prop · H803110 · 2021-03-16 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:110 Ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning eller utveckling förstärks ytterligare. Arbetstidsvillkoret, dvs. kravet på hur stor del av arbetstiden under kalendermånaden som den anställde ska ha arbetat med forskning eller utveckling hos den avgiftsskyldige för att avdrag ska få göras, ska vara minst hälften i stället för minst tre fjärdedelar av arbetstiden. Vidare höjs det högsta sammanlagda avdraget från arbetsgivaravgifterna som får göras för samtliga personer som arbetar med forskning eller utveckling hos den avgiftsskyldige från till . Detta medför att taket för nedsättningen av den allmänna löneavgiften för personer som arbetar med forskning eller utveckling höjs i motsvarande mån. Ändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas på ersättning som utges efter . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980).............. Ärendet och dess beredning .............................................................. Bakgrund och gällande rätt ............................................................... Socialavgifter och allmän löneavgift.................................. Finansiering av trygghetssystemen..................................... 4.3Betalning av arbetsgivaravgifter och allmän Nedsatta arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling ............................... Förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling ........................................... 5.1Nedsatt arbetstidsvillkor och höjt tak för avdrag från Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser .................... Förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980)......... Sammanfattning av promemorian Ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling....... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... antar regeringens förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980). 2020/21:110 2 Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 11, 30 och 31 §§ socialavgiftslagen (2000:980) ska ha följande lydelse. Med ersättning för arbete likställs i denna lag 1. kostnadsersättning och sådan 1. kostnadsersättning och sådan ersättning som enligt 10 kap. 3 § ersättning som enligt 10 kap. 3 § andra stycket 9 och 10 skatte- andra stycket 8 och 9 skatte- förfarandelagen (2011:1244) ska förfarandelagen (2011:1244) ska räknas som ersättning för arbete, räknas som ersättning för arbete, 2.garantibelopp enligt lönegarantilagen (1992:497), 3.ersättning som utges till enligt 24 § första stycket lagen (1991:1047) om sjuklön, varvid ersättningen ska anses ha betalats ut till den person som sjuklönen avser, 4.forskarstipendium från Europeiska unionen eller Europeiska atomenergigemenskapen (), om stipendiet utges av en fysisk person bosatt i eller av en svensk juridisk person, 5.ersättning från semesterkassa, och 6.den del av utbetalningen som avses i 11 kap. 16 § inkomstskattelagen (1999:1229) när en medlem har gått ur en ekonomisk förening. Avdrag enligt 31 § får göras bara Avdrag enligt 31 § får göras bara om personen under kalendermåna- om personen under kalendermåna- den har arbetat med forskning eller den har arbetat med forskning eller utveckling hos den avgiftsskyldige utveckling hos den avgiftsskyldige under minst tre fjärdedelar och under minst hälften och minst 15 minst av sin faktiska timmar av sin faktiska arbetstid. Om villkoren i första stycket inte är uppfyllda, får avdrag enligt 31 § ändå göras om avdrag enligt första stycket har fått göras under var och en av de närmast föregående fyra kalendermånaderna. Avdrag enligt andra stycket får inte göras om orsaken till att villkoren enligt första stycket inte är uppfyllda är att personen har fått ändrade arbetsuppgifter. Vid beräkning av arbetsgivar- Vid beräkning av arbetsgivar- avgifterna på avgiftspliktig ersätt- avgifterna på avgiftspliktig ersätt- Senaste lydelse 2018:1163. Senaste lydelse 2013:961. Senaste lydelse 2020:125. ning till en person som arbetar med ning till en person som arbetar med avgiftsunderlaget för denna person. avgiftsunderlaget för denna person. Avdraget får inte medföra att Avdraget får inte medföra att pensionsavgiften enligt 26 §. pensionsavgiften enligt 26 §. sammanlagda avdraget för samtliga sammanlagda avdraget för samtliga forskning eller utveckling hos den forskning eller utveckling hos den Vid bedömningen av avdragsrätten enligt första stycket ska flera avgiftsskyldiga som ingår i samma koncern och som uppfyller villkoren för att få göra avdrag anses som en avgiftsskyldig. Avdraget ska i ett sådant fall i första hand göras av moderföretaget. Till den del avdraget inte kan utnyttjas av moderföretaget, får det utnyttjas av dotterföretagen i den ordning som moderföretaget bestämmer. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas på ersättning som utges efter . 3Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 13.12) aviserade regeringen att den avser att återkomma med ett förslag om ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling. Den offentligfinansiella effekten av förslaget ingår i den inkomstberäkning –2023 som godkänt. Förslaget bedöms kunna träda i kraft . Inom har promemorian Ytterligare förstärkt nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling tagits fram. En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i (Fi2020/04264). I denna proposition behandlas promemorians förslag. Lagförslagen i denna proposition är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. 4Bakgrund och gällande rätt 4.1Socialavgifter och allmän löneavgift Socialavgifter tas ut för finansiering av de sociala trygghetssystemen och utgörs av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Arbetsgivaravgifter betalas i första hand av arbetsgivare medan egenavgifter normalt betalas av fysiska personer som bedriver aktiv näringsverksamhet, dvs. enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Regler om socialavgifter finns i socialavgiftslagen (2000:980). Utöver socialavgifter ska, enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, ytterligare en avgift betalas av arbetsgivare och enskilda näringsidkare samt av fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Den allmänna löneavgiften debiteras i samband med, och på samma underlag som, arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna. Författningstekniskt ingår den allmänna löneavgiften varken i arbetsgivaravgifterna eller i egenavgifterna men eftersom den inte särskiljs i debiteringsförfarandet brukar den i dagligt tal ingå i begreppet socialavgifter. Den allmänna löneavgiften är dock i både rättslig och ekonomisk mening en skatt (prop. 1994/95:122 s. 18). Det innebär att den inte ska betalas av företag som saknar fast driftställe i . Den allmänna löneavgiften uppgår för till Prop. 2020/21:110 av underlaget. avgifterna och den allmänna löneavgiften tillsammans till av underlaget (se tabell 4.1). Egenavgifterna och den allmänna löneavgiften uppgår tillsammans till av underlaget. Tabell 4.1 Avgiftsnivåer för socialavgifter och allmän löneavgift Anm.: *Vid grundkarens i sjukförsäkringen . Arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna är i principiellt hänseende försäkringsavgifter men det faktiska försäkringsinslaget varierar mellan försäkringsslagen och för flertalet försäkringar saknas en direkt koppling mellan avgiften och förmånen. Den inkomstgrundade ålderspensionen intar dock en särställning med en klar koppling mellan inbetalda avgifter och ålderspension. Det inkomstgrundade ålderspensionssystemet finansieras med en fast pensionsavgift på av pensionsunderlaget, där går till fördelningssystemet för att finansiera inkomstpensionen. Resterande betalas in till systemet för premiepension där avgiftsintäkterna fonderas individuellt för varje försäkrad. Arbetsgivarens respektive den egenavgiftsskyldiges del av avgiftsinbetalningen sker i form av ålderspensionsavgift på av avgiftsunderlaget enligt socialavgiftslagen. Det inkomstgrundade ålderspensionssystemet är ett fristående försäkringssystem vid sidan av statens budget. Utgående inkomst- och tilläggspensioner i fördelningssystemet ska löpande finansieras av inbetalda avgifter samt tillgångarna i AP-fonderna. Systemet är konstruerat så att det ska vara finansiellt självreglerande, där eventuella anpassningar sker på förmånssidan – inte genom en förändrad avgiftssats. Premiepensionen är ett fullfonderat system. Ingen skattefinansiering ska således ske utan systemet är helt slutet i detta avseende. En grundläggande princip bakom pensionssystemet är att varje intjänad pensionsrättighet ska motsvaras av en beslutad och inbetald avgift av en mot rättigheten svarande storlek. 2020/21:110 detta villkor bryts kan inte systemet garantera sin långsiktiga hållbarhet finansiellt. Ålderspensionsavgiften kan således inte reduceras. För vilka ändamål de olika avgifter som inflyter som socialavgifter ska användas framgår av lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter. 4.3Betalning av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift Av 26 kap. 2 § 1 skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, framgår att en skattedeklaration ska lämnas av den som är skyldig att göra skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter eller som har gjort ett skatteavdrag utan att vara skyldig att göra det. Skatteavdrag och arbetsgivaravgifter ska redovisas i en arbetsgivardeklaration för redovisningsperioder (26 kap. 3 § första stycket SFL). Den som är registrerad som arbetsgivare ska lämna arbetsgivardeklaration för varje redovisningsperiod (26 kap. 3 § andra stycket SFL). I 26 kap. 19 a–19 e §§ SFL anges vilka uppgifter som ska anges som rör betalningsmottagaren, dvs. arbetstagaren som fått lön eller annan ersättning. Av deklarationen ska det bl.a. framgå vilken ersättning som arbetsgivaren är skyldig att betala arbetsgivaravgifter för. Beslut om bl.a. skatteavdrag och arbetsgivaravgifter ska fattas för varje redovisningsperiod för sig med ledning av innehållet i skattedeklarationer och andra tillgängliga uppgifter (53 kap. 1 § första stycket SFL). Om en skattedeklaration har lämnats i rätt tid och på rätt sätt, anses ett beslut om skatten och avgifterna ha fattats i enlighet med deklarationen (s.k. automatiska beslut, 53 kap. 2 § SFL). Om en skattedeklaration inte har lämnats i rätt tid eller på rätt sätt eller om skatten eller avgifterna inte har redovisats i deklarationen, ska varje oredovisad skatt eller avgift anses ha beslutats till noll kronor. Redovisas skatten eller avgifterna senare, anses ett beslut i stället ha fattats i enlighet med redovisningen, om inte ett beslut om omprövning har meddelats (53 kap. 4 § SFL). Arbetsgivardeklarationen kan lämnas elektroniskt antingen genom att en fil med samtliga uppgifter överförs eller genom att den uppgiftsskyldige manuellt registrerar nödvändiga uppgifter för varje betalningsmottagare. Detta sker genom användning av en s.k. e-tjänst där inloggning görs med e-legitimation. har utvecklat elektroniska lösningar som innebär att arbetsgivardeklarationen kan lämnas direkt från den uppgiftsskyldiges lönesystem. Det finns även möjlighet att lämna arbetsgivardeklarationen på pappersformulär. Tidpunkten för att lämna arbetsgivardeklaration för en kalendermånad styrs av om den deklarationsskyldige är skyldig att lämna mervärdesskattedeklaration, samt för vilket beskattningsunderlag den ska lämnas. Om den deklarationsskyldige är skyldig att redovisa mervärdesskatt med beskattningsunderlag på högst ska arbetsgivardeklaration ha kommit in senast den 12 efter utgången av redovisningsperioden, dock senast den 17 (26 kap. 26 § SFL). Om den deklarationsskyldige är skyldig att redovisa mervärdesskatt med beskattningsunderlag ska arbetsgivardeklarationen ha kommit in senast den 26 efter Prop. 2020/21:110 utgången av redovisningsperioden, dock (26 kap. 30 § SFL). Om den deklarationsskyldige inte är skyldig att redovisa mervärdesskatt ska arbetsgivardeklarationen ha kommit in senast den 12 efter utgången av redovisningsperioden, dock senast den 17 (26 kap. 32 § SFL). Skatter och avgifter som ska redovisas i en skattedeklaration ska vara betalda senast den dag då deklarationen ska ha kommit in till . För den som redovisar mervärdesskatt på beskattningsunderlag som exklusive unionsinterna förvärv och import för beskattningsåret beräknas sammanlagt överstiga , är förfallodagen för skatteavdragen och arbetsgivaravgifterna i stället den 12, den 17, efter redovisningsperioden (62 kap. 3 § SFL). 4.4Nedsatta arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling infördes ett skatteincitament för forskning och utveckling (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.9). Reglerna, som finns i 2 kap. 29–31 §§ socialavgiftslagen, innebär att vid beräkningen av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling ska avdrag göras av avgiftsunderlaget för dessa personer. Avdraget får inte medföra att de avgifter som ska betalas understiger ålderspensionsavgiften. Det sammanlagda avdraget för samtliga personer som arbetar med forskning eller utveckling hos den avgiftsskyldige får inte överstiga . uppgick beloppsgränsen till . Vid bedömningen av avdragsrätten ska flera avgiftsskyldiga som ingår i samma koncern och som uppfyller villkoren för att få göra avdrag anses som en avgiftsskyldig. En förutsättning för avdraget är att personerna har arbetat med forskning eller utveckling i en viss utsträckning, som huvudregel under minst tre fjärdedelar och minst av sin faktiska arbetstid under kalendermånaden. På sådan ersättning till personer som arbetar med forskning eller utveckling som berättigar till avdrag från arbetsgivaravgifterna och som utges efter ska även den allmänna löneavgiften sättas ned enligt 3 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift. Den allmänna löneavgiften ska dock som lägst anses vara . 2020/21:110 5 arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling Nedsatt arbetstidsvillkor och höjt tak för avdrag Regeringens förslag: Arbetstidsvillkoret, dvs. kravet på hur stor del av arbetstiden under kalendermånaden som den anställde ska ha arbetat med forskning eller utveckling hos den avgiftsskyldige för att avdrag ska få göras, ska vara minst hälften i stället för minst tre fjärdedelar av Det högsta sammanlagda avdraget från arbetsgivaravgifterna för samtliga personer som arbetar med forskning eller utveckling hos den avgiftsskyldige ska höjas från till per Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. , IT & Telekomföretagen och Innovationsföretagen framhåller att det är vanligt förekommande i framför allt kunskapsintensiva tjänsteföretag att medarbetare arbetar med forsk- ning och utveckling (FoU) en del av sin arbetstid. De är därför positiva till förslaget om sänkt arbetstidsvillkor. Det höjda taket för avdraget bedöms bidra till ökade FoU-investeringar i företagen. håller att sänkningen av arbetstidsvillkoret gör det lättare för mindre företag att ta del av nedsättningen men anser att det mot bakgrund av covid-19-pandemin hade varit motiverat att temporärt kraftigt höja nedsättningen i syfte att stimulera en ökning och tidigareläggning av investeringar i FoU. Naturvetarna framhåller att forskning och utveckling har ett antal positiva externa effekter och att förslaget sannolikt leder till högre produktivitet och sysselsättning även i andra branscher på lång sikt. Näringslivets Skattedelegation (NSD) – till vars yttrande Svensk Närings- liv ansluter sig – framhåller att FoU är centralt för utvecklingen av det svenska näringslivet och återhämtningen efter pandemin. att takbeloppet skulle kunna höjas ytterligare och att arbetsgivaravgifterna skulle kunna sättas ned med . Institutes of () bedömer att förslaget kan skapa ökade incitament för företag att satsa på FoU, kanske främst bland små- och medelstora företag eller bland företag som verkar i branscher som är () framhåller att skatteincitament för FoU är viktigt för att ska kunna stärka sin position som kunskaps- och innovationsnation. är positiva till förslaget men anser att en generell sänkning av arbetsgivaravgifterna skulle vara att föredra. Ingenjörer framhåller att pandemin minskat företagens FoU-arbete och att förslaget därför är viktigt för att stimulera till att starta avbrutna och få igång försenade projekt. i (LO) avstyrker dock förslaget och framhåller att det finns en övertro på att sänkta lönekostnader skulle öka sysselsättningen och Flera remissinstanser, däribland (), , , () och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Till- växtanalys), efterfrågar en utvärdering av den nuvarande nedsättningen. Teknikföretagen anser att en uppföljning av nedsättningen bör göras då effekterna av förslagen i promemorian fått genomslag. institutet efterfrågar även en redogörelse för vilka andra stöd för FoU som redan finns samt en internationell jämförelse, bl.a. med avseende på ramvillkoren för företag i olika länder. ESV anser att det finns gränsdragningsproblem när det gäller vilka lönekostnader som ska omfattas av nedsättningen och framhåller att risken för att företag utnyttjar nedsättningen felaktigt ökar med en högre gräns för det sammanlagda avdraget. teten i beräkningen av nedsättningen ökar med förslaget och föreslår en förenklad variant i likhet med den nedsättning som tidigare fanns för nedsättningen borde utvidgas till att även omfatta FoU utan kommersiellt anser att det är viktigt att det klargörs att FoU-arbete som utförs av ett företags anställda inom ramen för offentligfinansierade forskningsprojekt kan räknas som arbetstid vid bedömningen av hur stor del av en anställds arbetstid som använts till FoU. Telekomföretagen och Innovationsföretagen har synpunkter på kravet att teknisk utveckling ska utgå från resultatet av forskning. att regeringen bör följa utvecklingen av patentboxsystemet inom EU och hur det påverkar det svenska näringslivets konkurrenskraft på området. Ingenjörer anser att det behöver säkerställas att resultaten av FoU anser att de svenska expertskattereglerna bör ses Skälen för regeringens förslag Nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning eller utveckling bör förstärkas ytterligare Goda förutsättningar för FoU är av stor betydelse för för att skapa tillväxt i en globaliserad ekonomi. För att ska vara en framgångsrik forskningsnation behövs både resurser och kvalitets- Det är betydelsefullt med goda förutsättningar för företag att förlägga sin forskning och innovation till och att attrahera internationell kompetens (se även regeringens forsknings- proposition Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för 2020/21:60). FoU ökar inte enbart produktiviteten hos det företag som utför den utan har, som Naturvetarna framhåller, positiva externa effekter i form av högre produktivitet och sysselsättning även i andra branscher på lång sikt. FoU kan också leda till att det skapas kluster i en region. företag som står för kostnaden för FoU inte kan tillgodogöra sig hela avkastningen på investeringen finns en risk att det görs för lite FoU i förhållande till vad som är samhällsekonomiskt optimalt. 2020/21:110 samhällsekonomiska skäl för att subventionera FoU. Skatteregler som ger incitament till ökade investeringar i FoU kan spela en viktig roll i detta sammanhang, något som framhåller i sitt remissvar. förstärktes nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning eller utveckling genom att taket för avdraget höjdes från till , som den allmänna löneavgiften sattes ned på sådan ersättning till personer som arbetar med forskning eller utveckling som berättigar till avdrag från arbetsgivaravgifterna. lagändringarna framförde flera remissinstanser att nedsättningen borde utvidgas till att även omfatta personer som arbetar mindre än tre fjärde- delar av sin arbetstid med forskning eller utveckling. Som skäl angavs att det – vid sidan av företag med separata utvecklingsavdelningar – är vanligt förekommande att personal inom t.ex. kunskapsintensiva tjänsteföretag bara arbetar med FoU-projekt del av sin arbetstid. För att förbättra möjligheterna för företag att bedriva FoU bör nedsätt- ningen av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning eller utveckling förstärkas ytterligare. En sådan förstärkning bör i första hand utformas så att fler personer som arbetar med forskning eller utveck- ling omfattas av nedsättningen. Kravet på den faktiska arbetstid som den anställde ska ha arbetat med forskning eller utveckling hos den avgifts- skyldige under kalendermånaden bör därför sänkas, från minst tre fjärde- delar till minst hälften av arbetstiden. Vidare bör det högsta sammanlagda avdraget från arbetsgivaravgifterna som får göras för samtliga personer som arbetar med forskning eller utveckling hos den avgiftsskyldige höjas Till skillnad från vad NSD har anfört anser regeringen att höjningen av taket är väl avvägd. som NSD föreslår sätta ned arbetsgivaravgifterna med ytterligare inom ramen för nedsättningen är inte möjligt utan att reducera ålderspensionsavgiften, vilket skulle bryta mot finansierings- principerna för ålderspensionssystemet. En generell sänkning av arbets- förordar, skulle minska skatteintäkterna i betydande utsträckning och faller utanför detta lagstiftningsprojekt. anser att det mot bakgrund av covid-19-pandemin hade varit motiverat att temporärt kraftigt höja nedsättningen i syfte att stimulera en ökning och tidigareläggning av investeringar i FoU. Regeringen anser att det är angeläget att underlätta för företag att investera i FoU på flera olika sätt. Som Ingenjörer framhåller är förslaget viktigt för att stimulera företagen till att starta avbrutna och få igång I likhet med bl.a. NSD anser regeringen dock att det är centralt att skapa goda permanenta förutsättningar för FoU i Förslagets utformning främjar FoU-verksamhet i både små och stora Sänkningen av arbetstidsvillkoret gynnar i första hand mindre företag, där medarbetare ofta delar sin arbetstid mellan FoU-projekt och , IT & Telekomföretagen och Innovations- företagen framhåller att detta är vanligt förekommande i framför allt Enligt Teknikföretagen är det även vanligt i mindre teknikbolag. Som anför kan förslaget även skapa ökade incitament till FoU bland företag som verkar i branscher som är mindre forskningsintensiva. I större företag med separata utvecklings- avdelningar arbetar FoU-anställda vanligtvis huvudsakligen med FoU, men dessa företag gynnas i stället av höjningen av det högsta sammanlagda avdraget från arbetsgivaravgifterna. Det föreslagna nya takbeloppet för avdraget från arbetsgivaravgifterna om motsvarar – vid ett avdrag på av avgifts- underlaget – ett löneunderlag på . ska även den allmänna löneavgiften sättas ned , dvs. Den sammanlagda reduceringen av arbetsgivar- avgifterna och den allmänna löneavgiften kommer i dessa fall att uppgå till per kalendermånad. Utvärdering av nedsättningen och jämförelse med andra länder