prop · H803162 · 2021-03-30 00:00:00 — 5Se 1 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. infördes dock en reducerad särskild löneskatt på för personer som hade fyllt och var födda eller . Denna reducerade särskilda löneskatt ändrades till . 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU13, rskr. 1997/98:315, 1997/98:316, ändringsförfattning SFS 1998:685 och prop. 1999/2000:1, bet. 1999/2000:FiU1, rskr. 1999/2000:28, ändringsförfattning SFS 1999:967. 6Se SOU 1995:36 för en mer utförlig förklaring av vad en skatteutgift är och bakgrunden till regeringens skatteutgiftsredovisning. 7Det är regeringen som bedömer om en skattelättnad innebär en skatteutgift. Det totala skattebortfallet för de skatteutgifter regeringen redovisar i sin skatteutgiftsredovisning kan grovt uppskattas till . Alla skatteutgifter är dock inte möjliga att beräkna. 8Riksrevisionen, Regeringens beredning och redovisning av skatteutgifter, 2007; , Regeringens skatteutgiftsredovisning – som vill ha den?, 2017. 8R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Studier av sänkta socialavgifter har även visat att det kan vara ett förhållandevis ineffektivt sätt att skapa högre sysselsättning. Bland annat har tidigare granskat tre olika nedsättningar av socialavgifter.9 I granskningen konstaterade att de tre nedsättningarna endast hade haft en begränsad effekt på sysselsättningen och att de nya jobb som skapades kostade var. är det inte säkert att resultatet från denna granskning går att översätta rakt av till gruppen äldre.10 Det finns också tecken på att äldre arbetar mer än tidigare, även utan riktade skattelättnader. Det faktum att den särskilda löneskatten ändrats kan också påverka stödets effekt. Det finns därför anledning att även granska de potentiella effekter en förändrad särskild löneskatt kan ha på äldres sysselsättning och arbetskraftsdeltagande. 1.1.1 Flera förändringar av den särskilda löneskatten för äldre Riksdag och regering har ändrat den särskilda löneskatten på förvärvsinkomster för personer som fyllt . I de flesta fall har riksdag och regering motiverat ändringarna med att man vill uppmuntra företag att behålla och anställa äldre personer. Efter ett förslag från regeringen beslutade att den särskilda löneskatten på förvärvsinkomster för personer som fyllt och som omfattades av det nya pensionssystemet11 skulle slopas . Motivet var att förstärka arbetsgivarnas intresse av att behålla och anställa äldre personer.12 Efter ett nytt förslag från regeringen beslutade även att den särskilda löneskatten på förvärvsinkomster för personer födda och tidigare skulle slopas . Riksdag och regering motiverade slopandet med att man i än högre grad ville uppmuntra arbetsgivare att ta tillvara de äldres erfarenhet och kunskap samt uppmuntra äldre som ville fortsätta arbeta i det egna företaget.13 9Riksrevisionen, Sänkta socialavgifter – för vem och till vilket pris?, 2008. Granskningen omfattade den generella nedsättningen av socialavgifter med inriktning mot små företag som infördes den , den regionala nedsättningen av socialavgifter som infördes samt den nedsättning av socialavgifterna som infördes och som riktades mot ungdomar som fyllt 18 men inte . 10En anledning är att äldre personer ofta har ett starkare anställningsskydd. Äldre har också möjlighet att avsluta sitt arbetsliv genom att gå i pension. 11Det vill säga personer som var födda eller . 2006/07:1, bet. 2006/07:FiU1, rskr. 2006/07:9, ändringsförfattning SFS 2006:1339. Den slopade särskilda löneskatten innebar att socialavgifterna för personer som fyllt och omfattades av det nya pensionssystemet reducerades från till . 2007/08:24, bet. 2007/08:SkU12, rskr. 2007/08:62, ändringsförfattning SFS 2007:1250. Förändringen innebar att socialavgifterna för personer födda eller tidigare sattes ned till noll. , 2007–2008, var socialavgifterna alltså högre för personer som fyllt och var födda eller tidigare jämfört med dem födda eller . R I K S R E V I S I O N E N S Ä R S K I L D L Ö N E S K A T T F Ö R Ä L D R E – R E D O V I S N I N G O C H E F F E K T E R Riksdag och regering återinförde delvis den särskilda löneskatten 2016 genom att införa en särskild löneskatt för äldre på 6,15 procent.14 Återinförandet av den särskilda löneskatten motiverades med att man ville öka likformigheten15 i skattesystemet, men motiven var även offentligfinansiella.16 Likformighet var en av grundprinciperna bakom 1990/skattereform och innebär, i princip, att beskattningen inom varje skatteslag ska vara enhetlig och utan undantag.17 lämnade ett tillkännagivande till regeringen. Tillkännagivandet innebar att regeringen skulle återkomma till med ett förslag om att avskaffa den särskilda löneskatten på förvärvsinkomster för äldre . motiverande sin begäran med att politiken ska underlätta för dem som vill stanna kvar ett eller på arbetsmarknaden genom att ge arbetsgivare större möjligheter att via lägre skatter skapa förutsättningar för detta. I enlighet med begäran återkom regeringen med ett förslag om att slopa den särskilda löneskatten för äldre och avskaffades den särskilda löneskatt för äldre som infördes 2016.18 I faktarutan nedan illustreras hur och regeringens förändringar av den särskilda löneskatten förhåller sig till socialavgifterna för utvalda åldersgrupper. Förändring av socialavgifter och särskild löneskatt för olika åldersgrupper Figur 1 visar hur de lagstadgade socialavgifterna, det vill säga arbetsgivaravgifter och egenavgifter, inklusive ålderspensionsavgift och särskild löneskatt förändrats för olika åldersgrupper . 14Återinförandet av den särskilda löneskatten innebar att socialavgifterna för personer som fyllt och omfattades av det nya pensionssystemet ökade från till . För personer födda och tidigare ökade socialavgifterna från . 15I förarbetena skriver och regeringen att den särskilda löneskatten på vissa förvärvsinkomster infördes i samband med skattereform av likformighetsskäl. Det vill säga utgångspunkten var att all ersättning för arbete och all inkomst av näringsverksamhet bör beläggas med någon typ av socialavgift eller motsvarande skatt. Se , Vissa inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor inför budgetpropositionen , 2014; prop. 2014/15:1 och prop. 2015/16:1. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51, ändringsförfattning SFS 2015:772. budgetproposition föreslog regeringen att en särskild löneskatt för äldre på borde införas. 2014/15:1. Förslaget avslogs dock av . 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29. Anledningen var att sade nej till regeringens förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor till förmån för allianspartiernas gemensamma budgetmotion. 2007/08:123. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62; prop. 2018/19:82, bet. 2018/19:SkU18, rskr. 2018/19:230, ändringsförfattning SFS 2019:326. 10R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 1 Socialavgifter och särskild löneskatt för olika åldersgrupper och födelsekohorter Särskild löneskatt utan nedsättning och födda eller senare Födda 1937 eller tidigare Källa: Egen sammanställning. Den svarta heldragna linjen i figur 1 illustrerar hur summan av socialavgifter och särskild löneskatt förändrats för personer som fyllt och är födda eller . omfattades denna grupp av en särskild löneskatt på , vilket innebar att summan av socialavgifter och särskild löneskatt uppgick till . När den särskilda löneskatten slopades innebar det att summan av socialavgifter och särskild löneskatt för denna grupp reducerades från till att enbart omfatta ålderspensionsavgiften på 10,21 procent.19 , när den särskilda löneskatten för äldre delvis återinfördes med en skattesats på , ökade summan av socialavgifter och särskild löneskatt för gruppen från till 16,36 procent.20 , när den särskilda löneskatt som infördes avskaffades, reducerades socialavgifterna återigen till att enbart omfatta ålderspensionsavgiften på 10,21 procent.21 Den gråa heldragna linjen i figur 1 illustrerar hur summan av socialavgifter och särskild löneskatt förändrats för personer födda eller tidigare. Av figuren framgår att summan av socialavgifter och särskild löneskatt var högre för denna grupp än för personer som fyllt och var födda eller . Då den särskilda löneskatten för personer födda och tidigare slopades 2008 innebar det att summan av socialavgifter och särskild löneskatt för denna grupp sattes ned till 0.22 När den särskilda löneskatten för äldre delvis återinfördes ökade summan av socialavgifter och särskild löneskatt för denna grupp från 0 till 6,15 procent.23 , när den särskilda löneskatt som infördes avskaffades, reducerades summan av socialavgifter och särskild löneskatt till 0.24 Den svarta streckade linjen i figur 1 visar normalskattesatsen för den särskilda löneskatten på förvärvsinkomster (skatten utan nedsättning). De två blåa heldragna linjerna illustrerar hur normalskattesatsen för arbetsgivaravgifter och egenavgifter, inklusive ålderspensionsavgift, förändrats . 2006/07:1, bet. 2006/07:FiU1, rskr. 2006/07:9. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62; prop. 2018/19:82, bet. 2018/19:SkU18, rskr. 2018/19:230. 2007/08:24, bet. 2007/08:SkU12, rskr. 2007/08:62. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62; prop. 2018/19:82, bet. 2018/19:SkU18, rskr. 2018/19:230. R I K S R E V I S I O N E N S Ä R S K I L D L Ö N E S K A T T F Ö R Ä L D R E – R E D O V I S N I N G O C H E F F E K T E R 1.2 Revisionsfrågor och avgränsningar Granskningen har haft följande två revisionsfrågor: •Har regeringens beredning och redovisning av skatteutgifter i form av nedsatt särskild löneskatt för personer varit tydlig och ändamålsenlig? •Påverkar en särskild löneskatt för äldre deras anställningsbarhet och drivkrafter att bedriva aktiv näringsverksamhet? Den särskilda löneskatten för äldre har, som beskrivits ovan, ändrats . Den första revisionsfrågan omfattar samtliga ändringar och förslag till ändringar av den särskilda löneskatten för äldre . Av metod- och datamässiga skäl fokuserar den andra revisionsfrågan i huvudsak på reformen 2016. Granskningens bedömningsgrunder utgår från budgetlagen, de skattepolitiska riktlinjer som antagit, särskilda tillkännagivanden från samt de syften och motiv med den nedsatta särskilda löneskatten för äldre som ställt sig bakom. och regeringens motiv med att avskaffa den särskilda löneskatten för äldre 2007 och 2008 var att förstärka arbetsgivarnas intresse att behålla och anställa äldre personer.25 När riksdag och regering återinförde en särskild löneskatt för äldre 2016 var motiven likformighet och offentligfinansiella skäl.26 Men den särskilda löneskatten återinfördes endast delvis. Även efter att riksdag och regering hade återinfört skatten var den nedsatt i förhållande till normalskattesatsen för särskild löneskatt på varför skatteutgiften fanns kvar. Eftersom syftet med skatteutgiften har varit att göra det mer attraktivt för arbetsgivare att behålla och nyanställa äldre medarbetare anser att det är relevant att även bedöma återinförandet av den särskilda löneskatten utifrån hur sysselsättningen bland äldre påverkades. En bedömning av sysselsättningseffekter till följd av återinförandet var även något som remissinstanserna efterfrågade i samband med beredningen av förslaget. Motivet bakom att slopa den särskilda löneskatten för äldre 2019 var att underlätta för äldre att stanna kvar på arbetsmarknaden genom ett stöd till arbetsgivare.27 2006/07:1, bet. 2006/07:FiU1, rskr. 2006/07:9 och prop. 2007/08:24, bet. 2007/08:SkU12, rskr. 2007/08:62. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62; prop. 2018/19:82, bet. 2018/19:SkU18, rskr. 2018/19:230. 12R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.3.1 Bedömning av regeringens redovisning Regeringen redovisar den slopade eller nedsatta särskilda löneskatten för äldre som en skatteutgift.28 Bedömningsgrunden för den första revisionsfrågan utgår därför från de krav på hur skatteutgifter bör bedömas och redovisas som framgår av förarbetena till budgetlagen, de skattepolitiska riktlinjer som antagit samt särskilda tillkännagivanden från . Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen lämna en redovisning av skatteutgifter till riksdagen.29 Av förarbeten till budgetlagen framgår att redovisningen fyller två syften. Det ena är att tydliggöra de indirekta stöd till hushåll och företag som finns på budgetens inkomstsida och som helt eller delvis kan ha samma funktion som stöd på budgetens utgiftssida. Det andra syftet är att beskriva graden av enhetlighet i skattereglerna. Av förarbetena framgår också att i syfte att upprätthålla en god budgetdisciplin så bör likartade krav ställas på regeringens beredning och redovisning av skatteutgifter som på regeringens beredning och redovisning av utgifter på anslag. Vid införandet av en skatteutgift bör därför konsekvenserna för budgeten prövas lika noggrant som en reform på utgiftssidan.30 I de skattepolitiska riktlinjerna som antagit framgår att skattepolitiken bör utformas enligt ett antal vägledande principer. Till dessa principer hör att skattereglerna bör vara generella, med breda skattebaser och skattesatser som är väl avvägda gentemot målen för den ekonomiska politiken. Avsteg från denna princip kan i vissa fall motiveras av explicita krav på styrning eller av samhällsekonomiska effektivitetsskäl. Skatteutgifter, det vill säga stöd till hushåll och företag på budgetens inkomstsida till följd av särregler i skattesystemet, bör därför omprövas regelbundet. I första hand bör stöd på budgetens inkomstsida undvikas och de bör åtminstone prövas på samma sätt som vanliga utgifter i den årliga budgetprocessen.31 har även tillkännagett att man vill att regeringen analyserar enskilda skatteutgifters samhällsekonomiska effektivitet och sysselsättningseffekter.32 Det är i första hand regeringen som tar initiativ till och svarar för beredningen av förslag till ändrad lagstiftning. Regeringen har därför ett ansvar i arbetet med att upprätthålla en god kvalitet i de beslutsunderlag som föregår förslag om ändrad lagstiftning. utskott har också i olika sammanhang uttalat sig om behovet av genomarbetade konsekvensanalyser i regeringens underlag.33 28Regeringen redovisar skatteutgiften som fyra skatteutgifter. redovisas skatteutgiften som: nedsatt särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt och är födda eller senare, nedsatt särskild löneskatt för egenföretagare som är födda eller tidigare, nedsatt särskild löneskatt för anställda som fyllt och som är födda eller senare samt nedsatt särskild löneskatt för anställda som är födda eller tidigare. 2910 kap. 4 § budgetlagen (2011:203). Rådets direktiv (2011/85/EU) om krav på medlemsstaternas budgetramverk innehåller också krav om att redovisa skatteutgifter. 2010/11:40, avsnitt 6.3, bet. 2010/11:KU14, rskr. 2010/11:177. 2014/15:100, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254. 2016/17:SkU32 punkt 1, rskr. 2016/17:306. 33Se t.ex. bet. 1993/94:KU30 och yttrande 1996/97:FiU2y till bet. 1996/97:JuU14. R I K S R E V I S I O N E N S Ä R S K I L D L Ö N E S K A T T F Ö R Ä L D R E – R E D O V I S N I N G O C H E F F E K T E R Mot denna bakgrund har ställt upp ett antal kriterier som bör vara uppfyllda i beslutsunderlagen inför att en regeländring som kan innebära en skatteutgift införs och i den fortsatta redovisningen av skatteutgiften: •Motiven med regeländringen och skatteutgiften redovisas tydligt. •Regeländringens och skatteutgiftens offentligfinansiella effekter beräknas och särredovisas.34 •En konsekvensbedömning av regeländringens och skatteutgiftens förmodade samhällsekonomiska och övriga effekter redovisas med fokus på effekter kopplade till motivet med regeländringen/den potentiella skatteutgiften. •En tydlig bedömning görs av om regeländringen innebär en skatteutgift eller påverkar en befintlig skatteutgift utifrån en stabil jämförelsenorm35. •Reviderade prognoser och beräkningar kommenteras. •De resultat som uppnåtts redovisas. Kriterierna följer i relevanta delar hur bedömt regeringens beslutsunderlag och redovisning av skatteutgifter i andra granskningar.36 1.3.2 Bedömning av åtgärdens effekter Enligt 1 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska hög effektivitet eftersträvas och god hushållning iakttas i statens verksamhet. Budgetlagens formuleringar om att eftersträva hög effektivitet och att iaktta god hushållning i statens verksamhet motsvaras i granskningen av revisionsfrågan om åtgärdens effekter (måluppfyllelse). För att bedöma måluppfyllelse vid förändringar av den nedsatta särskilda löneskatten för äldre utgår från de motiv bakom den nedsatta särskilda löneskatten som ställt sig bakom. bedömer därmed måluppfyllelsen för samtliga förändringar av den särskilda löneskatten för äldre (både slopandet och återinförandet) i förhållande till hur de påverkar sysselsättning och egenföretagande för äldre arbetskraft. Mer specifikt har formulerat följande kriterier för att bedöma måluppfyllelse vid förändringar av den särskilda löneskatten för äldre. •Det finns stöd i tidigare studier eller teori för att en förändrad särskild löneskatt för äldre kan förväntas påverka äldres sysselsättning och företagande. 34För reformer på utgiftssidan gäller att regeringen beräknar och särredovisar de offentligfinansiella effekterna för var och en av dessa. fattar sedan beslut om att anvisa anslag till bestämda belopp. För att en skatteutgift ska kunna prövas lika noggrant som en utgift behöver regeringens förslag till regeländringar och skatteutgifter därför innehålla en särredovisning av deras offentligfinansiella effekter. 35Jämförelsenormen består av de principer som regeringen utgår från för att identifiera skatteutgifter. 36Se , Regeringens beredning och redovisning av skatteutgifter, 2007; , Regeringens skatteutgiftsredovisning – som vill ha den?, 2017; , Konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut, 2017; , Statliga åtgärder för fler miljöbilar, 2020. 14R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N •Det finns empiriskt stöd för att en förändrad särskild löneskatt för äldre arbetskraft påverkar äldres sysselsättning och företagande. granskning av måluppfyllelse utgår från en sammanvägd bedömning baserad på dessa kriterier. 1.4 Metod och genomförande 1.4.1 Analys av regeringens redovisning huvudsakliga metod för att undersöka revisionsfrågan om regeringens beredning och redovisning är tydlig och ändamålsenlig har varit dokumentstudier. De huvudsakliga källorna har varit offentliga underlag och förarbeten till de förslag och regeländringar som rör skatteutgiften nedsatt särskild löneskatt för äldre37 samt regeringens redovisning av skatteutgifter i skrivelsen till och i budgetpropositionens utgiftsbilagor. har även kompletterat dokumentstudierna med kontakter med och skriftliga frågor till tjänstemän vid . Analysen avser underlag till samtliga reformer av den särskilda löneskatten för äldre 2007–2019. 1.4.2 Analys av åtgärdens effekter För att undersöka hur förändringar i den särskilda löneskatten för äldre påverkat äldres sysselsättning och företagande har utgått från tidigare studier samt nationalekonomisk teori över hur indirekta skatter övervältras.38 Eftersom det finns tecken på att äldre arbetar mer än har även genomfört en deskriptiv analys över hur sysselsättning och företagande förändrats bland äldre sedan början av 2000-talet.39 Därutöver har empiriskt analyserat effekterna av den särskilda löneskatt för äldre som återinfördes . Anledningen till att den empiriska analysen fokuserar på reformen 2016 är att det gått tillräcklig för att det ska finnas utfall att undersöka. Ett ytterligare skäl är att reformen är möjlig att separera från andra regeländringar riktade till äldre. När det gäller slopandet av den särskilda löneskatten för äldre 2007 så skedde det som det särskilda jobbskatteavdraget för äldre infördes. Det innebär att det inte är möjligt att fullt ut separera effekten av den slopade löneskatten från effekten av det förhöjda jobbskatteavdraget. Slopandet av den särskilda löneskatten 2008 för dem födda och tidigare avser en grupp som är 37De fyra skatteutgifter regeringen redovisar med anledning av den slopade eller nedsatta särskilda löneskatten för äldre har bytt namn . har de fyra skatteutgifterna redovisats som ”nedsatt särskild löneskatt”. För att underlätta framställningen refererar vi till de fyra skatteutgifterna som en skatteutgift för äldre. 38Se exempelvis Fullerton och Metcalf, ”Tax Incidence”, 2002. 39Se kapitel 3 och bilaga 1. R I K S R E V I S I O N E N S Ä R S K I L D L Ö N E S K A T T F Ö R Ä L D R E – R E D O V I S N I N G O C H E F F E K T E R En analys av denna reform har därmed en begränsning i det att den undersöker individer som är relativt gamla. Det är därför svårt att generalisera resultat till yngre åldersgrupper. Analysen baseras på registerdata från (). Den empiriska ansatsen har i huvudsak varit att studera effekter av reformen på individers inkomster och sysselsättning. Den huvudsakliga metod som ligger till grund för beräkningarna är en så kallad difference-in-difference-ansats (DD).40 40Se kapitel 3 och bilaga 2 för en redogörelse för de data och den metod som använts för att besvara den andra revisionsfrågan. 16R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2 En tydlig och ändamålsenlig redovisning? I detta kapitel besvarar vi revisionsfrågan om huruvida regeringens beredning och redovisning av skatteutgifter i form av nedsatt särskild löneskatt för personer varit tydlig och ändamålsenlig. Av kapitlet framgår att regeringens redovisning av den nedsatta eller slopade särskilda löneskatten för äldre skiljer sig från hur ett motsvarande stöd på statsbudgetens utgiftssida redovisas. Det varierar också vilka effekter regeringen väljer att redovisa när den särskilda löneskatten ändras samt hur regeringen valt att hantera ändringar av den särskilda löneskatten för äldre i sin skatteutgiftsredovisning. Regeringen har inte heller följt upp de aktuella skatteutgifterna eller redovisat någon bedömning av deras måluppfyllelse. I kapitlet studerar vi de offentliga underlag som regeringen tagit fram inför regeländringar och förslag till regeländringar av den särskilda löneskatten för äldre samt regeringens redovisning av skatteutgifter med anledning av den slopade eller nedsatta särskilda löneskatten. De reformer och förslag till regeländringar som studeras är: •slopad särskild löneskatt för personer som fyllt och är födda eller senare •slopad särskild löneskatt för personer födda eller tidigare •förslag att införa särskild löneskatt för äldre 2015 •införd särskild löneskatt 2016 •avskaffad särskild löneskatt för äldre . 2.1 Bristfällig redovisning av reformernas möjliga effekter I detta avsnitt går vi igenom de offentliga underlag och analyser som regeringen redovisat i samband med regeländringar och förslag till regeländringar som rör den särskilda löneskatten för äldre. Regeringen har lämnat eller aviserat samtliga förslag till regeländringar, utom den senaste, i någon av de ekonomiska propositionerna. För tre av förslagen har tagit fram särskilda promemorior som även har remissbehandlats. Regeringen har lämnat två av förslagen i särpropositioner till riksdagen.41 Tabell 1 nedan innehåller en sammanställning av vilka effekter med mera som regeringen redovisat i samband med respektive regeländring eller förslag till regeländring. 41Regeringen () utarbetade särskilda promemorior inför förslaget till regeländring 2008, 2015 och 2019. Förslaget till regeländring 2008 och lämnades i särpropositioner. R I K S R E V I S I O N E N S Ä R S K I L D L Ö N E S K A T T F Ö R Ä L D R E – R E D O V I S N I N G O C H E F F E K T E R Tabell 1 Sammanställning av granskade effekter i regeringens underlag Redovisas för samtliga regeländringar/förslag till regeländringar.