prop · H9031d26 · 2021-09-20 00:00:00 — Den genomsnittliga handläggningstiden för miljöfarlig verksamhet är i domstol och i miljöprövningsdelegation. Det är dock en stor variation mellan enskilda prövningar där de kortaste tar några månader och de längsta tar . I statistiken ingår också överklagade ärenden, som för miljöfarlig verksamhet i genomsnitt haft en handläggningstid i domstol och i miljöprövningsdelegation. Konsekvensutredningar är centrala för att nå mer ändamålsenliga regler. Av de konsekvensutredningar som granskades av blev drygt hälften godkända (), vilket är en minskning innan då andelen godkända var . De aspekter av konsekvensutredningen som återkommande har störst brister är konkurrenspåverkan, administrativa och andra kostnader samt särskild hänsyn till små företag. granskningsarbete påverkades av det ansträngda läget till följd av pandemin och därtill tillkommande andra arbetsuppgifter på . Andelen konsekvensutredningar som inte granskades var därför större än varför andelen icke godkända konsekvensutredningar kan vara större. Europeiska kommissionen har arbetat vidare med den s.k. Better Regulation Agenda (bättre lagstiftning) som tidigare initierats. Kommissionen har lanserat ett nytt förenklingsinitiativ om att den avser att tillämpa principen ”en in en ut” för regelgivning på EU nivå. I meddelandet Bättre lagstiftning: Samarbete för att skapa bättre lagar anger kommissionen att de ska försöka kompensera bördorna som läggs på medborgare och företag i ett lagstiftningsärende med lättnader i andra 2021/22:1 Utgiftsområde 24 lagstiftningsförslag inom samma politikområde. Principen ska genomföras i kommissionens arbetsprogram och utfallet rapporteras i den årliga undersökningen av regelbördan, Annual Burden Survey. har i sin rapport tillsynsverksamhet (2021:2) redogjort för tillsynen som gått. har fattat beslut om tidsfrister för tillsynsärendena i syfte att, genom tydligare intern styrning, förkorta handläggningstiderna. har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om regeringens styrning av (bet. 2019/20:NU17 punkt 2, rskr. 2019/20:288). Av tillkännagivandet följer att regeringen ska säkerställa och följa upp att åtgärder vidtas vid för att en väl fungerande konkurrenstillsyn utifrån rekommendationer uppnås, samt att regeringen bör återrapportera vidtagna åtgärder och slutsatser till (bet. 2019/20:NU17 s. 11). Följande åtgärder har vidtagits. Vid myndighetsdialog med diskuterades de iakttagelser och rekommendationer som presenterat. Vidare beslutade regeringen om en ändring av regleringsbrev av innebörden att verket ska återrapportera vilka åtgärder myndigheten har vidtagit för att en väl fungerande tillsyn, utifrån rekommendationer, ska uppnås. har i enlighet med återrapporteringskravet redogjort för vidtagna åtgärder i myndighetens årsredovisning (N2021/00596). Vid myndighetsdialogen följdes åtgärder med anledning av iakttagelser och rekommendationer upp. rekommendationer har resulterat i flera åtgärder vid myndigheten. En tydligare ansvarsfördelning mellan enheter skapar förutsättningar för en effektiv utredningsprocess. En mer enhetlig dokumentation av utredningsprocessen underlättar uppföljning och analys, vilket i sin tur kan skapa förutsättningar för ytterligare effektiviseringar. Rörande vissa rekommendationer har egen analys efter intressentdialog dock inte bekräftat slutsatser och myndigheten har som en följd av det gjort en annan bedömning. har då valt andra åtgärder än de rekommenderade som de bedömer bättre uppnår nödvändiga förtydliganden och förbättringar. Regeringens slutsatser av de åtgärder som har genomförts som ett resultat av granskningen är att de har skapat förutsättningar för en mer effektiv tillsynsverksamhet. Därmed anser regeringen att tillkännagivande är slutbehandlat. Fokus för regeringens arbete på statsstödsområdet är att de stöd som ges ska vara välriktade, effektiva och bidra till politiska målsättningar. Kommissionen har antagit ett antal tillfälliga kompletteringar av med anledning av pandemin för att medlemsstaterna snabbt och effektivt ska kunna vidta lämpliga åtgärder för att motverka de ekonomiska effekterna av krisen. Regelverket antogs redan i början av pandemin, men har genom tillägg successivt anpassats till behoven. Det är därför förhållandevis väl anpassat också för svenska förhållanden och behov, även om önskemål om justeringar naturligtvis kan finnas i det enskilda fallet. Regelverket gäller efter den senaste förlängningen t.o.m. . För beskrivning av de åtgärder som genomförts i , se under redovisningarna för respektive utgiftsområde. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 3.3.2Stärkta förutsättningar för innovation och förnyelse Innovation och förnyelse är ett område som har betydelse för att stärka den svenska konkurrenskraften. Regeringen har därför uppdragit åt ett flertal myndigheter att genomföra insatser som skapar förutsättningar för näringslivet att utveckla sin innovationsförmåga. Investeringar i forskning och utveckling (FoU) är en indikator som belyser viljan och förutsättningarna att utveckla näringslivets innovationsförmåga. Näringslivets FoU-utgifter minskade , men har sedan ökat . var FoU-utgifterna vilket motsvarar av BNP. Enligt preliminära uppgifter från ökade företagens utgifter för egen FoU 2020 jämfört med . Tabell 3.8 Företagens utgifter för forskning och utveckling Utgifter som andel av BNP, procent Företagens utgifter för egen FoU Utöver investeringar i FoU är det också angeläget att få en bild av om andelen innovativa företag ökar eller minskar i den svenska företagspopulationen samt om näringslivets innovationssamarbeten ökar eller minskar . För att få en uppfattning om detta används indikatorer som belyser företagens innovationsverksamhet och innovationssamarbeten. Det finns inte nya data för dessa indikatorer jämfört med föregående års budgetproposition. Preliminära uppgifter från extra enkätundersökning om Företagens villkor och verklighet 2021 visar dock att de små och medelstora företagens innovationsverksamhet har minskat något jämfört med undersökning. Tabell 3.9 Patent, varumärken och mönsterskydd Patent och andra immateriella rättigheter är en indikator på förnyelsenivån i ekonomin. De svenska patent- och mönsterskyddsansökningarna har legat förhållandevis . har det skett en påfallande ökning av varumärkesansökningarna. ökade patent- och varumärkesansökningarna medan antalet mönsterskyddsansökningar var i stort sett oförändrat. har fortsatt arbetet med att sprida och öka kunskapen om vikten av immateriella tillgångar och rättigheter bl.a. genom att anordna 64 seminarier riktade mot små och medelstora företag och olika företagsfrämjande aktörer. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Behovsmotiverad forskning och ökad innovationsförmåga Stöd till forskning och innovation via för ökad innovationsförmåga Verket för innovationssystem () har i uppdrag att främja hållbar tillväxt genom finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem. Detta sker genom insatser av olika karaktär som sammantaget stimulerar innovationssamarbeten mellan näringsliv, universitet och högskolor, forskningsinstitut, civilsamhälle och offentlig verksamhet. För att främja förnyelse och innovation har från anslaget 1:2 Verket för näringslivsutveckling: forskning och utveckling investerat i programverksamheten, vilket var en minskning jämfört med . minskade antalet ansökningar med jämfört med . finansiering fördelade sig 2020 på 3 653 projekt, vilket var en minskning med . Totalt inkom 4 584 ansökningar varav 1 122 beviljades. Andelen av totalt beviljade bidrag som går till projekt som leds av kvinnor är . Beviljandegraden är, i likhet med föregående år, lika för både kvinnor och män. Diagram 3.4 Fördelning av beviljade medel mellan olika aktörstyper 2020 Ideella föreningar, stiftelser m.m. Offentligt ägda företag/organisationer Källa: , årsredovisning 2020. har med stöd av en konsult utvärderat den andra omgången av strategiska innovationsprogram vilka pågått (. Utvärderingen av de sex programmen; BioInnovation, SIO Grafen, IoT , Smartare elektroniksystem (SES), Swelife och Innovair, har delats upp på uppnådda effekter för berörda aktörer och uppnådda effekter på systemnivå. Bedömningen baseras bl.a. på dokumentstudier, självvärderingar, registeranalyser, intervjuer, bibliometri, och expertbedömningar. Sammantaget bedöms programmen ha stärkt företagens och FoU-utförarnas internationella konkurrenskraft. Exempelvis anger aktörerna inom programmet Swelife att satsningen skapat förutsättningar för stärkt internationell konkurrenskraft, ökad omsättning och att en förväntad ökad export kommer att ske . Den gemensamma utvärderingen anger att tre företagsrespondenter av fem bedömer att deltagandet i projekt har bidragit till att företaget har behållit eller utökat sin innovationsverksamhet i och ytterligare var fjärde respondent bedömer att så kommer att ske. Knappt var tredje respondent bedömer att det finns positiva effekter på företagets sysselsättning i och var femte respondent ser positiva effekter på företagets produktion i . Utvärderingen visar också att offentliga organisationer som deltagit har uppnått ökad kvalitet i varor, tjänster och processer. Alla aktörstyper som ingår i programmen hyser stor till mycket 2021/22:1 Utgiftsområde 24 stor tillförsikt beträffande ytterligare positiva effekter . På systemnivå bedöms programmen ha lyckats bra med att åstadkomma nationell kraftsamling såväl över traditionella branschgränser som längs värdekedjor. Ett flertal olika typer av uppnådda effekter lyfts fram som utvärderingen även uppmärksammar att programmens kortsiktiga och inkrementella inriktning gör att de ger få påtagliga bidrag till att lösa större samhällsutmaningar. Även en tredje utvärdering av programmet Utmaningsdriven innovation (UDI) har genomförts (Ramböll, Utmaningsdriven innovation, Analys-PM 3). 41 UDI-projekt har studerats för perioden –2021 och programmet bedöms fungera väl i linje med programlogiken. Utvärderingen visar att UDI bidrar till att bygga upp innovationssystem kring de fem utpekade samhällsutmaningarna hållbar industri, hållbar samhällsbyggnad, hållbar precisionshälsa, hållbart mobilitetssystem, samt hållbart matsystem. Utvärderingen pekar på olika typer av uppnådda effekter; nästan alla () av projekten har resulterat i nya samarbeten och en stor mängd publikationer. Programmet UDI beviljar finansiering i tre steg: 1) initiering, 2) samverkansprojekt och 3) implementering. av de projekt som har fullföljt alla tre stegen har enligt utvärderingen resulterat i väsentligt förbättrade produkter och tjänster för de medverkande. Vart fjärde projekt har lett till patentansökningar och över hälften () av projekten har resulterat i nya eller väsentligt förbättrade affärsmodeller. av projekten har lett till s.k. spin-off-projekt för deltagande organisationer, och av projekten har resulterat i varaktiga nyanställningar vilket omfattar 112 anställningar, varav tillföll kvinnor. Utvärderingen påpekar att projektet ger få upplysningar om hur man arbetat med jämställdhet och uppnådda resultat med avseende på detta samt att det är svårt att peka på enskilda projekts bidrag till systeminnovation. har regeringens uppdrag att ansvara för att lämna statligt stöd till inkubation, vilket verket gör inom ramen för anslaget 1:2 Verket för näringslivsutveckling: forskning och utveckling. har de 24 inkubatorer som ingår i nationella inkubatorsprogrammet delat ut verifieringsmedel till företag som medverkar i programmet. Flera av de ingående inkubatorerna rankas bland de bästa i världen, exempelvis i UBI Globals internationella ranking av inkubatorer. beslutats i beviljade bidrag. Det är en betydande ökning jämfört med föregående år (46,) med syftet att minska de negativa konsekvenserna av pandemin . Totalt attraherade 193 företag i inkubatorerna i ägarkapital , att jämföra med och 226 företag 2019. Projekt och företag som är eller har varit anslutna till dessa inkubatorer sysselsatte drygt 11 500 personer och omsatte 2019, en ökning jämfört med . Sysselsättnings- och omsättningsstatistiken inkluderar inte de projekt och bolag som köpts upp eller slagits samman. Andelen kvinnor i inkubatorernas styrelser ökade något jämfört . I inkubatorsbolagen uppgick andelen kvinnliga styrelserepresentanter till vilket är en ökning . Utlysningen för perioden –2024 har resulterat i att beslutat att utöka antalet inkubatorer i programmet till 29. Utvärderingen av ansökningarna visar att inkubatorerna ytterligare har professionaliserat sitt stöd för affärsutveckling och kapital- och kompetensförsörjning. ser även en positiv utveckling kring ekosystem för s.k. startup-företag, där inkubatorer i allt större utsträckning samarbetar med varandra och andra aktörer i systemet, t.ex. innovationskontor och teknikparker. Industriforskningsinstituten under utgör majoriteten av den svenska institutssektorn. RISE-gruppen består dels av 2021/22:1 Utgiftsområde 24 moderbolaget inklusive helägda och delägda dotterbolag med en ägarandel överstigande (), dels intresseföretaget . Det övergripande målet för industriforskningsinstituten är att de ska vara internationellt konkurrenskraftiga och verka för hållbar tillväxt i genom att stärka näringslivets konkurrenskraft och förnyelse. tilldelades RISE-gruppen totalt i statsbidrag (anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel). Medlen används i huvudsak för kompetensuppbyggnad, men även för vissa strukturåtgärder för att skapa en tvärsektoriell och sammanhållen institutssektor samt till driften av RISE-gruppen. Enligt minskade efterfrågan på gruppens tjänster något . Intäkterna från offentliga finansiärer, erhållna i konkurrens, uppgick till totalt , en minskning med jämfört med . RISE- gruppens huvudsakliga intäkter, , kommer från direkta uppdrag från näringslivet. I dessa uppdrag används den kompetens som byggts upp hos forskningsinstituten, bl.a. med stöd från statsbidraget, och kan på så sätt bidra till att öka innovationskapaciteten och förnyelsen i näringslivet. En stor del av nettosysselsättningstillskottet i sker i små och medelstora företag. Av RISE- gruppens näringslivsintäkter utgjorde en dryg fjärdedel intäkter från små och medelstora företag. har verksamheten haft ett särskilt fokus på att stötta små och medelstora företag när det gäller frågeställningar och behov runt utveckling och verifiering av produkter och skyddsutrustning kopplat till pandemin. RISE- gruppen arbetar även med förankring i de regionala innovationssystemen och samverkan med regionala aktörer för att utöka räckvidden för gruppens erbjudanden och nå fler små och medelstora företag. RISE-gruppen ska vara internationellt konkurrenskraftig. fick RISE- gruppen totalt från olika EU-program, vilket är en minskning med jämfört med föregående år. RISE-gruppen har en relativt omfattande internationell verksamhet vid sidan av deltagandet i olika EU-program. 2020 erhöll RISE-gruppen intäkter från kunder utanför om ca där huvuddelen av intäkterna kom från och . För att utveckla och bygga ny, tvärvetenskaplig kompetens arbetar med samverkansinitiativ och kunskapsplattformar. finansierades 57 samverkansinitiativ om sammanlagt som genererade i FoU-intäkter, en uppväxling på 8,9 gånger. Vid slutet av 2020 var totalt 22 kunskapsplattformar igång. Totalt finansierades kunskapsplattformar med och de genererade FoU-intäkter på , en uppväxling på 4,7 gånger. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Diagram 3.5 Intäkter RISE-gruppen Källa: , årsberättelser 2015–2020. Internationellt forsknings- och innovationssamarbete återfinns bland de tio mest framgångsrika länderna i EU:s ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020. Svenska aktörer har kontrakterat finansiering på totalt ca inom programmet motsvarande av de medel som beviljats. Resultatet visar samma andel i jämförelse med förra årets rapporteringstillfälle som tappar en placering, från åttonde till nionde plats bland deltagande länder. Näringslivet i kontrakterar av dessa beviljade medel och står för av det svenska deltagandet. I satsningen innovation i små och medelstora företag som riktar sig till enskilda innovativa företag har 275 svenska små och medelstora företag beviljats . Omfattande insatser för att främja innovation genomförs även med medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden (se utg.omr. 19 avsnitt 2.6.6). Internationella innovations- och forskningssamarbeten syftar till att stärka det svenska innovationssystemet, främjar export för innovativa svenska företag, samt attrahera investeringar och kompetens till . De bilaterala innovationspartnerskapen mellan och , respektive fördjupades och utvecklades , bl.a. genom lansering av bilaterala program för näringslivsdrivna FoU- projekt. vid ambassaderna i , , , , och har genom sin närvaro förstärkt den internationella samverkan mellan forsknings- och innovationssystemen i och dessa prioriterade samarbetsländer. har kontoren bl.a. bidragit till internationaliseringen av regeringens strategiska samverkansprogram. Samverkan och smart industri Samverkan för innovativa lösningar Det nationella innovationsrådet har under ledning av statsministern fortsatt utvecklas som en plattform där regeringen utifrån en inriktning på innovation och samverkan kunnat fördjupa dialogen kring samhällets omställning till ett långsiktigt konkurrenskraftigt och hållbart . har bl.a. den europeiska politiken för en grön återhämtning efter pandemin, hållbara investeringar, standarder som förutsättning för innovation, AI samt den nationella strategin för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 diskuterats. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Samverkansprogrammen samlar företrädare för små och stora företag, universitet och högskolor, fack- och branschorgan, civila samhället och offentliga aktörer för att gemensamt prioritera vad som behöver göras inom respektive samverkansprograms tema, samt identifiera, utforma och om möjligt genomföra lösningar och ge förslag inom de prioriterade områdena. Målet med samverkansprogrammen är att identifiera innovativa lösningar på stora samhällsutmaningar samt att bidra till svensk konkurrenskraft. De teman som utgör grunden för samverkansprogrammen och som utgår från styrkor samt Agenda 2030 är: Näringslivets klimatomställning, Kompetensförsörjning och livslångt lärande, Näringslivets digitala strukturomvandling samt Hälsa och life science. Den årliga utvärderingsenkät till deltagare och berörda i programmen, som är en del av programlogiken som gör det möjligt att löpande redovisa uppnådda resultat för bedömningar av huruvida programmen utvecklas i önskad riktning, visar att fyra av fem respondenter anser att samverkansprogrammen ”i hög utsträckning” eller ”helt och hållet” har potential att identifiera lösningar inom utpekade samhällsutmaningar som behöver kraftsamla kring. Uppföljningen visar vidare att två tredjedelar av respondenterna ansåg att samverkansprogrammen bidragit till sektorsövergripande gemensamma problemformuleringar och två av fem respondenter ansåg att gemensamma prioriteringar att samverka kring identifierats. Över hälften av respondenterna upplevde att samverkansprogrammen lett till planering eller initiering av aktiviteter kopplat till det samverkansprogram inom vilket respondenten var engagerad. Robotlyftet stärker industrins automation - smart industri För att stärka automation och öka konkurrenskraften hos små och medelstora industriföretag gav regeringen i uppdrag att genomföra en insats kallad Robotlyftet. För uppdraget avsattes från anslaget 1:5 Näringslivsutveckling . har fortsatt genomförandet och sammanlagt nått över 1 700 personer i målgruppen. Omkring 450 förutsättningsstudier som kartlägger prioriteringar och utvecklingsmöjligheter i företagen har genomförts eller pågår över hela landet. Antalet inledda förutsättningsstudier har ökat kraftigt i takt med att programmet blivit mer känt och etablerat. I sammanlagt av fallen har programledningen rekommenderat företagen att gå vidare och söka en automationscheck. mäter antalet installerade industrirobotar, som en indikator på industrins digitalisering i olika länder. Rapporten visar en ökning för del 2019 jämfört med . Ökningen innebär att behåller sin femteplats i världen, har passerat i allmän robottäthet och att antalet installationer ökar av nedgång. En konsultutvärdering av programmet delrapporterades av 2020 och visade att programmet är ändamålsenligt utformat och visar på god additionalitet i linje med regeringsuppdraget. Ett hållbart nyttjande av mineraltillgångar är av stor betydelse för . Gruvnäringen är vidare betydelsefull för och varuexport. Av export av varor utgör mineralvaror . är EU:s största järnmalmsproducent med av EU:s totala produktion. malm i , vilket motsvarar en ökning jämfört med föregående år. I jämförelse med den globala trenden av investeringar i prospektering så ökade investeringarna i relativt världen –2020. Detta beror på gruvindustrins strategiska arbete med att livstidsförlänga gruvverksamheten 2021/22:1 Utgiftsområde 24 kring redan existerande gruvverksamhet i , s.k. gruvnära prospektering som ofta är kostnadsdrivande. Gruvbranschens sammanlagda omsättning uppgick till ca (exklusive smältverk) och vid årets utgång var ca 7 300 personer anställda direkt i gruvnäringen (underentreprenörer ej inräknade). Andelen kvinnor anställda i gruvnäringen har traditionellt varit mycket låg. har det förändrats och är nu nästan uppe på samma nivå som för övriga industriföretag, industrin i stort /21 fanns det 12 gruvor med koncession och brytning i . Samtliga var metallgruvor. Över lag steg metallpriserna och malmproduktionen var den högsta . Merparten av de undersökningstillstånd som beviljades avsåg guld. Därnäst kommer koppar, följt av silver, zink och bly. Nästan två tredjedelar av alla beviljade undersökningstillstånd är belägna inom (), () och (). /21 fanns 550 gällande undersökningstillstånd. Motsvarande siffra för /20 var 586, se diagram 3.6. Diagram 3.6 Antal gällande undersökningstillstånd Källa: Bergsstatens register över undersökningstillstånd. En hållbar och varaktig tillgång till innovationskritiska metaller och är av stor betydelse för samhällets klimatomställning samt för att bibehålla framtida industriella konkurrenskraft och innovationskapacitet. geologiska undersöknings (SGU) ordinarie malmkartläggning i Bergslagen, finansierat över anslaget 1:8 geologiska undersökning i Bergslagen, tillsammans med ett regeringsuppdrag om innovationskritiska metaller och (N2020/00473), har bidragit till ett betydande kunskapslyft om bl.a. förekomster i både primära och sekundära källor av innovationskritiska metaller och . SGU har i sju rapporter (2020:06, 2020:09, 2020:14, 2020:16, 2020:17; 2020:26 och 2020:38) beskrivit resultaten av undersökningar av berggrunden och dess förekomster av metaller och inom sju s.k. nyckelområden. Undersökningarna påvisade okända förekomster av batterimetaller och kritiska råvaror såsom kobolt, grafit, sällsynta jordartsmetaller, och indium. I Bergslagen visade analyser av gruvavfall på förhöjda halter av batterimetaller och andra kritiska råvaror. Resultaten från några av undersökningarna har bidragit till att företag ansökt och beviljats undersökningstillstånd i Bergslagen. Den nya prospekteringsintressanta informationen gör det möjligt att ta fram bättre modeller av berggrundens beskaffenhet på djupet. Totalt har 1 433 mätpunkter samlats in. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 avslutades den treåriga satsningen inom anslaget 1:8 geologiska undersökning som omfattade sammanlagt (N2021/02184) avseende förtätad kartläggning av grundvattentillgångar i områden med risk för grundvattenbrist. Undersökningsområdena präglas generellt av ett högt befolkningstryck och stora grundvattenuttag för såväl som enskild dricksvattenförsörjning, industri samt jordbruk, med återkommande problem med vattentillgången och saltvatteninträngning.