prop · H803101 · 2021-04-15 00:00:00 — Inom ramen för program för internationella klimatinsatser har haft i uppdrag att för räkning stötta klimatprojekt i utvecklingsländer genom de flexibla mekanismerna under Kyotoprotokollet. Genom dessa klimatprojekt har förvärvat utsläppsminskningsenheter som verifierats, certifierats och utfärdats av FN. Regeringen erhöll efter förslag i budgetpropositionen för 2021 bemyndigande att annullera de utsläppsenheter som har genererats under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod 2013–2020 och som levererats till , vilket motsvarar ca 4,6 miljoner utsläppsminskningsenheter (prop. 2020/21:1, bet. 2020:21:MJU1, rskr. 2020/21:143). 3.4.2Redovisningsprinciper för statens budget Statens budget redovisas enligt de principer som följer av budgetlagen (2011:203) och beslut om budgeten. Enligt budgetlagen omfattar statens budget alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Statens inkomster och utgifter ska budgeteras och redovisas brutto på inkomsttitlar och anslag, med undantag för inkomster som har beslutat ska specialdestineras till en viss verksamhet. Utgifter i statens budget redovisas mot anslag medan inkomsterna redovisas mot inkomsttitlar. Utgifter för transfereringar redovisas det år då betalning sker, medan förvaltningsutgifter redovisas det år som kostnaderna hänför sig till. Övriga utgifter redovisas det budgetår som utgifterna hänför sig till. Enligt budgetlagen redovisas inkomster av skatter och avgifter det år intäkterna hänför sig till. Övriga inkomster redovisas det budgetår som inkomsterna hänför sig till. Universitet och högskolor tillämpar en särskild modell för redovisning mot anslag. Andra avvikelser från generella principer kan förekomma enligt beslut. För resultat- och balansräkningen förklaras olika redovisningsmetoder och principer för specifika poster i detta avsnitt. För budgetens anslag och inkomsttitlar finns riksdagsbeslut och motiveringar som har redovisats för i budgetpropositionen eller andra propositioner. Utöver anslagen och inkomsttitlarna innehåller statens budget en post för nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost. Riksgälds- kontorets nettoutlåning utgörs av den totala förändringen av in- och utlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder respektive andra stater. Den kassamässiga korrigeringsposten på utgiftssidan är nödvändig för att budgetens saldo ska visa statens lånebehov. Ett negativt budgetsaldo ger ett positivt lånebehov, dvs. en ökning av statsskulden, medan ett positivt budgetsaldo ger ett negativt lånebehov, dvs. i de flesta fall en minskning av statsskulden. 3.4.3Skillnader mellan resultaträkningen och statens budget Statens budget och resultaträkningen skiljer sig åt såväl i avgränsning och struktur som i redovisningsprinciper. Ett exempel på skillnader i avgränsningen är affärsverken som ingår i resultaträkningen, men som till övervägande del redovisas utanför statens budget. Affärsverken och andra verksamheter där avgifter och bidrag får disponeras i verksamheten redovisas i resultaträkningen, medan de endast påverkar budgeten till den del verksamheterna påverkar statens lånebehov. Redovisningsprinciperna i statens budget är blandade. Vid redovisning mot anslag och inkomsttitlar på statens budget förekommer både redovisning av in- och utbetalningar (kassamässigt), för vissa anslag eller inkomsttitlar kostnader och intäkter och för några utgifter och inkomster. Redovisningen i resultaträkningen sker i sin helhet enligt bok- föringsmässiga grunder, dvs. den består av intäkter och kostnader. Saldot i statens budget redovisas dock helt kassamässigt. I tabellen nedan sammanfattas några av skillnaderna mellan resultaträkningen och statens budget. Statens budget har en ändamålsstruktur där anslagen är grupperade i utgiftsområden och inkomsttitlarna i inkomsttyper. Resultaträkningen är däremot indelad i intäkts- och kostnadsslag. Jämförelser av poster i resultaträkningen och statens budget går därför ofta inte att göra, utan dokumenten kompletterar varandra. Jämförelse mellan resultaträkningen och statens budget Avgift av tillfällig natur eller Ingen påverkan på anslag eller Erhållna bidrag som används i Ingen påverkan på anslag eller Löner, varor och tjänster Intäkt/kostnad enligt Andel av företagsvinst/förlust Orealiserad valutavinst/förlust Ingen påverkan på anslag eller Resultaträkningen visar verksamhetens totala intäkter och kostnader . Balansräkningen visar den ekonomiska ställningen, dvs. tillgångar och skulder per . För vissa kapitaltransaktioner påverkas endast balansräkningen av händelser i statens budget medan resultaträkningen är oförändrad. Exempel på detta är anslag för investeringar och utlåning, eller inkomsttitlar för återbetalning av lån. En stor principiell skillnad är att i resultaträkningen elimineras alla ekonomiska mellanhavanden mellan myndigheter. I statens budget bruttoredovisas sådana transaktioner i de flesta fall som utgifter på anslag och inkomster på inkomsttitel. En annan stor skillnad är att ålderspensionsavgifterna från andra än statliga myndigheter redovisas som intäkter i resultaträkningen, som de faktiska utbetalningarna av pensioner i ålderspensionssystemet redovisas som kostnader. I statens budget nettoredovisas däremot ålderspensionsavgifterna efter avdrag för utbetalningarna till pensionssystemet, inklusive premiepensionssystemet. Utbetalningarna av pensioner till enskilda framgår inte av statens budget, förutom garantipensionerna. Direkta skatter på arbete Summa Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Särskild löneskatt, egenavgifter m.m. Summa Indirekta skatter på arbete Skatt på kapital, hushåll Övriga skatter på kapital Summa Skatt på kapital Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på alkohol och tobak Skatt på energi och miljö Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror Summa Skatt på konsumtion och insatsvaror Restförda och övriga skatter Intäkter som förs till fonder Avgifter till public service Summa Restförda och övriga skatter Totala skatteintäkter enligt statens budget Avgår: Kommunala skatter Avgår: Avgifter till ålderspensionssystemet (inkomstpension) Statens skatteintäkter enligt statens budget Justering till totala skatteintäkter enligt ÅRS 2019 Totala skatteintäkter enligt årsredovisningen Justering till statens skatteintäkter enligt ÅRS 2019 Statens skatteintäkter enligt årsredovisningen Tillkommer, avgränsningsskillnader m.m. Eliminering av statliga myndigheters avräknade moms Eliminering av statens arbetsgivaravgifter Eliminering av särskild löneskatt på pensionskostnader Eliminering av myndigheters skatter m.m. Summa Total före justering Justering till belopp enligt ÅRS 2019 Justering för omklassificering Kärnavfallsfonden Justering för omklassificering elcertifikat Statens skatteintäkter såsom de avgränsas i resultaträkningen minskade med () jämfört med . Det kan jämföras med en ökning av skatteintäkterna på 2019 jämfört med . Den stora minsk- ningen 2020 skulle varit än större utan de stödåtgärder, med bl.a. skattepliktiga stöd till personer och företag, som regeringen vidtagit med anledning av sjukdomen covid-19. Till exempel kan nämnas att stödet till korttidsarbete, som uppgick till , innebar i skatteintäkter. Skatteintäkterna redovisas fullt periodiserade, dvs. det år intäkterna hänför sig till. Eftersom många skatter för ett kalenderår beslutas först i samband med den årliga inkomsttaxeringen, är det slutliga utfallet för skatteintäkterna inte känt förrän efter det aktuella årets utgång. Redovisningen av skatter i årsredovisningen för staten grundas därför till viss del på prognoser. Skillnaden mellan det definitiva utfallet och den prognos som redovisas i årsredovisning för staten kan för enstaka skatter vara stor. Det gäller främst bolagens inkomstskatt och hushållens skatt på kapitalvinster. Avvikelsen för de totala skatterna är däremot liten och uppgår som regel till mellan av de slutliga skatteintäkterna. Den övergripande analysen utgår från ”Totala skatteintäkter enligt statens budget” som beräknas till och som ska jämföras med totalt enligt den nu aktuella bedömningen av skatteintäkter för . Det innebär en minskning med . Statens och ålderspensionssystemets skatteintäkter minskade med medan den kommunala sektorns intäkter, inkomstskatt och fastighetsavgift, ökade med Den stora minskningen av statens och ålderspensionssystemets skatteintäkter 2020 förklaras främst av den ekonomiska nedgången till följd av sjukdomen covid-19 men även av beslutade skattesänkningar. Tillfälliga skattesänkningar minskade statens intäkter från skatt på arbete De direkta skatterna på arbete, nettot av inkomstskatter, allmän pensionsavgift och skattereduktioner, ökade med jämfört med . Kommunernas skatteintäkter ökade med medan statens intäkter, inkomstskatt och skattereduktioner, minskade med . Den allmänna pensions- avgiften ökade med . Statens minskade intäkter förklaras bl.a. av att beslutade att avskaffa den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt, att ytterligare utöka grundavdraget för pensionärer samt att införa en skattereduktion för boende i glesbygdskommuner6. Sammantaget innebar besluten skattesänkningar om varav påverkade kommunernas inkomstskatter7. Den viktigaste skattebasen för inkomstskatten är utbetalda löner som endast ökade jämfört med . Utan stödet för korttidsarbete och det slopade karensavdraget vid sjukfrånvaro skulle skattebasen minskat jämfört med . De indirekta skatterna på arbete minskade med . Den stora minsk- ningen förklaras framför allt av en tillfällig sänkning av arbetsgivar- och egen- företagaravgifter till och med juni månad. i lägre intäkter. Dessutom slopades den särskilda löneskatten för äldre vilket medförde i lägre intäkter. Utbetalda löner, exklusive stöd för korttidsarbete, minskade vilket innebar i lägre arbetsgivaravgifter. Stödet för korttidsarbete innebar dock ökade avgifter med i storleksordningen . De statliga myndigheternas arbetsgivaravgifter är inomstatliga och har eliminerats vid beräkning av skatteintäkterna. Elimineringen bruttoredovisas i tabellen ovan. Hushållens kapitalskatter minskade med Hushållens kapitalskatter uppgick till vilket är lägre jämfört med . De lägre intäkterna förklaras till största delen av hushållens räntor och utdelningsinkomster vilka minskade med till Ökade ränteutgifter minskade skatten med . Företagens inkomstskatt minskade med Skatt på företagsvinster minskade med eller jämfört med en ökning om 2019. Den ekonomiska osäkerhet som pandemin innebär medförde en kraftig nedgång i både försäljning och orderingång för många företag. I löpande priser minskade exporten med och importen med . Intäkterna från mervärdesskatt ökade Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med jämfört med Det är intäkterna från mervärdesskatt och energiskatt som förklarar den svagare ökningen. Intäkterna från mervärdesskatt ökade med jämfört med året innan. Den lägre ökningstakten förklaras till stor del av en minskad privat konsumtion. I beloppet mervärdesskatt, , ingår återbetald mervärdesskatt till statliga myndigheter med som har eliminerats. Detta är en inomstatlig 6Stödområde A och B, dvs. 7Sammantaget är effekten av regeländringarna neutral för kommunerna eftersom de får kompensation via det generella statsbidraget. transaktion som elimineras för att inte påverka det konsoliderade utfallet i statens resultaträkning. Intäkter av skatt på alkohol och tobak ökade Intäkterna av skatt på alkohol och tobak ökade med . Lägre intäkter från skatt på energi och miljö Intäkterna av skatt på energi och miljö minskade med . Skatt på elektrisk kraft ökade med medan skatt på koldioxid minskade med . Intäkterna från skatt på flygresor minskade med Intäkterna av skatt på vägtrafik ökade Intäkterna av skatt på vägtrafik ökade med . Ökningen avser fordonsskatten vilket delvis förklaras av det införda bonus-malus-systemet, med en högre fordonsskatt för bilar med koldioxidutsläpp över per kilometer. Intäkter från spelverksamhet ökade med består intäkterna av skatt på spel och inlevererat överskott från . Intäkterna från skatt på spel betalas men inleveransen av över- skottet sker året efter verksamhetsåret. Intäkterna från skatt på spel var oförändrade mellan åren. AB Svenska Spels överskott uppgick till både 2019 och 2020. På grund av sjukdomen covid-19 beslutade AB att inte ge någon utdelning (överskottet för ). Utdelningen för både verksamhetsåren 2019 och 2020 görs istället , totalt . Både restförda skatter och övriga skatter ökade Restförda skatter ökade med jämfört med . Hushållens restförda skatter minskade med medan företagens ökade med Nästan hela ökningen, , förklaras av ökade restföringar av mervärdesskatt. Övriga skatter ökade med varav hushållens ökade med och företagens med . Intäkter som förs till fonder minskade med . Den stora minsk- ningen förklaras dels av att avgifter till Kärnavfallsfonden inte längre redovisas som en skatt (jfr särskild justering på en egen rad i tabellen), dels av lägre resolutionsavgifter. Avgifter till public service ökade med . Ökade intäkter av inkomstskatt Kommunernas del av skatteintäkterna, inkomstskatt och fastighetsavgift, ökade med medan ålderspensionssystemets avgifter ökade med . Statens arbetsgivaravgifter har eliminerats sköter uppbörden av skatter och redovisar den både i statens resultat- räkning och i statens budget. Staten betalar ut de skatter och avgifter som tillhör kommunsektorn och ålderspensionssystemet löpande för att sedan slutreglera dem när beskattningen är fastställd. Den redovisning av skatteintäkter som görs i resultat- räkningen skiljer sig på några punkter från den som görs på inkomstsidan i statens I budgeten görs omföringar och en finare indelning av vissa poster för att tydligare redovisa fördelningen mellan olika skatteslag etc. Den del av ålderspensions- avgiften som går till premiepensionssystemet läggs i resultaträkningen till skattein- täkterna, trots att systemet ses som en del av hushållssektorn i nationalräkenskaperna (se avsnittet Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). En annan väsentlig skillnad jämfört med statens budget är att arbetsgivaravgifter som staten betalat till sig själv elimineras i resultaträkningen. Kommunalekonomisk utjämning och kommunmoms bruttoredovisas I resultaträkningens skatteintäkter ingår den kommunalekonomiska utjämningen som nettoredovisas på utgiftssidan i statens budget. Inkomstutjämningsavgift och kost- nadsutjämningsavgift från kommuner och regioner på sammanlagt nettoredovisas under anslaget för kommunalekonomisk utjämning. Det innebär att ut- gifterna för statsbidrag till kommunerna minskats med motsvarande belopp på statens budget. I resultaträkningens skatteintäkter ingår också mervärdesskatt med för kommuner och regioner som nettoredovisas på inkomstsidan i statens budget. I resultaträkningen har den kommunalekonomiska utjämningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket innebär att både inkomster och transfer- eringar till kommuner är högre än i statens budget . I kolumnen för jämförelsetalen redovisas för varje skatteslag utfall efter det att beskattningen av inkomster slutförts. Detta överensstämmer med mot- svarande redovisning av utfallet på statens budget. Jämförelsetalen avviker något för varje enskilt skatteslag från de belopp som beräknades när resultaträkningen togs fram, eftersom de baseras på senare utfallsinformation. Tre justeringsbelopp har lagts till i ovanstående tabell så att överensstämmelse även uppnås med de periodi- serade skatter som redovisades i årsredovisningen för staten 2019. Skatteintäkterna 2019 blev högre än beräknat Skatteintäkterna 2019 blev högre jämfört med den beräkning av skatt som gjordes . Direkta skatter på arbete blev högre. Den statliga inkomstskatten blev lägre medan den kommunala inkomstskatten blev högre. Intäkterna av skatt på kapital blev högre än beräkningen . Hushållens skatt på kapital blev lägre medan skatt på företagsvinster blev högre. beslutade att inte ge någon utdelning till staten på grund av den pågående pandemin. Intäkterna blev därför lägre. Not 2 Intäkter av avgiften och andra ersättningar (-2005 exkl. BA och SI) Statens maritima och transporthistoriska museer Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter och andra ersättningar ökade med . Intäkter av avgifter i offentligrättslig verksamhet minskade med och utgör av posten. Intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet minskade med och utgör av posten. Andra ersättningar ökade med och utgör av posten. Staten tar in avgifter för att tillhandahålla varor och tjänster, och den som betalar avgiften får därmed en motprestation. Avgifterna är antingen offentligrättsliga eller avgifter för uppdragsverksamhet. Offentligrättsliga avgifter är s.k. tvingande eller betungande avgifter som staten med stöd av författning kan ta ut av enskilda. Avgifter för uppdragsverksamhet är samtliga avgifter som inte är offentligrättsliga. Det omfattar försäljning av varor och tjänster som är frivilligt efterfrågade. Hit räknas också de avgifter som myndigheter under vissa förutsättningar får ta ut enligt det generella bemyndigandet i 4 § avgiftsförordningen (1992:191). Andra ersättningar ses inte som avgifter eftersom den som betalar ersättningen i princip inte erhåller någon motprestation såsom för en avgift. De största förändringarna av de offentligrättsliga avgifterna rör Transportstyrelsen, och . Transportstyrelsens avgifter har minskat med , vilket i huvudsak beror på covid-19 som främst har haft en effekt på luftfarten och särskilt på de avgifter som avser säkerhetskontroll som tas ut på svenska flygplatser. Transportstyrelsen tar ut avgifter inom sjöfarts-, luftfarts-, järnvägs- och vägtrafikområdet för bl.a. tillsyn, tillstånd och registerhållning. Inom luftfartsområdet finns också avgifter för säkerhetskontroll vid svenska flygplatser, flygplatsers utrustningskostnader för kommunikation, navigation och övervakning inom flygtrafikledningstjänst och undervägsverksamheten (flygtrafiktjänst en route). tar ut avgifter för utfärdande av pass, nationella id-kort, stämnings- mannadelgivning, utbildning av ordningsvakter samt tillståndsgivning. offentligrättsliga avgifter har minskat med , vilket främst beror på att intäkterna av pass har minskat. Minskningen förklaras av de reserestriktioner som har införts, nationellt och internationellt till följd av sjukdomen covid-19. avgifter har ökat med och hänförs till undervägs- och terminalavgifter. har högre kostnader för pensioner till följd av omvärdering av pensionsskulden. Dessa kostnader ska täckas av avgifter via EU:s avgiftssystem för undervägs- och terminalavgifter. Avgifterna beräknas på en kombination av antal flygningar, luftfartygets vikt och flugen sträcka. Övrigt om intäkter av offentligrättsliga avgifter Totalt redovisar omkring 120 myndigheter offentligrättsliga avgifter, i en mängd olika verksamheter. tar framför allt ut banavgifter och provavgifter för körkort. Banavgifterna är obligatoriska för de aktörer som trafikerar järnvägen och intäkterna går till drift och underhåll av järnvägen. avgifter minskade med . Det beror främst på att intäkterna för förarprovsavgifter och banavgifter har minskat till följd av covid-19. Persontrafiken på järnväg minskade och det var inte heller möjligt att genomföra lika många körkortsprov som . Kronofogdens avgifter ökade med , vilket framför allt beror på en ökning av grundavgifter för enskilda mål och betalningsföreläggandeavgifter. Den främsta orsaken till ökningen är att myndigheten har kommit ikapp med att hantera ansökningar som inkom 2019 och att många av dessa har gått vidare till verkställighet. Lantmäteriets avgifter ökade med , vilket främst beror på en ökning inom förrättningsverksamheten. Lantmäteriet redovisar avgifter inom fastighetsbildningsområdet och expeditionsavgifter för inskrivningsverksamheten, t.ex. ansökan om lagfart vid köp av fastighet. avgiftsintäkter minskade med och beror på minskade intäkter som tas in med stöd av förordningen om avgifter vid utlandsmyndigheterna, dvs. pass- och viseringsärenden, körkort, vigsel, migration m.m. Minskningen är en följd av covid-19. avgifter minskade med , vilket beror på att antalet lotsningar, anlöp till hamnar, volymer av passagerare och till viss del att volymer av gods har minskat på grund av sjukdomen covid-19. avgifter omfattar främst farleds- och lotsavgifter. Intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet minskade Det är framför allt , , , Statens maritima och transporthistoriska museer, och som visar minskade intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet. har däremot ökade intäkter. tar ut avgifter från regionnätsföretag, stora elproducenter och balansansvariga. Avgifterna minskade med vilket främst beror på lägre intäkter från balansreglering, där de lägre bruttonivåerna på både intäkter och kostnader främst förklaras av att genomsnittspriset för köpt och såld balans- och reglerkraft var markant lägre än 2019. Avgifterna i uppdragsverksamhet minskade med . Det är främst en minskning av intäkter för uppdrag på andras anläggningar i samband med investeringar i statliga vägar och järnvägar. uppdragsverksamhet består i övrigt huvudsakligen av försäljning av järnvägsmateriel till de entreprenörer som bygger och underhåller de statliga järnvägarna och el till de olika bolag som I samband med investeringar i statliga vägar och järnvägar utför även uppdrag på andras anläggningar, främst då åt kommuner. intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet består av garantiavgifter. EKN:s intäkter har minskat med främst till följd av att tidsplanen för vissa låneutbetalningar i garantiåtaganden har ändrats . intäkter av uppdragsverksamhet ökade med . Det beror på vidarefakturering av skyddsmaterial till regioner och kommuner för att på nationell nivå säkra tillgången på skyddsutrustning och fördela skyddsutrustning och annat material till följd av sjukdomen covid-19. Statens maritima och transporthistoriska museers intäkter av uppdragsverksamhet minskade med , vilket i huvudsak beror på minskade besökssiffror på . intäkter av uppdragsverksamhet avser i huvudsak konsulttjänster, som 2019 till stor del bestod av ersättning från intressebolaget traffic Control () för tillhandahållande av personal, kontrollcentraler och teknisk utrustning för NUAC:s utförande av flygtrafiktjänst i det övre luftrummet (en route) på uppdrag av . intäkter av uppdragsverksamhet minskade med främst till följd av att verksamheten som har bedrivit återfördes till per , varför motsvarande fakturering inte finns . Övrigt om intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet Totalt redovisar omkring 172 myndigheter avgifter för uppdragsverksamhet. tar huvudsakligen ut vårdavgifter för ungdomsvård. intäkter av uppdragsverksamhet består i huvudsak av fakturering av levererade tjänster och produkter. tar mest ut avgifter från AP-fonderna för administration av inkomstpensionssystemet och administration av premiepensionssystemet. tar huvudsakligen ut hyror och arrenden från hyresgäster. De tar även in intäkter hänförliga till hyresgästanpassningar, som vidarefaktureras hyresgäst. , och tar ut studieavgifter från studieavgiftsskyldiga studenter, vissa s.k. tredjelandsmedborgare. De redovisar även intäkter i sin uppdragsverksamhet i samband med uppdragsutbildning och forskning, tidskrifter och publikationer samt rådgivning och annan liknande service. tar huvudsakligen ut hyror och arrenden från hyresgäster, men bedriver även annan uppdragsverksamhet, såsom konsultverksamhet. tar emot avgifter från AP-fonderna och premiepensionssystemet för arbete med uppbörd av ålderspensionsavgifter m.m. Intäkter av andra ersättningar ökade , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkring, , och visar de största ökningarna av intäkter av andra ersättningar medan , och visar en minskning av andra ersättningar. intäkter av andra ersättningar består av olika typer av straff- avgifter såsom sanktioner, böter eller förseningsavgifter.