prop · H80399 · 2021-04-15 00:00:00 — I de undantagsfall där ett förslag till ändringar i budgeten innehåller ny lagstiftning med varaktiga budgetära effekter bör regeringen motivera varför förslaget lämnas vid det aktuella tillfället samt redovisa en ny preliminär inkomstberäkning och nya preliminära utgiftsramar för de närmast följande två åren (prop. 2013/14:173 s. 33 f.). I denna proposition lämnar regeringen förslag till ändringar i statens budget . Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. 3.2Utgångspunkter för regeringens förslag Budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) innehöll förslag som innebär en expansiv finanspolitik för att så snabbt som möjligt föra ut ur lågkonjunkturen. Efter att budgetpropositionen lämnats till ökade dock spridningen av sjukdomen covid-19 återigen. För att begränsa smittspridningen, förbereda för och genomföra vaccinationer och i övrigt dämpa de negativa konsekvenserna i samhället har regeringen redan vid sex tillfällen lämnat extra propositioner med förslag till ändringar i statens budget . Propositionerna har avsett stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:77, bet. 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:175–181), vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen (prop. 2020/21:78, bet. 2020/21:FiU41, 2020/21:213), förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:83, 2020/21:FiU42, rskr. 2020/21:182–184), förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:84, bet. 2020/21:FiU43, rskr. 2020/21:199–205), förlängda och förstärkta stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd för företag med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:121, bet. 2020/21:FiU44, 2020/21:229–231) samt förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:166). I denna proposition lämnar regeringen förslag på ytterligare åtgärder som är nödvändiga för att mildra pandemins effekter för och svensk ekonomi. Förslagen omfattar bl.a. ytterligare medel till sjukvård, testning och vaccinering, regional kollektivtrafik samt åtgärder för företag, organisationer och enskilda. Propositionen innehåller även andra förslag som är föranledda av ökade behov av medel och ändrade förutsättningar sedan beslut om budgetpropositionen . I propositionen behandlas ett tillkännagivande från om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med ett stöd som bättre når fram till det breda civilsamhället (bet. 2020/21:FiU43 punkt 2, rskr. 2020/21:199–205). Regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivandet redovisas i avsnitt 5. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. I propositionen behandlas även ett tillkännagivande från om att regeringen bör se över möjligheterna att avyttra statens ägande i (bet. 2018/19:NU9 punkt 2, rskr. 2018/19:168). Regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivandet redovisas i avsnitt 5. Regeringen anser att tillkännagivandet är slutbehandlat. 3.3Konsekvenser för statens budget De förslag som lämnas i denna proposition innebär att anvisade medel ökar med . Anslagsökningarna uppgår till och anslagsminskningarna till . Av nettoeffekten är hänförliga till åtgärder till följd av spridningen av covid-19 och hänförliga till förändringar av regelstyrda anslag och direkta effekter av ändrade makroekonomiska förutsättningar. Resterande avser ytterligare oförutsedda utgiftsökningar och omständigheter som ställer krav på ändringar av budgeten. De största utgiftsökningarna avser stöd vid korttidsarbete, , tillfälligt stöd för hyreskostnader, , merkostnader för covid-19- vård och uppskjuten vård, , förstärkta resurser till testning och smittspårning, , bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik, och förstärkta resurser för kostnader för vaccininköp, Statens budgetsaldo och den offentliga sektorns finansiella sparande försämras med till följd av förslagen i denna proposition. Vissa av förslagen beräknas påverka statens budget även kommande år. Statens budgetsaldo och statens finansiella sparande beräknas förbättras med 2022, men försämras med 2023 och 2024. De ändringar av beställningsbemyndiganden som föreslås uppgår sammantaget till . Den största ökningen av statens åtaganden, om , är hänförlig till forskning som bedrivs i form av fleråriga projekt och finansieras från anslag som disponeras av . ekonomiska vårproposition redovisas budgeteffekterna (prop. 2020/21:100 avsnitt 6.3 tabell 6.10). I samma proposition redovisas även budgeteffekterna för den offentliga sektorns finansiella sparande (prop. 2020/21:100 avsnitt 8.1 tabell 8.5). De anslagsförändringar som föreslås i denna proposition har beaktats i de prognoser som redovisas ekonomiska vårproposition. 4Tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer inom bostadsbidraget med anledning av covid-19 4.1Ärendet och dess beredning I promemorian Tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer inom bostadsbidraget med anledning av covid-19 (S2021/02767) föreslår en arbetsgrupp inom att ett tidsbegränsat tilläggsbidrag inom bostadsbidraget åter ska införas med anledning av den ekonomiska situation som uppstått på grund av utbrottet av det nya coronaviruset. Det tillfälliga tilläggsbidraget som föreslås har samma utformning som det tillfälliga bidrag som utbetalades t.o.m. . En sammanfattning av promemorian finns i bilagan, avsnitt 1. Promemorians lagförslag finns i bilagan, avsnitt 2. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilagan, avsnitt 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (S2021/02767). 4.2Nuvarande bestämmelser om bostadsbidrag Bostadsbidraget är en inkomstprövad socialförsäkringsförmån som har såväl bostadspolitiska som familjepolitiska syften. Bidraget lämnas dels till barnfamiljer, dels till ungdomar som fyllt 18 men inte och som inte har barn. Bestämmelser om bostadsbidrag finns i 95–98 kap. socialförsäkringsbalken, förkortad SFB. För handläggning av ärenden gäller de allmänna handläggningsbestämmelserna i och i förvaltningslagen (2017:900). Bostadsbidrag lämnas till hushåll med barn som är eller som får förlängt barnbidrag eller studiehjälp. Rätt till bostadsbidrag som barnfamilj gäller för den som har vårdnaden om barn och varaktigt bor tillsammans med barnet, på heltid eller växelvis ungefär halva tiden, och för den som på grund av vårdnad eller umgänge har barn boende i sitt hem. Barnfamiljer kan dels få ett bidrag till bostadskostnader, dels ett bidrag för att barn stadigvarande bor eller vistas i hushållet. Det senare lämnas som ett särskilt bidrag för hemmavarande barn, för barn som bor växelvis eller som ett bidrag för umgängesbarn. Om ett barns föräldrar inte lever tillsammans men har gemensam vårdnad om barnet, har den förälder som barnet är folkbokfört hos rätt till det särskilda bidraget för hemmavarande barn. Storleken på det särskilda bidraget för hemmavarande barn beräknas efter antalet barn i familjen, för ett barn, för två barn och för tre eller fler barn. För rätt till bidrag till bostadskostnader är huvudregeln att man måste ha en egen bostad, dvs. äga eller inneha en hyres- eller bostadsrätt, samt vara folkbokförd på bostaden och stadigvarande bo där. Bidraget till bostadskostnaden är beroende av hushållets bidragsgrundande bostadskostnader. För barnfamiljer gäller att bidrag inte lämnas för bostadskostnader . Vid högre bostadskostnader kan man få bidrag med hälften av bostadskostnaden mellan upp till en övre gräns som varierar med antalet barn. För barnfamiljer finns det också vissa begränsningar för hur stor bostadsyta som får läggas till grund för bidraget. Bostadsbidrag beräknas utifrån hushållets uppskattade inkomster för ett helt kalenderår och betalas ut löpande som ett preliminärt bidrag. Inkomsten anses vara lika fördelad på under kalenderåret. Beräkningen av bidraget för en viss månad är med andra ord inte kopplad till inkomsten under den månaden utan till en tolftedel av den sammanlagda inkomsten under kalenderåret. Inkomstgränserna för bostadsbidraget är individuella för respektive make eller sambo. Inkomstprövningen innebär att bidraget bestäms av det enskilda hushållets inkomster och tillgångar. För en ensamsökande förälder med barn kan den bidragsgrundande inkomsten uppgå till utan att bidraget reduceras. För gifta och sammanboende föräldrar med barn minskas bidraget om årsinkomsten överstiger för någon av makarna eller samborna. Om den bidragsgrundande inkomsten är högre än inom nu nämnda gränser, minskas bostadsbidraget med av den överskjutande inkomsten. Även hushållets sammanlagda förmögenhet beaktas vid beräkning av den bidragsgrundande inkomsten. Den ökas av förmögenheter som överstiger . Det framräknade bidragsbeloppet avrundas nedåt till jämna hundratal kronor. Bostadsbidrag som beräknas till lägre belopp än för , dvs. , betalas inte ut. En bidragsmottagare är skyldig att anmäla ändrade inkomster och ändrade förhållanden till . Slutligt bostadsbidrag bestäms för varje kalenderår under vilket preliminärt bidrag har betalats ut. Slutligt bostadsbidrag bestäms efter den tidpunkt när besked om slutlig skatt senast ska ha skickats av . Den som har haft lägre inkomster än vad som preliminärt uppgavs till får en tilläggsutbetalning med ränta. Den som beräknade sina inkomster för lågt får betala tillbaka det belopp som har betalats ut för mycket, plus en avgift. Tilläggsutbetalning och återbetalning kommer dock bara i fråga när skillnaden mellan slutligt och preliminärt bostadsbidrag är . 4.2.2Tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer inom bostadsbidraget juli– Med anledning av den ekonomiska situation som barnfamiljer riskerade att hamna i till följd av pandemin infördes ett tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer inom bostadsbidraget. Bidraget hanterades av . t.o.m. betalades ut i tillägg till det månatliga preliminära bostadsbidraget. Det innebar att i snitt cirka 138 000 barnhushåll fick ett tillskott på av sitt preliminära bostadsbidrag . Genomsnittsbostadsbidraget utan tillägg var , det tillfälliga tilläggsbidraget var vilket gav ett preliminärt snittbostadsbidrag på . 4.3Ett tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer inom bostadsbidraget införs Regeringens förslag: Bostadsbidrag ska lämnas i form av tilläggsbidrag till barnfamiljer. Tilläggsbidraget ska lämnas till barnfamiljer som har rätt till särskilt bidrag eller umgängesbidrag. Tilläggsbidraget ska beräknas på grundval av de andra formerna av bostadsbidrag som lämnas till barnfamiljen. Tilläggsbidraget ska lämnas utan ansökan. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: och Inspektionen för socialförsäkringen tillstyrker förslaget. , , Förvaltningsrätten i och har inga synpunkter på förslaget eller inget att invända. och Makalösa Föräldrar ser positivt på förslaget. i (LO) tillstyrker förslaget, men anser att insatser inom ramen för bostadsbidraget inte bör vara en huvudsaklig strategi för att stötta familjer med svag ekonomi, utan att det krävs insatser inom utbildning och bättre vägar till jobb för en långsiktig förändring. Däremot instämmer LO med regeringen om att det under pandemin finns ett behov av att minska riskerna för att särskilt utsatta hushåll inte har råd att betala sina boendekostnader. LO stöder förslaget att tilläggsbidraget ska vara tidsbegränsat. välkomnar förslaget men anför att förslaget inte når de barn som lever utan en fast bostad och anser att regeringen bör ser över hur familjepolitiska insatser såsom utökade och mer träffsäkra bostadsbidrag kan bli permanenta, även efter . Kommuner och Regioner (SKR) ser positivt på förslagen men anför att tilläggsbidraget även bör lämnas till unga som har rätt till bostadsbidrag. Skälen för regeringens förslag: Med anledning av den ekonomiska situation som har uppstått på grund av utbrottet av sjukdomen covid-19 har många hushåll fått eller riskerar att få kraftigt sänkta disponibla inkomster. De negativa ekonomiska konsekvenserna av en långdragen pandemi har drabbat stora grupper i samhället, däribland unga och barnhushåll. I en webbenkät från till ett riksrepresentativt urval medborgare ställdes frågor om ekonomi . Den första enkäten är daterad och den andra , vilket gör att det går att avläsa de effekter som pandemin har gett . De flesta grupper i samhället har påverkats men det är extra markant bland dem som hade en låg inkomst, samt barnhushåll och då främst bland ensamstående föräldrar. För den sistnämnda gruppen har andelen som minst befunnit sig i en situation där det inte funnits pengar till att betala alla räkningar, amorteringar eller räntor på förfallodagen ökat från . Mot bakgrund av denna försämrade ekonomiska situation som beskrivs för barnhushåll med låga inkomster ser regeringen skäl att föreslå att ett tillfälligt tilläggsbidrag till barnfamiljer med bostadsbidrag åter ska lämnas. Regeringen föreslår att tilläggsbidraget ska ha samma konstruktion, målgrupp och omfattning som det tillfälliga tilläggsbidrag som tidigare lämnades med anledning av pandemin. Bostadsbidraget är en träffsäker förmån för att nå hushåll med svag ekonomi. Av den anledningen är bostadsbidraget en lämplig förmån att använda för att ge ekonomiskt utsatta barnhushåll extra resurser. Boendekostnaden är den största enskilda utgiftsposten för många hushåll och för att minska risken att barnfamiljer inte kan betala sina boendekostnader är det lämpligt att åter förstärka bostadsbidraget till barnfamiljer med ett tilläggsbidrag. Ett förstärkt bostadsbidrag kan också ge ett stöd för de hushåll med barn som inte har haft bostadsbidrag men som med anledning av utbrottet av sjukdomen covid-19 har fått en stor försämring av sina disponibla inkomster och därför ansöker om och beviljas bostadsbidrag. Förstärkningen ökar inte risken för skuldsättning inom bostadsbidragssystemet (se avsnitt 4.6.7). Även om bostadsbidraget är en inkomstprövad förmån som är fördelningsekonomiskt träffsäker, sett till vilka hushåll som är mottagare av bidraget, så är det ändå inte en förmån som når alla som kan ha behov av ett ekonomiskt stöd på grund av sänkta disponibla inkomster. För barnhushåll beror detta till stor del på de individuella inkomstgränserna som innebär att det är svårt för sammanboendehushåll att uppfylla villkoren och därmed kunna vara mottagare av bostadsbidrag. Villkoren för förmånen innebär också att hushåll utan barn där de vuxna är eller äldre inte har tillgång till bostadsbidraget. Bostadsbidraget är en komplex förmån med många olika kvalifikationskrav och villkor som påverkar både rätten till förmånen och dess storlek. Att göra förändringar som vidgar målgruppen eller omfattningen på bidraget för att göra det än mer träffsäkert bedöms inte vara möjligt att genomföra . är det angeläget att i närtid kunna ge ett extra ekonomiskt stöd till de barnhushåll som har de lägsta inkomsterna. Bostadsbidragets konstruktion innebär ett avstämningsförfarande mellan ett preliminärt bostadsbidrag som baseras på uppskattade inkomstförhållanden för , och som senare stäms av mot hushållets taxerade inkomster och beslut om ett slutligt bostadsbidrag. Att ändra på villkor inom avstämningsförfarandet som riskerar få till följd att hushåll senare får ett stort återkrav, som kan vara svårt att kunna betala tillbaka, bedöms heller inte vara lämpligt. Mot den bakgrunden bedöms det i stället vara mer lämpligt att inom bostadsbidraget införa ett tidsbegränsat tilläggsbidrag för barnfamiljer som har låga inkomster. Tilläggsbidraget föreslås lämnas som ett separat bidrag utanför beräkningen av det ordinära bostadsbidraget. Det innebär att tilläggsbidraget inte ska beräknas efter en bidragsgrundande inkomst utan i stället ska betalas ut löpande med ett belopp som bestäms av en beräkningsfaktor kopplad till storleken på det ordinarie framräknade preliminära bostadsbidraget. Förslaget innebär att någon ansökan för att få tilläggsbidraget därmed inte behövs. Tilläggsbidraget föreslås lämnas till den som har rätt till särskilt bidrag eller umgängesbidrag enligt 96 kap. 3 och 4–9 §§ SFB. Av nämnda bestämmelser framgår att bostadsbidrag till barnfamiljer lämnas i form av särskilt bidrag eller umgängesbidrag till en försäkrad som –har vårdnaden om ett barn och varaktigt bor tillsammans med barnet (4 § första stycket), –har ett barn som inte varaktigt bor hemma på grund av vård eller undervisning, men som vistas i hemmet under minst så som motsvarar normala skolferier (4 § andra stycket), –har vårdnaden om ett barn som bor växelvis hos den försäkrade (5 a §), –har vårdnad om eller umgänge med ett barn och bor med barnet (6 §), –har tagit emot barn för vård i familjehem efter en myndighets beslut, om barnet beräknas bo i hemmet (7 §), –är förälder till ett barn men barnet bor i ett familjehem, stödboende eller i ett hem för vård eller boende, om det finns särskilda skäl för att lämna bidrag (8 och 9 §§). Av 96 kap. 5 § SFB framgår att den förälder som barnet är folkbokfört hos har rätt till bostadsbidrag enligt 4 och 8 §§, om barnets föräldrar inte lever tillsammans men har gemensam vårdnad om barnet. Enligt 95 kap. 5 § 2 avses med barn den som är och den som får förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395). Bestämmelserna om inkomstgränser i 97 kap. 15 § SFB ska inte tillämpas på tilläggsbidraget eftersom det inte ska inkomstprövas på det sätt som föreskrivs i den paragrafen. Bidragets storlek ska i stället bestämmas genom en beräkningsfaktor i förhållande till det preliminära bostadsbidraget (se avsnitt 4.4). SKR anser att tilläggsbidraget även bör lämnas till unga som har rätt till bostadsbidrag. Ungdomshushållen inom bostadsbidraget består dock i stor utsträckning av studenter. Det är en grupp som redan har fått lättnader till följd av det nya coronaviruset. Dels har fribeloppet i studiemedlen tagits bort fram till , dels får de studerande behålla studiemedlen även om det saknas möjligheter att bedriva studier, t.ex. om skolan är stängd eller de studerande inte kan ta de poäng de fått studiemedel för. Regeringen ser därmed inte ett behov av att tilläggsbidraget även bör lämnas till ungdomshushållen inom bostadsbidraget. har anfört att förslaget inte når de barn som lever utan en fast bostad och anser att regeringen bör ser över hur familjepolitiska insatser såsom utökade och mer träffsäkra bostadsbidrag kan bli permanenta, även efter . Dessa frågor behandlas i utredningen om bostadsbidrag och underhållsstöd som har i uppdrag att se över dels hur bostadsbidraget kan göras mer träffsäkert och minska skuldsättningen, dels hur bostadsbidragets konstruktion kan moderniseras (dir. 2018:97). 4.4Ersättningens storlek och avstämning Regeringens förslag: Tilläggsbidraget till barnfamiljer ska lämnas med ett belopp som motsvarar av det preliminära bostadsbidrag som lämnas för samma månad. Tilläggsbidraget ska inte ingå i den slutliga avstämningen av bostadsbidraget som görs efter det att beslut om slutlig skatt har meddelats för kalenderåret. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Makalösa Föräldrar framför att de barnfamiljer som är mest ekonomiskt utsatta är de som har försörjningsstöd. De uppmärksammar att ett höjt bostadsbidrag för dessa familjer resulterar i ett sänkt försörjningsstöd från kommunen. Makalösa Föräldrar anser därför att tilläggsbidraget bör undantas när försörjningsstödet räknas fram. Övriga remissinstanser har inte särskilt uttalat sig om förslaget. Skälen för regeringens förslag: Storleken på tilläggsbidraget till barnfamiljer beror på storleken av det preliminära bostadsbidraget och ska inte påverkas av det slutliga bostadsbidrag som bestäms enligt 98 kap. 5–7 §§ SFB. Tilläggsbidraget är avsett att vara ett tillfälligt tillskott för ekonomiskt utsatta hushåll i en extraordinär situation. Det är därför inte rimligt att låta tilläggsbidraget ingå i avstämningsförfarandet inom bostadsbidraget och därmed riskera att dessa hushåll får ett återkrav för ett tilläggsbidrag som hushållen inte har ansökt om. Det är inte ekonomiskt försvarbart att göra omfattande it-förändringar för ett stöd som ska lämnas . För att uppnå det syfte som tilläggsbidraget har är det lämpligt att berörda hushåll inte ska behöva avstå från att ansöka om det ordinarie bostadsbidraget på grund av oro över vilka konsekvenser det skulle kunna få för framtida avstämningar. Som framgår ovan beräknas tilläggsbidraget på grundval av det preliminära bostadsbidraget. Enligt förslaget ska tilläggsbidrag inte lämnas i form av preliminärt respektive slutligt bostadsbidrag. Tilläggsbidraget kommer därför inte att omfattas av den slutliga avstämning som görs enligt 98 kap. 5–7 §§ SFB efter det att beslut om slutlig skatt har meddelats för kalenderåret (se den föreslagna 98 kap. 12 § SFB). Att det slutliga bostadsbidraget blir lägre än det preliminära bostadsbidraget innebär således inte att den försäkrade blir återbetalningsskyldig för någon del av tilläggsbidraget. Om avstämningen dock ger vid handen att den försäkrade över huvud taget inte skulle ha haft rätt till bostadsbidrag, innebär det att även tilläggsbidraget har lämnats felaktigt. Av 108 kap. 9 § andra stycket SFB följer att då ska besluta om återbetalning av hela bostadsbidraget. Detta inkluderar då även tilläggsbidraget. Om det finns särskilda skäl, får helt eller delvis efterge krav på återbetalning (108 kap. 11 §). Vid bedömningen av om det finns särskilda skäl för eftergift ska det särskilt beaktas vilken förmåga den eller de försäkrade har att kunna betala tillbaka ersättningen. Om den eller de som tagit emot bostadsbidrag medvetet eller av oaktsamhet har lämnat felaktiga uppgifter till grund för beräkningen av rätten till bostadsbidrag, får kravet på återbetalning inte efterges. För att rätten till eftergift ska kunna prövas ska skyldigheten enligt 110 kap. 46 och 47 §§ att anmäla ändrade förhållanden ha fullgjorts. Om någon anmälan inte har gjorts, kan frågan om eftergift ändå prövas om den anmälningsskyldige inte skäligen borde ha insett att en sådan anmälan skulle ha gjorts (108 kap. 14 §). Tilläggsbidrag till barnfamiljer ska inte omfattas av den slutliga avstämning som görs efter det att beslut om slutlig skatt har meddelats för kalenderåret. Det föreslås därför att bestämmelserna i 98 kap. 2–9 §§ SFB inte ska gälla i fråga om tilläggsbidraget. Bestämmelserna om preliminärt bostadsbidrag, slutligt bostadsbidrag och omprövning av preliminärt respektive slutligt bostadsbidrag vid ändrade förhållanden ska således inte tillämpas i fråga om tilläggsbidrag till barnfamiljer. Makalösa Föräldrar anser att tilläggsbidraget bör undantas när försörjningsstödet räknas fram. Regeringen anser att frågan om storlek och beräkning av försörjningsstöd är en större fråga och konstaterar att det i aktuellt lagstiftningsärende saknas beredningsunderlag för att göra en sådan ändring som Makalösa Föräldrar föreslår. Regeringens förslag: Bestämmelserna om tilläggsbidrag till barnfamiljer ska träda i kraft och gälla t.o.m. . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för bostadsbidrag som avser tid före . Lagändringarna som innebär att nuvarande bestämmelser om bostadsbidrag återinförs ska träda i kraft . Bestämmelserna om tilläggsbidrag till barnfamiljer ska fortfarande gälla i fråga om bostadsbidrag som avser tid före . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Makalösa Föräldrar anför att ett ikraftträdande från blir för sent och att det är bättre att ge bidraget retroaktivt från . i (LO) anser att det är ett problem att framförhållningen i beslutsprocessen om stödet har varit för svag. har tillägget inte varit tillgängligt. Det nya beslutet innebär ett uppehåll i stödet . De ekonomiska förutsättningarna för barnhushåll med svag ekonomi har dock inte förbättrats .