesindelning för statistisk uppföljning av socioekonomisk segregation. Situationen för de 38 områden som tidigare omfattats av lokala utvecklingsavtal eller urbant utvecklingsarbete Dessa är inte heltäckande för alla områden i med Andelen unga kvinnor och män i åldern 20– som varken förvärvsarbetar eller studerar var 2018 i genomsnitt högre i områden med socioekonomiska utmaningar än i riket som helhet. Andelen har minskat tydligt med undantag för något enskilt år, både i riket som helhet och i de 38 områdena. områden med socioekonomiska utmaningar och riket som helhet är 2020/21:105 betydligt lägre 2018 än vad de var inledning. var det kvinnor respektive män som varken förvärvsarbetade eller studerade i områden med socioekonomiska utmaningar jämfört för kvinnor och för män i riket. 4.1.5Utmaningar bland arbetslösa ungdomar Bland gruppen arbetslösa ungdomar finns det vissa undergrupper som har en särskilt utsatt ställning på arbetsmarknaden. Det gäller bl.a. ungdomar utan fullständig gymnasieutbildning. av alla unga har trätt in på arbetsmarknaden, medan motsvarande siffra för dem som saknar slutbetyg från gymnasiet är . För gruppen unga som inte går i gymnasieskolan är relativt få inskrivna på Arbetsförmedlingen. Det förklaras huvudsakligen av att unga som vill in på arbetsmarknaden framför allt deltar i kommunala arbetsmarknadsinsatser. För ungdomar är det vanligare att Arbetsförmedlingen står för arbetsmarknadspolitiska insatser, ibland till- sammans med kommunen. Delegationen för unga och nyanlända till arbete har i uppdrag att verka för att arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslösheten får större genomslag på lokal nivå genom att främja statlig och samverkan. Lokala jobbspår som innebär utbildning kombinerat med praktik hos arbetsgivare med rekryteringsbehov är en av de samverkansformer som utvecklats på initiativ av delegationen. Det finns även samband mellan olika socioekonomiska faktorer, såsom låg utbildning och arbetslöshet. En vanlig frågeställning inom forskningen är om det finns faktorer som verkar mellan generationer och som kan relateras till exempelvis ojämlikhet. I litteraturen omnämns sambandet mellan inkomstojämlikhet och social rörlighet som den s.k. Gatsby- kurvan, där ojämlikhet i inkomst har ett negativt samband med social rörlighet. Detta samband bekräftas även i en studie av svenska förhållanden där resultaten visar på samband mellan fäders inkomst och deras söners kognitiva och icke-kognitiva utveckling samt utbildnings- längd. Detta visar att den omgivande miljön påverkar ungas långsiktiga förutsättningar tidigt i livet (IFAU 2019:21). Ett annat tydligt mönster på ungas arbetsmarknad är de skillnader som kan påvisas mellan utrikes födda och inrikes födda unga kvinnor och män. IFAU sammanställer bl.a. forskning om unga och konstaterar i rapporten förlorad generation att unga med utländsk bakgrund är en grupp unga som i högre grad än andra unga riskerar långtidsarbetslöshet. I rapporten vägen! (MUCF 2019) konstateras att det har skett framsteg för gruppen utrikes födda , men att unga utrikes födda löper större risk för att hamna i arbetslöshet och för att den blir mer långvarig, jämfört med inrikes födda. Unga utrikes födda kvinnor har större svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden än unga utrikes födda män. Ungdomar med funktionsnedsättning och nedsatt arbetsförmåga Unga med funktionsnedsättning har svårare att etablera sig på arbets- marknaden i jämförelse med unga utan funktionsnedsättning. Situationen har dessutom försämrats och unga med funktionsnedsättning utgör nu en stor grupp av de som är inskrivna på Arbetsförmedlingen. Unga med funktionsnedsättning är dock en mycket heterogen grupp. De olika funktionsnedsättningarna innebär en stor variation av nedsättningar i arbetsförmågan, och möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. I samband med registrering på Arbetsförmedlingen får de arbetssökande information om tillgång till stöd och utifrån den kartläggning som Arbetsförmedlingen gör om den enskildes behov kan särskilda riktade insatser erbjudas för personer med funktionsnedsättning som behöver det. Goda levnadsvillkor är en viktig förutsättning för ungas etablering och unga hbtq-personer har genomgående sämre levnadsvillkor än andra unga. I en rapport från MUCF framkommer att unga hbtq-personer i större utsträckning än andra unga har erfarenhet av ofrivillig långtids- arbetslöshet. Gruppens sämre levnadsvillkor påverkar möjligheten att få arbete som det även kan begränsa vilka arbeten som upplevs som tillgängliga. Internationella studier visar även att unga hbtq-personer rapporterar att de ofta upplevt diskriminering på grund av sin icke- normativa sexuella identitet eller könsidentitet både på arbetsplatser och i rekryteringsprocesser. Unga hbtq-personer utsätts också i högre utsträckning för mobbning, hot och våld än andra unga, vilket får effekter på det fysiska och psykiska välmåendet. Det faktum att en avslutad gymnasieutbildning är en viktig förutsättning för ungas etablering behöver beaktas i relation till unga hbtq-personers särskilda utsatthet. Ungdomar i olika delar av landet Situationen på arbetsmarknaden varierar inte bara mellan olika grupper av ungdomar, utan också stort mellan regioner i landet. En orsak som ofta nämns är att bostadsbristen i tillväxtområden hindrar att unga kan flytta från områden med arbetsbrist. En annan orsak är att det i hela landet råder brist på personer med rätt kompetens för de arbeten som efterfrågas. Detta innebär att arbetslösa ungdomar ofta inte kan ta de lediga jobb som finns. Det innebär att det är svårare att tillsätta lediga tjänster som inte kräver så hög utbildning genom att rekrytera från områden utanför tillväxtområdena. Lägst flyttbenägenhet återfinns bland personer med förgymnasial utbildning. Flyttbenägenheten är även högre bland yngre än bland äldre. Även pendling är vanligare bland yngre än bland äldre. Män ökar oftast sin inkomst mer än kvinnor vid en flytt medan kvinnor ökar sin inkomst mer vid pendling än män. I en rapport från beskrivs att personer som kommer från mindre städer ofta flyttar tillbaka till sin hemort efter avslutade högre studier (Rapport 2016:13). Personer som har en partner från en ort utanför universitetsorten har större benägenhet att flytta och gör det tämligen snart efter avslutade studier. Personer som inte är födda i har en starkare tendens än personer födda i att bo kvar på studie- orten framför att flytta tillbaka till den ort man bodde på före studierna. 4.1.6Ungas egna attityder till arbete och arbetsmarknaden Dagens unga vill i större utsträckning än tidigare ungdomsgenerationer att deras arbete ska vara meningsfullt och ge möjligheter till att kombinera arbetet med fritid- och familjeliv. Andelen unga som tycker att det är viktigt att arbetet är på den ort där de bor har ökat från 2018. Fler unga tycker att ekonomisk trygghet och tillsvidareanställning är viktigt för dem jämfört med tidigare ungdoms- generationer. En stor majoritet unga, nio av tio, anger att förutsägbarheten i anställningen är en viktig aspekt för att vara intresserad av ett arbete. Att prioritera detta är något vanligare bland unga kvinnor än bland unga män. Nästan åtta av tio unga tycker även att det är viktigt med fast anställning för att de ska vara intresserade av ett arbete. Det finns inga tydliga skillnader i inställning till anställningsform mellan unga kvinnor och unga män. Färre unga, ungefär tre av tio, prioriterar att snabbt kunna byta arbete om något bättre skulle dyka upp. Det är alltså betydligt vanligare att unga prioriterar förutsägbarhet och trygghet i anställningen framför en mer flexibel anställningsform. Här syns vissa åldersskillnader och det är vanligare att unga i åldern 20–prioriterar förutsägbarhet och anställningstrygghet framför flexibilitet än att unga i åldern 16–gör det (MUCF, Attityd och värderingsstudie ). 4.1.7Ungas oro över sin ekonomiska situation Unga oroar sig i större utsträckning över sin egen eller sin familjs ekonomi jämfört med vuxna. Att ha ekonomiska svårigheter eller känna oro för det är vanligare bland unga kvinnor än bland unga män och bland unga i åldern 20–jämfört med unga i åldern 16–. Det är också vanligare bland unga att känna oro jämfört med äldre (30–). Vid jämförelse mellan unga med olika ställningar på arbetsmarknaden, unga med olika anställningsformer och unga arbetslösa, framkommer tydliga skillnader. Unga som har en behovsanställning upplever motsvarande ekonomiska svårigheter som unga arbetslösa. Bland unga med behovsanställning och unga arbetslösa uppger lika stor andel, fem av tio, att de har svårigheter med löpande utgifter och åtta av tio oroar sig för sin ekonomi (MUCF 2019). Bland unga med fast eller tillfällig anställning som inte är behovs- styrd uppger sex av tio att de känner oro för sin ekonomi men betydligt färre uppger svårigheter med löpande utgifter. Bland unga med tillfälliga anställningar som inte är behovsstyrda uppger tre av tio problem med utgifter och bland unga med fast anställning är andelen två av tio. 4.2Ungdomars villkor på arbetsmarknaden Målet för arbetslivspolitiken är goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män (prop. 2011/12:1, utg.omr. 14 avsnitt 4.3, bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88). Detta omfattar en arbetsmiljö som förebygger ohälsa, olycksfall och motverkar att människor utestängs från arbetet och tar hänsyn till människors olika Skr. 2020/21:105 förutsättningar. anmäldes cirka 22 700 arbetsolyckor som ledde till sjukfrånvaro bland unga i åldern och yngre. Vidare anmäldes 2 300 arbetssjukdomar och 15 unga människor miste sitt liv på jobbet. Yngre kvinnor i åldern 16–upplever att de har blivit utsatta för sexuella trakasserier i arbetslivet. Av dessa uppger att de blivit utsatta för sexuella trakasserier från chefer, arbetskamrater eller andra personer på arbetsplatsen (2018:2). Både minderåriga och vuxna omfattas av arbetsmiljölagen (1977:1160) och föreskrifter. För minderåriga gäller emellertid särskilda regler för arbetstider och arbetsuppgifter enligt arbetsmiljölagen och föreskrifter om minderårigas arbetsmiljö (AFS 2012:03). Enligt dessa regler är bl.a. vissa arbetsuppgifter begränsade eller förbjudna för unga , arbetsgivaren ska göra löpande riskbedömningar och se till att det finns särskilda rutiner och instruktioner och att det ska finnas en handledare. Det finns även särskilda regler för minderåriga som deltar i arbetsplatsförlagt lärande inom gymnasieskolans lärlingsutbildning eller liknande. genomförde –2019 tillsynsaktiviteten ”Unga i arbetslivet”. Tillsynen var särskild inriktad på handel, restaurang, callcenter, hotell och camping. 945 arbetsställen varav 750 fick ett inspektionsmeddelande med krav Motsvarande besök var 313 varav 270 arbets- ställen fick ett inspektionsmeddelande med krav (). Kraven var bl.a. inom systematisk arbetsmiljö, användning av arbetsutrustning och maskiner, belastningsergonomi och kemiska riskkällor. har också tagit fram ett flertal lektionsmaterial till gymnasieutbildningar (yrkesskolor) inom de mest utsatta branscherna – bygg, gröna näringar, transport och restaurang varav det senaste lektions- materialet tillkom 2019 (/lektionsmaterial). Denna satsning föranledes av att unga inom nämnda branscher löper större risk än andra åldersgrupper att drabbas av olyckor. Med lektionsmaterialet ämnar också bidra till att göra svenska arbetsplatser säkrare, påverka ungas attityder kring arbetsmiljön och stimulera fler till att dela visionen om att ingen ska bli sjuk, skadas eller dö av sitt arbete. De stora framgångarna för svenska startups har skapat intresse för företagande bland unga och särskilt i vissa branscher är det relativt vanligt att man driver eget företag. Eget företagande kan vara en viktig väg in på arbetsmarknaden. Unga i åldern och yngre stod 2019 för av nyföretagandet (Tillväxtanalys, Statistik 2020:04). Kvinnor är generellt sett underrepresenterade i nyföretagandet och står för nära en tredjedel av nyföretagandet. En möjlig förklaring är att det länge saknades kvinnliga förebilder inom nyföretagandet. 2020/21:105 delförklaring är att företag ofta startas inom branscher där den egna yrkes- erfarenheten finns. Flera av branscherna i offentlig sektor, där många kvinnor är sysselsatta, har reglerats och därmed varit stängda för privata initiativ. Vidare kan det även till viss del handla om osynliggörande. I de fall företaget har en mixad ledning, eller en man och en hustru driver företag gemensamt, är det ofta mannen som registrerats som företags- ledare, även om man delar på arbetet. I gruppen nyföretagare som är och yngre är andelen kvinnor dock något högre än i de äldre åldersgrupperna. Enligt Entreprenörskapsbarometer 2016 kunde unga personer i åldern 18–tänka sig att bli företagare i betydligt högre utsträckning än medelålders och äldre. Däremot var andelen företagare bland de sysselsatta lägre bland unga än bland äldre. Detta beror sannolikt på att många unga fortfarande studerar och att det är vanligt att starta företag inom branscher där man har yrkeserfarenhet, vilket unga ofta inte hunnit skaffa. När det gäller kunskap om företagande var det färre unga som upplevde att de kände till vad som krävs för att starta företag. Det indikerar att information och möjligheter att prova på kan vara särskilt viktigt för unga. Enligt undersökningen var det också betydligt vanligare bland unga än bland äldre både att vilja starta företag tillsammans med någon annan och att vilja ha anställda. 4.3.1Entreprenörskap i skola och högre utbildning Både unga och arbetsgivare nämner ofta brist på kunskap om hur arbetslivet fungerar som en utmaning för ungas etablering på arbets- marknaden. Möjligheter att prova på ett yrke och få konkreta erfarenheter och kunskaper om arbetslivet var också ett av motiven till att obligatorisk praktisk arbetslivsorientering (prao) återinfördes i 2018. Studiebesök på arbetsplatser, besök i skolan av företagare eller olika yrkeskategorier och att praktiskt få prova på att driva ett företag eller ett projekt är andra exempel på åtgärder som kan bidra till att stärka ungas arbetslivskunskap. Arbetsplatsförlagt lärande ska förekomma på gymnasieskolans yrkes- program och gymnasiesärskolans nationella program. Även inom vuxenutbildning förekommer arbetsplatsförlagt lärande. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska bl.a. bidra till att utveckla yrkeskunskaper och en yrkesidentitet. Det kan också ge inblick i företagandets villkor. Entreprenörskap är inskrivet i skolans styrdokument och erbjuds som ämne i gymnasieskolan och i högre utbildning. Attityder och förmågor grundläggs tidigt i livet och de kompetenser som unga utvecklar genom att arbeta med entreprenörskap i utbildningen, exempelvis kreativitet, förmåga att arbeta i grupp och projektledningserfarenhet, är dessutom färdigheter som i stor utsträckning efterfrågas i arbetslivet. Många unga beskriver också att arbetssättet stärkt motivationen och bidragit till personlig utveckling. Att få pröva på entreprenörskap kan därför förväntas stärka ungas sysselsättning och förutsättningar att komma in på arbetsmarknaden – som företagare eller som anställda. De olika insatser som görs för att stärka kunskaper om företagande och ge praktiska erfarenheter av företagande förväntas också bidra till att ge unga kvinnor fler valmöjligheter och bidra Skr. 2020/21:105 till en positiv effekt på kvinnors företagande . Under /20 bedrev totalt drygt 33 700 elever inom gymnasie- och gymnasiesärskolan fler än 10 500 s.k. UF-företag. Uppföljning av organisationen (UF:s) verksamhet i gymnasieskolan har visat på positiva effekter på arbetsmarknadsetablering, företagsamhet, karriär och framtida inkomster för de unga som deltagit i UF:s-verksamhet i gymnasieskolan. När det gäller entreprenörskap erbjuds inom högre utbildning såväl enstaka kurser och utbildningar som stöd och rådgivning för studenter, via t.ex. innovationskontor och Drivhuset. 4.3.2Socialt företagande och social innovation En viktig resurs för att möta många samhällsutmaningar är ett ökat antal företagare och entreprenörer som är verksamma inom socialt företagande och social innovation. Engagerade entreprenörer både inom den privata och idéburna sektorn kan erbjuda nya lösningar och vara en stark drivkraft att bidra till ett hållbart samhälle. Intresset för samhällsentreprenörskap ökar generellt sett och inte minst bland unga, som motiveras av det starkt idédrivna företagandet och att leverera lösningar på samhällsutmaningar. Vidare är det många sociala företag som fokuserar på unga som målgrupp, genom att utveckla lösningar som möter utmaningar såsom psykisk ohälsa och utanförskap. Arbetsintegrerade sociala företag utgör en grupp av de sociala företagen och som hjälper människor som står långt från arbets- marknaden att få en ingång, däribland unga. Det kan handla om en första arbetslivserfarenhet för att komma vidare eller att skapa arbetsplatser som fungerar även för personer med olika former av nedsatt arbetsförmåga. Ungas inträde och etablering på arbetsmarknaden är en fråga om unga människors möjlighet till egen försörjning, ett självständigt liv och en förutsättning för en god samhällsekonomi. Unga i arbetsför ålder är mer känsliga för ekonomiska svängningar på grund av att de är nya på arbetsmarknaden och har kortare arbetslivs- erfarenhet än dem som inte tillhör gruppen 13–. unga generellt sett kortare perioder av arbetslöshet än äldre. geografiska skillnader och skillnader mellan grupper bland unga och det krävs fortsatta insatser för att minska utsattheten hos de grupper som löper större risk för att hamna i långtidsarbetslöshet. Arbetsmarknaden är föränderlig. Intermittenta anställningar har blivit vanligare och kan vara en väg in för unga utan arbetslivserfarenhet. uppmärksammas i undersökningar av ungas attityder mot arbetsmarknaden vikten av ekonomisk trygghet och fast anställning. Tillsvidareanställning är fortfarande den vanligaste anställningsformen och osäkra anställningar kan vara en riskfaktor för psykisk ohälsa. Både arbetsgivare och unga nämner ungas brist på kunskap om arbetslivet och efterlyser bl.a. arbetslivskunskap i skolan. 2020/21:105 ungdomar kan tänka sig att bli företagare och att få pröva på entreprenör- skap kan stärka ungas sysselsättning och förutsättningar att komma in på arbetsmarknaden – som företagare eller som anställda. Detta kan förväntas bidra till att ge unga kvinnor fler valmöjligheter och bidra till en positiv effekt på kvinnors företagande . Arbetsplatsförlagt lärande inom gymnasial yrkesutbildning kan ge värdefull inblick i företagandets villkor. Covid-19-pandemin har påverkat ungdomars situation på arbets- marknaden negativt och har i det korta perspektivet lett till en sjunkande sysselsättning, ökad arbetslöshet och fler unga som varken arbetar eller studerar. Det är svårt att uttala sig om hur konsekvenserna för unga kommer att utvecklas i det långa perspektivet. Ungdomars boende och tillgång till den Goda levnadsvillkor förutsätter goda boendeförhållanden och utrymme för unga i den fysiska miljön. Detta i sin tur omfattar en bra bostad och i förhållande till inkomsten relativt lägre boendekostnader, tillgång till platser för aktiviteter och möten och en skolmiljö med tillräckliga ytor för olika behov. Ungdomars livsvillkor påverkas av hur den byggda miljön planeras, gestaltas och förvaltas – men också av hur de själva kan påverka utvecklingen. ger varje barn rätt till social trygghet samt den levnadsstandard som krävs för barnets utveckling och rätt att uttrycka åsikter och få dem respekterade. I barnets rätt till skälig levnads- standard ingår t.ex. tillgång till bostad. Agenda 2030 (mål 11) anger bl.a. att alla ska ha tillgång till fullgoda och ekonomiskt överkomliga bostäder och möjlighet till tillgängliga transportsystem och grönområden. Bland de europeiska ungdomsmålen har mål 6 som delmål att lämplig infrastruktur i landsbygdsområden ska säkerställas så att ungdomar får tillgång till offentliga tjänster, uppkopplingsmöjligheter och boende på rättvisa villkor. Ungdomar i åldern 13–är en heterogen grupp med inbördes spridda förutsättningar och utmaningar. Fram till är det vårdnads- havaren som ansvarar för barnens boende och de bor normalt sett hos sina föräldrar. När det är dags för ungdomar att flytta hemifrån tenderar de att möta hinder för etablering på bostadsmarknaden, bl.a. i form av inkomst- krav, kötid och kontantinsats, i större utsträckning än befolkningen i stort. De flesta ungdomar bor bra, men det finns även grupper som har en svårare boendesituation med t.ex. trångboddhet eller avsaknad av egen bostad. Jämfört med andra EU-länder flyttar ungdomar i hemifrån tidigare och bor i högre grad i egen bostad (, The life of women and men in Europe – A statistical portrait – 2018 edition). Ungdomar i storstadsområdena flyttar igenomsnitt hemifrån senare än ungdomar i andra typer av kommuner och män flyttar generellt sett hemifrån senare än kvinnor. En dryg fjärdedel av unga vuxna bor kvar i föräldrahemmet och en stor andel av dem vill flytta hemifrån (, Bostäder och platser för ungdomar, 2019:25). Undersökningar som gjorts av tyder på att de ungdomar som har en egen bostad inom det ordinarie bostads- beståndet, med förstahandskontrakt, ofta har relativt lägre boende- kostnader och lägger i förhållande till inkomsten inte mer än andra på sitt boende. En hel del ungdomar som flyttat hemifrån har dock en osäker bostads- situation, som andrahands- eller inneboende, i ett tidsbegränsat hyres- förhållande eller utan skrivet kontrakt. Ungdomar som är hänvisade till andrahandsmarknaden kan, i vart fall i de större städerna, antas ha boende- kostnader som är väsentligt högre än de som har egna kontrakt. Studenter med genomsnittliga boendekostnader måste lägga 40–av 2020/21:105 studiemedlen på boendet, om de inte arbetar extra (2019:25). av alla unga är oroliga för att bli bostadslösa. Vid jämförelse mellan unga med olika ställning på arbetsmarknaden fram- kommer tydliga skillnader. Andelen som oroar sig för bostadslöshet är störst bland unga med behovsanställning och unga arbetslösa. I båda dessa grupper är det som är oroliga för att bli av med sina bostäder. Bland unga med andra tillfälliga anställningar uppger samma oro och bland unga med fast anställning . Det är för samtliga grupper vanligare att känna oro bland unga kvinnor än bland unga män (MUCF, Redovisning uppdrag analys till regeringens ungdomspolitik, 2019). 5.1.1Trångboddhet och låga inkomststandarder Trångboddhet är betydligt vanligare i bostadsområden med socio- ekonomiska utmaningar och bland individer födda utanför (, 2019:25). beräkningar av trångboddhet visar att andelen trångbodda är större bland barnfamiljer än bland hushåll utan barn. var av ensamstående hushåll med barn (95 923 hushåll) trångbodda och av hushåll med två samman- boende vuxna med barn (152 046 hushåll). Av hushåll där den äldsta hushållsmedlemmen är 19–var trångbodda (53 117 hushåll).