prop · H80399 · 2021-04-15 00:00:00 — 2020/21:TU1, rskr. 2020/21:131). Den minskade lönsamheten för de företag som tillhandahåller godstransporter medför en fortsatt risk för neddragningar i verksamheterna, vilket kan leda till en icke önskad överflyttning av godstransporter från järnväg till väg. En utökad miljökompensation på 2021–2025 bedöms kunna motverka en sådan utveckling. Anslaget bör därför ökas med . Stödet förutsätter godkännande av Europeiska kommissionen. Sammantaget bör anslaget ökas med . har en stor mängd kontrakt ingångna med entreprenörer med olika löptider för drift och underhåll inom väg och järnväg. Kontrakt som var beräknade att ingås 2020 har senarelagts till 2021. Detta innebar att de utestående åtagandena vid utgången av 2020 blev mindre än beräknat, men i gengäld beräknas de utestående åtaganden öka. Därutöver löses ett antal optioner om kontraktsförlängning ut . De ekonomiska åtagandena för dessa redovisas mot bemyndigandet först när de utnyttjas. Bemyndigandet bör därför ökas med 1 . 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för att upprätthålla beredskap för samhällsviktiga transporter på vissa flygplatser. Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset ökades anslaget med för lån till leverantörer av flygtrafiktjänst vid icke statliga flygplatser och för ersättning till beredskapsflygplatser (prop. 2020/21:77 utg.omr. 22, bet. 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:181). Med anledning av spridningen av covid-19 uppdrog regeringen åt att förhandla och ingå avtal med ett antal flygplatser om temporär beredskap på flygplatserna. Uppdraget syftade till att komplettera nätet av ordinarie beredskapsflygplatser för att tillgodose behov av samhällsviktiga luftfartstransporter för hälso- och sjukvården, t.ex. ambulansflyg. Enligt ett uppdrag från regeringen har förhandlat och ingått överenskommelser om att vissa flygplatser fortsatt ska vara temporära beredskapsflygplatser mars–. De ökade tillfälliga utgifterna beräknas uppgå till ca mer än tidigare anvisat. Därutöver finns ett kreditutnyttjande som uppgår till Anslaget bör därför ökas med . 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används till utgifter för bidrag som EU beviljar genom det äldre regelverket om finansiering på området för TEN-T och enligt Fonden för ett sammanlänkat , CEF. Medel får användas till högst ett belopp som motsvarar uppburet finansiellt stöd från Europeiska unionen. De medel som är möjliga att erhålla , och som ska redovisas mot inkomsttitel och därmed belasta anslaget, beräknas överstiga den anvisade anslagsnivån med . Utöver detta tillkommer som redovisades mot inkomsttitel, men som belastar anslaget 2021, då det inte fanns utrymme på anslaget . Anslaget bör därför ökas med . 1:14 Trängselskatt i (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 1 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 5 2022–2037. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 6 2022–2037. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för finansiering av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i , investeringskostnader och utbyte av utrustning i betalsystemet samt system- och administrationskostnader för trängselskatten i . På grund av en ökad produktionstakt behöver kunna teckna ytterligare entreprenadkontrakt . Bemyndigandet bör därför ökas med 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik ökas med 1 . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för statsbidrag till kollektivtrafik som organiseras av regionala kollektivtrafikmyndigheter, som ersättning för minskade biljettintäkter till följd av utbrottet av det nya coronaviruset. Ersättningen ska fördelas baserat på biljettintäkternas storlek i respektive region. Den utdragna pandemin innebär stora utmaningar för kollektivtrafiken. Det beräknas uppstå intäktsförluster för de regionala kollektivtrafikmyndigheterna åtminstone . Dessa förluster innebär att turtätheten riskerar att minska och därmed också motverka utvecklingen av en miljömässigt hållbar tillgänglighet. För att regionerna ska kunna få resurser att upprätthålla kapaciteten i kollektivtrafiken bör ytterligare medel tillföras. Anslaget bör därför ökas med 1 . 1:19 Lån till körkort (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022 och 2023. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:19 Lån till körkort ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022–2024. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för lån till körkort för vissa personer. Enligt förordningen (2018:1118) om körkortslån är beslut om körkortslån normalt giltiga och förlängning får ske . Besluten kan därmed komma att omfatta en period som sträcker sig längre än det slutår som bemyndigandet har. Bemyndigandet bör därför förlängas med . 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för åtgärder samt samordningsinsatser för driftsäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer. För att finansiera ökningen av anslaget 6:2 Justitiekanslern inom utgiftsområde 1 minskas anslaget med . Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. 2:6 Myndigheten för digital förvaltning I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:6 Myndigheten för digital förvaltning ökas med 5 500 000 Anslaget 2:7 Digital förvaltning minskas med . Skälen för regeringens förslag: Myndigheten för digital förvaltning tillförs nya uppgifter, dels analys och uppföljning av digitaliseringspolitiken, dels ansvar för samordning av programmet för ett digitalt . För att finansiera dessa uppgifter behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 2:7 Digital förvaltning minskas med motsvarande belopp. Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. 5.20Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 1:2 Insatser för skogsbruket I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för biotopskydd och naturvårdsavtal. Till följd av Mark- och domar M 1729-19, M 1734-19, M 1736- 19 och M 1737-19, som fick laga kraft , har antalet ansökningar om ersättning för avslag på begäran om avverkning i fjällnära skog stigit. Det innebär att kostnaderna för ersättning till skogsägare i fjällnära områden beräknas öka. Utbetalningarna av ersättning bedöms vidare leda till att majoriteten av de berörda fjällnära skogarna i förlängningen får ett formellt skydd. Anslaget bör därför ökas med . 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för bekämpande av och beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar. Anslagsbelastningen är beroende av hur stort smittrycket är samt hur många och hur stora företag som påverkas. Till följd av bl.a. ett stort utbrott av fågelinfluensa och spridning av viruset Sars-CoV-2 hos minkar bedöms utgifterna bli större än vad som tidigare beräknats. Anslaget behöver därför tillföras ytterligare för ersättning till företagare och utgifter för andra lagstadgade åtgärder till följd av utbrott av djursjukdomar samt för ersättning till företagare på grund av myndighetsbeslut rörande Sars-CoV-2 hos minkar. Anslaget bör därför ökas med . 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022 och 2023. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022 och 2023. Skälen för regeringens förslag: För att skapa goda förutsättningar för fleråriga projekt och ett effektivt genomförande av livsmedelsstrategin behöver ytterligare ekonomiska åtaganden kunna ingås som medför utgifter . Bemyndigandet bör därför ökas med . 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 5 . Regeringens förslag: Anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för nationell medfinansiering av åtgärder i enlighet med landsbygdsprogrammet för –2020, inklusive förlängningsåren 2021 och 2022. Förhandlingarna om övergångsförordningen för den gemensamma jordbrukspolitiken har inneburit att kommer att tilldelas ytterligare 2021 och 2022. Vidare har förhandlingarna medfört att tilldelas medel från , vilket medför ett tillskott om ytterligare 2021 och 2022. Till följd av detta minskas den svenska medfinansieringen i landsbygdsprogrammet med . Anslaget bör därför minskas med . beräknas utgifterna minska med 1 . Regeringen bedömer att det finns behov av ytterligare åtgärder på landsbygden med anledning av den ekonomiska kris som följt efter spridningen av covid-19. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör anslaget minskas med . 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 3 . Regeringens förslag: Anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter motsvarande EU:s finansiering av åtgärder i enlighet med landsbygdsprogrammet för 2014– 2020, inklusive förlängningsåren 2021 och 2022 samt för utgifter för EU:s program för stöd till biodling för perioden –2022. Förhandlingarna om övergångsförordningen för den gemensamma jordbrukspolitiken har inneburit att tilldelas ytterligare 2021 och 2022. Vidare har förhandlingarna medfört att tilldelas medel från , vilket medför ett tillskott om ytterligare 2021 och 2022. För att verksamheten ska kunna genomföras 2021 behöver ytterligare medel tillföras. Anslaget bör därför ökas med . Behovet är beroende av att programändring 8 godkänns av Europeiska kommissionen, vilket väntas ske . Finansiering sker genom att anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskas med motsvarande belopp. beräknas utgifterna öka med 1 . Beslutet om EU:s fleråriga budgetram innebär en ökning av EU-budgeten för biodlingsprogrammet. Först efter att beslutet om budgetramen fattades återkom Europeiska kommissionen med besked om hur den avsåg att den ökade budgeten skulle fördelas mellan medlemsstaterna varför det inte var möjligt att beräkna ökade återflöde i budgetpropositionen 2021. För att inte förlora återflödet måste medlen användas . För att möjliggöra detta behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör anslaget ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 1:23 ökas med 26 332 000 Skälen för regeringens förslag: Mot bakgrund av utvecklingen på arbetsmarknaden bedöms behovet av utbildning öka. Sommarkurser ger studenter möjlighet att läsa en utbildning i snabbare takt, att bredda sina studier till andra områden eller att vidareutbilda sig. För att möjliggöra för fler att läsa sommarkurser bör ytterligare medel tillföras. Anslaget bör därför ökas med . För att öka resurserna till forskning och utbildning på forskarnivå bör ytterligare medel tillföras. Anslaget bör därför ökas med . I propositionen Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för (prop. 2020/21:60) beskriver regeringen principerna för hur dessa medel bör fördelas. Finansiering sker genom att anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning minskas med motsvarande belopp. Sammantaget bör anslaget ökas med . 1:1 Verket för innovationssystem I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Verket för innovationssystem ökas med . Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling minskas med . Skälen för regeringens förslag: Verket för innovationssystem har i enlighet med den forsknings- och innovationspolitiska propositionen (prop. 2020/21:60) givits ett antal nya och mer omfattande uppdrag, vilket innebär att kostnaderna för verksamheten förväntas bli högre än tidigare beräknat. Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling minskas med motsvarande belopp. Minskningen bedöms innebära att ett fåtal planerade insatser inte kommer att kunna genomföras innevarande år. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med . Anslaget får även användas för utgifter för att starta upp den statliga omställningsorganisationen. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för näringslivsfrämjande åtgärder. Anslaget får användas för utgifter för att starta upp den statliga omställningsorganisationen. Medel behöver tillföras anslaget för att möjliggöra uppstart av den statliga omställningsorganisation som följer av partsöverenskommelsen om anställningsskydd och omställning och som ska erbjuda och finansiera grundläggande omställnings- och kompetensstöd. Anslaget bör därför ökas med . För att bidra till att finansiera ökningen av anslaget 1:18 Avgifter till vissa internationella organisationer minskas anslaget med . Vidare minskas anslaget med för att finansiera ökningen av anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation. Dessa minskningar bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Sammantaget bör anslaget minskas med . Anslagsändamålet behöver vidare utökas så att anslaget kan användas även för utgifter för att starta upp den statliga omställningsorganisationen. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:7 Turistfrämjande ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för kostnader för statens aktieägartillskott till V.S. Besöksnäringen har drabbats hårt ekonomiskt av pandemin. De ekonomiska konsekvenserna har slagit mot hela landet, då i princip allt resande från utlandet och affärsresande har upphört. Det är därför viktigt att främja besöksnäringen genom att marknadsföra som destination, vilket bedöms kunna bidra till en snabbare omstart av näringen. Anslaget bör därför ökas med . 1:18 Avgifter till vissa internationella organisationer I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:18 Avgifter till vissa internationella organisationer ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter gällande avgifter och statsbidrag avseende deltagande i internationella näringspolitiska organ. På grund av den försvagade kronkursen är de anvisade medlen på anslaget otillräckliga. Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker delvis genom att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med . 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation ökas med Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för statsbidrag till (), för marknadskompletterande finansiering och företagsrådgivning. , vars verksamhet syftar till att utveckla och finansiera små och medelstora företag i hela landet, erbjuder företag marknadskompletterande finansiering. Efterfrågan på lån från bolaget är stor till följd av spridningen av covid-19. För att säkerställa att kan handlägga en fortsatt ökad mängd kreditansökningar, och ha kapacitet att hantera den lånestock som pandemin medförde , behöver ytterligare resurser tillföras bolaget. Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling minskas med motsvarande belopp. 1:22 Stöd vid korttidsarbete I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 14 . Regeringens förslag: Anslaget 1:22 Stöd vid korttidsarbete ökas med 3 . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utbetalningar av tidsbegränsat stöd till arbetsgivare i enlighet med lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete. Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga och andra åtgärder med anledning av coronaviruset ökades anslaget med 8 för införandet av ett nytt stöd vid korttidsarbete i vissa fall, som bl.a. innebar en fortsatt möjlighet till stöd vid korttidsarbete t.o.m. , och en förstärkning av stödet januari– (prop. 2020/21:83, bet. 2020/21:FiU42, rskr. 2020/21:184). med anledning av förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda och förstärkta stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd för företag med anledning av coronaviruset ökades anslaget med ytterligare 3 för att det förstärkta stödet vid korttidsarbete skulle kunna gälla t.o.m. 2020/21:121 utg.omr. 24, bet. 2020/21:FiU44, rskr. 2020/21:230). Efterfrågan på stöd vid korttidsarbete förväntas vara högre än vad som tidigare beräknats. Anslaget behöver därför tillföras ytterligare 3 avseende stöd vid korttidsarbete och avseende utgifter för kompetensinsatser vid korttidsarbete. Anslaget bör därför ökas med 3 . 1:27 Tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 3 . Regeringens förslag: Anslaget 1:27 Tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag ökas med 3 . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för ett tillfälligt stöd till företag inom vissa branscher som fått ekonomiska svårigheter med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19. Stödet kan lämnas om hyresvärden sätter ned den fasta delen av hyra. Anslaget används även för kostnader för att administrera stödet. infördes ett statligt stöd för vissa lokalhyresgäster som träffat en överenskommelse med hyresvärden om rabatt på hyran med anledning av spridningen av covid-19 (prop. 2019/20:146, bet. 2019/20:FiU56, rskr. 2019/20:210). Stödet gällde överenskomna hyresrabatter –. Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset tillfördes medel för ett statligt stöd för vissa lokalhyresgäster som träffat en överenskommelse med hyresvärden om rabatt på hyran för perioden – (prop. 2020/21:84, bet. 2020/21:FiU43, rskr. 2020/21:203). Till följd av den ökade smittspridningen i samhället, och de negativa ekonomiska konsekvenser den innebär för många företag, finns det skäl att förlänga det statliga stödet för hyreskostnader till att även omfatta perioden –. Anslaget bör därför ökas med 3 . Stödet förutsätter godkännande av Europeiska kommissionen. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget avseende exportfrämjande till (Business ). För att upprätthålla nivån på den regionala exportrådgivningen, som genomförs inom ramen för regeringens utvecklade export- och investeringsstrategi, behöver medel tillföras. Anslaget bör därför ökas med . Bemyndigande att avveckla genom likvidation Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att avveckla genom likvidation. Skälen för regeringens förslag: (), tidigare , är ett statligt helägt bolag som bildades i samband med att ansökte om lån från Europeiska investeringsbanken, med svenska staten som garant för lånet. sattes som pant för lånet. Efter att ansökt om konkurs övertogs av svenska staten från konkursboet genom att infriade garantin och löste lånet. Regeringen har bemyndigande att helt eller delvis avyttra statens aktier i , att som likvid vid försäljningen utöver kontanter ta emot aktier eller andra former av tillgångar, avyttra dessa tillgångar, samt vidta de åtgärder i övrigt som krävs för att genomföra transaktionen. I samband med att bemyndigandet inhämtades konstaterades att en avyttring av aktierna måste anpassas till marknadsläget för att ge bästa möjliga affärsmässiga utfall. Regeringen kunde därför inte i förväg ange på vilket sätt eller aktierna kunde komma att avyttras (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21, rskr. 2012/13:287). Aktierna i finns i statlig ägo till följd av den ovan nämnda pantrealiseringen. Bolagets kärnverksamhet är att anskaffa, sälja och distribuera reservdelar till Saabbilar på en global marknad. Bolaget äger, genom sitt helägda dotterbolag, en logistik- och distributionsfastighet i och tillhandahåller även logistiktjänster. har omkring 180 anställda och omsatte ca . Bolaget har haft en negativ ekonomisk utveckling under . Kärnverksamheten är successivt avtagande, eftersom efterfrågan på reservdelar till Saabbilar minskar. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att det bör finnas en flexibilitet i hur det värde som statens ägande i representerar ska hanteras. I syfte att utöka statens handlingsalternativ bör det befintliga bemyndigandet utvidgas. Utöver att avyttra statens aktier i enlighet med tidigare bemyndigande bör regeringen ha möjlighet att avveckla bolaget. En sådan avveckling skulle även kunna innebära en avyttring av verksamhet eller en avveckling av dotterbolaget, om det inte har avyttrats. En avveckling av statens ägande i kan i enlighet med vad som ovan anförts genomföras på flera sätt, antingen genom ett av de alternativ som presenterats eller genom en kombination av dessa. Regeringen kommer att pröva olika affärsmöjligheter för att, med beaktande av statens risk, täcka så stor del som möjligt av kreditförlusten. Regeringen bedömer att har det kapital som behövs för genomförande av avvecklingen. Vid genomförd likvidation av bolaget tillfaller ett eventuellt överskott reservkonto för garantiverksamheten. Återkallelse av bemyndigande avseende Regeringens förslag: återkallar bemyndigandet till regeringen att minska statens röst- och ägarandel i till lägst av aktierna och rösterna i bolaget.