prop · H803208 · 2021-06-10 00:00:00 — ansökan inte på något avgörande sätt har förändrats. gäller vid förlängning av en stödperiod enligt det ordinarie regelverket Prop. 2020/21:208 (7 a § lagen om stöd vid korttidsarbete). Vid tillämpning av lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall innebär den föreslagna regleringen att den arbetsgivare som har godkänts för stöd för perioden –och som avser att söka preliminärt stöd för juli–t.ex. inte behöver ge in underlag för att visa orsakerna till de ekonomiska svårigheterna. Arbetsgivaren behöver inte heller lämna in ett nytt yttrande från revisor enligt 13 § lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. En ansökan om förlängning bör göras i anslutning till den aktuella perioden. föreslår att tidpunkten för ansökan kopplas till tidpunkten för anmälan av avstämning avseende tidigare stödperiod. Det är enligt regeringens mening angeläget att det är tydligt för sökanden när fristen för ansökan löper ut. I lagtexten bör därför en tidsangivelse för när tidsfristen löper ut anges. Tidpunkten bör bestämmas så att den möjliggör för att utforma hanteringen på ett sådant sätt att anmälan om avstämning för perioden –och ansökan om förlängning kan samordnas på ett smidigt sätt. Bland annat och Visita föreslår att ansökan ska kunna göras senare med hänsyn till semesterperioden. Det kan enligt regeringens mening finnas skäl att ta hänsyn till semesterperioden. Tidsfristen för ansökan om förlängning bör därför bestämmas till utgången av . För att tidsfristen ska sammanfalla med den kalendermånad som anmälan om avstämning ska lämnas bör även avstämningstidpunkten för perioden –ändras som en följd av detta (se avsnitt 4.4). Arbetsgivaren måste fortsatt lämna in de avtal som träffats om korttidsarbete för aktuella månader i samband med ansökan om preliminärt stöd. Med hänsyn till att rätten till preliminärt stöd –september föreslås utgå från en ny jämförelsemånad (se avsnitt 4.3) behöver arbetsgivaren också kunna tillhandahålla de underlag som detta medför. För arbetsgivare som inte har ansökt om stöd tidigare och därför inte har blivit godkända för stöd måste dock utbetalningar av stöd avseende stödmånaderna föregås av ordinarie prövning. Förslaget medför ändringar i 1, 10 och 11 §§ och punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall samt att en ny paragraf, 4 a §, införs. Regeringens förslag: För stödmånader som infaller –ska jämförelsemånaden vara . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. och anser att det bör övervägas att också tillåta tidigare jämförelsemånad för att minska den administrativa bördan. betonar att en ny jämförelsemånad för samtliga företag innebär ytterligare 2020/21:208 en komplicerande faktor för myndighetens befintliga it-system, vilket är ett av skälen till att ansökan, avstämning och utbetalning av stöd m.m. avseende den förlängda perioden beräknas kunna ske först Srf konsulterna anger att är ett vanligt datum för lönerevision och att det kan leda till komplikationer vad gäller bedömningen av vad som utgör den anställdes ordinarie lön. Skälen för regeringens förslag: Syftet med stöd vid korttidsarbete är att bevara arbetstillfällen genom att redan anställda tillfälligt går ner i arbetstid och lön. Bedömningen har därför gjorts att stöd inte bör lämnas för arbetstagare som anställs (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.17.5.1.2). För att säkerställa att stöd inte lämnas för arbetstagare som anställs under en stödperiod eller att stödet missbrukas genom att arbetstagaren ges en högre sysselsättningsgrad eller löneökning innan stödmånaden finns i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete bestämmelser om jämförelse- Jämförelsemånaden är, när stöd lämnas efter godkännande av , den kalendermånad som infaller före den månad då beslutet om godkännande fattades (4 § 6). endast lämnas för arbetstagare som även var anställda hos arbetsgivaren under hela eller någon del av jämförelsemånaden med samma eller högre sysselsättningsgrad än under stödmånaden (11 § 1). ordinarie lön anges vidare att löneökningar som avser tid efter jämförelsemånaden inte ingår i den ordinarie lönen (4 § 2). I samband med förlängningen av stödet vid korttidsarbete justerades bestämmelsen om jämförelsemånad för stödmånader som infaller under Det ansågs då angeläget att upp- rätthålla det ursprungliga syftet med regleringen, dvs. stöd inte lämnas för arbetstagare som anställs 2020/21:83 s. 28–30). Enligt 3 § lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall ska jämförelsemånaden därför vara den jämförelsemånad som legat till grund för beräkning av stöd vid korttidsarbete som lämnats under 2020 eller, om arbetsgivaren inte har fått stöd tidigare, . Majoriteteten av de arbetsgivare som kan komma att ansöka om stöd för den nu aktuella perioden bedöms liksom vid tidigare förlängning ha ansökt om stöd tidigare. Dessa arbetsgivare har därför en jäm- förelsemånad som i de flesta fall infaller före den första stödperioden. måste det tas i beaktande att i många fall infaller före den nu aktuella stödperioden. Även arbetsgivare med en normal personalomsättning kan ha behövt anställa ny personal för att t.ex. ersätta verksamhetskritiska medarbetare som slutat. Behovet av att låta även dessa personer omfattas av stöd vid korttidsarbete måste därför vägas mot att stöd inte bör lämnas för arbetstagare som Med hänsyn till att stödet vid korttidsarbete, i och med förlängningen av den tillfälliga lagen, kan komma att lämnas för 19 månader i följd, alltså mer än dubbelt så som ursprungligen var möjligt, bedömer regeringen att skälen för att ändra jämförelsemånaden väger tyngre än det ursprungliga syftet att upprätthålla kravet på att jämförelsemånaden inte får sammanfalla med en stödmånad. ändra jämförelsemånad väger också tyngre än vad och anger i fråga om den administrativa bör- dan som ett byte av jämförelsemånad kan medföra. Inte heller vad anger om att ett byte av jämförelsemånad innebär en komplicerande faktor för myndighetens befintliga it-system, med följden att ansökan, avstämning och utbetalning av stöd m.m. avseende den förlängda perioden beräknas kunna ske först , utgör enligt regeringen ett godtagbart argument för att inte ändra jämförelsemånad. Det förhållandet att jämförelsemånaden är bestämd i förväg och densamma för alla sökanden är en förenkling av regelverket som även ökar förutsägbarheten och därmed kan förväntas förenkla handläggningen av ärenden. Det bör också beaktas att har tillkännagett för regeringen att regeringen skyndsamt bör se över reglerna om korttidspermittering för att underlätta för företag inom hårt drabbade branscher att behålla sina anställda. framhåller särskilt situationen för företag och branscher med säsongsberoende verksamheter (bet. 2020/21:FiU38 punkt 1 s. 5, rskr. 2020/21:163). Genom att bestämma en ny jämförelsemånad skulle större hänsyn tas till arbetsgivare med säsongsberoende verksamheter. Mot denna bakgrund och med hänsyn till att stödet förlängs fr.o.m. , gör regeringen bedömningen att jämförelsemånaden bör bestämmas till den månad som infaller , dvs. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Med ordinarie lön avses den regelmässigt utgående kontanta lön som arbetstagaren skulle ha haft under stödmånaden om han eller hon inte hade deltagit i korttidsarbete (4 § 2 lagen om stöd vid korttidsarbete). Det förhållandet att april månad kan komma att sammanfalla med lönerevision, vilket Srf konsulterna framhåller, medför enligt regeringen inte skäl för att bestämma en annan jämförelsemånad. Förhållandet gäller även för andra månader och är inte unikt för april månad. Tidpunkten för ansökan kommer dessutom att infalla mer än efter tidpunkten för lönerevisionen. Ansvaret för att styrka vad den anställdes ordinarie lön uppgår till ligger också i samtliga fall hos arbetsgivaren. Den föreslagna förändringen av vilken månad som ska vara jämförelsemånad innebär inte heller någon ändring av vad som ska anses vara ordinarie lön. Vid beräkningen av ordinarie lön saknar det således betydelse att den anställde under jämförelsemånaden omfattats av avtal om korttidsarbete. Förslaget medför en ändring av 3 § lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. 2020/21:208 4.4 Ansökan om preliminärt stöd och anmälan om Regeringens förslag: För stödmånader –ska ansökan om preliminärt stöd ha kommit in till senast vid utgången av . I annat fall får stöd inte lämnas för stödmånaden. Avstämning ska göras vid utgången av . Avstämning för perioden –ska göras vid utgången av . Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. I promemorian föreslogs inte en fast avstämningstidpunkt. I promemorian lämnades inte heller något förslag avseende avstämningstidpunkten för perioden –. Remissinstanserna: Flera remissinstanser tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. bedömer att myndigheten först kommer att kunna hantera ansökningar, avstämningar och utbetalningar för den förlängda perioden. är positivt till att ansökningar om stöd för de aktuella stödmånaderna och avstämning koncentreras till en månad, . Visita, , , Industriarbetsgivarna samt IKEM – Innovations och Kemiindustrierna, , Företagarna, konsulterna och är kritiska till att stödet kan sökas först . Detta kan innebära att förlängningen blir verkningslös och innebära allvarliga konsekvenser för företagens förmåga att återstarta verksamheten. Visita anser att en ansökan om preliminärt stöd är överflödig och att de underlag som behövs i stället kan hanteras inom ramen för avstämningen. Tiden för ansökan bör enligt Visita förlängas till i vart fall . Förvaltningsrätten i anser att en flytande tidpunkt för anmälan om avstämning riskerar att leda till missförstånd och osäkerhet kring när anmälan senast ska komma in till . Detta eftersom tidsfristen för anmälan om avstämning tar sin utgångspunkt i avstämningstidpunkten. Det framstår enligt Förvaltningsrätten som lämpligare att i stället ange en fast tidpunkt för avstämningen, förslagsvis utgången av . Även Srf konsulterna efterfrågar ett fast datum att förhålla sig till. och Visita anser att avstämningstidpunkten för perioden –med hänsyn till semesterperioden bör ändras så att anmälan om avstämning kan lämnas . Skälen för regeringens förslag: Systemet med preliminärt stöd vid korttidsarbete bygger på ett förfarande som består av två led – ansökningar om preliminärt stöd och avstämning. Enligt 18 § första stycket lagen om stöd vid korttidsarbete ska en ansökan om preliminärt stöd ha kommit in inom två kalendermånader från utgången av stödmånaden. Enligt 19 § tredje stycket samma lag ska avstämning göras vid utgången av den tredje kalendermånaden från den tidpunkt då en stödperiod inleddes och därefter senast . Detta är avstämningstidpunkterna (4 § 7 samma lag). avstämning ska ha kommit in till från avstämningstidpunkten (29 § samma lag). För stödmånader –gäller särskilda regler för ansökan om preliminärt stöd och anmälan om avstämning. Enligt 15 § lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall ska ansökan om preliminärt stöd ha kommit in till inom fyra kalendermånader från utgången av stödmånaden. Enligt 16 § lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall ska om stödperioden inleds efter arbetsgivaren, i stället för vad som anges i 19 § tredje stycket lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete, göra en avstämning vid utgången av . Den nu föreslagna förlängningen av den tillfälliga lagstiftningen innebär att stöd kan beviljas för ytterligare en stödperiod , nämligen –. För att underlätta handläggningen av ansökningar om stöd bör ansökningar om stöd för de aktuella stödmånaderna och anmälan om avstämning enligt regeringens uppfattning koncentreras till en så som möjligt. Det är därför enligt regeringens uppfattning inte lämpligt att som Visita föreslår förlänga tiden för ansökan. Det är dock möjligt för arbetsgivare med mer omfattande eller komplicerade ansökningar och avstämningar att påbörja arbetet med att ta fram relevant underlag . Att som Visita föreslår ta bort kravet på att arbetsgivarna först ska ansöka om preliminärt stöd är enligt regeringens mening inte lämpligt. Vid en förlängning av den tillfälliga lagen bör förändringar av grunderna i regelverket undvikas. Det finns annars en risk att det skapas oklarhet om vad som gäller. Flera remissinstanser däribland , , och är kritiska till tidpunkten för ansökan om prelimärt stöd och framhåller att stöd för den aktuella perioden bör kunna sökas före utgången av november. För att kunna hantera en förlängning av stödperioden behöver anpassa sina it-system parallellt med hanteringen av stödet för –. Systemanpassningen medför att inte kan garantera att ansökningar om stöd för stödmånaderna juli–kan tas emot . Regeringen delar remissinstansernas uppfattning att det är viktigt att ansökan kan göras . är det av största vikt att , när ansökningarna väl kommit in, har tillgång till ett fungerande systemstöd för att effektivt kunna handlägga dessa. Om det är möjligt för att ta emot ansökningarna tidigare är det av största vikt att lagen utformas på ett sådant sätt att ansökningarna kan lämnas in . Ansökan om preliminärt stöd bör därför ha kommit in senast vid utgången av . När det gäller avstämningstidpunkten framhåller Förvaltningsrätten i att en flytande tidpunkt för avstämning kan leda till missförstånd och osäkerhet och förordar en fast tidpunkt. Även Srf konsulterna förordar ett fast datum. Regeringen delar förvaltningsrättens bedömning att utformningen av avstämningstidpunkten kan skapa osäkerhet om senaste tidpunkt för anmälan om avstämning. Regeringen föreslår därför att tidpunkten för när avstämning ska göras bestäms till en fast tidpunkt, dvs. Detta innebär att anmälan om avstämning ska lämnas in . För att förhindra missförstånd och undanröja osäkerhet är det angeläget att 2020/21:208 tydligt informerar om avstämningstidpunkten och tidsfristen för anmälan och skapar goda möjligheter för arbetsgivarna att lämna anmälan om avstämning digitalt. och Visita anser att avstämningstidpunkten för perioden –med hänsyn till semesterperioden bör ändras så att anmälan om avstämning kan lämnas . Som anges i avsnitt 4.2 bör reglerna utformas på ett sådant sätt att anmälan om avstämning och ansökan om förlängning för perioden juli–kan lämnas vid samma tillfälle. Regeringen föreslår därför att avstämning för perioden –ska göras vid utgången av . Detta innebär att anmälan om avstämning ska lämnas in . Förslaget medför en ändring av 15 och 16 §§ lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. Regeringens förslag: Lagändringarna träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Transportföretagen framhåller att det är av stor vikt att beslut tas . För att företagen ska kunna använda sig av förlängningen krävs avtal med de fackliga motparterna, som ibland inte vill träffa avtal om förlängning utan riksdagsbeslut eller ikraftträdande. Det gör att det kan bli svårt för företagen att hinna träffa avtal före . Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser, i likhet med Transportföretagen, att de nya bestämmelserna bör träda i kraft och innan den tillfälliga lagen upphör att gälla . Bestämmelserna bör därför träda i kraft . Några särskilda övergångsbestämmelser bedöms inte behövas. I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. De offentligfinansiella effekterna beräknas i enlighet med beräkningskonventioner. Beräkningarna görs i ikraftträdandeårets priser och volymer och utgår vanligtvis från att beteendet hos individer och företag inte ändras till följd av de föreslagna förändringarna. Antagandet om oförändrat beteende ger en god uppskattning av åtgärdernas effekt på kort och medellång sikt. På och för att bedöma andra effekter än de offentligfinansiella effekterna kan ett mer dynamiskt synsätt behöva användas. finner att konsekvensutredningen inte uppfyller kraven i Prop. 2020/21:208 förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. bl.a. att beskrivningen av företagens administrativa börda vid ansökning av stödet är bristfällig. Vidare saknar rådet en mer utförlig beskrivning av hur valet av jämförelsemånad påverkar säsongsbetonade företag samt en beskrivning av om särskilda hänsyn har tagits till små företag vid reglernas utformning. Övervägandena när det gäller jämförelsemånad behandlas i avsnitt 4.3. Företagens administrativa börda och behovet av särskilda hänsyn till små företag behandlas nedan. Syfte och alternativa lösningar Det aktuella förslaget om ett fortsatt förstärkt stöd vid korttidsarbete syftar till att fortsatt minska lönekostnaderna för företagen och att därigenom förhindra att livskraftiga företag slås ut och att sysselsättningen faller till följd av den ekonomiska nedgången kopplad till pandemin. En förstärkning av stödet skulle kunna ha en annan utformning än den som föreslås i denna proposition. Till exempel skulle möjligheten till arbetstidsförkortning på och den högre subventionsgraden på kunna minskas. Den ytterligare kostnadslättnaden för företag som ytterligare förlängningar och ett mer generöst stöd innebär, måste vägas mot kostnadsbördan för skattebetalarna och de risker för fusk och missbruk som följer av mer omfattande stödsystem. Även risken för att nödvändig strukturomvandling fördröjs till följd av företagens ytterligare möjligheter till förstärkt stöd har beaktats. Förutom att det är viktigt att reglerna om det fortsatt förstärkta stödet träder i kraft bedöms ingen ytterligare särskild hänsyn behöva tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande. är den myndighet som hanterar och informerar om förstärkningen av stödet. Utöver myndighetens befintliga informationsinsatser bedöms det inte finnas behov av ytterligare särskilda informationsinsatser kring det förstärkta stödet. I samband med förslaget om förlängning och förstärkningen av stödet vid korttidsarbete –bedömdes att det genomsnittliga antalet korttidspermitterade skulle uppgå till 100 000 personer januari–(prop. 2020/21:83). Vidare bedömdes den genomsnittliga arbetstidsförkortningen uppgå till 60procent –mars och till –juni. För uppskattades det genomsnittliga antalet korttidspermitterade uppgå till i genomsnitt 40 000 personer . senaste bedömning, givet det befintliga regelverket och inkomna ansökningar, är att antalet korttidspermitterade uppgick till i genomsnitt 90 000 för att minska till i genomsnitt 60 000 bedöms antalet minska till i genomsnitt 2020/21:208 7 000 korttidspermitterade vid oförändrade regler. förlängs och förstärks enligt förslaget i denna proposition bedöms antalet korttidspermitterade i stället uppgå till i genomsnitt 30 000 . Om stödet förstärks och förlängs enligt förslaget i denna proposition bedöms kostnaderna för perioden bli 1,74 miljarder Den offentligfinansiella effekten av förslaget uppgår till skillnaden mellan den beräknade kostnaden med förslaget (1,) och kostnaden vid oförändrade regler (0,), dvs. ingår effekten av att fler företag får möjlighet till stöd i och Kostnaden för stödet enligt förslaget beräknas som följande produkt: 32 700 × 1,3142 × 0,6 × 0,75 × 30 000, där 32 700 är genomsnitt- lig månadslön, 1,3142 sociala avgifter, 0,6 den genomsnittliga arbetstids- förkortningen, 0,75 statens subventionsgrad och 30 000 antalet personer. Produkten uppgår med avrundning till och för förslaget inte genomförs beräknas med samma uttryck men med den genomsnittliga arbetstidsförkortningen 0,27, subventionsgraden 0,33 och antalet personer till 7 000. Produkten blir då för en månad och 0,08 miljarder för hela perioden. Bedömningen av antalet individer i korttidsarbete är, liksom inför tidigare förändringar av stödet, mycket osäker. Det finns därför skäl att kontrastera ovanstående beräkning med alternativa antaganden avseende deltagande i korttidsarbete. Kostnaden för systemet står i proportion till Om antalet korttidspermitterade under tredje kvartalet skulle uppgå till 50 000 i genomsnitt, beräknas kostnaden för Om antalet permitterade i stället skulle uppgå till i genomsnitt 10 000 , skulle kostnaden för systemet bli 1,16 miljarder I statens budget finns det för stöd vid korttidsarbete uppfört ett anslag på 2 (prop. 2020/21:1 utg.omr. avsnitt 4.9.22, bet. 2020/21:NU1, rskr. 2020/21:145). användas för utbetalningar av tidsbegränsat stöd till arbets- givare i enlighet med lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete och den tillfälliga lagen (2021:54) om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:83, bet. 2020/21:FiU42, 2020/21:182) ökades anslaget med 8 . ökades anslaget efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget för 2021 – Förlängda och förstärkta stöd vid korttidsarbete och omställnings- stöd för företag med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:121, 2020/21:FiU44, 2020/21:229) med ytterligare 1 180 000 000 Den föreslagna förlängningen av stödet innebär att utgifterna i statens anvisats anslaget 2021 för stöd vid korttidsarbete Den senaste beräkningen visar att stödet används i lägre grad än tidigare beräknat. Det innebär att de utgifter förlängningen av Prop. 2020/21:208 stödet medför beräknas rymmas inom anvisade medel. därför inte ökas. Den föreslagna förstärkningen av stödet vid korttidsarbete bedöms medföra att ett antal personer undviker de perioder av arbetslöshet som riskerar att följa på uppsägningar. Generellt kan ett öppet och permanent system för stöd vid korttidsarbete förväntas jämna ut variationer i den aggregerade arbetslösheten och sysselsättningen . I normalfallet påverkas inte ekonomins utveckling på lång sikt av konjunkturvariationer. Men djupa eller långvariga ekonomiska kriser kan medföra negativa effekter på lång sikt. Stöd vid korttidsarbete har utnyttjats i stor utsträckning och inledningen av 2021 och bedöms ha dämpat fallet i sysselsättningen. Förslaget bedöms ha en positiv effekt på sysselsättningen och motverka en ytterligare nedgång i sysselsättningen om riskerna för en sämre ekonomisk utveckling materialiseras. Förslaget bedöms därmed minska de långsiktiga negativa effekterna på arbetsmarknaden. Förslaget förväntas underlätta för företag med tillfälliga ekonomiska svårigheter relaterat till pandemin och som i övrigt uppfyller kraven för stöd vid korttidsarbete. Stödsystemet är öppet för ansökningar från alla typer av företag och branscher. beviljades stöd till ca 74 900 företag. Totalt deltog ca 596 000 personer i korttidsarbete . Vid utgången av hade ca 28 500 företag ansökt om stöd för korttidsarbete , varav drygt hälften av ansökningarna var beviljade . I relation till det totala antalet sysselsatta per bransch har mest stöd så här långt betalats ut till företag verksamma i hotell- och restaurangverksamhet, tillverkningsindustrin, samt personliga och kulturella tjänster. Om fördelningen av stöd fortsätter att följa samma mönster, kommer företag i dessa branscher att i större utsträckning kunna ta del av den nu föreslagna förlängningen och förstärkningen av stödet. Förslaget innebär att företag kan låta anställda gå ned i arbetstid med 20, 40, med en löneminskning på 4, 6, . Vid 80 procents arbetstidsförkortning innebär systemet en kostnadsminskning för företaget . För en anställd med en månadslön på innebär det att företagets lönekostnader (dvs. löner och arbetsgivaravgifter) minskar med (se tabell 4.1). Den största kostnadsminskningen som ett företag kan göra vid oförändrade regler är Företag som tidigare nyttjat stödet har vid oförändrade regler inte tillgång till stödet efter .