prop · H9031d18 · 2021-09-20 00:00:00 — har också påtalat att kapaciteten att ta emot nyanlända elever i komvux behöver förbättras, liksom kvaliteten och likvärdigheten avseende studie- och yrkesvägledning. Regeringen anser mot denna bakgrund att det är angeläget att gymnasieskolan och vuxenutbildningen bättre kan möta de kompetensbehov som finns på arbetsmarknaden. Att eleverna fullföljer sin gymnasieutbildning är grundläggande för deras förut- sättningar att etablera sig på arbetsmarknaden eller att fortsätta i eftergymnasiala studier efter gymnasieskolan. Om elever lämnar gymnasieskolan med uteblivna kunskaper eller ofullständiga betyg påverkar det i sin tur deras förutsättningar att studera på högskolan. Regeringen ser positivt på den ökning av antalet elever som lämnar gymnasieskolan med fullföljd utbildning. Vidare kan en förbättrad matchning mellan utbildningsutbud och de kompetenser som efterfrågas på arbetsmarknaden också bidra till ungdomars etablering på arbetsmarknaden. Det är dock svårt att avgöra vilka effekter pandemin har medfört långsiktigt. Därför behöver dessa fortsatt följas. har tillkännagett för regeringen att regeringen ska utreda frågan om att införa ett nationellt digitalt lärarlyft (bet. 2015/16:UbU14 punkt 14, rskr. 2015/16:228). gav regeringen i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor (U2015/03844). Insatserna inom de nationella skolutvecklingsprogrammen ska enligt uppdraget bestå av olika kompetensutvecklings- och stödinsatser riktade till huvudmän och skolor, bl.a. när det gäller it som såväl pedagogiskt som administrativt verktyg. Uppdraget innefattar att ta fram förslag till nödvändiga kompetens- utvecklingsinsatser avseende digitala lärresurser och verktyg för att stärka den digitala kompetensen i undervisningssituationen samt för en effektivare administration. Dessa insatser ingår i skolutvecklingsprogrammen . Kompetensutvecklings- insatserna avseende digitala verktyg och lärresurser ska enligt uppdraget vara långsiktiga och ta till vara de möjligheter till pedagogisk utveckling och administrativa vinster som utvecklingen på området medför. Regeringen bedömde i budget- propositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.3.6) att det finns ett behov av ett förstärkt stöd för deltagande i kompetensutvecklingsinsatser för att underlätta och säkerställa införandet av programmering i undervisningen och att medel därför borde tillföras för detta ändamål. beslutade regeringen en nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet (U2017/04119). 2021/22:1 Utgiftsområde 16 de delmål som fastslås i strategin är att förskolechefer, rektorer och huvudmän ska ha förmåga att strategiskt leda digitalt utvecklingsarbete i verksamheterna. Ett annat delmål är att personal som arbetar med barn och elever ska ha kompetens att välja och använda ändamålsenliga digitala verktyg i utbildningen. Förskolechefer, rektorer och huvudmän behöver enligt strategin skapa förutsättningar för personalens kompetens- utveckling så att eleverna ges möjligheter att stärka dessa kompetenser. Regeringen bedömde i skrivelsen om samisk utbildning (skr. 2017/18:68) att ovan nämnda åtgärder är de mest ändamålsenliga med anledning av tillkännagivande och att tillkännagivandet därmed fick anses slutbehandlat. har konstaterat att regeringen redovisat ett antal genomförda åtgärder. Utskottet har dock ansett att ytterligare insatser behövs på området och att tillkännagivandet därmed inte är tillgodosett (bet. 2017/18:KU21 s. 25, yttr. 2017/18:UbU5y, rskr. 2017/18:326). Regeringen konstaterade i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 3.3.3 s. 93) att inte anser tillkännagivandet slutbehandlat och att punkten därför åter är öppen. Kommuner och Regioner (SKR) har överlämnat rapporten handlingsplan för digitalisering av skolväsendet till Utbildnings- departementet (U2019/01776), om digitaliseringens möjligheter för att främja kunskapsutveckling och likvärdighet i skolväsendet. Rapporten innehåller dels en kartläggning och analys av uppmärksammade och övergripande behov hos huvudmännen, dels en kartläggning och analys av pågående initiativ och aktiviteter. Rapporten innehåller även en plan för fortsatt arbete och förslag på nya initiativ och aktiviteter. Exempel på initiativ som rör kompetensutveckling är ett breddat och förstärkt uppdrag till gällande fortbildning och kompetensutvecklande insatser inom digitaliseringsområdet och att rektorsprogrammet och fortbildningen av rektorer utvecklas så att rektorerna bättre förbereds på att strategiskt leda digitalt utvecklingsarbete. har ett samlat ansvar (sektorsansvar) inom ramen för sitt verksamhetsområde när det gäller de statliga insatserna för att ta tillvara digitaliseringens möjligheter för ökad måluppfyllelse och likvärdighet. Detta innefattar att vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda myndigheter och andra relevanta parter (18 § förordningen [2015:1047] med instruktion för ). ska enligt sin instruktion även svara för nationellt prioriterade fortbildnings-, kompetensutvecklings- och stödinsatser inom ramen för nationella skolutvecklingsprogram (7 §). Sammantaget ger det möjlighet att utifrån identifierade behov ta fram relevanta stödinsatser gällande bl.a. digitaliseringens möjligheter för huvudmän, rektorer, lärare, förskollärare och annan personal i skolväsendet. gäller dessutom ett nytt måldokument för Rektorsprogrammet som fattat beslut om. I kursen Styrning, organisering och kvalitet ingår nu att rektorn efter utbildningen bl.a. ska kunna identifiera verksamhetens behov av digitalisering utifrån pedagogiska, administrativa och tekniska perspektiv. har delar av skolväsendet med anledning av covid-19-pandemin behövt ställa om till digital undervisning. har fått i uppdrag att bl.a. följa upp konsekvenserna av pandemin för utbildningen inom skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet och utvärdera de åtgärder som har vidtagits på området med anledning av pandemin (U2020/06613). I uppdraget ingår även att göra en analys samt identifiera behov av, och föreslå, fortsatta åtgärder. Uppdraget ska även delredovisas , och . Vidare har fått i uppdrag att främja digitali- seringen inom skolväsendet och att underlätta för skolor och huvudmän att ta tillvara 2021/22:1 Utgiftsområde 16 digitaliseringens möjligheter i undervisning och administration. I detta ingår att genomföra insatser för att höja lärarnas kompetens inom distans- och fjärrunder- visning. Uppdraget ska redovisas (U2020/06613). Av den redovisning som lämnade framgår att myndigheten bl.a. planerar att främja forum för samverkan mellan lärosäten som ett stöd i deras arbete med att säkerställa att skolväsendet får nyutbildade lärare med adekvat digital kompetens. Vidare avser myndigheten att följa upp redan genomförda insatser för skolväsendets digitalisering och fortsätta att arbeta med forskningssprid- ning inom ämnesområdet digitalisering. Regeringens bedömning är att det arbete som redovisats ovan är det mest ändamålsenliga och att tillkännagivandet därmed får anses slutbehandlat. 4.6.1Ökad jämlikhet i förskola och skola En bra förskola och skola är inte bara viktigt för barn och unga som ges möjlighet till en god framtid, det är viktig för hela samhällets utveckling. Regeringen ser därför behov av fortsatta kunskaps- och jämlikhetsreformer för att återigen ska ha ett av världens mest högpresterande och mest jämlika skolsystem. Då måste alla barn ges möjlighet att möta kunniga och kompetenta förskollärare och barnskötare i en barngrupp av lämplig storlek. ska alla skolor ha kunniga och kompetenta lärare och fokus på kunskap och bildning. Det ska inte spela någon roll var i landet man bor eller i vilken förskola eller skola man går, alla barn och elever har rätt att nå så långt som möjligt när det gäller utbildningens mål. För att fler barn och elever ska lära sig mer behövs fortsatta kraftfulla kunskaps- och jämlikhetsreformer. Konsekvenserna av covid-19-pandemin ska hanteras Skolstängningar och distansundervisning med anledning av pandemin har haft en negativ påverkan på många elevers lärande och hälsa. Konsekvenserna har varit särskilt kännbara för dem som redan före pandemin hade sämre förutsättningar eller behövde olika former av stöd, men även för många andra elever som inte nått sin fulla potential. De negativa konsekvenserna av pandemin kommer att finnas kvar även och behöver noga följas även därefter. Det kan ta tid att ta igen kunskaper som elever inte har fått möjlighet att tillägna sig under pandemin. Insatser för att främja barns och elevers hälsa och välmående kommer också att behövas. Därför förstärks det statliga stödet till skolväsendet. Medlen får användas i hela skolväsendet till insatser som huvudmännen ser behov av utifrån sina förutsättningar lokalt. Jämlika förutsättningar för deltagande i förskola och fritidshem Det livslånga lärandet startar i förskolan. Barnens utbildning i förskolan har betydelse för deras fortsatta lärande och kan vara avgörande för att kompensera för olika förutsättningar. För att öka jämlikheten i förskolan föreslår regeringen en ökning av det statliga stödet till förskolan och att resurserna viktas socioekonomiskt. För att ge barn mer jämlika förutsättningar inför skolstarten avser regeringen också att vidta åtgärder för att öka deltagandet i förskolan bland barn och att stärka förskolans arbete med barnens språkutveckling i svenska. Fritidshemmet ska stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda eleverna en meningsfull fritid. Regeringen ser det som viktigt att fler barn deltar i fritidshemmens verksamhet och avser analysera vidare hur detta kan uppnås. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Oseriösa aktörer ska hindras driva pedagogisk omsorg och ett etableringsstopp för konfessionella friskolor bereds Alla barn och elever ska få en bra start i livet. Det behövs därför insatser för att förhindra oseriösa och olämpliga aktörer att bedriva verksamhet inom pedagogisk omsorg. Barn och unga i ska vara fria att forma sin egen uppfattning. Kontrollen av förskolor och skolor med konfessionell inriktning behöver skärpas. Regeringen avser även föreslå att ett etableringsstopp ska införas för fristående skolor och fritidshem med konfessionell inriktning. Ett sådant förslag bereds i . En mer jämlik skola gör att fler elever lär sig mer Ska fler elever lära sig mer behöver skolan bli mer jämlik. Elevernas socioekonomiska bakgrund har stor betydelse för elevernas resultat, störst betydelse har föräldrarnas utbildningsbakgrund och för utlandsfödda elever hur de har gått i svensk skola. För att minska skolsegregationen och öka likvärdigheten i skolan vill regeringen verka för en allsidig social sammansättning av elever på skolor och i undervisnings- grupper. Valfriheten behöver värnas och skolsegregationen minska genom att förutsättningarna för att fler aktivt ska delta i skolvalet förstärks. Därför avser regeringen att föreslå att det ska införas ett gemensamt skolvalssystem och förändrade urvalsgrunder. Skolan ska vara som starkast där behoven är som störst. Det statliga stödet för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling, det s.k. likvärdighetsbidraget, syftar till att förbättra kunskapsresultaten och stärka likvärdigheten och omfattar även fritidshemmet. Fritidshemmet kan med rätt förutsättningar bidra till elevers utveckling och lärande, måluppfyllelsen i skolan och verka kompensatoriskt. Undervisningen i fritidshemmet behöver stärkas och satsningar behövs för bl.a. mer personal och mindre elevgrupper. Regeringen föreslår en förstärkning av likvärdighetsbidraget med 2022, och beräknar en successiv upptrappning av bidraget till 2024. Bättre statligt stöd och regionala kvalitetsdialoger Staten behöver finnas närmare huvudmännen för att kunna möta huvudmännens behov efter deras respektive förutsättningar, bidra till skolutveckling och motverka regionala skillnader mellan förskolor och mellan skolor. För att öka kvaliteten och likvärdigheten i och mellan verksamheterna och för att underlätta huvudmännens arbete med det systematiska kvalitetsarbetet avser regeringen att införa regionala kvalitetsdialoger mellan staten och huvudmän inom skolväsendet. Tillgång till nationella minoritetsspråk Det finns brister i elevers tillgång till undervisning i nationella minoritetsspråk eftersom det är brist på lärare. För att höja undervisningens kvalitet och säkerställa att fler elever får bättre förutsättningar till undervisning i nationella minoritetsspråk ser regeringen behov av en nationell samordning av lärarresurserna. Ökad tillgång till skolbibliotek Skolbibliotek har stor betydelse för elevers bildning och utbildning liksom för att främja läsförmåga och kunskaper i källkritik, vilket framgår av Utredningen om stärkta skolbibliotek och läromedels delbetänkande Skolbibliotek för bildning och utbildning (SOU 2021:3). Kvaliteten i skolbiblioteksverksamheten ska alltid vara hög, oavsett var i landet verksamheten bedrivs och oavsett vilken huvudman som ansvarar för den. ser tillgången till skolbibliotek mycket olika ut. Regeringen avsätter i denna 2021/22:1 Utgiftsområde 16 proposition medel för att vidta vissa åtgärder med grund i utredningens förslag för att stärka skolbiblioteken. Regeringen bereder därutöver utredningens förslag till bemannade skolbibliotek vidare. Demokratistärkande insatser i skolan Regeringen avser att vidta demokratistärkande insatser inom bl.a skolväsendet i syfte att motverka förekomst av antisemitism och andra former av rasism. Åtgärden är en del av åtaganden som ska presenteras på internationella forum för hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism , se vidare utgiftsområde 1 , avsnitt 11. 4.6.2Fokus på kunskap och bildning för högre kunskapsresultat För en svensk skola i världsklass behöver kunskapsresultaten fortsätta förbättras som Fokus i alla skolor ska vara på kunskap och bildning. Genom utbildningen ska alla elever ges likvärdiga möjligheter att inhämta och utveckla kunskaper och värden. Det krävs fortsatta insatser för att fler elever ska ges möjlighet att lära sig mer. Extra studietid, lovskola och stöd till elever I syfte att höja kunskapsresultaten och ge elever bättre möjlighet att utvecklas så långt som möjligt i sitt lärande avser regeringen att föreslå att elever i ska erbjudas studietid utanför ordinarie undervisningstid. ska elever t.ex. få hjälp med läxor eller annat skolarbete. Regeringen avser även att föreslå att den obligatoriska lovskolan ska utvidgas i syfte att öka andelen elever som blir behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Regeringen anser dessutom att det behövs insatser bl.a. för att stödja huvudmän att göra det lättare att tillgodose elevers behov av särskilt stöd. Bättre och mer tillgängligt elevhälsoarbete i alla skolor Att skolorna bedriver ett aktivt och välfungerande elevhälsoarbete är avgörande för såväl elevernas hälsa som för att alla elever ska nå kunskapskraven. Det finns stora skillnader mellan olika skolhuvudmän i fråga om elevhälsans resurser. I syfte att ge alla elever tillräcklig tillgång till elevhälsans kompetenser och ge bättre förutsätt- ningar för elevhälsan att bedriva sitt förebyggande och hälsofrämjande arbete anser regeringen att det behövs insatser för en stärkt elevhälsa. Regeringen genomför vidare insatser för ungas hälsa inom hälso- och sjukvården, såsom arbetet för en köfri barn- och ungdomspsykiatri (BUP), se utgiftsområde 9 avsnitt 4. Insatser behövs för att stärka grund- och gymnasiesärskolan Alla elever som har förutsättningar att utveckla färdigheter i att läsa, skriva och räkna måste få möjlighet att göra det. Regeringen avser därför att föreslå att det i grundsärskolan införs en garanti för tidiga stödinsatser som ett sätt att säkerställa detta. Regeringen ser även behov av en förstärkning av undervisningen i grundsärskolan och att det tas fram kompetensutvecklingsinsatser för personalen samt verktyg för bedömning och uppföljning av elevernas kunskaper i grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Regeringen avser även att föreslå nya benämningar för bl.a. skolformerna grundsärskolan och gymnasiesärskolan samt att begreppet utvecklingsstörning ersätts med ett mer modernt begrepp. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasie- och gymnasiesärskola Regeringen beslutade lagrådsremissen Ämnesbetyg – betygen ska bättre spegla elevers kunskaper, och avser att till föreslå att ämnesbetyg ska införas i gymnasie- och gymnasiesärskolan och i komvux på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå. Dessutom föreslås att det ska införas en ny princip för betygssättning som innebär att läraren gör en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i förhållande till betygskriterierna och sätter det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. För godkända betyg ska dock samtliga kriterier för betyget E vara uppfyllda. Detta förslag rör även de skolformer inom det obligatoriska skolväsendet där betyg sätts. Förslagen i lagrådsremissen syftar till att de betyg som sätts i skolväsendet bättre ska spegla elevers kunskaper och främja elevers kunskapsutveckling och kan bidra till att minska stress som det nuvarande betygs- systemet orsakar. För att reformen om ämnesbetyg ska nå önskad effekt avser regeringen att stödja huvudmännen i arbetet med implementering av reformen. Regeringen avser även att ytterligare analysera frågan om godkäntgränsen och behörighetskraven till ett nationellt program i gymnasieskolan. De riktade statsbidragen ska bli färre och enklare Regeringen presenterade i budgetpropositionen en ambition att de riktade statsbidragen på utbildningsområdet ska bli betydligt färre och enklare. Den ambitionen kvarstår och nya steg i den riktningen kommer att tas. För att renodla statsbidragen föreslås att medlen för personalförstärkning när det gäller special- pedagogiska insatser överförs till det s.k. Likvärdighetsbidraget. Därutöver ser regeringen bl.a. att det behövs ett samlat statsbidrag för lärares och förskollärares deltagande i fortbildning. Regeringen avser att presentera ett sådant bidrag . Genom att flytta medel för fortbildning för specialpedagogiska insatser och andra delar för fortbildning finns nu samtliga medel för lärare och förskollärare på samma anslag för att underlätta en sådan hantering. Statsbidraget för bättre språk- utveckling i förskolan föreslås upphöra . Delar används för att finansiera reformer inom förskolan och resterande medel föreslås överföras till statsbidraget för kvalitetshöjande åtgärder inom förskolan. kommer även delar av stats- bidraget för det s.k. Lärarlönelyftet att flyttas till Likvärdighetsbidraget. 4.6.3Stärka lärarprofessionen och det pedagogiska ledarskapet Alla barn och elever ska få möta kunniga och kompetenta förskollärare och lärare och det pedagogiska arbetet ska ledas av skickliga rektorer. För att åstadkomma detta behöver bl.a. skolprofessionernas attraktivitet ökas. I och med beslut om budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16 avsnitt 3.5.2 och 3.7.1) avsattes medel för ett första steg i införandet av ett nationellt professionsprogram. Medlen utgör en viktig grund vad gäller den del av programmet som syftar till att inrätta ett råd för professioner i skolväsendet med tillhörande kansli samt ett nationellt meriteringssystem för legitimerade lärare och legitimerade förskollärare. För att slutföra implementeringen av det nationella professionsprogrammet för rektor, lärare och förskollärare bedömer regeringen att ytterligare medel behöver tillföras för detta ändamål (se även avsnitt 3.10.2). 2021/22:1 Utgiftsområde 16 4.6.4Stärkt regional och nationell kompetensförsörjning Planering och dimensionering av gymnasial utbildning Efterfrågan på arbetskraft med gymnasial yrkesutbildning beräknas enligt SCB öka starkt . Det innebär att det bedöms bli ett växande underskott på personer med gymnasial yrkesutbildning. Regeringen har därför gett en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag om en stärkt planering och dimensionering av gymnasial utbildning. Utredningen överlämnade betänkandet Gemensamt ansvar – en modell för planering och dimensionering av gymnasial utbildning (SOU 2020:33). Förslagen har remitterats. Regeringen avser att återkomma till med förslag som bl.a. innebär att utbudet av utbildning i gymnasieskolan och den yrkes- inriktade utbildningen inom komvux ska beslutas både med hänsyn till elevernas efterfrågan och behoven på arbetsmarknaden samt att kommuner ska träffa samverkansavtal avseende planering, dimensionering och erbjudande av utbildning. Förslagen väntas bl.a. leda till en mer ändamålsenlig planering och dimensionering i syfte att bättre möta arbetsmarknadens behov inom välfärden, näringslivet och för att möta klimatomställningen. väntas också att ungdomars och vuxnas etablering på arbetsmarknaden underlättas då kopplingen mellan de utbildningar som erbjuds och arbetslivets efterfrågan av kompetens förstärks. Högskolebehörighet på yrkesprogrammen och andra åtgärder för att öka yrkesprogrammens kvalitet och attraktionskraft Regeringen bedömer att det krävs fortsatta åtgärder för att stärka den nationella kompetensförsörjningen och vända den negativa trenden när det gäller antalet sökande till gymnasieskolans yrkesprogram. Yrkesprogrammen är en viktig bas för näringslivets och välfärdens kompetensförsörjning och måste ge relevant yrkes- kunskap och i större utsträckning ge grundläggande behörighet till högskolan. Regeringen avser därför att åter lämna förslag till om att införa en utökad möjlighet för elever på yrkesprogrammen att läsa kurser för grundläggande behörighet. För att förbättra yrkesutbildningen deltar den svenska staten i ett trepartssamarbete med i (LO) och genom World Skills . World Skills behöver fortsätta sina insatser bl.a. för att locka fler yrkesverksamma kvinnor och män att bli yrkeslärare. Regeringen avser därför att förlänga sin delfinansiering av detta samarbete. Likaså avser regeringen att förlänga sin del av finansieringen av den praktiksatsning som ungdomar efter avslutat naturveten- skapligt eller tekniskt program i gymnasieskolan erbjuds inom tekniksektorn – det s.k. Tekniksprånget. Regeringen anser att satsningen på ett positivt sätt bidrar till att stärka som en ledande kunskaps- och industrination. har tillkännagett för regeringen att regeringen ska låta utreda inrättandet av en ny tvåårig yrkesskola på gymnasial nivå som är en del av det ordinarie utbildnings- systemet (bet. 2018/19:UbU11 punkt 5, rskr. 2018/19:171). Regeringen har beslutat att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att fler unga ska nå målen med sin gymnasieutbildning. I kommittédirektiven (dir. 2021:23) anger regeringen att uppdraget att utreda hur fler elever kan fullfölja sin utbildning inom gymnasieskolan bör ha sin utgångspunkt i tillkännagivande. Upp- draget ska redovisas . Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Tabell 4.1 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 555 887 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 528 957 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens skolverks förvaltningsutgifter. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.2 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:1 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Ämnesbetyg – implementering – Grundläggande behörighet på yrkesprogram – Planering och dimensionering av gymnasial utbildning – Digitalisering av nationella prov – Förstärkning av undervisningen i grundsärskolan och –Professionsprogrammet: Meriteringsprocess och – Extra studietid och utökad lovskola Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021.