prop · H80375 · 2021-03-16 00:00:00 — att gå vidare i arbetet med att kunna informera brottsutsatta via Mina Uppdraget ska redovisas . mer information om vad gör för att stärka samverkan med andra aktörer i samhället gällande brottsofferarbetet gav regeringen myndigheten ett uppdrag i regleringsbrevet . redovisades i årsredovisningen . för i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 3, 7, 18, 39 och 44. Vissa frågor om Försvarsmaktens personal 2015/16:95 och 2015/16: 2172, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (Fö 8) och skr. 2017/18:75 (Fö 6), skr. 2018/19:75 (Ju 18) och skr. 2019/20:75 (Ju 13). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 8 om förslag*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om förslag (bet. 2015/16:FöU8 s. 18 f.) och därmed bifallit motion 2015/16:2172 avseende yrkande 11 och delvis bifallit motion 2015/16:95. Frågan om ett veterancentrum behandlades i betän- kande (SOU 2014:27). Betänkandet har remissbehandlats. maktens regleringsbrev fick myndigheten i uppdrag att senast i samband med delårsrapporten redovisa ett förslag om inrättande av ett särskilt veterancentrum inom myndigheten. 2017 (prop. 2016/17:1 utg.omr. 6 avsnitt 3.4.4 s. 46) bedömde regeringen att ett särskilt veterancentrum skulle inrättas inom Försvarsmakten i syfte att stärka och utveckla anhörigstödet. dömde regeringen att det inte finns skäl att införa en nationell veteranmyndighet eller att utvidga begreppet veteran så som det föreslås i Ett av skälen till regeringens bedömning var att remissinstanserna motsatte sig förslaget. I Försvarsmaktens regleringsbrev uppdrog regeringen åt Försvarsmakten att inrätta ett särskilt veteran- centrum inom myndigheten. Vidare fick Försvarsmakten i reglerings- brevet uppgiften att redovisa system och metoder för stöd till de veteraner som är i behov av sådant, dels att redovisa genomförd och planerad verksamhet inom ramen för myndighetssamverkan. 2017/18:1 utg.omr. 6 avsnitt 3.2.2 s. 27) redovisade regeringen att Försvarsmakten har inrättat ett Veterancentrum Mot bakgrund av den redovisningen bedömde regeringen att tillkännagivandet var omhändertaget och därmed slutbehandlat. har meddelat (bet. 2017/18:KU21) att den inte delar regeringens bedömning att tillkännagivandet kan anses som slutbehandlat och har därmed gjort ett nytt tillkännagivande till regeringen (se Ju 35 punkt 2). De militära aspekterna i detta tillkännagivande har inte haft några synpunkter på. Frågan om åtgärder avseende stöd till civila som gjort internationell insats kvarstår. Ärendet bereds inom genom att möjliga åtgärder analyseras tillsammans med civila myndigheter som deltar med utsänd personal i internationella insatser och internationell verksamhet. genomförde ett möte med , , , , , samt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap där myndigheterna ombads ge sin syn på veteranutredningens lagstiftningsförslag och redogöra för det arbete som genomförts på myndigheterna för att stärka stödet för personal och anhöriga till personal som deltagit i internationell insats eller verksamhet. Frågan är komplex på grund av myndigheternas olika förutsättningar, inte minst då den internationella verksamheten varierar väsentligt i fråga om uppdragens karaktär och omfattning och då skilda förutsättningar råder för olika utsända personalkategorier. För civil personal som deltar i internationella insatser och verksamhet regleras anställningsvillkor dels genom gällande regleringar, dels i kollektivavtal. Samsyn saknas hos berörda myndigheter om utredningens förslag till lagstiftning. Det bedöms av flera myndigheter som svårt att överblicka de organisatoriska och finansiella konsekvenserna av förslaget om en särskild lagstiftning. Därtill har omvärldsläget, insatsernas natur och omfattning förändrats sedan utredningen genomfördes. Myndigheterna har också utvecklat sitt arbete med att omhänderta utsänd personal före, under och efter deltagande i internationella insatser och verksamhet och bland annat vidtagit åtgärder för att förstärka rutiner för förberedelser inför uppdrag och stärka stödet till hemkommande och deras anhöriga. Ett uppföljande möte med berörda myndigheter planeras för en förnyad bedömning av vilka behov som kvarstår för att stärka stödet för civila som deltagit i internationella insatser. Punkten är inte slutbehandlad. Åtgärder mot missbruk av svenska pass 2015/16:81, mot. 2015/16:3317 och 3318, bet. 2015/16: JuU25 redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ju 42), skr. 2017/18:75 (Ju 24), skr. 2018/19:75 (Ju 19) och skr. 2019/20:75 (Ju 14). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om att regeländringarna ska omfatta fler dokument än vanliga pass*: har tillkännagett vad utskottet anför om att regeringen bör besluta om att de föreslagna ändringarna för pass även ska gälla främlingspass och resedokument samt att regelverket ska ses över för att motverka missbruk av uppehållstillståndskort (bet. 2015/16: JuU25 s. 8). Frågan har hanterats i återvändandeutredningen. Betänkandet Klarlagd identitet – om utlänningars rätt att vistas i , inre utlänningskontroller och missbruk av identitetshandlingar (SOU 2017:93) överlämnades till regeringen . Regeringen beslu- tade att inhämta Lagrådets yttrande över lagråds- remissen Vissa identitetsfrågor inom utlänningsrätten. 2020/21:75 Justitie- departementet 2020/21:75 Justitie- departementet propositionen har blivit fördröjt men ärendet är under beredning. En proposition förväntas överlämnas . Punkten är inte slutbehandlad. 2015/16:2334 och 2791, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ju 47), 2017/18:75 (Ju 26), 2018/19:75 (Ju 20) och 2019/20:75 (Ju 15). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 12 om medverkan i behandlingsprogram*: har ställt sig bakom det utskottet anför om att regeringen ska överväga om personer som är dömda för våldsbrott ska ha en skyldighet att genomgå behand- lingsprogram. En vägran att delta i ett sådant behandlingsprogram ska få konsekvenser för den intagnes möjligheter att få permission och villkorlig frigivning. Den intagnes medverkan i behandlingsprogram ska vara ett krav för villkorlig frigivning för personer som dömts för grova sexualbrott eller grova brott mot närstående. har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU21 s. 24 f.) och därmed bifallit motionerna 2015/16:2334 yrkande 4 och 2015/16:2791 yrkande 3. En särskild utredare lämnade förslag på förändringar i systemet med villkorlig frigivning i betänkandet Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott (SOU 2017:61). beslutade regeringen propositionen Förstärkta återfallsförebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning (prop. 2018/19:77). I propositionen bedömdes att det finns skäl att överväga en ordning som innebär en tydligare koppling mellan bristande deltagande i återfallsförebyggande åtgärder och den villkorliga frigivningen. Mot den bakgrunden beslutades propositionen En tydligare koppling mellan villkorlig frigivning och deltagande i återfallsförebyggande åtgärder (prop. 2020/21:18). I propositionen föreslås att den villkorliga frigivningen ska kunna skjutas upp i större utsträckning än för den som inte deltar i återfallsförebyggande åtgärder eller andra åtgärder som kan hjälpa den dömde att anpassa sig i samhället. Vidare föreslås utökade möjligheter att skjuta upp den villkorliga frigivningen även vid annan misskötsamhet . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Åtgärden ligger i linje med tillkännagivandet såvitt avser villkorlig frigivning men behandlar inte frågan om permissioner. Punkten är inte slutbehandlad. 2014/15:12 m.fl., bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ju 49), 2017/18:75 (Ju 27), 2018/19:75 (Ju 21) och 2019/20:75 (Ju 16). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 18 om omvandling till ägarlägenheter*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att införa möjligheter till omvandling till ägarlägenheter m.m. (bet. 2015/16:CU14 s. 59 f.). I betänkandet Från hyresrätt till äganderätt (SOU 2014:33) lämnades förslag som skulle göra det möjligt att omvandla hyreslägenheter till ägarlägenheter. Betänkandet har remissbehandlats. Skrivelsen omfattar även vissa närliggande frågor, bl.a. ett hyrköpsystem för bostäder. har tagit fram ytterligare beredningsunderlag, bl.a. genom samrådsmöten med berörda myndigheter och organisationer . De synpunkter som lämnades vid mötena visar att intresset för frågorna är litet. Beredningen av frågorna fortsätter i . Regeringen kan återkomma till tidigast . Punkten är inte slutbehandlad. 2015/16: 2403, 2645, 2681 och 3099, bet. 2015/16:JuU18 redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ju 54), 2017/18:75 (Ju 31), 2018/19:75 (Ju 23) och 2019/20:75 (Ju 17). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 30 om systematiska stölder*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om systematiska stölder och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU18 s. 47 f.) och därmed bifallit motion 2015/16:2403 yrkande 14. lämnade betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85). Till följd av förslag har rege- ringen vidtagit ett flertal lagstiftningsåtgärder på förmögenhets- brottsområdet, bl.a. när det gäller stöldbrottslighet (prop. 2016/17:131). fick en utredare i uppdrag att utreda bl.a. den fråga som tillkännagivandet avser. Uppdraget redovisades genom promemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1). informerades om uppdraget i propositionen Elektronisk övervakning av kontaktförbud (prop. 2017/18:81 s. 43). beslutade regeringen propositionen Tillträdesförbud till butik och förstärkt straffrättsligt skydd mot tillgreppsbrottslighet (prop. 2020/21:52). I propositionen bedömde regeringen att tillkännagivandet var delvis tillgodosett genom propositionens förslag om en ny kvalifikationsgrund om systematik i bl.a. straffbestämmelsen om grov stöld. Regeringen bedömde att tillkännagivandet inte var slutbehandlat. Punkten är inte slutbehandlad. 2015/16:2646 yrkandena 7 och 8, 2015/16:2713 yrkande 3, 2015/16:56, 2015/16:2101 yrkande 3, 2015/16:2783, 2015/16:3103, 2015/16:903, 2015/16:1299, 2015/16:1348, 2015/16:1597, 2015/16:1735, 2015/16:1833, 2015/16:2573, 2015/16:2643, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ju 55),2017/18:75 (Ju 32), 2018/19:75 (Ju 24) och 2019/20:75 (Ju 18). Skrivelsen är inte slutbehandlad. 2020/21:75 Justitie- departementet Punkt 6 om att renodla polisens arbetsuppgifter*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att utredningen om att renodla polisens verksamhet ska återupptas (bet. 2015/16:JuU20 s. 14 f.) och därmed bifallit motionerna 2015/16:2646 yrkande 7 och 2015/16:2713 2014/15:152 (Ju 7) punkt 20 redogör regeringen vad man gör för att renodla arbetsuppgifter och att regeringen avser att i lämpliga former ta fortsatta initiativ för att renodla Frågan bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 55 om tillstånd till offentliga danstillställningar*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anfört om att kravet på tillstånd för att få anordna offentliga danstillställningar ska tas bort och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU20 s. 10) och har därmed bifallit motionerna 2015/16:56, 2015/16:2101 yrkande 3, 2015/16:2646 yrkande 8, 2015/16:2783, 2015/16:3103, samt delvis bifallit motionerna 2015/16:903, 2015/16:1299, 2015/16:1348; 2015/16:1597. 2015/16:1735, 2015/16:1833, 2015/16:2573 och 2015/16:2643. bokstavsutredare har haft i uppdrag att analysera regleringen om tillståndskrav för att anordna danstillställning och ta ställning till om kravet på tillstånd bör tas bort eller förändras i något avseende. (Ds 2018:20) överlämnades och har remissbehandlats. Ärendet bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 6 och 55. 2014/15:404 och 2015/16:2788, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ju 59), 2017/18:75 (Ju 34), 2018/19:75 (Ju 26) och 2019/20:75 (Ju 19). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om valhemlighet för synskadades personröster*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om valhemlighet för synskadades personröster (bet. 2015/16:KU14 s. 15). har därmed delvis bifallit motionerna 2014/15:404 och 2015/16:2788 yrkande 3.Som ett led i arbetet har bl.a. ett möte med ägt rum då olika alternativ diskuterats för att förbättra förutsättningarna för synskadade att personrösta självständigt med t.ex. hjälpmedel eller digital teknik. Regeringen har i propositionen Snabbare omval (prop. 2017/18:38) ansett att frågan om att vidta åtgärder för att ytterligare stärka valhemligheten bör bli föremål för fortsatta överväganden. I propositionen Stärkt skydd för valhemligheten (prop. 2017/18:286) har regeringen föreslagit bl.a. att platsen där valsedlar läggs ut ska vara avskärmad från insyn från andra väljare. Syftet med det förslaget var att allmänt ytterligare stärka skyddet för valhemligheten för alla väljare. beslutade regeringen att ge en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att utreda hur personer med synnedsättning kan ges förutsättningar att personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon (dir. 2020:30). Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Punkten är inte slutbehandlad. 2016/17:18, mot. 2016/17:3503 och 3504, bet. 2016/17:JuU6 redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ju 93), 2017/18:75 (Ju 35), 2018/19:75 (Ju 28) och 2019/20:75 (Ju 20). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om kriminalisering*: har ställt sig bakom det utskottet anför om att framförandet av falska polisbilar ska kriminaliseras och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU6 s. 6 f.) och därmed bifallit motion 2016/17:3504 yrkande 1 och delvis bifallit motion 2016/17:3503 yrkande 4. Lagen (2016:1122) om skydd för vissa polisiära kännetecken på motorfordon trädde i kraft . Lagstiftningen har utvärderats inom . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 3 om förhindra fortsatt färd*: har ställt sig bakom det utskottet anför om förhindrande av fortsatt färd och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU6 s. 6 f.) och därmed bifallit motion 2016/17:3504 yrkande 2 och delvis bifallit motion 2016/17:3503 yrkande 5.Lagen (2016:1122) om skydd för vissa polisiära kännetecken på motorfordon trädde i kraft . Lagstiftningen har utvärderats inom . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 4 om att lagstiftningen ska avse alla polisens fortskaffnings- medel*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att lagstiftningen ska avse alla polisens fortskaffningsmedel och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU6 s. 6 f.) och därmed bifallit motion 2016/17:3504 yrkande 3 och delvis bifallit motion 2016/17:3503 yrkande 2.Lagen (2016:1122) om skydd för vissa polisiära kännetecken på motorfordon trädde i kraft . Lagstiftningen har utvärderats inom . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 5 om att lagstiftningen ska avse alla myndigheter som har tillgång till tvångsmedel*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att lagstiftningen ska gälla för alla myndigheter som har tillgång till tvångsmedel och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU6 s. 6 f.) och därmed bifallit motion 2016/17:3504 yrkande 4 och delvis bifallit motion 2016/17:3503 yrkande 1. Lagen (2016:1122) om skydd för vissa polisiära kännetecken på motorfordon trädde i kraft . Lagstiftningen har utvärderats inom . Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 2–5. 2016/17:1, mot. 2016/17:3231 m.fl., bet. 2020/21:75 Justitie- departementet redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ju 99), skr. 2017/18:75 (Ju 37), 2018/19:75 (Ju 30) och skr. 2019:20:75 (Ju 21). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 9 om lokalt förankrad polis*: ställer sig bakom det som utskottet anför om en lokalt förankrad polis och tillkännager detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU1 s. 69). I skrivelse 2016/17:75 redovisades denna punkt som slutbehandlad. ansåg dock att regeringen inte hade redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att tillkännagivandet skulle kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter stod som öppen. syftena med ombildningen av polisen var att säkerställa en lokalt förankrad och synlig polis i hela landet. För att följa upp utfallet av polisreformens intentioner har regeringen begärt in återrapportering av olika fick Statskontoret i uppdrag att utvärdera ombild- ningen av polisen. Med utgångspunkt i slutrapporten fortsätter sitt utvecklingsarbete för att uppnå reformens intentioner, ett arbete som regeringen följer noga och får löpande information om. ställde regeringen krav på att löpande hålla regeringen informerad om det fortsatta arbetet med ombildningen. Den löpande avrapporteringen skedde bl.a. på de månatliga mötena mellan rikspolischefen och statssekreteraren. också i uppdrag att i årsredovisningen lägga särskild vikt vid redovisningen av genomförandet avseende en lokalt fortsatte arbetet med att stärka det lokala polisarbetet utifrån inriktningen att mer än hälften av resurserna i en polisregion ska finnas i lokalpolisområdena. Genom att öka resurserna vid lokalpolisområdena har det skapats bättre förutsättningar för att bedriva polisverksamheten nära medborgarna. i samtliga kommuner. regionernas resurser finns på lokalpolisområdesnivå. årsredovisning framgår att andelen hade ökat till 50 I regleringsbrevet fick i uppdrag att analysera och bedöma hur långt myndigheten hade kommit i målsätt- ningen med en mer närvarande och tillgänglig polis i lokalsamhället. skulle också bedöma hur väl myndigheten svarar upp mot behoven av polisiär närvaro i särskilt utsatta områden. redovisades i myndighetens årsredovisning . månatligen redovisar till har utvecklingen avseende bl.a. kompetensförsörjningen kunnat följas upp. 2018 ålade regeringen att också redovisa i vilken utsträckning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och i vilken utsträckning dessa arbetar fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete. myndigheten analysera i vilken utsträckning det finns likvärdiga möjligheter att få akut hjälp från polisen över hela landet samt bedöma i vilken utsträckning ingripandepersonalen kan arbeta brottsförebyggande och vidta långtgående förstahandsåtgärder. Återrapporteringen gjordes i årsredovisningen . För att säkerställa fortsatt återrapportering från avseende myndighetens arbete med att åstadkomma en långsiktig och tydlig polisiär närvaro i hela landet har regeringen gett fortsatta uppdrag i regleringsbreven , 2020 och 2021. I regleringsbrev har myndigheten fått ett nytt återrapporteringskrav om ett ökat antal områdespoliser och kommunpoliser. Av regleringsbrevet framgår att fortsatt ska redovisa vilka åtgärder som vidtas för att säkerställa en långsiktig och tydlig polisiär närvaro i hela landet. Särskild vikt ska läggas vid att redovisa hur resurser fördelas så att det finns en stark lokal närvaro i utsatta områden. Myndigheten ska härutöver redovisa i vilken omfattning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och vad som görs för att dessa ska få större möjligheter att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete utan att tas i anspråk för annan verksamhet. Fördelningen av områdespoliser i utsatta områden ska särskilt redovisas. En redovisning över antalet kommunpoliser och fördelningen av dessa i hela landet ska också lämnas. behov av fler anställda, både poliser och civil- anställda, har medfört att regeringen i en rad budgetar tillfört myndigheten mer resurser. Regeringens satsning på ska ge myndigheten förutsättningar att till 2024 ha ökat antalet anställda med sammantaget 10 000 jämfört med hur många anställda som fanns vid ingången av 2016. har haft regeringens uppdrag att redovisa hur resursförstärkningarna ska användas för att på bästa sätt stärka och utveckla polisverksamheten. har genom uppdraget tagit fram en plan för hur myndigheten ska kunna öka antalet anställda med 10 000 till 2024. Regeringen har även skapat förutsättningar för att utbilda fler poliser, bl.a. genom att utöka antalet lärosäten som kan tillhandahålla polisutbildning. finns det fem sådana lärosäten. Antagningen till polisutbildningen har mer än fördubblats jämfört med nivåerna . Vidtagna åtgärder redovisades för i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) samt i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 avsnitt 2.7). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 12 om fler områdespoliser och kommunpoliser*: har ställt sig bakom det utskottet anför om fler områdespoliser och kommun- poliser och tillkännager detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU1 s. 69). I skrivelse 2016/17:75 redovisades denna punkt som slutbehandlad. ansåg dock att regeringen inte hade redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att tillkännagivandet skulle kunna anses slut- behandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter står som öppen. Kommunpoliser och områdespoliser etablerades som viktiga polisiära funktioner i lokalsamhället i och med myndighetsombildningen 2015. Kommunpolisernas huvuduppdrag är att driva myndighetens brotts- förebyggande och trygghetsskapande arbete i samverkan med kommunen och övriga samhället. Områdespolisernas ska arbeta långsiktigt med 2020/21:75 Justitie- departementet kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete utifrån framtagen problembild. De ska vara kända i lokalsamhället och besitta goda kunskaper om sitt område. Områdespoliserna kan tas i anspråk som ingripanderesurs och vid kommenderingar, men helst inom sitt eget område. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att analysera och bedöma hur långt myndigheten har kommit i målsättningen med en mer närvarande och tillgänglig myndighet i För att säkerställa att områdespoliser etableras och kan verka på det sätt som är avsett gav regeringen i regleringsbrevet i uppdrag att i årsredovisningen redovisa i vilken utsträckning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och i vilken utsträckning dessa arbetar fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete. Enligt årsredovisning hade samtliga 290 kommuner, , tillgång till en kommunpolis. finns flera kommunpoliser i samma kommun, och i andra fall finns kommunpoliser som ansvarar för flera kommuner . områdespoliser ökade från 580 till 616 . Områdespoliser fanns vid utgången av 2018 i 90 av de 95 lokalpolis- områdena, jämfört med då det fanns områdespoliser i drygt hälften av lokalpolisområdena. I fördelningen av resurser har utsatta områden varit prioriterade och den personella resursen har ökat i dessa områden. gav regeringen i uppdrag att redovisa vilka långsiktiga mål myndigheten har för arbetet i utsatta områden och hur dessa mål ska skulle också göra en bedömning av vilka polisiära åtgärder som krävs framöver i de utsatta områdena. årsredovisningen beskriver att en långsiktig strategi har tagits fram för det polisiära arbetet i de utsatta områdena. strategin beskrivs både långsiktiga och kortsiktiga mål för polisens arbete. Myndighetens långsiktiga vision är att det inte ska finnas några utsatta På kortare sikt är målet att den negativa utvecklingen i utsatta områden ska vändas så att tryggheten ökar och att det finns en god förmåga att bekämpa brott. Ett av de arbetssätt som lyfter fram för att komma tillrätta med utsatta bostadsområden är att vara en fysiskt närvarande polis som arbetar relationsskapande och gräns- sättande med åtgärder utifrån lokala lägesbilder. för att kunna vara mer närvarande är enligt regeringens satsning på fler polisanställda. har påbörjat arbetet med regionala handlingsplaner för att omhänderta strategin och utvecklingen i områdena är planerad att följas upp årsvis genom analys av förändringar i de lokala lägesbilderna och arbetet ska följas upp och mätas mot Härutöver kan nämnas att polisen använder medborgarlöften, med-