prop · H803117 · 2021-03-16 00:00:00 — 255EY, Slutrapport – Granskning Sidas garantiverksamhet, 2020. 256EY, Rapportutkast för faktagranskning till Riksgälden – Granskning av Sidas garantiverksamhet, Sidas kommentarer s. 2 och 4, se också EY, Slutrapport – Granskning Sidas garantiverksamhet, 2020, s. 4. 257E-post från Sida samt EY, Slutrapport – Granskning Sidas garantiverksamhet, 2020, s. 3–4. 258Sida, Analyspunkter för beredning av garantiinsatser – kring struktur, redovisning och additionalitet, 2019, s. 3. 259Detta saknas enligt i Sida, – insatshantering för garantier, 2019; Sida, av Trac, formulär och hjälptexter för att hantera en garantiinsats, samt Sida, Analyspunkter för beredning av garantiinsatser – kring struktur, redovisning och additionalitet, 2019. 260Sida, – insatshantering för garantier, 2019, s. 26. Se även intervju på Sida med 2GAR 2020 04-07 samt e-post från Sidas garantienhet 261EY, Slutrapport – Granskning av Sidas garantiverksamhet, 2020, s. 4; intervju på Sida med 2GAR , , samt e-post från Sida och . R I K S R E V I S I O N E N SIDAS GARANTIVERKSAMHET – STATENS ARBETE MED GARANTIER INOM SVENSKT BISTÅND 7.4 Samarbetet mellan Riksgälden och Sida Samarbetet mellan Sida och Riksgälden fungerar väl och det finns en tydlig ansvarsfördelning mellan de två myndigheterna. Den tydliga ansvarsfördelningen innebär dock begränsningar i Sidas möjligheter att skapa sig en helhetsbild över beräkningarna. har noterat att Sida och Riksgälden förhåller sig till garantitagarens uppgifter på olika sätt. Det kan dock finnas sakliga skäl till det, såsom att myndigheterna hanterar olika slags antaganden och att Riksgälden har tillgång till andra data än Sida. 7.4.1Samarbetet mellan Sida och Riksgälden fungerar väl, men det finns skillnader i hur de hanterat garantitagarens uppgifter Sida och Riksgäldens samarbete fungerar väl när det gäller garantiverksamheten.262 finns det ett samarbetsavtal mellan Sida och Riksgälden som bland annat definierar vilka tjänster som Riksgälden ska bistå Sida med, och vilka uppgifter Sida respektive Riksgälden ansvarar för att ta fram.263 Det finns dock skillnader i hur Sida respektive Riksgälden förhåller sig till de uppgifter som garantitagaren förser respektive myndighet med. Medan Sida i stort sett förefaller godta garantitagarens uppgifter, justerar Riksgälden ofta ner garantitagarnas förslag på LGD-värde.264 Enligt Riksgälden kan denna diskrepans förklaras med att Sida använder sig av garantitagarens uppgifter för att det inte finns andra uppgifter att tillgå, medan Riksgälden i större utsträckning har tillgång till andra data som de också kan utgå ifrån.265 Denna diskrepans behöver därför inte innebära några problem eftersom det handlar om olika slags antaganden. menar däremot att eftersom myndigheterna har så olika förhållningssätt till garantitagarnas uppgifter bör det av Riksgäldens och Sidas dokumentation av garantierna framgå hur myndigheterna gör sina bedömningar. Det bör också framgå hur de förhåller sig till inkomna uppgifter. Vidare är det viktigt att hanteringen av uppgifter sker på ett systematiskt sätt, vilket kan underlättas genom att Sida förbättrar sin hantering av exponeringsantaganden och att Riksgälden dokumenterar hur de hanterar LGD-värdet. 262EY, Rapportutkast för faktagranskning till Riksgälden – Granskning av Sidas garantiverksamhet, Riksgäldens kommentarer s. 10. 263Sida, Överenskommelse om samarbete mellan och , 2018. 264EY, Slutrapport – Granskning av Sidas garantiverksamhet, 2020, s. 6. 265EY, Rapportutkast för faktagranskning till Riksgälden – Granskning av Sidas garantiverksamhet, Riksgäldens kommentarer s. 2. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 8 Slutsatser och rekommendationer övergripande slutsats är att regeringen, Sida och Riksgälden i huvudsak har säkerställt att garantiverksamheten bedrivs på ett effektivt sätt. Regeringen har varit tydlig i sin styrning av garantier. Sida har också i huvudsak arbetat ändamålsenligt med garantier. Sida bör dock säkerställa att det går att följa de överväganden som legat till grund för olika delar av garantiernas utformning. Sida bör också planera uppföljningen av garantier på ett systematiskt sätt, så att samtliga garantiers resultat kan följas upp och förbättras efterhand. Sida och Riksgäldens arbete med att beräkna förväntade förluster av garantier fungerar också i huvudsak väl. Men både Sida och Riksgälden bör säkerställa att beräkningarna är väl motiverade och att det går att följa de överväganden som gjorts. Sidas arbete med garantier har utvecklats i relativt hög takt sedan garantiverksamheten etablerades 2009. Garantiverksamheten utvecklas fortfarande och har endast ett fåtal garantier löpt ut. Det innebär att det finns lite kunskap om garantiernas långsiktiga effekter, vilket befäster vikten av att följa upp garantiernas resultat för att kunna förbättra dem efterhand. 8.1 Regeringens styrning av garantier har varit tydlig bedömning är att regeringens styrning av garantierna har varit tydlig. Regeringen har gett Sida ett tydligt ansvar och tydliga regler för garantigivningen genom att besluta om en ny förordning. Enligt är reglerna utformade så att Sida har möjlighet att arbeta med garantier på ett ändamålsenligt sätt. Regeringen har också ökat Sidas förvaltningsanslag, med motiveringen att bland annat förbättra Sidas möjlighet att vidareutveckla innovativa instrument såsom garantiverksamheten. bedömer att detta förbättrat förutsättningarna för att finansiera garantiverksamheten. 8.2Sida har i huvudsak arbetat ändamålsenligt med garantier men uppföljningen behöver förbättras bedömning är att Sida i huvudsak har arbetat ändamålsenligt med garantierna. Sida bör dock säkerställa att det går att följa överväganden som legat till grund för olika delar av garantiernas utformning. Sida bör också planera uppföljningen av garantier på ett systematiskt sätt. R I K S R E V I S I O N E N SIDAS GARANTIVERKSAMHET – STATENS ARBETE MED GARANTIER INOM SVENSKT BISTÅND 8.2.1Sida har i huvudsak skapat goda förutsättningar för att använda garantier som ett instrument inom biståndet bedömer att Sida i huvudsak skapat goda förutsättningar för att använda garantier som ett instrument inom biståndet. Sidas ledning har framhållit att Sida ska mobilisera kapital, och Sidas garantienhet har arbetat aktivt för att möjliggöra användningen av garantier. bedömer därför att Sidas interna styrning och organisation har ökat medarbetarnas förmåga att bedöma garantiernas relevans i genomförandet av strategier. Storleken på Sidas garantiportfölj har dock inte ökat –2019 och garantiernas värde utgör endast ungefär hälften av garantiramen. Även om granskningen inte har inkluderat en bedömning av huruvida Sidas användning av garantiramen är på en rimlig nivå, konstaterar att det kan vara befogat med en marginal på garantiramen: det ger Sida en möjlighet att bereda flera insatser och det har inte några statsfinansiella konsekvenser. har Sida en ambition att utfärda fler garantier, men antalet garantier har inte ökat i den takt som Sida har planerat. Det kan bero på externa faktorer, men det kan också vara en indikation på begränsningar i Sidas arbete med garantier. identifierar flera faktorer som försvårar för Sida att använda garantier. Medarbetare upplever exempelvis att utbetalningar av biståndsmedel prioriteras framför mobilisering av kapital. Garantier är dessutom ofta resurskrävande och kräver särskild kompetens. Att det har varit otydligt för Sida när garantier riskerar att vara ett otillåtet statsstöd kan vara ytterligare en anledning till att fler garantier inte blivit beslutade. har inte kunnat bedöma om medarbetarna valt andra, mindre relevanta, instrument på grund av ovanstående faktorer. vill dock understryka att Sidas interna styrning inte bör avgöra vilket instrument som medarbetare väljer för att genomföra biståndet. Valet av instrument bör istället styras utifrån en bedömning av relevans för att uppnå mål i de enskilda strategierna. konstaterar även att Sida har vidtagit åtgärder för att effektivisera beredningen av garantier. Sida har även tillsatt tjänster på de operativa avdelningarna för att stärka medarbetarnas garantikompetens. 8.2.2Sida bör stärka det interna stödet för att bedöma hur garantierna ska utformas bedömer att Sida i huvudsak har utformat garantier baserat på väl motiverade bedömningar. Det går att följa de överväganden som legat till grund för exempelvis garantiernas inriktning, finansiella additionalitet och valet av garantitagare. Det är däremot otydligt vilka överväganden som legat till grund för nivån på riskdelning och eventuella subventioner. Det finns också otydligheter kring hur Sida bedömer riskerna för negativ marknadsstörning förknippade med garantier. granskning visar att Sidas interna dokument inte ger handläggare ett tillräckligt stöd för att göra dessa överväganden och bedömningar. 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Riskdelning, subventioner och marknadsstörning är aspekter som till stor del skiljer garantier från andra biståndsinstrument. De har även bäring på garantiernas ändamål, eftersom de påverkar möjligheterna att få till stånd garantier och garantitagarens incitament att låna ut till de målgrupper som Sida vill nå. Enligt är det därför viktigt att Sida säkerställer att bedömningar relaterade till dessa aspekter är väl motiverade. Det kan göras genom att stärka handläggarstödet och säkerställa att de överväganden som görs dokumenteras. Det skulle förbättra förutsättningarna för en enhetlig hantering av garantier och ge bättre möjligheter till lärande. 8.2.3Sida bör planera uppföljningen av garantier på ett mer systematiskt sätt bedömer att Sida till viss del skapat goda förutsättningar för att följa upp garantiernas resultat: Sida beskriver vad garantierna förväntas ge för resultat på övergripande nivå, och begär in relevanta uppgifter för att följa upp prestationer till följd av garantier. Däremot planerar Sida inte systematiskt för hur effekter på kort och medellång sikt ska följas upp. Till exempel specificerar Sida inte alltid vilka aspekter som är relevanta att följa upp för att fånga finansiella effekter och utvecklingseffekter. Enligt försvårar det uppföljningen av vad garantierna leder till och i vilken utsträckning de bidrar till uppsatta mål. Sidas uppföljning grundar sig på den information som garantitagaren rapporterar till Sida. Det är därför viktigt att avtalen mellan Sida och garantitagaren specificerar vilken rapportering som Sida vill ha av garantitagaren. Sida efterfrågar relevant rapportering av effekter för ett fåtal av de garantier som ingått i granskning. konstaterar dock att detta bör specificeras i samtliga garantiers avtal. Sida bör planera för kompletterande uppföljningsåtgärder om det inte är möjligt att avtala med garantitagaren om relevant rapportering. Detta är viktigt för att även skapa möjlighet till att följa garantiernas långsiktiga effekter. 8.3Sida och Riksgälden har i huvudsak arbetat ändamålsenligt med att beräkna förväntade förluster bedömer att Sida och Riksgälden i huvudsak har arbetat ändamålsenligt för att beräkna statens förväntade förluster för garantier. Samarbetet mellan myndigheterna fungerar bra och det finns en etablerad rutin för hur de båda myndigheterna ska arbeta med att beräkna förväntade förluster. Beräkningarna följer också en systematisk struktur och är till stor del väl dokumenterade. Det går däremot inte att följa vilka överväganden som Sida och Riksgälden har gjort för att skatta ”förväntad exponering” respektive ”förväntad förlust givet fallissemang”, som är viktiga parametrar i beräkningarna. Varken Sidas eller Riksgäldens interna dokument ger handläggare ett tillräckligt stöd för att skatta parametrarna. Det kan medföra att den beräknade förlusten skattas med sämre precision, vilket påverkar storleken på garantiavgifter och eventuella subventioner. R I K S R E V I S I O N E N SIDAS GARANTIVERKSAMHET – STATENS ARBETE MED GARANTIER INOM SVENSKT BISTÅND Om förlusterna överskattas innebär det att garantierna blir dyrare än nödvändigt; garantitagarna betalar för mycket för garantierna och Sidas eventuella subventioner blir för stora. Om förlusterna istället underskattas innebär det att avgifter och subventioner sätts för lågt, vilket medför att staten inte får tillräcklig täckning för de förväntade förlusterna. Enligt är det därför viktigt att Sida och Riksgälden säkerställer att beräkningarna är väl motiverade. bedömer därför att Sida och Riksgälden bör stärka sina handläggarstöd för att skatta parametrarna och dokumentera de överväganden som görs. Detta är också särskilt viktigt mot bakgrund av att Riksgälden framfört att det inte finns praktiska förutsättningar för att följa upp beräkningarna gentemot garantiernas utfall på ett relevant sätt. bedömer att regeringens styrning av Sidas garantiverksamhet har varit tydlig. Därför lämnas inga rekommendationer till regeringen. Granskningen visar dock att Sidas och Riksgäldens bedömningar i arbetet med garantier inte varit väl motiverade i alla delar. Det finns också brister i Sidas arbete med att följa upp garantier. lämnar därför följande rekommendationer till Sida och Riksgälden. •Stärk det interna stödet för att utforma garantier, och dokumentera gjorda överväganden. Det är viktigt att de bedömningar som görs är väl motiverade för att säkerställa garantiernas ändamålsenlighet. Det interna stödet bör stärkas när det gäller: −bedömningar av nivån på riskdelning och på eventuella subventioner −bedömningar av risken för negativ marknadsstörning −skattningar av parametern ”förväntad exponering” i arbetet med att beräkna förväntade förluster. •Planera uppföljningen av garantier så att samtliga garantiers prestationer och effekter kan följas upp. Det är viktigt för att kunna förbättra garantierna efterhand och få ökad kunskap om garantiernas långsiktiga effekter. •Stärk det interna stödet för att skatta parametern ”den förväntade förlusten givet fallissemang”, och dokumentera gjorda överväganden. Det är viktigt för att säkerställa att beräkningar av statens förväntade förlust är rimliga. 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Litteratur, artiklar och myndighetsdokument , P, Sida and innovative finance: The case of loan guarantee schemes, Working Paper in Economics, no. , , 2019. , of Sida’s use of guarantees for market development and poverty reduction, Case Studies for Evaluation report, Sida Evaluation 2016:1a, 2016. DEVFIN Advisers, Sida Guarantees and Poverty Reduction. Change, daterad , 2019. Embassy of , Colombia-Loans & Guarantees for rural dev, Department/Embassy/Unit: , draft, , 2018 Embassy of , Crowdfunding Renewable Energy 2018–22, Beredning av insats, slutgiltig, Department/Embassy/Unit: Reg.Dev.Coop Environm&Econ , 2018. Embassy of , Portfolio guarantee renewable energy , Beredning av insats, slutgiltig, Department/Embassy/Unit: and , , 2018. EY, Rapportutkast för faktagranskning till Riksgälden – Granskning av Sidas garantiverksamhet, Sidas kommentarer, . EY, Rapportutkast för faktagranskning till Riksgälden – Granskning av Sidas garantiverksamhet, Riksgäldens kommentarer, . EY, Slutrapport – Granskning Sidas garantiverksamhet, daterad , 2020. , S., Sitambuli, E. och Albråten, J., Evaluation of the /DCA Guarantee to Zanaco, Sida Decentralised Evaluation 2018:29, 2018. , A., , U. och Kandyomunda, B., Evaluation of Health Guarantee to in , Sida Decentralised Evaluation 2018:26, 2018. , Converged Statistical Reporting Directives for the and the Annual DAC Questionnaire, 21 Reporting methods for private sector instruments, 2019. , DAC methodologies for measuring the amounts mobilised from the private sector by official develoment finance interventions, 2020. , Private Sector Engagement for Sustainable Development: Lessons from the DAC –Highlights, 2016. /DAC, Development Co-operation , 2019. R I K S R E V I S I O N E N SIDAS GARANTIVERKSAMHET – STATENS ARBETE MED GARANTIER INOM SVENSKT BISTÅND , ”Statsstöd”, uppdaterad , , hämtad . Riksgälden, Interna riktlinjer för processen Garanti- och kreditgivning, dnr. 2018/77, daterad , 2018. Riksgälden, Kvantitativa analysverktyg i processen garanti- och kreditgivning, daterad , 2016. Riksgälden, Statens garantier och utlåning – en riskanalys, 2020. Sida, ”Moderna preventivmedel fortsatt tillgängliga efter avslutat samarbete”, uppdaterad , press/nyheter/2016/januari-2016/moderna-preventivmedel-fortsatt-tillgangliga- efter-avslutat-samarbete/, hämtad . Sida, ”Sidas arbete med garantier”, bistandet/finansieringsformer/sidas-garanti-instrument/, hämtad . Sida, ”Vår organisation”, uppdaterad , , hämtad . Sida, Analyspunkter för beredning av garantiinsatser – kring struktur, redovisning och additionalitet, bilaga till beslut , 2019. Sida, Ansvar och roller vid beredning, uppföljning och avslut av garantiinsatser, 2019. Bilaga till – insatshantering för garantier, version 3, . Sida, Återrapportering av regleringsbrevsuppdrag: Garantiinstrument, 2018. Sida, Förhållningssätt och vägledning angående statsstöd och hantering av garantiinsatser tills frågan blir långsiktigt löst, senaste uppdatering , 2020. Sida, Garanti till IFCs låneportfölj, Beredning av insats, slutgiltig, , 2018. Sida, Glossary of in Evaluation and , 2017. Sida, Glossary of in Evaluation and , 2008. Sida, , Beredning av insats, slutlig, . Sida, Guarantee Portfolio – Overview per , Unit for Guarantees and Catalytical Financing for Development, 2020. Sida, Guarantee Portfolio 2017, Loans and Guarantees Unit, 2018. Sida, Guarantee Portfolio per , Loans and Guarantees Unit, 2019. Sida, Guarantees, Unlocking capital for development efforts, 2017. Sida, – insatshantering för garantier, version 3, . Sida, Interna riktlinjer för beslut om subvention samt för utbetalning av subvention i garantiinsatser. Bilaga till – hantering av garantiinsatser, 2019. 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Sida, Lärdomar från uppföljning av garantiinsatser, 2019. – insatshantering för garantier, version 3, . Sida, Överenskommelse om samarbete mellan och , 2018. Sida, Performance monitoring and follow up of guarantees, . – insatshantering för garantier, version 3, . Sida, Portfolio Guarantee , Beredning av insats - till kvalitetskontroll, daterad , 2017. Sida, Regel för att hantera biståndsinsatser, gäller från 2018-03-19, 2018. Sida, Responsibilities and roles TBC guarantee, underlag till Sidas garanti till TBC. Sida, Sidas årsredovisning 2015, 2016. Sida, Sidas årsredovisning 2016, 2017. Sida, Sidas årsredovisning 2017, 2018. Sida, Sidas årsredovisning 2018, 2019. Sida, Sidas årsredovisning 2019, 2020. Sida, Sidas budgetunderlag 2017–2019, u.d. Sida, Sidas budgetunderlag 2018–2020, u.d. Sida, Sidas budgetunderlag 2019–2021, u.d. Sida, Sidas budgetunderlag 2020–2022, u.d. Sida, Sidas verksamhetsplan 2011, 2011. Sida, Sidas verksamhetsplan 2012, 2012. Sida, Sidas verksamhetsplan 2013, u.d. Sida, Sidas verksamhetsplan 2014, 2013. Sida, Sidas verksamhetsplan 2015, 2014. Sida, Sidas verksamhetsplan 2016, 2015. Sida, Sidas verksamhetsplan 2017, 2016. Sida, Strategic Direction and Budget 2009–2011, bilaga 1 till Sidas verksamhetsplan 2010, 2010. Sida, av Trac, formulär och hjälptexter för att hantera en garantiinsats, , 2019. Sida, Verksamhetsplan 2019–2021, u.d. Sida, Verksamhetsplan 2020–2022, u.d. Sida, Verksamhetsplan för Sida 2018, u.d. R I K S R E V I S I O N E N SIDAS GARANTIVERKSAMHET – STATENS ARBETE MED GARANTIER INOM SVENSKT BISTÅND Sida, Verksamhetsplan Sida 2009, u.d. SOU 2006:108, Att ta itu med fattigdomen. Krediter och garantiers nya roll i svenskt bilateralt bistånd. SOU 2010:29, En ny förvaltningslag. van Gerwen, F., , K-E., Haidara, H. och , N., Mid Term Evaluation of the Sida and and for Entrepreneurs (FFSWE) programme, Sida Decentralised Evaluation 2019:10, 2019. 2014/15:UU2, Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. 2015/16:UU2, Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. 2016/17:UU11, för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd. 2016/17:UU2, Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. 1995/96:220, Lag om statsbudgeten, bet. 1996/97:KU3, prot. 1996/97:25. 2008/09:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 7. 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. 2010/11:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 7, bet. 2010/11:UU2, rskr. 2010/11:98. 2013/14:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 7, bet. 2013/14:UU2, rskr. 2013/14:127. 2016/17:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 7, bet. 2016/17:UU2, rskr. 2016/17:95. 2017/18:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 7, bet. 2017/18:UU2, rskr. 2018/19:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 7, bet. 2017/18:UU2, rskr. 2019/20:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 7, bet. 2019/20:UU2, rskr. 2019/20:104. 2016/17:60, för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd. 72 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Budgetlagen (2011:203). Förordningen (2009:320) om finansiering av utvecklingslån och garantier för utvecklingssamarbete. Förordningen (2010:1080) med instruktion för (Sida). Förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. Förvaltningslagen (2017:900). Myndighetsförordningen (2007:515). Bilaga till regeringsbeslut UD2016/04313/AF, Strategi för utvecklingssamarbete med 2016–2020. Bilaga till regeringsbeslut UD2016/10135/IU, Strategi för stöd genom svenska organisationer i det civila samhället för . Bilaga till regeringsbeslut UD2016/11352/AF, Strategi för regionala utvecklingssamarbete med söder om 2016–2021. Bilaga till regeringsbeslut UD2016/11353/ASO, Strategi för regionala utvecklingssamarbete i och 2016–2021. Bilaga till regeringsbeslut UD2016/15835/, Strategi för utvecklingssamarbete med 2016–2020. Bilaga till regeringsbeslut UD2017/21053/IU, Riktlinjer för strategier inom svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd. Bilaga till regeringsbeslut UD2018/03677/GA, Strategi för globala utvecklingssamarbete inom hållbar miljö, hållbart klimat och hav, samt hållbart nyttjande av naturresurser 2018–2022. Bilaga till regeringsbeslut UD2018/09125/IU, Strategi för globala utvecklingssamarbete inom hållbar ekonomisk utveckling –2022. Bilaga till regeringsbeslut UF2009/2693/AF, Samarbetsstrategi med 2009–2013. Bilaga till regeringsbeslut UF2013/31802/UD/EC, Resultatstrategi för reformsamarbete med , och för perioden –2020. Bilaga till regeringsbeslut UF2013/72327/UD/AF, UD2015/198/AF, Strategi för utvecklingssamarbete med 2015–2019. Bilaga till regeringsbeslut UF2014/32091/UD/MU, Resultatstrategi för globala insatser för miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling –2017. R I K S R E V I S I O N E N SIDAS GARANTIVERKSAMHET – STATENS ARBETE MED GARANTIER INOM SVENSKT BISTÅND Bilaga till regeringsbeslut UF2014/32092/UD/USTYR,‐Resultatstrategi för globala insatser för socialt hållbar utveckling 2017. Bilaga till regeringsbeslut UF2014/80398/UD/USTYR, Strategi för forskningssamarbete och forskning inom utvecklingssamarbetet . Bilaga till regeringsbeslut UF2014/9982/UD/MU, Resultatstrategi för globala insatser för miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling –2017. Regeringsbeslut UD2017/20467/IU, Regleringsbrev för avseende Regeringsbeslut UD2018/20720/PLAN, UD2018/20984/IU, Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut UD2019/18427/RS (delvis), UD2019/18461/IU, Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut UD2020/08905/RS (delvis), UD2020/08919/IU, Regleringsbrev för avseende . , Strategi för globala utvecklingssamarbete inom hållbar social utveckling –2022. (Referens till regeringsbeslut saknas.) , Strategi för utvecklingssamarbete med 2018–2022. (Referens till regeringsbeslut saknas.) 74 R I K S R E V I S I O N E N