prop · H80399 · 2021-04-15 00:00:00 — LO anser att det är viktigt att förutsägbarheten i de statliga ekonomiska stöden under pandemin förbättras. Skälen för regeringens förslag: De nya bestämmelserna bör träda i kraft , vilket bedöms vara . Tilläggsbidraget till barnfamiljer är ett stöd av extraordinär karaktär och bör därför lämnas . Enligt den bedömning som görs bör stödet lämnas . De föreslagna bestämmelserna om tilläggsbidrag till barnfamiljer bör således gälla t.o.m. . De bestämmelser om bostadsbidrag som gällde före bör åter träda i kraft den Ett ikraftträdande före som Makalösa Föräldrar anfört bedöms inte möjligt att hinna med. Regeringen instämmer inte med det som Makalösa Föräldrar har anfört om att effekten av tilläggsbidraget blir bättre om det i stället ges retroaktivt från . Regeringen anser att tilläggsbidraget ger en bättre träffsäkerhet om stödet kopplas till ett pågående bostadsbidrag på så sätt som har föreslagits. Regeringen instämmer med LO att det bör finnas en förutsägbarhet i de statliga ekonomiska stöden, men under den osäkra situationen som följt av pandemin har det av olika skäl varit svårt. Regeringens ursprungliga bedömning av behovet av det tillfälliga tilläggsbidraget var att det skulle finnas ett behov av stödet juli t.o.m. . Även om arbetet med vaccinering pågår är spridningen av covid-19 i samhället på en fortsatt hög nivå. Med den fortsatt pågående pandemin görs därför bedömningen att det finns behov av förstärkningar för barnhushåll inom bostadsbidraget. Av övergångsbestämmelserna till de lagändringar som föreslås bör det framgå att äldre bestämmelser om bostadsbidrag fortfarande ska gälla för bidrag som avser tid före ikraftträdandet. Bestämmelserna om tilläggsbidrag ska dock gälla även efter när det gäller bostadsbidrag som avser perioden juli–. Enligt statistik från var det knappt 165 000 hushåll som tog emot bostadsbidrag . Av dessa var den dominerande delen, 138 000 hushåll, barnhushåll vilket motsvarar . Den övervägande delen av barnhushållen utgörs av hushåll med hemmavarande barn, 115 av barnhushållen består av ensamstående kvinnor. De barnfamiljer som tar emot bostadsbidrag har som grupp en annan försörjningsprofil än övriga barnfamiljer. För av hushåll som inte tar emot bostadsbidrag är löneinkomster den huvudsakliga försörjningen. Motsvarande siffra för hushåll med bostadsbidrag är . För barnfamiljer som tar emot bostadsbidrag är det av de ensamstående som även får ekonomiskt bistånd, och för sammanboende mottagare är siffran . Två tredjedelar av barnhushållen som tar emot bostadsbidrag är ensamstående. Att den övervägande andelen barnhushåll är ensamförälderhushåll beror inte enbart på att ensamstående ofta har låg ekonomisk standard – även om det är vanligare i den gruppen – utan även på att de individuella inkomstgränserna inom bostadsbidraget för makar eller sambor är bestämda till en nivå som motsvarar hälften av inkomstgränsen för en ensamstående förälder (se avsnitt 4.2). Tabell 4.1 Antal och andel hushåll med bostadsbidrag Den genomsnittliga bidragsgrundande inkomsten för samtliga barnhushåll var . När det gäller skillnaden mellan sammanboendes och ensamståendes hushållsinkomster är det viktigt att ha i minne att inkomsten per individ är lägre i sammanboende hushåll. Den skillnaden kvarstår även efter att bostadsbidrag har lämnats. Tabell 4.2 Bidragsgrundande inkomst och bidragsbelopp per hushållstyp inom bostadsbidraget Som framgår ovan av de gällande bestämmelserna för bostadsbidrag påverkar såväl inkomster, boendekostnader som storleken på hushållet hur mycket som lämnas i preliminärt bostadsbidrag. I tabellen ovan visas månadsinkomst och bostadsbidrag för de olika hushållstyperna. Den genomsnittliga bostadskostnaden för barnhushåll med bostadsbidrag var . 4.6.2Konsekvenser för statens budget Den lagändring som tillfälligt införs innebär att ska lämna ett tilläggsbidrag till de barnhushåll som har beviljats bostadsbidrag juli t.o.m. . Tilläggsbidraget ska för beräknas med en omräkningsfaktor på , dvs. en andel av 0,25 av det beräknade och utbetalade ordinarie preliminära bostadsbidraget. Hushållen som nås beskrivs närmare ovan. Kostnaden har beräknats med hjälp av mikrosimuleringsmodellen FASIT till att bli för anslaget bostadsbidrag. Tilläggsbidraget kommer att ingå i samma anslagspost som det ordinarie bostadsbidraget. De ändringar som föreslås bedöms innebära vissa administrativa och ekonomiska konsekvenser för . ska beräkna och betala ut tilläggsbidraget i ett stort antal ärenden. Detta medför behov av att informera om tilläggsbidraget och ökade portokostnader för utskick av beslut. Avseende myndighetens it-system fordras inga nya åtgärder eftersom tidigare utvecklade kanaler kan återanvändas. Vissa tester av systemen kommer dock att vara nödvändiga för att säkra funktionaliteten. Då det inte krävs en ansökan för att få tilläggsbidraget bedöms inte få ökad handläggning med anledning av förslaget i sig. Däremot kan den fortsatt ekonomiskt ansträngda situationen i samhället på grund av utbrottet av covid-19 leda till ett ökat inflöde i bostadsbidraget, även utan införande av tilläggsbidraget. Sammantaget bedöms ökade administrationskostnader med anledning av tilläggsbidraget som mycket begränsade och bedöms kunna hanteras inom myndighetens förvaltningsanslag. 4.6.4Konsekvenser för de allmänna förvaltningsdomstolarna Beslut om tilläggsbidrag inom bostadsbidraget kan i försumbar omfattning antas komma att överklagas till de allmänna förvaltningsdomstolarna. Beslut om tilläggsbidrag är gynnande. De hushåll med bostadsbidrag som inte kan få tilläggsbidrag (hushåll utan barn) får inget beslut om det och det finns därmed inget beslut att överklaga. Det kan inte uteslutas att hushåll utan barn i något fall ansöker om tilläggsbidrag eller att beräkning av tilläggsbidraget till barnfamiljer överklagas i enstaka fall. Förslaget borde således komma att medföra mycket få tillkommande mål hos domstolarna. Förslaget bedöms därmed inte ge upphov till kostnadsökningar för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget som sådant förväntas endast påverka jämställdheten i viss utsträckning. Det är fler kvinnor än män som är mottagare av bostadsbidrag och därmed kommer även tilläggsbidraget i större utsträckning nå hushåll med kvinnor med försörjningsansvar än män. Förslaget innebär därför att kvinnor med försörjningsansvar får en något bättre ekonomisk situation. FN:s konvention om barnets rättigheter () ska beaktas. anger att barnet ska ses som en individ med egna rättigheter. har fyra grundprinciper: alla barn ska få sina rättigheter tillgodosedda utan åtskillnad eller diskriminering (artikel 2), vid alla åtgärder som rör barn ska i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa (artikel 3), varje barn har rätt till liv och staten ska säkerställa barnets överlevnad och utveckling (artikel 6), barn som är i stånd att bilda egna åsikter har rätt att fritt uttrycka dessa i alla frågor som rör barnet. Barnets åsikt ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad (artikel 12). En bedömning av eventuella konsekvenser av en åtgärd bör bedömas utifrån dessa grundprinciper, samt utifrån andra relevanta artiklar i . Förslaget om tilläggsbidrag innebär att vissa föräldrar får en förbättrad ekonomisk situation, vilket också bör innebära en förbättring för berörda barn, bl.a. i förhållande till barnets rätt till liv, överlevnad och utveckling. Förslaget om ett tilläggsbidrag för barnhushåll som tar emot bostadsbidrag ger såväl positiva som neutrala konsekvenser för olika typer av hushåll med bostadsbidrag. Samtliga barnhushåll med bostadsbidrag kommer att få ett tilläggsbidrag och därmed ett högre totalt bidrag med förslaget. Undantagna är de hushåll med ekonomiskt bistånd där den ekonomiska situationen kommer att bli oförändrad eftersom det ekonomiska biståndet minskas i samma utsträckning som tilläggsbidraget ökar bostadsbidraget. var det genomsnittliga bostadsbidraget , exklusive det tillfälliga tilläggsbidraget, . Under det halvår med tillfälligt tilläggsbidrag var det genomsnittliga bostadsbidraget för barnhushåll istället högre, dvs. I prognos är det genomsnittliga bostadsbidraget för barnfamiljer , vilket innebär att tilläggsbidraget i genomsnitt kommer att vara för berörda hushåll. Det sammanlagda utbetalade bostadsbidraget kommer i genomsnitt uppgå till för vilken tilläggsbidraget nu föreslås lämnas. Tilläggsbidraget är avsett att möta behov för de hushåll som står utan inkomst eller som riskerar få en kraftigt försämrad inkomst med anledning av den ekonomiska kris som drabbat dem till följd av pandemin. Nedan visas typfall för två hushåll och hur de påverkas av tilläggsbidraget. Tabell 4.3 Effekt av tilläggsbidraget för olika typfallshushåll Ensamstående med inkomst på Hushåll med i inkomst med 1 050/0 1 300/0 *Tilläggsbidraget för ett hushåll utan inkomst fastställs enligt tabell ovan, men för denna grupp med ekonomiskt bistånd blir det inte någon skillnad i disponibel inkomst. För det andra typfallen är tilläggsbidraget samma som ökningen av den disponibla inkomsten. anför att för de fall ett preliminärt bostadsbidrag lämnas felaktigt så kommer dock det felaktigt utbetalade beloppet att bli större eftersom både det preliminära bostadsbidraget och tilläggsbidraget då ska återkrävas enligt 108 kap. 9 § SFB. Därmed innebär förslaget i vissa fall en risk för ökad skuldsättning. delar den synpunkten och framför att om avstämningen av det preliminära bostadsbidraget visar att den som mottagit bostadsbidrag inte haft rätt till bostadsbidrag, innebär det att även tilläggsbidraget har lämnats felaktigt. ska då besluta om återbetalning av hela bostadsbidraget, inklusive tilläggsbidraget. Detta kan medföra att återkravsbeloppen blir högre, att fler personer blir restförda och att restföringsbeloppen blir högre. Regeringen instämmer i och bedömning om en viss ökad risk för att återkravets storlek kan öka med anledning av Regeringen vill dock uppmärksamma att förslaget om tilläggsbidrag innebär att om avstämningen ger vid handen att den försäkrade över huvud taget inte skulle ha haft rätt till bostadsbidrag, innebär det att även tilläggsbidraget har lämnats felaktigt. Av 108 kap. 9 § andra stycket SFB följer att då ska besluta om återbetalning av hela bostadsbidraget, vilket även inkluderar tilläggsbidraget. Regeringen bedömer att en sådan situation endast uppstår i ett fåtal ärenden. Regeringen anser därför att risken för skuldsättning inte ökar i sig med förslaget eftersom tilläggsbidraget inte ska vara en del av den slutliga avstämningen. anför vidare att utformningen av tilläggsbidraget i sig inte medför någon ökad risk för felaktiga utbetalningar. Makalösa Föräldrar anser att tilläggsbidraget bör undantas när försörjningsstödet räknas fram. De uppskattar att hälften av de bidrag som betalades ut hamnade hos kommunerna i stället för att gå till utsatta barnfamiljer. Regeringen instämmer med Makalösa Föräldrar att för de hushåll som uppbär ekonomiskt bistånd ger förslaget inte någon påverkan på hushållets disponibla inkomst. Som framgår ovan är det av de ensamstående barnhushållen och av de sammanboende barnhushållen som tar emot bostadsbidrag som även tar emot ekonomiskt bistånd (se avsnitt 4.6.1). Regeringen beräknar att kommunernas utgifter för ekonomiskt bistånd kommer minska med 132 miljoner (se avsnitt 4.6.8). Förslaget om tilläggsbidrag till barnhushåll med bostadsbidrag beräknas uppgå till . För hushåll som får ekonomiskt bistånd från sin kommun kommer ett höjt bostadsbidrag leda till att det ekonomiska biståndet sänks i motsvarande grad. Detta medför att kostnaden för ekonomiskt bistånd kommer att vara lägre . I övrigt förväntas inte förslaget innebära några konsekvenser för kommunernas handläggning av ekonomiskt bistånd eftersom uppgift om att bostadsbidrag har lämnats redan finns tillgänglig via en digital tjänst, SSBTEK (sammansatt bastjänst för ekonomiskt bistånd), och där kommer tilläggsbidraget att ingå i posten för bostadsbidrag. 4.7.1Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Paragrafen innehåller allmänna bestämmelser om socialförsäkringsförmåner i form av bidrag till kostnader för bostad (jfr 1 §). Av ett tillägg i andra stycket framgår att bostadsbidrag i form av tilläggsbidrag till barnfamiljer lämnas utan ansökan. Det innebär att självmant ska besluta om, beräkna och betala ut tilläggsbidraget i samband med den månadsvisa preliminära utbetalningen av bostadsbidrag (jfr 95 kap. 4 § andra stycket och 97 kap. 23 a §). Övervägandena finns i avsnitt 4.3. Paragrafen reglerar i vilka former bostadsbidrag lämnas. Av en ny femte punkt i första stycket framgår att bostadsbidrag även lämnas i form av tilläggsbidrag till barnfamiljer. Övervägandena finns i avsnitt 4.3. Paragrafen reglerar grundläggande principer för bostadsbidrag. Av första stycket framgår att bostadsbidrag betalas ut löpande under kalenderåret som ett preliminärt bidrag. Det preliminära bidraget baseras på en uppskattad inkomst. När den försäkrades bidragsgrundande inkomst har fastställts slutligt för det aktuella kalenderåret bestäms även bidraget slutligt. I första stycket görs en följdändring med anledning av det nya andra stycket. Av ändringen framgår att det endast är bostadsbidrag enligt 95 kap. 2 § första stycket 1–4 som beräknas utifrån en bidragsgrundande inkomst. Av andra stycket följer att regleringen i första stycket inte gäller i fråga om tilläggsbidrag till barnfamiljer enligt 95 kap. 2 § första stycket 5. Enligt andra stycket beräknas sådant bidrag inte på grundval av en bidragsgrundande inkomst utan betalas ut löpande med ett belopp som bestäms enligt 97 kap. 23 a § (se kommentaren till den paragrafen). Tilläggsbidrag till barnfamiljer är en förmån som beräknas utifrån storleken på de andra formerna av bostadsbidrag som lämnas till barnfamiljer. Övervägandena finns i avsnitt 4.3. Paragrafen upplyser om innehållet i 96 kap. Bestämmelsen kompletteras i första stycket med en hänvisning till den nya 3 a §. Paragrafen är ny. Bestämmelsen reglerar vem som har rätt till bostadsbidrag i form av tilläggsbidrag till barnfamiljer samt hur ett sådant bidrag beräknas. Av bestämmelsens första stycke framgår att den som har rätt till särskilt bidrag eller umgängesbidrag enligt 3 och 4–9 §§ också har rätt till tilläggsbidrag till barnfamiljer. Av 3 och 4–9 §§ följer att bostadsbidrag till barnfamiljer lämnas i form av särskilt bidrag eller umgängesbidrag till en försäkrad som –har vårdnaden om ett barn och varaktigt bor tillsammans med barnet (4 § första stycket), –har ett barn som inte varaktigt bor hemma på grund av vård eller undervisning, men som vistas i hemmet under minst så som motsvarar normala skolferier (4 § andra stycket), –har vårdnaden om ett barn som bor växelvis hos den försäkrade (5 a §), –har vårdnad om eller umgänge med ett barn och bor med barnet (6 §), –har tagit emot barn för vård i familjehem efter en myndighets beslut, om barnet beräknas bo i hemmet (7 §), –är förälder till ett barn men barnet bor i ett familjehem, stödboende eller i ett hem för vård eller boende, om det finns särskilda skäl för att lämna bidrag (8 och 9 §§). Av 5 § framgår att den förälder som barnet är folkbokfört hos har rätt till bostadsbidrag enligt 4 och 8 §§, om barnets föräldrar inte lever tillsammans men har gemensam vårdnad om barnet. Enligt 95 kap. 5 § 2 avses med barn den som är och den som får förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395). Av andra stycket framgår att tilläggsbidrag till barnfamiljer beräknas på grundval av bidrag till kostnader för bostad, särskilt bidrag och umgängesbidrag (dvs. övriga former av bostadsbidrag enligt 95 kap. 2 § första stycket 1–4). Om sådana bidrag sammanlagt beräknas till ett mindre belopp än finns det dock ingen rätt till tilläggsbidrag. Beloppsgränsen hänger samman med bestämmelsen i 97 kap. 16 § som anger att bostadsbidrag som beräknas till ett mindre belopp än inte betalas ut. Det innebär att ett preliminärt bidrag måste uppgå till för att bidraget ska betalas ut. Av andra stycket följer att ett bostadsbidrag som är för litet för att betalas ut inte kan ligga till grund för tilläggsbidrag till barnfamiljer. Vilket belopp tilläggsbidraget ska lämnas med regleras i den nya 97 kap. 23 a §, se kommentaren till den paragrafen. Övervägandena finns i avsnitt 4.3. Paragrafen upplyser om innehållet i 97 kap. Tredje strecksatsen kompletteras med en hänvisning till den nya 23 a §. Paragrafen innehåller grundläggande bestämmelser om beräkning av bostadsbidrag till barnfamiljer. Första stycket kompletteras med en hänvisning till den nya 23 a §. I andra stycket finns en reglering om bostadsbidrag som beräknas utifrån en bidragsgrundande inkomst. Av ett tillägg i stycket i form av en hänvisning till 95 kap. 2 § första stycket 1–4 följer att regleringen inte ska tillämpas på tilläggsbidrag till barnfamiljer enligt 95 kap. 2 § första stycket 5 (jfr 95 kap. 4 §). Övervägandena finns i avsnitt 4.3. Paragrafen är ny och reglerar med vilket belopp tilläggsbidrag till barnfamiljer ska lämnas. Enligt paragrafen lämnas tilläggsbidrag till barnfamiljer med ett belopp som motsvarar av det preliminära bostadsbidrag som lämnas enligt 95 kap. 2 § första stycket 1–4 för samma månad. Storleken på tilläggsbidraget till barnfamiljer beror på storleken av det preliminära bostadsbidraget och påverkas inte av det slutliga bostadsbidrag som bestäms enligt 98 kap. 5–7 §§ (jfr 98 kap. 12 §). Av den nya 98 kap. 12 § följer att tilläggsbidrag till barnfamiljer inte lämnas i form av preliminärt respektive slutligt bostadsbidrag och inte omfattas av den slutliga avstämning som görs efter det att beslut om slutlig skatt har meddelats för kalenderåret. Att det slutliga bostadsbidraget blir lägre än det preliminära bostadsbidraget innebär således inte att den försäkrade blir återbetalningsskyldig för någon del av tilläggsbidraget. Omvänt gäller att ett högre slutligt bostadsbidrag inte ger rätt till ett högre tilläggsbidrag. Om emellertid avstämningen enligt 98 kap. 5–7 §§ visar att den försäkrade över huvud taget inte har haft rätt till bostadsbidrag, har även tilläggsbidraget lämnats felaktigt (jfr 96 kap. 3 a § som reglerar rätten till tilläggsbidrag). Av 108 kap. 9 § andra stycket följer att då ska besluta om återbetalning av hela bostadsbidraget (inklusive tilläggsbidraget). Bestämmelsen om återkrav i 108 kap. 9 § gäller alltid när bostadsbidrag har lämnats felaktigt. Ett preliminärt bostadsbidrag som har lämnats felaktigt kan därför bli föremål för återkrav i dess helhet enligt bestämmelsen utan något samband med den slutliga avstämningen enligt 98 kap. 5–7 §§. Även i sådana fall ska således besluta om återbetalning av det felaktigt lämnade tilläggsbidraget. Om det finns särskilda skäl får helt eller delvis efterge krav på återbetalning (108 kap. 11 §). Vid bedömningen av om det finns särskilda skäl för eftergift ska det särskilt beaktas vilken förmåga den eller de försäkrade har att kunna betala tillbaka ersättningen (108 kap. 12 §). Om den eller de försäkrade medvetet eller av oaktsamhet har lämnat felaktiga uppgifter till grund för beräkningen av rätten till bostadsbidrag, får kravet på återbetalning inte efterges (108 kap. 13 §). För att rätten till eftergift ska kunna prövas ska skyldigheten enligt 110 kap. 46 och 47 §§ att anmäla ändrade förhållanden ha fullgjorts. Om någon anmälan inte har gjorts kan frågan om eftergift ändå prövas om den anmälningsskyldige inte skäligen borde ha insett att en sådan anmälan skulle ha gjorts (108 kap. 14 §). Vem som har rätt att få tilläggsbidrag till barnfamiljer regleras i den nya 96 kap. 3 a §, se kommentaren till den paragrafen. Övervägandena finns i avsnitt 4.4. Paragrafen upplyser om innehållet i 98 kap. Bestämmelsen kompletteras med en femte strecksats som innehåller en hänvisning till den nya 12 §. Paragrafen är ny och anger att bestämmelserna i 2–9 §§ inte gäller i fråga om tilläggsbidrag till barnfamiljer. Sådant bidrag lämnas inte i form av preliminärt respektive slutligt bostadsbidrag och omfattas därför inte av den slutliga avstämning som görs efter det att beslut om slutlig skatt har meddelats för kalenderåret. Bestämmelserna om preliminärt bostadsbidrag (2–4 §§), slutligt bostadsbidrag (5–7 §§) och omprövning av preliminärt respektive slutligt bostadsbidrag vid ändrade förhållanden (8 och 9 §§) ska således inte tillämpas i fråga om tilläggsbidrag till barnfamiljer. Av 2 § framgår att preliminärt bostadsbidrag beräknas efter en uppskattad inkomst som så nära som möjligt ska motsvara det slutliga bostadsbidrag som kan antas komma att bestämmas. Enligt 8 § ska det preliminära bidraget omprövas om det har inträffat något som påverkar storleken av bidraget. Om omprövningen leder till att storleken på det preliminära bidraget ändras vid nästa månadsutbetalning, följer av 97 kap. 23 a § att även storleken på tilläggsbidraget ändras. Bestämmelsen i 12 § hindrar inte detta. Se vidare kommentaren till 97 kap. 23 a §. Övervägandena finns i avsnitt 4.4. Paragrafen reglerar fall där den försäkrade inte behöver ansöka om en förmån. I tredje stycket finns det hänvisningar till ytterligare bestämmelser om att förmåner lämnas utan ansökan. Av en ny sjunde punkt framgår att en sådan bestämmelse finns i 93 kap. 4 § andra stycket vad gäller bostadsbidrag i form av tilläggsbidrag till barnfamiljer. Övervägandena finns i avsnitt 4.3. Enligt första punkten träder lagändringen i kraft . Av andra punkten framgår att äldre bestämmelser fortfarande ska gälla för bostadsbidrag som avser tid före ikraftträdandet. Övervägandena finns i avsnitt 4.5. 4.7.2Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Paragrafen innehåller allmänna bestämmelser om socialförsäkringsförmåner i form av bidrag till kostnader för bostad (jfr 1 §). Andra meningen i andra stycket tas bort (jfr lagförslaget i avsnitt 2.1). Ändringen hänger samman med att tilläggsbidrag till barnfamiljer inte längre ska kunna lämnas. Ändringen innebär att paragrafen är likalydande med 4 § i lydelsen före . Övervägandena finns i avsnitt 4.5. Paragrafen reglerar i vilka former bostadsbidrag lämnas. Femte punkten i första stycket tas bort (jfr lagförslaget i avsnitt 2.1). Ändringen hänger samman med att tilläggsbidrag till barnfamiljer inte längre ska kunna lämnas. Ändringen innebär att paragrafen är likalydande med 2 § i lydelsen före . Övervägandena finns i avsnitt 4.5. Paragrafen reglerar grundläggande principer för bostadsbidrag. I första stycket tas en hänvisning bort. Vidare ändras uttrycket ”sådant bidrag” till ”bostadsbidraget”. Även andra stycket tas bort (jfr lagförslaget i avsnitt 2.1). Ändringarna hänger samman med att tilläggsbidrag till barnfamiljer inte längre ska kunna lämnas. Ändringarna innebär att paragrafen är likalydande med 4 § i lydelsen före . Övervägandena finns i avsnitt 4.5. Paragrafen upplyser om innehållet i 96 kap. Som en konsekvens av att 3 a § upphävs tas hänvisningen till den paragrafen i första stycket bort (jfr lagförslaget i avsnitt 2.1). Ändringen hänger samman med att tilläggsbidrag till barnfamiljer inte längre ska kunna lämnas. Ändringen innebär att paragrafen är likalydande med 1 § i lydelsen före . Övervägandena finns i avsnitt 4.5. Paragrafen upplyser om innehållet i 97 kap. Som en konsekvens av att 23 a § upphävs utgår hänvisningen till den paragrafen i tredje strecksatsen (jfr lagförslaget i avsnitt 2.1). Ändringen hänger samman med att tilläggsbidrag till barnfamiljer inte längre ska kunna lämnas. Ändringen innebär att paragrafen är likalydande med 1 § i lydelsen före . Övervägandena finns i avsnitt 4.5. Paragrafen innehåller grundläggande bestämmelser om beräkning av bostadsbidrag till barnfamiljer. Som en konsekvens av att 23 a § upphävs utgår hänvisningen till den paragrafen i första stycket (jfr lagförslaget i avsnitt 2.1). Även i andra stycket tas en hänvisning bort.