prop · H80383 · 2021-01-19 00:00:00 — Förslaget skulle även kunna bidra till en snabbare återgång till sysselsättning för de unga som förlorat anställningen till följd av de åtgärder som vidtagits för att minska spridningen av covid-19. IFAU påpekar att det inte finns någon analys av hur tidsramarna för nedsättningen förhåller sig till konjunkturbilden och inte heller av effekterna av att arbetskostnaderna för unga ökar när nedsättningen tas bort. Efter den kraftiga nedgången i svensk ekonomi har ekonomin delvis återhämtat sig . Återhämtningen sker dock från en låg nivå som nya smittvågor bromsar återhämtningen framför allt och början av 2021. Under loppet av 2021 återhämtar sig ekonomin gradvis men svensk ekonomi bedöms vara i en djup lågkonjunktur 2020 och 2021 och det väntas dröja innan konjunkturläget åter är i balans. Arbetsmarknaden bedöms vara tydligt påverkad framöver och först väntas arbetslösheten vara tillbaka omkring samma nivå som innan krisen. Regeringen menar att det är angeläget att reglerna kan träda i kraft för att få önskad effekt. Till skillnad från aviseringen i budgetpropositionen 2021 om att nedsättningen ska gälla fr.o.m. föreslås här att den ska gälla retroaktivt fr.o.m. . Att nedsättningen gäller bedöms innebära att den kan utgöra ett stöd för företag och unga personers anställningar när arbetslösheten är högre än normalt och bidra till återhämtningen. Det bör dock påpekas att prognosen för utvecklingen i ekonomin är behäftad med stor osäkerhet. Det råder stor osäkerhet kring den framtida spridningen av covid-19, begränsningsåtgärder för att minska smittspridningen och tillgängligheten till vaccin. I sitt remissvar ställer IFAU frågan vilka eventuella negativa effekter på Prop. 2020/21:83 arbetsmarknadsinträdet förslaget har för dem som är (undanträngning). Det är möjligt att den föreslagna nedsättningen kan resultera i viss undanträngning av exempelvis de som är något äldre än målgruppen. Sannolikheten för att en ung person har högskoleutbildning eller är etablerad på arbetsmarknaden ökar dock med åldern och målgruppen för förslaget bedöms således ha en svagare anknytning till arbetsmarknaden överlag än personer i äldre åldersgrupper. Vad gäller långsiktiga effekter för sysselsättningen är åtgärden främst en stabiliseringspolitisk åtgärd utan tydliga förväntade effekter på den långsiktiga sysselsättningsnivån i ekonomin som helhet. IFAU ställer sig frågande till denna bedömning då en effektiv stabiliseringspolitisk åtgärd borde ha som ett av sina främsta syften att bidra till att minska risken för att arbetslösheten ska bita sig fast på höga nivåer (persistens). Som nämnts ovan är syftet med förslaget dels att stödja företag i många av de branscher som drabbats särskilt hårt i samband med covid-19, dels att förbättra möjligheterna för unga att behålla sin anställning eller snabbare återgå till sysselsättning om de förlorat sin anställning. Förslaget är således en del i de åtgärder regeringen vidtar som syftar till att stabilisera ekonomin efter covid-19. Vidare noterar IFAU i sitt remissvar att flera studier har visat att unga drabbas av långsiktiga negativa inkomsteffekter av att komma ut på arbetsmarknaden i en lågkonjunktur. Då nedsättningen av arbetsgivaravgifterna förväntas leda till att unga får ökade chanser till extraarbeten och anställningar med lägre ekonomisk aktivitet skulle förslaget kunna motverka sådana effekter. Som IFAU också lyfter fram i sitt remissvar visar forskning att kontakter med arbetsgivare har betydelse för den framtida arbetsmarknadsetableringen och framgången på arbetsmarknaden. 6.5.5Effekter för enskilda och för inkomstfördelningen De individer som gynnas av förslaget är ägare av företag med anställda som vid årets ingång fyllt 18 men inte , vilka gör större vinster till följd av nedsättningen av arbetsgivaravgifterna. Förslaget bedöms även gynna ungdomar i den berörda åldersgruppen som vill arbeta mer än de redan gör eftersom förslaget förväntas öka efterfrågan på ungdomars arbetskraft. Sammantaget är effekterna svåra att bedöma men förslaget bedöms ha liten effekt på inkomstfördelningen. Effekter för den ekonomiska jämställdheten Vad gäller den ekonomiska jämställdheten bedöms förslaget gynna företagsägare i viss utsträckning eftersom de får lägre lönekostnader under perioden och därmed gör högre vinster. Eftersom män är över- representerade som företagare indikerar det att förslaget kan komma att gynna män i högre utsträckning än kvinnor. var sysselsättningsgraden något högre bland män i åldern 20–än bland kvinnor i samma ålder, vilket kan indikera att syssel- sättningen bland unga män kan komma att påverkas i högre grad än bland 2020/21:83 unga kvinnor till följd av förslaget. Unga kvinnor har dock i större utsträckning än unga män förlorat sin anställning och gått ur arbetskraften i samband med covid-19. Syftet med förslaget är bl.a. att motverka negativa effekter för ungas arbetsmarknadssituation. Det är emellertid inte möjligt att säga om en ökad efterfrågan på arbetskraft kommer att gynna kvinnors eller mäns anställningar i större utsträckning. Sammantaget är det osäkert i vilken riktning förslaget påverkar den ekonomiska jämställdheten men effekten bedöms vara liten. måste utveckla och göra anpassningar i befintliga it-system samt uppdatera informationsmaterial. Engångskostnaden för detta beräknas till , varav avser systemanpassningar och avser informationsåtgärder. Tillkommande kostnader ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte medföra att antalet mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna kommer att påverkas. Då den föreslagna nedsättningen av arbetsgivaravgifter är generellt utformad och riktar sig mot samtliga arbetsgivare som anställer personal i den aktuella åldersgruppen bedöms förslaget inte stå i strid med om statligt stöd. Förslaget bedöms även i övrigt vara förenligt med EU- rätten. Arbetsförmedlingen påpekar att den föreslagna nedsättningen påverkar ersättningsnivån till arbetsgivare i kombination med olika stöd och bidrag som helt eller delvis baseras på uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift och att det saknas en analys av hur förslaget påverkar myndighetens verksamhet. Regeringen konstaterar att för vissa subventionerade anställningar kan den tillfälliga nedsättningen av arbetsgivaravgifter för unga påverka den totala subventionsnivån eftersom subventionerade anställningar delvis eller helt baseras på betalda arbetsgivaravgifter. Regeringen avser att vid behov återkomma i frågan. Förslaget bedöms inte ha några betydande effekter för miljön. För den offentliga sektorn innebär förslaget, liksom för företagen, att lönekostnaden för ungdomar minskar. av den totala nedsättningen av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift uppskattas avse ungdomar anställda i kommuner och regioner. Förslaget till lag om stöd vid korttidsarbete i Paragrafen anger lagens tillämpningsområde. Av paragrafen framgår att lagen gäller vid tillämpning av lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete för sådant stöd som lämnas efter godkännande av enligt 5 a § den lagen (första punkten) och avser stödmånader –(andra Enligt 5 a § första stycket lagen om stöd vid korttidsarbete ska stöd lämnas till en enskild arbetsgivare efter godkännande av . De närmare förutsättningarna för godkännande regleras i 5 a § andra stycket och 5 b § samma lag, se vidare kommentaren till 2 §. tillämpas för sådant stöd som lämnas efter godkännande av enligt 5 a § innebär att lagen inte gäller för stöd som lämnas enligt 5 § lagen om stöd vid korttidsarbete. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. I paragrafen finns bestämmelser om arbetsgivare som finansieras av Av paragrafen följer att undantaget i 3 § andra stycket 3 lagen om stöd vid korttidsarbete inte är tillämpligt utan att den nu aktuella lagen även gäller för arbetsgivare vars verksamhet huvudsakligen är finansierad av allmänna medel och som det allmänna enligt en offentligrättslig reglering har till uppgift att tillhandahålla. Paragrafen har utformats i enlighet med Övervägandena finns i avsnitt 5.4. I paragrafen finns bestämmelser om jämförelsemånad. I paragrafen anges att vid tillämpning av lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete ska, i stället för vad som anges i 4 § 6 samma lag, jämförelsemånaden vara den jämförelsemånad som legat till grund för beräkning av stöd vid korttidsarbete som lämnats . bestämmelse tar sikte på de fall då arbetsgivaren beviljats stöd . Om arbetsgivaren inte fått stöd tidigare ska jämförelsemånaden vara Enligt 4 § 6 lagen om stöd vid korttidsarbete är jämförelsemånaden, när stöd lämnas efter godkännande av , den kalendermånad som infaller före den månad då beslutet om godkännande fattades. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. I paragrafen regleras vilka förutsättningar som ska gälla för godkännande avseende stödmånader som infaller som omfattas av I första stycket finns en upplysning om att de allmänna förutsättningarna för godkännande regleras i 5 a och 5 b §§ lagen (2013:948) om stöd vid Enligt 5 a § samma lag ska arbetsgivaren, för att kunna godkännas för stöd vid korttidsarbete ha fått tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter (första punkten), de ekonomiska svårigheterna ska ha orsakats av något förhållande utom arbetsgivarens kontroll (andra punkten) och inte rimligen ha kunnat förutses eller undvikas (tredje Arbetsgivaren ska vidare ha använt sig av andra tillgängliga åtgärder för att minska kostnaden för arbetskraft (fjärde punkten). Enligt andra stycket får ett godkännande dock, trots det som anges i 5 a § andra stycket 3 lagen om stöd vid korttidsarbete, lämnas även om de ekonomiska svårigheterna rimligen hade kunnat förutses eller undvikas. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. I paragrafen regleras begränsningar i rätten till stöd vid korttidsarbete. I första stycket anges att arbetsgivaren inte har rätt till stöd vid korttids- arbete om arbetsgivaren , de två kalendermånaderna närmast före den första stödmånaden eller de sex kalendermånaderna närmast efter den sista stödmånaden verkställer ett beslut om vinstutdel- ning, gottgörelse, förvärv av egna aktier eller minskning av aktiekapitalet eller reservfonden för återbetalning till aktieägarna eller medlemmarna, eller ett beslut om en sådan värdeöverföring fattas av företagets stämma, styrelse eller motsvarande organ . De transaktioner som avses är de former av värdeöverföringar som regleras i 18–20 kap. aktiebolagslagen (2005:551) och 13–15 kap. lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar. Det finns dock inget hinder mot att göra sådana formlösa värdeöverföringar som avses i 17 kap. 1 § första stycket 4 aktiebolagslagen. Företag kan alltså exempelvis lämna koncern- bidrag som de tar emot stöd. Verkställande i detta sammanhang innebär den faktiska utbetalningen av utdelningen eller liknande. I andra stycket anges att om arbetsgivaren ingår i en koncern av sådant slag som anges i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554), förkortad ÅRL, gäller vad som anges om värdeöverföringar i första stycket även det eller de moderföretag till arbetsgivaren som ingår i koncernen. avgörande tidpunkten för frågan om koncerntillhörighet föreligger eller inte är den tidpunkt då beslutet om värdeöverföring fattas respektive verk- Att koncernen ska vara av sådant slag som anges i 1 kap. 4 § ÅRL innebär att även utländska koncerner omfattas om företagen upprätthåller förbindelser med varandra motsvarande vad som anges i årsredovis- Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.6. I paragrafen regleras de närmare förutsättningarna för preliminärt stöd för stödmånader som infaller som omfattas av lagen. Av paragrafen framgår att en arbetsgivare trots det som anges om tidsperioder i 6 a, 7 a och 8 a §§ lagen (2013:948) om stöd vid kort- tidsarbete får beviljas preliminärt stöd enligt 18 § samma lag för stöd- månader som anges i 1 §. I 6 a och 7 a §§ lagen om stöd vid korttidsarbete finns bestämmelser om stödperiodens längd. I 8 a § samma lag finns bestämmelser om karenstid. Bestämmelsen innebär att en arbetsgivare kan beviljas stöd under ytterligare en period trots att arbetsgivaren redan har fått stöd vid korttidsarbete under någon del av 2020. Detta gäller oavsett om arbetsgivaren före ikraftträdandet av den nu aktuella lagen har beviljats stöd eller för . Övervägandena finns i avsnitt 5.2. I paragrafen anges i vilka situationer preliminärt stöd inte får lämnas. I första stycket anges att preliminärt stöd, utöver vad som anges i 10 § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete, inte får lämnas till arbetsgivare som har skulder avseende återkrav av stöd vid korttidsarbete som har överlämnats till för indrivning när ansökan om sådant stöd prövas. I andra stycket anges att preliminärt stöd inte heller får lämnas om arbetsgivaren, när ansökan om sådant stöd prövas, är skyldig att upprätta en kontrollbalansräkning eller är på obestånd. Prövningen motsvarar den prövning som enligt 5 b § 1 och 3 lagen om stöd vid korttidsarbete ska göras vid ansökan om godkännande. Se även kommentaren till 16 §. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.11. I paragrafen finns bestämmelser om stöd till arbetstagare som tillhör arbetsgivarens familj. Paragrafen innebär att preliminärt stöd får, trots det som anges i 11 § 3 lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete, lämnas för arbetstagare som tillhör arbetsgivarens familj. Övervägandena finns i avsnitt 5.7. I paragrafen finns bestämmelser om nivåer för arbetstidsminskning. Bestämmelserna avser stödmånader – Enligt paragrafen får en arbetstagares arbetstidsminskning, utöver vad som följer av 12 § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete, uppgå till av ordinarie arbetstid. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. I paragrafen finns bestämmelser om nivåer för arbetstids- och löneminskning. Bestämmelserna i första stycket avser stödmånader Vid tillämpning av bestämmelserna om arbetstids- och löneminskning i 13 § lagen om stöd vid korttidsarbete ska löneminskningen uppgå till 4, 6, av ordinarie lön om arbetstidsminskningen är 20, 40, . Bestämmelserna i andra stycket bestämmelserna om arbetstids- och löneminskning i 13 § lagen om stöd vid korttidsarbete löneminskningen uppgå till 8, av ordinarie lön om arbetstidsminskningen är 20, . Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. I paragrafen finns bestämmelser om beräkning av preliminärt stöd. Bestämmelserna i första stycket avser stödmånader Enligt första stycket ska vid tillämpning av 17 § andra stycket lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete preliminärt stöd lämnas med ett belopp som motsvarar av underlaget beräknat enligt 17 § första stycket samma lag. Bestämmelserna i andra stycket avser stödmånader Enligt andra stycket ska vid tillämpning av 17 § andra stycket lagen om stöd vid korttidsarbete preliminärt stöd lämnas med ett belopp som motsvarar av underlaget beräknat enligt 17 § första stycket samma lag. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. I paragrafen finns bestämmelser om stöd under arbetstagarens uppsägningstid. Av paragrafen framgår att stöd får, trots det som anges i 14 § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete, lämnas under en arbetstagares uppsägningstid. I sådana fall ska det, vid tillämpning av 13 § samma lag, bortses från sådan ersättning som lämnas till arbetstagaren för att arbetsgivaren ska uppfylla 12 § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Enligt 13 § lagen om stöd vid korttidsarbete ska arbetstagarens löneminskning uppgå till fastställda nivåer. har arbetstagaren dock enligt 12 § lagen om anställningsskydd rätt att behålla sin lön och andra anställningsförmåner även om arbetstagaren inte får några arbetsuppgifter alls eller får andra arbetsuppgifter . Oavsett om stöd vid korttidsarbete lämnas eller inte är arbetsgivaren därför skyldig att utge bibehållen lön och andra anställningsförmåner. Regleringen innebär att det förhållandet att arbetstagaren vid korttidsarbete under uppsägningstid får behålla en större andel av lönen än vad som följer av 13 § inte ska beaktas. Detta medför också att sådan ersättning som lämnas till arbetstagaren för att arbetsgivaren ska uppfylla 12 § lagen om anställningsskydd ska bortses från även i fråga om den tillämpade genomsnittliga löneminskningen (se t.ex. 23–25 §§ lagen om stöd vid korttidsarbete). Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.8. I paragrafen finns bestämmelser om yttrande från revisor. Av första stycket framgår att om summan av de ersättningar som arbetsgivaren redovisar i arbetsgivardeklarationen för samtliga arbetstagare (lönesumman) för jämförelsemånaden uppgår till , ska det tillsammans med ansökan om godkännande lämnas ett skriftligt undertecknat yttrande från en auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag. Vilken månad som är jämförelsemånad regleras i 3 §. Se även kommentaren till den paragrafen. I andra stycket specificeras vad yttrandet ska avse. Revisorn ska yttra sig över arbetsgivarens ekonomiska svårigheter, orsaken till dessa svårigheter och hur länge svårigheterna förväntas bestå. Revisorn ska även yttra sig över om det har förekommit sådana värdeöverföringar som avses i 5 § (se även kommentaren till den paragrafen). Revisorn ska granska de uppgifter i ansökan som yttrandet avser samt räkenskapsmaterial, sammanställningar och annat underlag som ligger till grund för uppgifterna i ansökan och rapportera sina iakttagelser. Detta är ett uttryck för att revisorns granskning ska följa standarden SNT 4400 (Uppdrag att utföra granskning enligt särskild överenskommelse rörande finansiell information). Granskningen ska utföras med professionell skepticism och vara så ingående och omfattande som god revisionssed kräver. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.9. I paragrafen finns bestämmelser om stöd för administrativa kostnader. Av paragrafen framgår att om lönesumman för jämförelsemånaden uppgår till , ska stöd ges även för administrativa kostnader som uppkommit med anledning av ansökan. Vidare framgår att sådant stöd ges med högst per arbetsgivare. De kostnader som avses är i första hand företagets kostnader för ett sådant revisorsyttrande som avses i 13 §. Även kostnader för andra tjänster kan dock ersättas enligt bestämmelsen, t.ex. kostnader för en redovisningskonsult som tagit fram underlag för ansökan. Vilken månad som är jämförelsemånad regleras i 3 §. Se även kommentaren till den paragrafen. Övervägandena finns i avsnitt 5.10. I paragrafen finns bestämmelser om när ansökan om preliminärt stöd senast ska lämnas. Av paragrafen framgår att en ansökan om preliminärt stöd, i stället för vad som anges i 18 § första stycket lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete, ska ha kommit in till inom fyra kalendermånader från utgången av stödmånaden. I 18 § första stycket lagen om stöd vid korttidsarbete anges att en ansökan ska ha kommit in inom två kalendermånader från utgången av stödmånaden. I annat fall får stöd inte lämnas. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.12. I paragrafen finns bestämmelser om avstämning av preliminärt stöd. Av paragrafen framgår att om stödperioden inleds efter , ska i stället för vad som anges om arbetsgivarens skyldighet att 2020/21:83 göra en avstämning i 19 § tredje stycket lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete, en avstämning göras av arbetsgivaren vid utgången av . I 19 § tredje stycket lagen om stöd vid korttidsarbete anges att avstämning ska göras vid utgången av den tredje kalendermånaden från den tidpunkt då en stödperiod inleddes och därefter senast . Detta är avstämningstidpunkterna enligt 4 § 7 samma lag. En anmälan om avstämning ska ha kommit in till från avstämningstidpunkten enligt 29 § samma lag. Om stödperioden inleds efter infaller därmed avstämningstidpunkten vid utgången av och en anmälan om avstämning ska ha kommit in till från denna tidpunkt. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.13. I paragrafen finns bestämmelser om när ytterligare stöd inte får lämnas. I paragrafen anges att de begränsningar som följer av 7 § också gäller vid beräkning av ytterligare stöd enligt 27 § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete. Det innebär att ytterligare stöd, utöver vad som anges i 27 § lagen om stöd vid korttidsarbete, inte får lämnas till arbetsgivare som har skulder avseende återkrav av stöd vid korttidsarbete som har överlämnats till för indrivning när ansökan om ytterligare stöd prövas. Ytterligare stöd får inte heller lämnas om arbetsgivaren, när ansökan om sådant stöd prövas, är skyldig att upprätta en kontrollbalansräkning eller är på obestånd. Prövningen motsvarar den prövning som enligt 5 b § 1 och 3 ska göras vid ansökan om godkännande. Se även kommentaren till 7 §. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.11. 7.2 Förslaget till lag om särskild beräkning av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift för personer som fyllt 18 men inte 23 år Paragrafen anger vilka avgifter som berörs av lagen. Av första punkten framgår att lagen innehåller bestämmelser om särskild beräkning av arbetsgivaravgifter enligt socialavgiftslagen (2000:980). Av andra punkten framgår att lagen innehåller bestämmelser om särskild beräkning av löneavgift enligt lagen (1994:1920) om allmän Paragrafen innehåller bestämmelser om den särskilda beräkningen av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift. Av första stycket framgår att i stället för fulla arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift ska endast ålderspensionsavgiften och nio tjugondelar av de övriga arbetsgivaravgifterna och den allmänna löneavgiften betalas på ersättning som utges till en person som vid årets ingång har fyllt 18 men Prop. 2020/21:83 inte . Såväl de övriga arbetsgivaravgifterna som den allmänna löne- avgiften ska således kvoteras. För att kvoteringen av respektive avgift inte ska leda till fler decimaler än två, finns en avrundningsregel i andra meningen enligt vilken övriga decimaler faller bort. Av andra stycket framgår att nedsättningen endast gäller till den del den avgiftspliktiga ersättningen uppgår till högst per kalendermånad. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. 7.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) Paragrafen innehåller bestämmelser om beräkningen av det särskilda avdraget. Ändringen i första stycket innebär att bestämmelsen ges en generell tillämpning så att avdraget från den allmänna löneavgiften och arbetsgivaravgifterna aldrig kan medföra att avgifterna understiger ålderspensionsavgiften enligt 2 kap. 26 § socialavgiftslagen (2000:980). Övervägandena finns i avsnitt 6.3. 8Ändringar i statens budget I detta avsnitt lämnar regeringen förslag till ändringar i statens budget med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19. Ändringarna är dels en följd av de lagförslag som lämnas i denna proposition, dels en följd av de åtgärder som regeringen avser att vidta för att begränsa följdverkningarna av spridningen av covid-19. 8.1Ändringar av statens inkomster Regeringens förslag: Den ändrade beräkningen av inkomster i statens budget som redovisas i tabell 8.1 godkänns. Skälen för regeringens förslag: I detta avsnitt lämnas förslag till en ny inkomstberäkning för de inkomsttitlar som påverkas av förslaget om tidigareläggning av tillfälligt nedsatta arbetsgivaravgifter för personer som fyllt 18 men inte som lämnas i denna proposition. Den ändrade inkomstberäkningen redovisas i tabell 8.1. Av tabellen framgår bruttoeffekterna av förslaget.