prop · H803144 · 2021-03-23 00:00:00 — Kostnaden för att upprätta en klimatdeklaration blir på så vis relativt sett dyrare för mindre aktörer som har en lägre mognadsgrad. större bolagen har även en möjlighet att sprida kostnaden över ett större Kravet på att upprätta en klimatdeklaration kan därför påverka konkurrensen mellan små och medelstora samt stora företag negativt, vilket påpekar. och mognadsgrad i branschen innebär även att det kommer att krävas relativt sett större informationsinsatser för att nå de mindre bolagen som har en lägre kunskapsnivå och mognadsgrad. I likhet med vad t.ex. , och anför anser regeringen att det finns behov av kunskapshöjande insatser för mindre aktörer, vilket bör beaktas i genomförandet av informations- och vägledningsinsatser. Utvidgning av marknaden för konsulter inom livscykelanalyser och beräkningsverktyg Byggherrarna har möjligheten att antingen genomföra klimatdeklarationen själva eller att anlita en konsult för att genomföra beräkningarna. Kravet innebär därmed att efterfrågan på konsulter inom livscykelanalyser och beräkningar av klimatpåverkan kan komma att öka vilket är positivt för konsultmarknaden. Om efterfrågan på konsulter ökar snabbare än vad branschen hinner rekrytera finns dock en risk att byggprojekten förlängs vilket kan leda till att kostnaderna för att bygga ökar. Ett ökat behov av digitala beräkningsverktyg och digitala lösningar som gör det möjligt att koppla t.ex. ekonomiska kalkylprogram till beräkningsverktyg för klimatpåverkan kommer att uppkomma. finns ett antal verktyg för att genomföra beräkningar av klimatpåverkan på marknaden. Det finns allt från enklare verktyg som är gratis för användaren till mer avancerade verktyg som är avgiftsbelagda. Det sker en snabb utveckling av den här typen av verktyg och införandet av krav på klimatdeklaration skulle sannolikt innebära att utvecklingen kommer att gå ännu snabbare. Den digitala utvecklingen har en viktig roll att spela då den kommer att underlätta och effektivisera arbetet med att upprätta en klimatdeklaration. Konsekvenser för arkitekter och arkitektur I vilken utsträckning arkitekter kommer att påverkas av förslaget kommer sannolikt att bero på om byggherrarna ändrar sitt beteende eller arkitektens roll i byggprojektet. Arkitekternas inflytande över materialval är nära sammankopplad med vilken typ av projektstorlek och entreprenadform det rör sig om. I projekt där arkitekter är med och färdigställer projekteringen har de goda möjligheter att påverka materialvalen genomgående i projektet och kan därmed jobba för att minska klimatpåverkan, vilket bl.a. Arkitekter anför. Eftersom arkitekterna, i ett tidigt skede, arbetar med att gestalta byggnaderna är materialvalen av stor betydelse för det arkitektoniska uttrycket. Beaktandet av olika materials klimatpåverkan kommer potentiellt sett att bli allt viktigare med ett införande av krav på klimatdeklaration, vilket påverkar arkitekternas möjligheter att gestalta byggnaderna. Det är inte säkert att arkitekterna har kunskap om olika materials för- och nackdelar ur ett klimatperspektiv. Potentiellt finns det alltså en kunskapsbrist även bland arkitekter likt den som observerats i branschen som helhet. Kravet på klimatdeklaration kan bidra till fler aktiva val för minskad klimatpåverkan i projekteringsskedet och leda till innovativa arkitektoniska lösningar. I propositionen Politik för gestaltad livsmiljö (2017/18:110) konstateras att innovativa arkitekturform- och designlösningar, tillsammans med innovativa teknik- och materiallösningar, är avgörande för omställningen till mer hållbara och klimatanpassade samhällen med bl.a. lägre utsläpp av växthusgaser. I likhet med vad Statens centrum för arkitektur och design och kommun uttrycker, anser regeringen att det är angeläget att kompetens inom arkitektur, form och design tillvaratas genom hela byggnadsprocessen. Införandet av kravet på klimatdeklaration påverkar byggprodukttillverkarna indirekt. Byggherren är den aktör som har ansvaret för att genomföra klimatdeklarationen. Om byggherrens beteende förändras till följd av införandet av kravet på klimatdeklaration kommer det även att påverka byggprodukttillverkarna. Kravet på att genomföra en klimatdeklaration innebär att byggherrens behov av information om byggprodukternas klimatpåverkan kommer att öka. Byggprodukttillverkarna kan behöva revidera sina arbetsprocesser för att kunna leverera den typ av produktinformation som efterfrågas. På så vis kan det informationsgap som identifierats mellan byggherre och byggprodukttillverkare minska. Trä- och möbelföretagen, Byggmaterialindustrierna och Byggmaterialhandlarna påpekar att investeringar i processer för framtagande av produktinformation kan innebära relativa stora kostnader, särskilt för småföretag. Detta bedöms kunna mildras genom den databas med generiska klimatdata som ska utveckla. Om byggherrarna ställer högre krav på materialens klimatpåverkan kan byggmaterialproducenterna även behöva ställa om sina produktionsmetoder så att de blir mer hållbara för att möta den förändrade efterfrågan. En sådan utveckling är positiv och bör främjas. Att ställa om både produktion och arbetssätt innebär initialt en kostnad för byggprodukttillverkarna. De tillverkare som är känsliga för förändringar i efterfrågan och som anpassar sig snabbt kommer inte att påverkas i lika stor utsträckning som tillverkare som anpassar sig långsammare. För dessa kan införandet av kravet på klimatdeklaration innebära att de förlorar marknadsandelar. Införandet av kravet innebär därmed att konkurrenssituationen på marknaden kommer att påverkas vilket bl.a. påpekar och efterfrågar en utvecklad analys av detta. Hur stora effekter klimatdeklarationen har på marknaden för byggprodukttillverkare är svår att bedöma. Det kommer att bero på i hur stor utsträckning som byggherrar efterfrågar produktinformation eller gör val och åtgärder som minskar klimatpåverkan till följd av kravet på en klimatdeklaration. Under har kostnaderna för byggmaterial vid byggande ökat snabbt vilket kan indikera att det finns ett konkurrensproblem. Regeringen har därför gett i uppdrag att utreda och analysera konkurrensen inom byggmaterialindustrin (Fi2020/01393). Eftersom klimatdeklarationerna bara föreslås omfatta de inledande skedena av en livscykel kan det finnas en risk att suboptimeringar uppstår vilket kan komma att påverka byggmaterialproducenterna. Om suboptimeringar uppstår kan detta innebära att konkurrensen på marknaden för exempelvis byggprodukter snedvrids. Flera remissinstanser, t.ex. Svensk Betong, och Plåt- och Ventföretagen, menar att förslaget missgynnar vissa byggprodukter och material vilket kan bidra till ökade byggkostnader och hämma 2020/21:144 utvecklingen av resurs- och kostnadseffektiva byggmaterial. Informationsinsatser och andra krav i byggprocessen minskar dock risken för suboptimeringar. ska klimatdeklarationen kunna utvecklas till att omfatta fler delar av byggnadens livscykel vilket kommer minska risken för suboptimeringar och snedvridning ytterligare. Konsekvenser för utländska aktörer Byggregelverken är nationella, vilket i sig utgör en form av hinder för marknadsinträde för internationella aktörer. Kravet på att genomföra och upprätta en klimatdeklaration blir en del av det svenska regelverket och utgör inget ytterligare inträdeshinder för utländska aktörer. förvaltar en engelskspråkig webbplats som syftar till att underlätta för internationella aktörer att etablera sig på den svenska marknaden. Webbplatsen uppdateras löpande allteftersom förändringar sker i regelverken. Det finns ett generellt behov av mer omfattande informationsinsatser riktade till dessa aktörer. Konsekvenser för fastighetsägare och enskilda Regeringens bedömning: Förslaget påverkar fastighetsägare och enskilda endast marginellt. Det finns en risk att den byggkostnads- ökning som kravet innebär kan leda till att priserna på fastigheter och Risken är dock liten. Förslaget bör kunna ge konsu- menter förutsättningar att fatta mer väl avvägda investeringsbeslut. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Bostadsrätterna och Fastighetsägarna anser att klimatdeklarationen blir en mindre relevant produkt för förvaltande fastighetsägare på grund av deklarationens begränsade omfattning till Region , Allmännytta och framhåller vikten att rapporteringen görs så enkel som möjligt och att den administrativa arbetsbördan minimeras för att inte riskera att deklarationen i slutändan påverkar hyresnivån eller boendekostnader vilket gör det svårare för svaga grupper att efterfråga bostäder. tillstyrker förslaget i sin helhet men anser att det stegvis bör utvecklas till att omfatta hela livscykeln. anser att ett reglerat krav på klimatdeklarationer kan leda till ökad transparens på marknaden vilket underlättar både för byggsektorns aktörer och för konsumenter vid val av bostäder och fastigheter. Skälen för regeringens bedömning Förslaget har ingen direkt påverkan på fastighetsägare eller enskilda indi- Eftersom införandet av kravet på klimatdeklaration ökar kostnaden för att bygga finns det en risk att även priset som konsumenterna möter på Ökningen i produktionskostnad utgör dock en så liten andel av den totala produktionskostnaden att det inte bör påverka vare sig byggtakt eller marknadspriser mer än marginellt. hyresnivån påverkas mer än marginellt, vilket bl.a. och Region framhåller som viktigt. Den relativa kostnadsökningen Prop. 2020/21:144 för småhusen är högre än för flerbostadshusen varför en prisökning kan få större genomslag på småhusmarknaden. I likhet med bedömer regeringen att kravet kan leda till att konsumenterna får ytterligare information om olika byggnaders klimatpåverkan, givet att marknadens aktörer använder klimatdeklarationen för att marknadsföra sig som klimatmässigt hållbara. Kravet kan på så vis leda till ökad transparens på marknaden och möjliggöra för konsumenter och fastighetsägare att fatta mer väl avvägda investeringsbeslut. Klimatdeklarationen kan på så vis bli relevant för fastighetsägare, i motsats till Bostadsrätterna och Fastighetsägarna bedömning. Konsekvenser för enskilda individer som byggherrar (egnahemsbyggare) Kravet omfattar inte byggnader som byggs av enskilda individer. Enskilda individer som byggherrar kommer därför inte att påverkas av förslaget. Då medvetenheten och intresset för klimat- och hållbarhetsfrågor stadigt ökar i samhället kan det finnas enskilda individer som är intresserade av att beräkna klimatpåverkan när de bygger. Förslaget hindrar inte enskilda individer att beräkna klimatpåverkan på samma villkor som föreslås här. Kostnaden för att upprätta en klimatdeklaration för en privatperson beräknas uppgå till ungefär samma kostnad som för ett serietillverkat småhus som redovisats i avsnitt 9.4 ovan. Regeringens bedömning: Införandet av krav på klimatdeklaration påverkar handläggningen i de kommunala byggnadsnämnderna. Förslaget bedöms leda till en ökning av antalet interimistiska slutbesked och en ökad arbetsbelastning för kommunerna. Den ökade belastning bör dock vara begränsad i omfattning. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flera kommuner, som , och kommuner, redovisar inga synpunkter på förslagens konsekvenser för kommuner. kommun bedömer att de kostnadsmässiga konsekvenserna för kommunens tillsynsroll är ytterst marginella då huvudansvaret för registerhållning, uppföljning och tillsyn åläggs Bo- verket. En utvecklad digital administration mellan och kommuner kan ytterligare effektivisera ärendehanteringen kring slutbesked när klimatdeklarationen inkommit till myndigheten. Handläggningstiderna för bygglov bedöms inte beröras och kostnader för eventuella interimistiska slutbesked bedöms täckas av avgifter. menar att ändringen i inte medför någon ytterligare arbetsbelastning för kommunen men att det med stor sannolikhet underlättar tillsynsmyndighetens tillsynsarbete och ökar antalet klimatdeklarationer som lämnas in. Byggföretagen poängterar vikten av att kommunen har rätt kompetens och resurser för att genomföra kontrollen av att en klimatdeklaration har inlämnats till tillsynsmyndigheten. SKR samt Bodens och kommuner, bedömer att förslaget om att får meddela slutbesked först efter att byggherren uppvisat intyg om att denne lämnat in klimatdeklaration kommer att medföra extraarbete för kommunerna då mängden interimistiska slut- besked kommer öka, framförallt inledningsvis. utökad administration och längre handläggningstider för kommunerna och förlängd tid innan ett aktuellt ärende kan meddelas slutbesked trots att kommunen inte har någon roll i att bedöma klimatdeklarationen. bergs kommun menar vidare att förslaget kan innebära kostnader för kompetenshöjande insatser och potentiellt utökad tillsyn. Skälen för regeringens bedömning Förslaget om att införa ett krav på klimatdeklaration kommer att påverka den kommunala handläggningen under byggprocessen. För att erhålla slut- besked behöver byggherren uppfylla ett antal kriterier enligt PBL. rättande och ingivande av en klimatdeklaration föreslås bli en förutsättning för att beviljas slutbesked. Förslaget innebär att kommunens byggnads- nämnd behöver få information om att byggherren har upprättat en klimatdeklaration för den byggnad som slutbeskedet avser och att deklarationen har getts in till ansvarig tillsynsmyndighet, om kravet är tillämpligt i det aktuella ärendet. När byggherren har registrerat den genomförda klimatdeklarationen hos den myndighet regeringen bestäm- mer erhålls en kvittens, vilken ges in till kommunens byggnadsnämnd som underlag inför beslut om slutbesked. Om byggherren inte har inlämnat klimatdeklarationen i samband med slutbesked kan kommunen lämna ett interimistiskt slutbesked till dess att deklarationen är inlämnad hos den myndighet regeringen bestämmer. Kontrollen av att ansvarig byggherre har upprättat och gett in en klimatdeklaration bedöms vara av enklare karaktär jämfört med andra kontroller som genomförs vid slutbesked. Dessutom genomför inte kommunen någon kvalitetsgranskning av klimat- deklarationen, då detta ansvar ligger på tillsynsmyndigheten. kan underlättas genom att kommunen i ett tidigt skede, t.ex. i samband med beslut om bygglov eller det tekniska samrådet inför startbesked, upp- lyser byggherren om dennes skyldighet att upprätta en klimatdeklaration. Den begränsade påverkan på det kommunala självstyret som förslaget innebär bedöms nödvändig för att uppnå ändamålet med systemet. Kostnadsmässiga konsekvenser för kommuner Enligt plan- och byggenkät utfärdades totalt 61 803 slutbesked och 8 509 interimistiska slutbesked . En ökning av interi- mistiska slutbesked innebär att antalet öppna ärenden hos kommunernas byggnadsnämnder kan komma att öka. Detta skulle i sin tur kunna påverka kommunernas handläggningstider då relativt sett mer arbetstid kommer att gå till handläggning av interimistiska och slutliga slutbesked i stället för handläggning av t.ex. bygglov. Konsekvenserna kan innebära ökade administrativa kostnader och kompetensbehov för kommunerna, vilket t.ex. SKR, Byggföretagen och Bodens kommun påpekar. möjlighet att ta ut en taxa för att tillhandahålla det interimistiska slut- beskedet i enlighet med 12 kap. 8 § 1 PBL. begränsa kommunens kostnadskonsekvenser vid ett ökat antal Att tidigt informera byggherren om kravet på Prop. 2020/21:144 klimatdeklaration kan dessutom minska behovet av interimistiska Regeringen bedömer, i likhet med vad och kommuner anför, att förslaget inte medför någon ytterligare betydande arbetsbelastning för kommunerna. Förslaget kan även innebära vissa initiala kostnader för kommuner för komplettering av rutiner för slutbesked och för att informera bygglovshandläggare om kravet. har fått i uppdrag att utveckla informations- och vägledningsunderlag där byggherrar och bygglovshandläggare är viktiga målgrupper. 9.7Konsekvenser för statliga myndigheter Regeringens bedömning: Förslaget om införande av krav på klimatdeklaration innebär nya uppgifter för tillsynsmyndigheten och registreringsmyndigheten. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna är positiva till att ska upprätta klimatdeklarationsregister, upprätta en databas med klimatdata och genomföra informations- och vägledningsinsatser. Flera insatser ser det som en förutsättning för införande av krav på klimatdeklaration. IVL och påpekar vikten av att det tillsätts tillräckligt med resurser till för införandet av krav på klimatdeklaration, hanteringen av inlämnade klimatdeklarationer och för att hålla databas med klimatdata och system uppdaterade. Skälen för regeringens bedömning: Den statliga myndighet som kommer att påverkas av införandet av krav på klimatdeklaration är den myndighet regeringen bestämmer ska ansvara för tillsyn av bestämmelserna och registrering av klimatdeklarationer. Regeringen har gett i uppdrag att utveckla ett deklarationsregister som kan användas när kravet om klimatdeklarationer för byggnader träder i kraft, att utveckla en öppen databas med relevanta klimatdata som ska kunna användas för att beräkna klimatpåverkan av ny bebyggelse samt att utveckla informations- och vägledningsunderlag (Fi2019/02439). Utöver detta kommer att utöva tillsyn av klimatdeklarationerna, vilket kan ske genom stickprovskontroller. har, på förslag från regeringen, mot denna bakgrund beslutat att anslag ska öka med 2020–2022 (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:CU1, rskr. 2019/20:96). Regeringens bedömning: Domstolarna påverkas endast marginellt av förslaget. Domstolarna kan komma att behöva hantera mål om tillsynsmyndighetens beslut om att registrera ett nytt värde av klimatpåverkan och om sanktionsavgift. Den typen av mål bör dock vara få. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. 2020/21:144 Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna redovisar inga synpunkter på förslagets konsekvenser för domstolarna. bedömer att promemorians förslag inte i någon större mån påverkar domstolars verksamhetsstöd, arbetsformer eller rättssäkerheten generellt. bedömer att promemorians förslag om omprövning av klimatdeklaration kan ge effekter på domstolarna. Skälen för regeringens bedömning: Domstolarna bedöms påverkas marginellt av förslaget. Om tillsynsmyndigheten i sin tillsyn beräknar ett värde av klimatpåverkan som väsentligt avviker från det registrerade värdet ska myndigheten ge byggherren tillfälle att inom lämna en förklaring till avvikelsen. Inkommer inte byggherren med en skälig förklaring får tillsynsmyndigheten registrera myndighetens beräknade värde av klimatpåverkan. föreslås få ta ut en sanktionsavgift om byggherren har lämnat oriktiga uppgifter i klimatdeklarationen och skäligen borde ha insett detta och det deklarerade värdet av klimatpåverkan från bygganden väsentligt avviker från myndighetens beräknade värde på ett sätt som inte är godtagbart. Beslut om att registrera ett nytt värde av klimatpåverkan och sanktionsavgift får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Detta skulle kunna öka domstolarnas arbetsbelastning, vilket påpekar. möjlighet att ta ut en sanktionsavgift bör användas restriktivt och enbart vid betydande avvikelser. Inledningsvis bör tillsynsmyndighetens roll dessutom vara att i första hand vägleda och informera för att främja en ändamålsenlig tillämpning av reglerna. Därför bedöms antalet mål beträffande tillsynen av klimatdeklarationen vara få. I likhet med , bedömer regeringen att domstolars verksamhetsstöd och arbetsformer påverkas i liten utsträckning av förslaget. 9.9Det finns behov av speciella informationsinsatser Klimatdeklarationen kommer att innebära nya krav och beräkningar vid uppförande av byggnad och medföra en betydande omställning för byggsektorn. Kravet på klimatdeklaration kommer att omfatta en stor del av de nya byggnader som uppförs och beröra många olika aktörer inom byggsektorn. Vid införandet av kravet på klimatdeklaration behövs därför betydande informationsinsatser för att skapa förutsättningar för en ändamålsenlig tillämpning av bestämmelserna. Detta är av särskild vikt för små och utländska aktörer. gav regeringen i uppdrag att vidta åtgärder för att underlätta införandet av kravet på klimatdeklaration vid uppförande av byggnader. En del av detta uppdrag omfattar att utveckla informations- och vägledningsunderlag. Vidare har på förslag av regeringen beslutat att anslag ska öka med 10miljoner kronor 2020–2022 för att kravet på klimatdeklaration ska kunna införas på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. 10.1Förslaget till lag om klimatdeklaration för byggnader Lagens syfte och tillämpningsområde 1 § Lagens syfte är att minska klimatpåverkan när byggnader uppförs. Paragrafen innehåller en bestämmelse om lagens syfte. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. 2 § Lagen ska tillämpas när nya byggnader uppförs om inte något annat framgår av 5 eller 6 §. Paragrafen innehåller en bestämmelse om lagens tillämpningsområde. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. Lagen ska tillämpas när nya byggnader uppförs. Det innebär att lagen inte tillämpas vid flyttning av en tidigare uppförd byggnad till en ny plats, ombyggnad, tillbyggnad eller vid ändring av en byggnad. Med begreppen avses det som anges i definitionerna i 1 kap. 4 § (2010:900), förkortad PBL. I 5 och 6 §§ regleras vissa undantag från lagens tillämpningsområde. 3 § I denna lag avses med 1.klimatpåverkan: utsläpp och upptag av växthusgaser, 2.växthusgaser: gaser som släpper igenom solens kortvågiga strålning och absorberar delar av jordens värmestrålning. Paragrafen innehåller bestämmelser som definierar begreppen klimatpåverkan och växthusgaser. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. Med klimatpåverkan avses utsläpp och upptag av växthusgaser. Med upptag av växthusgaser avses t.ex. kolinlagring i träbaserade material. Med växthusgaser avses gaser som släpper igenom solens kortvågiga strålning och absorberar delar av jordens värmestrålning. Skyldighet att ge in en klimatdeklaration 4 § Byggherren ansvarar för att en klimatdeklaration upprättas när en ny byggnad uppförs om inte något annat framgår av 5 eller 6 §. Byggherren ska ge in deklarationen till den myndighet som regeringen bestämmer (registreringsmyndigheten). I 10 kap. 34 § 2 (2010:900) finns bestämmelser om att en byggnadsnämnd kan meddela ett slutbesked först efter att en klimatdeklaration har getts in eller byggherren gjort sannolikt att det inte finns någon skyldighet att ge in Paragrafens första stycke innehåller bestämmelser om vem som ansvarar för att en klimatdeklaration upprättas och om till vem deklarationen ska Övervägandena finns i avsnitt 6.1. Det är byggherren som har ansvar för att en klimatdeklaration blir gjord och ingiven till den myndig- het som regeringen bestämmer (registreringsmyndigheten). 2020/21:144 byggherre har samma innebörd som enligt 1 kap. 4 § PBL, dvs. den som för egen räkning utför eller låter utföra projekterings-, byggnads-, rivnings- eller markarbeten. Paragrafens andra stycke innehåller en upplysningsbestämmelse som hänvisar till bestämmelserna om slutbesked i PBL. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. Undantag från skyldigheten att ge in en klimatdeklaration 5 § Skyldigheten att upprätta och ge in en klimatdeklaration omfattar inte 1.byggnader med tidsbegränsade bygglov som är avsedda att användas i högst , 2.byggnader som inte kräver bygglov enligt 9 kap. 6, 7 eller 9 § (2010:900), 3.byggnader för industri- eller verkstadsändamål, 4.ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller annan liknande näring, 5.byggnader som inte har större bruttoarea än , och 6.byggnader som är avsedda för totalförsvaret och byggnader av betydelse för säkerhet. Om en byggherre som uppför byggnader som är undantagna från skyldigheten att ge in klimatdeklaration enligt första stycket 6 också uppför andra byggnader, får regeringen meddela föreskrifter om sådant undantag även för dessa andra byggnader.