prop · H9031d18 · 2021-09-20 00:00:00 — var det drygt hälften, , av de examinerade 2019 som arbetade hos en arbetsgivare där de genomfört någon kurs i lärande i arbete (). Av de som examinerades 2019 hade ett arbete innan de påbörjade utbildningen, vilket är den högsta siffran sedan startade men i nivå med och 2018. Kvinnorna hade i högre grad än männen ett arbete innan utbildningen påbörjades, respektive . Av de utrikes födda hade ett arbete innan de påbörjade utbildningen. Diagram 5.4 Andel examinerade från 2019 som hade ett arbete året efter avslutad utbildning Ekonomi, adm.,försäljning Hotell, restaurang, turism Hälso och sjukvård, socialt arbete Kultur, media, design Lantbruk, djurvård, trädgård, skog, fiske Källa: Myndigheten för . I den yngsta åldersgruppen (och yngre) var skillnaden när det gäller andel i arbete före utbildningen och andel i arbete efter utbildningen som störst. I denna grupp hade ett arbete innan de påbörjade utbildningen och hade ett arbete efter examen. Indikator: Andelen examinerade i som har ett arbete inom utbildningsområdet året efter avslutad utbildning Av de examinerade inom 2019 som året därefter hade ett arbete angav att de hade ett arbete som helt eller till största delen överensstämde med utbildningen, vilket var en lägre andel än för de som examinerades 2018. Det finns ingen skillnad mellan män och kvinnor i detta avseende. De utrikes födda svarade dock i något lägre utsträckning (jämfört av de inrikes födda) att deras arbete helt eller till största delen överensstämmer med utbildningen. Om man räknar ihop alla som anser att arbetet helt, till största delen eller till viss del överensstämmer med den genomgångna utbildningen blir andelen . angav att arbetet inte alls stämmer överens med utbildningen, vilket var den högsta andelen . Bland utrikes födda var det som angav att arbetet inte alls överensstämmer med utbildningen. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Diagram 5.5 Överensstämmelse mellan genomgången yrkeshögskoleutbildning och det arbete den examinerade har året efter avslutad utbildning Andel 80 70 60 50 40 30 20 10 eller till största delen Källa: Myndigheten för . Nästan tre fjärdedelar av de kvalitetsgranskade utbildningarna bedöms hålla hög eller mycket hög kvalitet kvalitetsgranskades 68 yrkeshögskoleutbildningar, vilket är 29 färre än 2019. Av de granskade utbildningarna bedömdes hålla mycket hög kvalitet och hålla hög kvalitet medan inte bedömdes nå tillräckligt hög kvalitet. Resterande utbildningar, , bedömdes ha bristande kvalitet. Ett fyrtiotal planerade kvalitetsgranskningar ställdes in eftersom de bedömdes olämpliga att genomföra under covid-19-pandemin. Identifierade utvecklingsområden är bl.a. att ledningsgruppernas arbete behöver bli mer strategiskt och att utbildningsanordnarna behöver säkerställa att arbetsuppgifter under utformas i enlighet med kursplanen. Kurser och kurspaket i form av korta utbildningar har införts inom Kortare yrkeshögskoleutbildningar i form av kurser och kurspaket (korta utbildningar) infördes inom 2020 och resurserna till dessa korta utbildningar utökades kraftigt för att motverka covid-19-pandemins negativa effekter. startade 177 korta utbildningar och 5 300 studerande påbörjade sådana kurser och kurspaket , varav kvinnor och män. Försöksverksamhet med yh-flex syftar till snabbare och mer flexibla vägar till yrkeshögskoleexamen har MYH i uppdrag att genomföra en treårig försöksverksamhet med s.k. yh-flex i syfte att skapa snabbare och mer flexibla vägar till en yrkeshögskoleexamen. En yh-flexplats utformas som en extra studerandeplats på redan beslutade yrkeshögskoleutbildningar. Utbildningen inom yh-flex ska ha samma utbildningsplan som den ordinarie utbildningen, men individen ska tillgodoräknas reell kompetens och bedriva anpassade kompletterande studier. beviljades 382 platser på 33 utbildningar, varav 132 platser utnyttjades. I snitt fick de studerande tillgodoräkna sig av yrkeshögskoleutbildningen efter validering. MYH betalade sammanlagt ut 2020 i statlig finansiering för utbildningar inom , varav för kurser och kurspaket (korta utbildningar) och för försöksverksamheten med yh- 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Därutöver betalade myndigheten ut för särskilt pedagogiskt stöd till studerande med funktionsnedsättning och i form av tillfälligt startbidrag för att göra det möjligt att genomföra utbildningar som annars riskerade att ställas in. Myndigheten betalade dessutom ut totalt för behörighetsgivande förutbildning, kursplatser som annars skulle ha stått tomma, studerandeförsäkring, genomförandebidrag och undervisning i svenska med yrkesinriktning. Totalt utbetalades i statligt stöd 2020 när det gäller . Totalt utbetalades statsbidrag för 42 483 årsplatser på ordinarie yrkeshögskoleutbildning , vilket är en ökning med 6 949 årsplatser jämfört med . En årsplats omfattar på heltid. Det genomsnittliga bidraget per utbetald årsplats inom 2020 var , vilket är en ökning med jämfört med året innan. Denna siffra inkluderar inte pedagogiskt stöd och andra stöd och insatser. Antal utbetalda helårsplatser och beräknat antal inom Källa: Myndigheten för . har granskat effektivitet och regeringens styrning av MYH (granskningsrapporten – ambitioner, styrning och uppföljning [RiR 2021:13]). Granskningen avsåg främst tid före pandemins utbrott. övergripande slutsats är att i stort sett lever upp till intentioner så som de uttrycks i lagen (2009:128) om . bedömer att utbildningar som möter arbetslivets behov kommer till stånd, att utbildningarna håller hög kvalitet och att statens stöd till fördelas effektivt, men att det finns delar som kan utvecklas. Högskoleförberedande utbildningar inom det konstnärliga området är vanligast pågick totalt 114 konst- och kulturutbildningar enligt förordningen (2013:871) om stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar, varav var av högskoleförberedande karaktär. Flest utbildningar genomfördes inom kategorin Bild- och formkonstnärlig utbildning följd av Konsthantverk och Musik. Drygt hälften av utbildningarna fanns i () och närmare en femtedel av utbildningarna fanns i Av utbildningarna som pågick 2020 berättigade till både 2021/22:1 Utgiftsområde 16 studiestöd och statsbidrag, till enbart studiestöd och till enbart statsbidrag. Av utbildningarna som enbart hade statsbidrag var de flesta korta utbildningar. Antalet årsplatser uppgick till totalt 3 204 jämfört med 3 180 årsplatser . Antalet årsplatser som berättigar de studerande till studiestöd uppgick till 3 135. Det motsvarar av alla årsplatser. Tre av fyra som påbörjar studier är kvinnor Antalet antagna som påbörjade studier på konst- och kulturutbildningar med start var totalt 2 500. Flest påbörjade högskoleförberedande utbildningar och utbildningar inom kulturarvsområdet. Dessa två utbildningstyper hade 1 300 respektive 710 antagna som påbörjade studier. Antalet antagna som påbörjade studier på en kort utbildning minskade jämfört med . De flesta utbildningar inom kulturarvsområdet är korta, varför antalet antagna som påbörjade en utbildning inom kulturarvsområdet också minskade kraftigt. och män av de som påbörjade studier. – 2019 varierande andelen kvinnor mellan . Totalt var det 5 200 studerande i utbildningar som pågick , vilket var närmare 300 färre än året innan. När det gäller antagna som påbörjat studier varierade andelen utrikes födda mellan 2015–2020. Åtta av tio studerande slutför utbildningen slutförde totalt 2 000 studerande en konst- och kulturutbildning. Av dessa var kvinnor och män. Det innebär en slutförandegrad på (för kvinnorna och för männen), vilket var en minskning jämfört med föregående år. För yrkesinriktade utbildningar inom det konstnärliga eller kulturella området var slutförandegraden och för högskoleförberedande utbildningar inom det konstnärliga området var den För utbildningar inom kulturarvsområdet, som generellt är korta, var slutförandegraden . Statsbidrag för konst- och kulturutbildningar uppgick till för 1 775 årsplatser. Dessutom tillkom kostnader för studiestöd. Stöd till validering och branschvalidering MYH har regeringens tillfälliga uppdrag att stödja validering nationellt och regionalt. har myndigheten säkerställt samrådsarenor där berörda myndigheter och aktörer kan diskutera valideringsfrågor, bl.a. genom ett nyinrättat nationellt råd för valideringsfrågor. Myndigheten genomförde en första ansökningsomgång för att fördela stöd enligt förordningen (2020:268) om statsbidrag för utveckling av branschvalidering. Sammanlagt fördelades till branscher som t.ex. vård och omsorg, städservice, återvinning, lås och säkerhet, textil och mode samt gruvnäring för utveckling, uppdatering och anpassning av kvalifikationer och branschmodeller för validering. Nivåplacering av kvalifikationer i SeQF MYH har beslutat om nivåplacering av fyra kvalifikationer i referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (SeQF). Det innebär att sammanlagt 10 kvalifikationer nu finns inplacerade i referensramen efter beslut av MYH. Myndigheten har också slutfört en intern utredning om 2021/22:1 Utgiftsområde 16 användningen av SeQF i syfte att föreslå förbättringar . SeQF har lyfts som ett viktigt verktyg för förbättrad kompetensförsörjning inom ramen för regeringens samverkansprogram för kompetensförsörjning och livslångt lärande. 5.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen vuxenutbildning (komvux) Komvux har, liksom annan utbildning, i hög grad påverkats av covid-19-pandemin. Liksom i övriga skol- och utbildningsväsendet har undervisningen påverkats av frånvaro bland elever och personal. Vidare har undervisningen under pandemin i huvudsak bedrivits som fjärr- eller distansundervisning. Till skillnad från bl.a. grund- och gymnasieskolan saknar komvux dock bestämmelser som innebär att undervisning normalt ska bedrivas i form av närundervisning. Det har därför inte behövts införas några bestämmelser för att möjliggöra en tillfällig övergång till fjärr- och distansundervisning inom komvux. har genomfört en distansinspektion av komvux, med intervjuer med rektorer, verksamhetschefer och elever. Resultaten redovisas i rapporten och distansundervisning vid vuxenutbildning (Skolinspektionen 2021). Rapporten visar att mycket har fungerat väl i de granskade utbildningarna. Både rektorer och elever beskriver att det gjorts stora ansträngningar för att ge eleverna en flexibel utbildning trots att undervisningen i stor utsträckning bedrivits på distans. finns det enligt granskningen stora utmaningar när det gäller distansundervisningen. Det är särskilt elever i vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) som får det svårt när tillfällena att träna svenska med lärarna och andra elever minskar. Resultaten visar även att många elevers mående har påverkats negativt som en följd av att de sociala kontakterna har minskat. Den övergripande bilden är att alla ingående moment genomförs och att lärarna anstränger sig för att stödja eleverna i undervisningen, även om undantag finns. Även har i rapporten av situationen i komvux med anledning av covid-19- pandemin (2020) granskat hur komvux fungerat under pandemin. Rapporten ger en liknande bild av komvux under pandemin som Skolinspektionens granskning. Sfi är enligt rapporten den del av komvux som har drabbats mest negativt, bl.a. genom dålig tillgång till digitala verktyg som behövs för att eleverna ska kunna delta i undervisningen och bristande internetuppkoppling i hemmet. Det har också blivit svårare att tillgodose elevers behov av stöd. Tre av fem huvudmän i undersökningen svarar att det har varit lite svårare eller mycket svårare att tillgodose elevers behov av stöd jämfört med . anger vidare att många huvudmän ser ett ökat söktryck i komvux på gymnasial nivå, i synnerhet när det gäller yrkesutbildning inom komvux. Elevantalet i sfi har minskat , till följd av minskad invandring. Att antalet elever inom komvux på gymnasial nivå har ökat relativt kraftigt är en trolig konsekvens av utvecklingen på arbetsmarknaden under pandemin. Ökningen beror dock även på ett större utbud av utbildning till följd av satsningen på fler utbildningsplatser inom yrkesinriktad utbildning på gymnasial nivå inom komvux (regionalt yrkesvux). För att möta den ökade efterfrågan på yrkesutbildning under pandemin har medel tillförts som motsvarar ca 20 000 platser inom yrkesvux och mer än 30 000 platser . Pandemin har medfört stora utmaningar för elever inom gymnasieskolan och behovet av vuxenutbildningen kan komma att öka som en följd av fjärr- och distansundervisningen i gymnasieskolan under pandemin. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 har spelat en viktig roll i regeringens insatser för att motverka covid-19-pandemins negativa effekter på arbetsmarknaden. De nya platser som tillförts som en följd av de satsningar som regeringen föreslagit har fyllts med studerande i mycket hög grad. Det har varit fråga om platser både på befintliga yrkeshögskoleutbildningar och på helt nya utbildningar i form av kurser och kurspaket (korta utbildningar). Sysselsättningen efter yrkeshögskoleexamen har minskat något (från 2020), liksom överensstämmelsen mellan arbetet och den genomgångna yrkeshögskoleutbildningen, vilket bedöms vara en effekt av pandemin. Även om det inte är otänkbart att den tendensen kan komma att fortsätta även framöver bedömer regeringen att det är en tillfällig nedgång och att framöver kommer att komma tillbaka till de högre nivåer av sysselsättning och överensstämmelse som gällt innan pandemin. bedömer i rapporten – ambitioner, styrning och uppföljning (RiR 2021:13) att i stort lever upp till intentioner med utbildningsformen. slutsats är att yrkesutbildning av god kvalitet som uppfyller arbetslivets behov kommer till stånd och att statens stöd till utbildningarna fördelas effektivt. noterar även att det finns delar som kan utvecklas. Regeringen avser att lämna en skrivelse till med anledning av . har den pågående expansionen av fungerat väl, även då expansionstakten ökade och nya varianter av yrkeshögskoleutbildning infördes. Antalet behöriga sökande till , antalet behöriga sökande per plats och det totala antalet studerande har ökat kraftigt under en rad år. Ökningen kan delvis bero på den höga arbetslöshet som covid-19-pandemin gett upphov till. Regeringen bedömer att intresset för är mer långsiktigt och att arbetsmarknadens behov av yrkeshögskoleutbildning är fortsatt stora. De snabba volymökningarna medför dock behov av kvalitets- och systemstärkande insatser inom för att verksamheten ska kunna bedrivas med bibehållen kvalitet. Regeringens satsning på har under covid-19-pandemin nått sin största omfattning med tillskott av medel motsvarande över 160 000 nya platser inom yrkesinriktad utbildning på gymnasial nivå inom vuxenutbildning (regionalt yrkesvux), folkhögskolan, och högskolan. Under pandemin har ytterligare tillfälliga medel tillförts . Satsningarna har varit nödvändiga för att möta den ökade arbetslösheten och den ökade efterfrågan på utbildning för vuxna, som är en konsekvens av pandemin. Vuxenutbildningen är för många en väg till arbete och tillgången till sådan utbildning måste därför vara god i tider av arbetslöshet. är centralt både för att de som står utanför arbetsmarknaden ska kunna etablera sig och för att ge möjlighet till omställning för de som redan är etablerade men som vill gå vidare till mer kvalificerade arbeten. Regeringen planerar därför att fortsätta sin satsning på , och många av de utbildningsplatser som tillfördes tillfälligt under pandemin bör inte avvecklas. Det är också viktigt att 2021/22:1 Utgiftsområde 16 särskilt stärka förutsättningarna för att individer som anlänt till i vuxen ålder ska få arbete. Därför föreslår regeringen insatser för att förbättra kvaliteten i sfi och för att skapa möjligheter att kombinera en yrkesutbildning med studier i svenska. Dessutom bör ett nationellt system för validering införas som påskyndar etableringen på arbetsmarknaden ytterligare. Fjärr- och distansundervisningen inom gymnasieskolan under pandemin kan innebära att fler elever inte fått de kunskaper och färdigheter som de normalt sett skulle ha fått och i större utsträckning behöver studera inom vuxenutbildningen för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. kommer efterfrågan på utbildning för vuxna att vara fortsatt hög. är det brist på utbildad arbetskraft. Enligt Trender och prognoser 2020 kommer bristen på yrkesutbildade att öka , främst inom teknik- och vårdområdena. För att vuxenutbildningen ska kunna möta alla behov behöver fortsätta och antalet platser behöver bibehållas på en hög nivå. Regeringen föreslår därför fortsatt stora satsningar inom för att möta de omfattande utbildningsbehov som finns. är viktigt även för införandet av ett nytt omställningsstudiestöd I promemorian Omställningsstudiestöd – för flexibilitet, omställningsförmåga och trygghet på arbetsmarknaden (Ds 2021:18) föreslås ett nytt parallellt offentligt studiestödssystem, ett s.k. omställningsstudiestöd (se närmare utg.omr. 15 avsnitt 2.10). Syftet med omställningsstudiestödet är enligt promemorian att förbättra förutsättningarna för vuxna att finansiera studier som kan stärka deras framtida ställning på arbetsmarknaden med beaktande av arbetsmarknadens behov. Bestämmelserna om det nya omställningsstudiestödet föreslås träda i kraft . Promemorian har remissbehandlats. Regeringen avser att återkomma med en proposition med förslag om stödet. För att reformen ska bli framgångsrik är det viktigt att utbildningssystemet kan ta emot de vuxna som vill studera med omställningsstudiestöd. Utvecklingen behöver följas och dimensioneringen av bl.a. yrkesutbildningen inom komvux, folkhögskolan och kan komma att behöva anpassas efter det föreslagna stödet. Fortsatta satsningar på yrkesutbildning för vuxna Satsningen på regionalt yrkesvux är en viktig del i regeringens politik för att motverka arbetslösheten som är en konsekvens av covid-19-pandemin. Denna satsning, som når sin största omfattning , föreslås nu ligga kvar på en hög nivå. Regionalt yrkesvux behövs även för att kommunerna ska kunna erbjuda utbildning inom ramen för satsningen på äldreomsorgslyftet, se vidare utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, avsnitt 6. Kombinationsutbildningar inom komvux, dvs. utbildningar som kombinerar sfi eller svenska som andraspråk med en gymnasial yrkesutbildning, förkortar ofta vägen till arbete för nyanlända. Anledningen är att individen studerar svenska språket och ett yrke , vilket gör att den sammanlagda tiden i utbildning blir kortare. Utbildningarna är dock dyra att anordna. För att studierna ska bli framgångsrika behövs ofta dubbla lärarinsatser med både yrkes- och språklärare, oftast små elevgrupper samt stöd på elevernas modersmål och annat stöd som t.ex. särskild handledning av eleverna. har regeringen inlett en satsning på högre ersättning till kommunerna för kombinationsutbildningar. Det krav på medfinansiering av utbildning som ställs för att statsbidrag ska lämnas för regionalt yrkesvux gäller inte heller för kombinationsutbildningarna. Regeringen föreslår att satsningen på dessa utbildningar fortsätter 2022. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 För att kommunerna ska kunna planera utbildningen behöver satsningen på regionalt yrkesvux vara långsiktig och stabil . Regeringens ambition är därför att nivån på satsningen ska vara stabil , även om statsbidraget kan behöva justeras för att kommunerna ska kunna möta de utbildningsbehov som finns. Statsbidraget för regionalt yrkesvux, inklusive kombinationsutbildningar, bör utökas och framåt. Regeringen föreslår att statsbidraget tillförs 2022. beräknas avsättas för statsbidraget. Som framgår av avsnitt 4.6.4 avser regeringen att återkomma till med förslag om planeringen och dimensioneringen av utbudet av yrkesinriktad utbildning inom komvux. Avsikten är att kommunerna ska ingå samverkansavtal med varandra och att individerna fritt ska kunna söka gymnasial yrkesutbildning som erbjuds inom ramen för ett sådant avtal Kommunerna ska vara skyldiga att erbjuda validering Validering innebär att en persons kunskaper och kompetenser kartläggs och bedöms på ett strukturerat sätt, oavsett hur, var eller när de förvärvats. Validering inom komvux sker i begränsad omfattning, trots att validering kan förkorta tiden i utbildning. Regeringen avser därför att lämna förslag om att kommunerna ska bli skyldiga att erbjuda inledande kartläggning och validering inom komvux. Avsikten är att förslagen ska utgå från de förslag som Valideringsdelegationen 2015–lämnade i betänkandet Validering – för kompetensförsörjning och livslångt lärande (SOU 2019:69). Regeringen föreslår att avsätts för skyldigheten att erbjuda inledande kartläggning och validering inom komvux . beräknar regeringen att avsätts för satsningen . Vidare bör den försöksverksamhet med kartläggning och validering – komvux flex – som inletts 2021 fortsätta . Det ger kommunerna bättre förutsättningar att bygga upp en väl fungerande infrastruktur för inledande kartläggning och validering inom komvux. Det behövs satsningar på sfi och språkträning för utrikes födda För nyanlända är ofta sfi en förutsättning för att komma in i det svenska samhället och för att få arbete. Det finns behov av att stärka kvaliteten och likvärdigheten i sfi. lämnade i en promemoria förslag på hur det kan säkerställas att kommuner erbjuder en individanpassad utbildning för de nyanlända som ska ta del av sfi och annan utbildning enligt förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Utredningen föreslog att kommunerna inom komvux ska tillhandahålla en sammanhållen utbildning för denna målgrupp. Regeringen planerar att med utgångspunkt i utredningens förslag återkomma till med en proposition och att reformen ska träda i kraft . Kommunerna kompenseras för den kostnad de kommer att ha för att upprätta en utbildningsplan för den sammanhållna utbildningen genom reglering enligt den kommunala finansieringsprincipen (se utg.omr. lämnade i slutbetänkandet Samverkande krafter – för stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk (SOU 2020:66) förslag som syftar till att stärka kvaliteten och likvärdigheten i sfi. Regeringen planerar att med utgångspunkt i utredningens förslag återkomma till med en proposition. inleddes en satsning på språkträning för anställda inom äldreomsorgen. De språkbrister som har identifierats inom äldreomsorgen finns dock även inom andra välfärdssektorer. Detta får negativa konsekvenser för kvaliteten i verksamheten, 2021/22:1 Utgiftsområde 16 kompetensförsörjningen inom välfärden och utrikes födda individers etablering på arbetsmarknaden. Detta gäller särskilt för utrikes födda kvinnor. Regeringen föreslår därför att satsningen på språkträning vidgas så att även andra yrkesgrupper inom välfärden erbjuds sådan träning. För att finansiera en fortsatt och utvidgad satsning föreslår regeringen att ytterligare tillförs satsningen . beräknar regeringen att tillförs satsningen . är fortsatt viktig för kompetensförsörjningen spelar en viktig roll för kompetensförsörjning och för flexibla möjligheter till omställning på arbetsmarknaden. Utbildningsformen har varit betydelsefull för att möta utbildningsbehov under pandemin, såväl inom området vård och omsorg som inom andra områden. initierade en satsning på fler platser på specialistundersköterskeutbildning inom och medel behöver tillföras även för att utbildningen ska kunna slutföras. bidrar även bl.a. till kompetensförsörjning för klimatomställning och för de stora industrisatsningar som görs, bl.a. i och . har vuxit kraftigt och behoven av yrkeshögskoleutbildning är fortsatt stora. Anslaget för bör också utökas med anledning av att privata utbildningsanordnare fått ökade kostnader för mervärdesskatt. Utbildning undantas normalt från skatteplikt enligt mervärdesskattelagen (1994:200). Anlitande av inhyrd personal är dock belagd med 25 procents mervärdesskatt.