prop · H80389 · 2021-02-18 00:00:00 — Bägge registren syftar till att stärka det förebyggande arbetssättet men har en snävare målpopulation – personer med framskriden demens – och syftar specifikt till att minska den höga förskrivningen av olämpliga läkemedel. 231Se bilaga 2, avsnitt A3.3 och tabellerna A13–A20. 232Se bilaga 2, tabell A22. 233Se bilaga 2, tabell A23. 234Se bilaga 2, tabell A22. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN 4.3.2 Resultaten är starkare än i tidigare studier Våra resultat är betydligt starkare än vad som framkommit i tidigare studier. Det har gjorts ett fåtal internationella studier av hur användningen av påverkar vårdkvaliteten. Dessa indikerar att användningen av registret i särskilt boende minskar utvecklingen av BPSD-symptom, minskar konsumtionen av slutenvård och stärker personalens attityder till personer med demens. De har dock inte kunnat påvisa någon tydlig inverkan på läkemedelsanvändningen.235 Det finns såvitt vi vet ingen studie som särskilt belyser hur användningen av kvalitetsregister i äldreomsorgen påverkar de som inte är registrerade men bor i en miljö där kvalitetsregister används. Det finns omständigheter som talar för att våra resultat är underskattade. Trots att båda registren eftersträvar fullständig täckningsgrad är det som bekant bara ett urval av alla patienter som är registrerade. Ingen vet säkert hur detta urval går till i praktiken. Å ena sidan tycks faktorer som tid, engagemang och personalomsättning spela roll för hur systematiskt registreringen går till. Å andra sidan har vi också fått signaler om att det är de mest sköra patienterna som registreras, eftersom det är dessa personer personalen känner störst behov av att följa närmare. Om det sker en medveten eller omedveten selektion av de mest sköra patienterna kunde man förvänta sig att de registrerade skulle vara mer utsatta för patientsäkerhetsrisker än de oregistrerade, och till exempel konsumera mer slutenvård. Vi finner istället att det är tvärtom. Det innebär att de positiva resultat vi har identifierat kan vara underskattade. 235Sundhedsstyrelsen, Evaluering af model till målrettet pleje af plejehemsbeboere med demens og BPSD, 2019; M. Nakanishi, K. m.fl., Dementia behaviour management programme at home: impact of a palliative care approach on care managers and professional caregivers of home care services. Ageing and menthal health, 2017; M. Nakanishi, K. m.fl., Psychosocial behaviour management programme for home‐dwelling people with dementia: A cluster‐randomized controlled trial. , 2017; s. 1–9; S. m. fl., Improved Quality of Life by Intervention with the Swedish BPSD Registry. Alzheimers and dementia – the journal of the Alzheimers association, , vol. 10, issue 4, supplement, s. 139–140. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 5Statens insatser för systematiskt förbättringsarbete utifrån kvalitetsregister I det här kapitlet behandlar vi revisionsfråga 3: Har staten efter Äldresatsningen vidtagit rimliga åtgärder för att stödja ett systematiskt förbättringsarbete utifrån kvalitetsregister i äldreomsorgen? Vår granskning visar att regeringens insatser inte har gett kommunerna tillräckligt stöd för det systematiska förbättringsarbetet utifrån kvalitetsregister. hade en begränsad roll under satsningen och har inte växlat upp efter satsningen. När Äldresatsningen avslutades försvann styrningen på nationell nivå, och det stöd som de regionala stöd- och samverkansstrukturerna (RSS) gav till kommunerna under satsningen försvagades. Staten behöver ge vägledning om hur kvalitetsregister ska användas för systematiskt förbättringsarbete Staten har i flera olika överenskommelser med SKR genomfört satsningar på . Äldresatsningen innebar att flera infördes i den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården för äldre. Regeringens avsikt med satsningen var att arbetssätten skulle förändras och ge stöd i det lokala förbättringsarbetet.236 I patientdatalagen (2008:355) anges att ändamålet med de nationella kvalitetsregistren är att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra vårdens kvalitet.237 Patientdatalagen är en ramlag som inte närmare anger hur detta förbättringsarbete ska gå till i praktiken. Som konstaterades i SOU 2014:23 behöver patientdatalagen därför kompletteras med föreskrift och vägledning på myndighetsnivå.238 anser därför att det är rimligt att staten ger kommunerna vägledning om hur förbättringsarbete som baseras på kan utföras. Statens kunskapsstyrning bör samordnas med regeringens riktade satsningar så att de bidrar till en långsiktig utveckling utgår från att tillfälliga satsningar riktade mot kommuner planeras och genomförs med ambitionen att de bidrar till en långsiktig utveckling hos mottagarna. Det är därför rimligt att den statliga styrningen stödjer utveckling även efter att regeringens riktade satsning avslutats. 236Protokoll vid regeringssammanträde S2010/1130/FST, bilaga I, s. 3. 2377 kap. 1 § patientdatalagen (2008:355). 238SOU 2014: 23, s. 502. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN 5.1Behovet av utvecklat kunskapsstöd i äldreomsorg har varit känt Det fanns under och efter Äldresatsningen goda skäl för regeringen att planera för ett långsiktigt stöd för den kommunala hälso- och sjukvårdens användning av kvalitetsregister för lokalt förbättringsarbete. Det har länge funnits kunskap om svårigheten att få vårdpersonal att använda data från kvalitetsregister som underlag för lokalt förbättringsarbete.239 Det har också varit väl känt att utmaningarna är särskilt påtagliga inom vård och omsorg. (se avsnitt 2.1.2). Ett känt problem är också att en felaktig användning av kvalitetsregister kan bidra till ojämlik vård. pekade i en granskning 2013 på att vårdpersonal använde data från kvalitetsregister som underlag för beslut i vårdsituationer. Detta, menade , stod i strid med patientdatalagen och skapade en risk för ett missgynnande av patienter som valt att inte vara med i ett register eller som vårdas på en enhet som valt att inte registrera i kvalitetsregister.240 Risken för ojämlik vård har också belysts av Vårdanalys, Datainspektionen och en statlig utredning (se avsnitt 4.1). Under Äldresatsningen genomförde regeringen och SKR en rad projekt som syftade till att stimulera det lokala förbättringsarbetet. Statskontoret bedömde i sin slututvärdering av Äldresatsningen att projekten bidrog till förbättringsarbetet men gav en förhållandevis svag lärandeeffekt hos huvudmännen. Statskontoret konstaterade att det framtida förbättringsarbetet inte var säkerställt och rekommenderade regeringen att ge myndigheterna inom Rådet för styrning med kunskap ett uppdrag att utforma en nationell strategi för kunskapsstöd för vården och omsorgen om äldre (se avsnitt 2.5.3).241 Företrädare för och kvalitetsregisterorganisationerna framhåller att det finns ett behov av stöd hos kommunerna för användning av kvalitetsregister. Kvalitetsregisterorganisationerna uppger att deras stödverksamhet har minskat i omfattning efter att satsningen avslutades men efterfrågan bedöms vara fortsatt stor.242 Företrädare för uppger att kommunerna generellt sett inte får det stöd de behöver för att bedriva ett effektivt förbättringsarbete baserat på 239Riksrevisionen, Statens satsningar på – leder de i rätt riktning?, 2013, s. 31 f. 240Ibid., s. 49. 241Statskontoret, Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Utvärdering av överenskommelsen mellan regeringen och SKL. Slutrapport, 2015, s. 49 f, 104 f. 242Mejl från registerhållaren för Senior alert, ; jfr mejl från registerhållarna för , och , . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN kvalitetsregister.243 Registerhållare och representanter för RSS pekar på att kommunerna ofta har sämre förutsättningar än regionerna, där det i högre utsträckning finns en tydligare kunskapstradition och funktioner i organisationen som har till uppgift att stödja implementering av ny kunskap i verksamheterna. 5.2Socialstyrelsens stöd till förbättringsarbete är under utveckling Trots att hade flera uppdrag kopplade till överenskommelsen mellan regeringen och SKR, hade myndigheten överlag en perifer roll Statskontoret konstaterade att det i vissa delar saknades ett nationellt kunskapsstöd vilket Statskontoret förklarade med att inte hade varit tillräckligt involverad i överenskommelsen. avsnitt 2.5.3 föreslog Statskontoret att regeringen skulle ge och de andra myndigheterna i för styrning med kunskap uppdraget att ta fram en nationell strategi för kunskapsstöd för vården och omsorgen om äldre. ett sådant uppdrag fick aldrig de berörda myndigheterna. Företrädare för och registerhållare menar att vårdpersonal ofta har behov av ett förhållandevis konkret stöd för att kunna omsätta resultaten från kvalitetsregister till analys och systematiskt förbättringsarbete. Av svaren på enkät framgår att respondenterna inte upplever att erbjuder kommunerna ett sådant stöd.244 Detta kan delvis förklaras av en svag efterfrågan från kommunerna, vilket i sin tur kan kopplas till begränsade roll under Äldresatsningen. När det riktade statsbidraget avslutades fick registerhållarna markant försämrade förutsättningar att ge stöd åt kommunerna, men det var få kommuner som såg som ett naturligt alternativ.245 5.2.1Socialstyrelsens kunskapsstöd ger inte vägledning i kommunernas förbättringsarbete med kvalitetsregister Vår genomgång av föreskrifter, handböcker och utbildningar visar att myndigheten inte ger någon vägledning om användning av kvalitetsregister. har inte tagit fram vägledning utifrån patientdatalagens bestämmelse om användningen av kvalitetsregister. 243I svar på frågor om RSS stöd till kommunerna uppger 10 av 13 RSS-företrädare att kommunerna inte får det stöd de behöver för att bedriva ett effektivt förbättringsarbete baserat på kvalitetsregister. Tre RSS-företrädare svarade att de inte kan bedöma behovet. Mejlsvar från 13 kontaktpersoner för RSS, 2020-08-25-28. 244Riksrevisionens enkät till 2019, fråga 13: angav att i hög eller i ganska hög utsträckning kan ge enheterna stöd för att utveckla enheternas arbetssätt utifrån kvalitetsregister. 245Samtal med företrädare för och före detta registerhållare för Senior alert, . ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN utfärdat föreskriften Ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete246 som ger vägledning i tillämpning av hälso- och sjukvårdslagens bestämmelser om systematiskt kvalitetsarbete samt patientsäkerhetslagens bestämmelser om patientsäkerhetsarbete. Föreskriften beskriver vad ett systematiskt förbättringsarbete omfattar247 och här anges att egenkontroll kan innefatta ”jämförelser av verksamhetens resultat med uppgifter i nationella och regionala kvalitetsregister”.248 har gett ut en handbok kopplad till föreskriften men handboken ger inte vägledning i hur huvudmän och personal ska använda kvalitetsregistren i det systematiska förbättringsarbetet.249 Vägledningsmaterial som specifikt berör fallolyckor, trycksår, undernäring, munhälsa, inkontinens och demens hänvisar i varierande utsträckning till kvalitetsregistren som verktyg i förbättringsarbete. Materialet ger dock i begränsad utsträckning stöd i hur kvalitetsregister ska användas i det systematiska förbättringsarbetet.250 5.2.2Socialstyrelsen utvecklar nytt kunskapsstöd för kommunalt finansierad hälso- och sjukvård fick i uppdrag från regeringen att stärka stödet till kommunalt finansierad hälso- och sjukvård.251 Uppdraget ska sedan det förändrats avrapporteras senast i augusti 2023.252 Bakgrunden till uppdraget är att den så kallade Huvudmannagruppen, som är kopplad till Rådet för styrning med kunskap, efterfrågade ett kunskapsstöd för evidensbaserad praktik för en jämlik vård och omsorg.253 Initiativet resulterade i att tog fram en förstudie om hur de skulle kunna stärka stödet till kommunalt finansierad hälso- och sjukvård.254 246Föreskriften trädde i kraft och ersatte den tidigare , Ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet i hälso- och sjukvården. 247Riskanalys, egenkontroll, utredning av avvikelser, förbättrande åtgärder i verksamheten samt förbättring av processerna och rutinerna. 5 kap. 1–8 §§ SOSFS 2011:09, Ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete. 2485 kap. 2 § SOSFS 2011:09. Ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete. 249Socialstyrelsen, Ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete. av föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete, 2012, s. 25 ff. 250Riksrevisionens genomgång av vägledningsmaterial tillgängligt på myndighetens webbsida. 251Regeringsbeslut S2018/06066/RS (delvis). 252Uppdraget förändrades och ingår nu som en del av regeringens uppdrag till om att genomföra insatser för att främja omställningen i hälso- och sjukvården till en god och nära vård, regeringsbeslut S20191030561F6 (delvis), S2020/03319/FS (delvis). 253Rådet för styrning med kunskap, Statlig styrning med kunskap för hälso- och sjukvård och socialtjänst. Redogörelse för arbetet inom Rådet för styrning med kunskap och Huvudmannagruppen , 2019, s. 16. 254Socialstyrelsen, Kommunalt finansierad hälso- och sjukvård. Förstudie, 2019. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN åtgärdsplan omfattar dock inte något kunskapsstöd för användning av för systematiskt förbättringsarbete. projektledare menar att ansvaret för ett sådant kunskapsstöd lämpligast utvecklas av dem som ansvarar för de nationella kvalitetsregistren.255 I den delredovisning256 av uppdraget som lämnade till presenteras en rad projekt som befinner sig i olika faser. ingår i projektet för sambearbetning med kommunala hälso- och sjukvårdsregister.257 Syftet med projektet är att synliggöra hälso- och sjukvård i beskrivningarna av hälso- och sjukvården. Åtgärdsplanen omfattar också utveckling av mål och nyckeltal för en god hälso- och sjukvård och projekt för stöd till kunskapsbaserad omvårdnad, prevention, rehabilitering och habilitering. De olika delprojekten omfattar bland annat flera nya webbutbildningar och kompetensutveckling för att stödja kommunernas arbete med uppföljning, förbättringsarbete genom användning av koder för vårdåtgärder (KVÅ) och klassifikation av funktionstillstånd, funktionshinder och hälsa (ICF). 5.3Stödet från de regionala stöd- och samverkansstrukturerna varierar Staten har i flera satsningar finansierat verksamhet som RSS ansvarar för. Genom Äldresatsningen mottog huvudmännen bidrag för RSS. I Äldresatsningen var stödet från RSS och utvecklingsledarna en viktig del för att stödja huvudmännens systematiska förbättringsarbete. Detta framgår av våra intervjuer med företrädare för kommuner, RSS och SKR.258 är samverkan inom RSS vanligt bland kommunerna.259 beslutade det nationella att inrätta ett särskilt nationellt nätverk för äldreomsorg och hälso- och sjukvård.260 Fokus i det länsövergripande arbetet om äldre har bland annat varit inriktat på att förbättra kommunernas och regionernas samverkan vid utskrivning från 255Samtal med projektledare, . 256Socialstyrelsen, Kommunalt finansierad hälso- och sjukvård – delredovisning, 2020. 257Inför insamlingen 2020 har registret utvecklats med nya indikatorer gällande patientsäkerhet, samordning och samverkan, kompetens- och personalförsörjning, fallprevention, undernäring, palliativ vård och läkemedelshantering. 258Riksrevisionens enkät till 2019, fråga 13: respektive angav att ansvarig förvaltning inom kommunen i hög eller i ganska hög utsträckning kan ge enheterna stöd för att utveckla enhetens arbetssätt utifrån kvalitetsregister. 259Av betänkandet Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård – ett system, många möjligheter, framgår att av de kommuner som besvarat utredningens enkät uppgett att det finns organ där kommunerna samverkar med varandra eller regionen som ger de verksamheter som bedriver hälso- och sjukvård stöd i deras förmåga att implementera bästa tillgängliga kunskap. SOU 2020:36, s. 240. 260Ibid., s. 166. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN På regeringens uppdrag261 har SKR samordnat kommunerna och regionernas arbete nationellt och har för detta mottagit bidrag på 12 miljoner 2018–2020.262 Genom de så kallade partnerskapen samverkar även RSS med SKR och myndigheterna i för kunskapsstyrning för att utveckla kunskapsstödet till kommuner och regioner, bland annat i frågor som rör systematiskt förbättringsarbete inom och hälso- och sjukvården.263 Parallellt med detta arbete pågår i varierande utsträckning samverkansarbete om sjuka äldre med inriktning mot kvalitetsregister. Detta innebär att tillgången till stöd för kommunernas arbete med kvalitetsregister varierar mellan länen. Detta framgår av vår genomgång av handlingsplaner och intervjuer med företrädare för . 5.3.1Knappt hälften av länen har gemensamma handlingsplaner för vården av sjuka äldre Under Äldresatsningen mottog kommunerna och regionerna i varje län bidrag för att tillsammans ta fram en politiskt förankrad handlingsplan. Planen skulle spegla länens gemensamma prioriteringar i arbetet med de mest sjuka äldre. Handlingsplanen gav stöd för arbete med bland annat kvalitetsregister genom att planen skulle omfatta en beskrivning av förbättringsområden utifrån lokala förutsättningar, konkreta och mätbara mål, planerade aktiviteter samt en beskrivning av hur uppföljningen skulle gå till och hur resultaten skulle redovisas.264 ställdes också krav på huvudmännen att redovisa hur länet avsåg att skapa långsiktighet i det systematiska förbättringsarbetet.265 hade 14 län en länsgemensam handlingsplan för vård och omsorg om sjuka äldre som fortfarande var giltig.266 hade endast sju län en gemensam handlingsplan. län, län och hör till dem som inte förnyat sina respektive handlingsplaner. Företrädare för och uppger att handlingsplanen har integrerats i annat samverkansarbete267 medan kommunerna i valt att prioritera andra samverkansfrågor än de som ingick i den tidigare handlingsplanen.268 261Regeringsbeslut S2018/00359/FST (delvis); regeringsbeslut S2019/01539/FST (delvis); regeringsbeslut S2019/05411/FST (delvis). 262Projektet handlar om att implementera de nya bestämmelserna i (2017:612) om samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård. 263Socialstyrelsen, ”Partnerskap för kunskapsstyrning”, hämtad ; SKR, ”Partnerskapet – stöd för kunskapsstyrning inom ”, hämtad . 264Protokoll vid regeringssammanträde S2011/11027/FST (delvis), bilaga 1, s. 6. 265Protokoll vid regeringssammanträde S2013/88. 03/FST (delvis), bilaga 1, s. 5. 266Riksrevisionen vände sig till de 21 regionerna och bad om att få se den senaste länsgemensamma handlingsplanen för sjuka äldre. Vi fick svar från 20 regioner. 267Mejl från Region ; mejl från , . 268Samtal med företrädare för i i , . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Innehållet i handlingsplanerna har i flera fall förändrats för att också omfatta andra relaterade frågor, som till exempel samordning vid utskrivning från slutenvården. Flera av planerna har minskat i omfattning och prioriterar ett mindre antal gemensamma mål, vilket tycks ha påverkat gemensamma målsättningar som relaterar till kvalitetsregister.269 Att det länsgemensamma arbetet har fått en minskad betydelse för arbetet med kvalitetsregister stöds också av några av våra intervjuer med företrädare för RSS.270 5.3.2Stödet till kommunerna från RSS har avtagit och kommunerna har ett större ansvar för kvalitetsregisterarbetet I Äldresatsningens sista överenskommelse ställdes krav på att huvudmännen i den länsgemensamma handlingsplanen skulle beskriva hur länet avsåg att fortsätta med utvecklingsledare när Äldresatsningen upphört.271 Det fanns också möjlighet för länen att få visst fortsatt ekonomiskt stöd för utvecklingsarbete inom områden. Enligt Statskontoret hade tolv län ansökt om medel till utveckling av vården och omsorgen om äldre.272 Inom ramen för SKR:s uppdrag med att förbättra kommunernas och regionernas samverkan vid utskrivning från slutenvården –2020 utgjorde en större del av finansieringen stöd till utvecklingsledare. 65 utvecklingsledare för ändamålet fördelat på 20 län.273 Företrädare för uppger att man har personal som benämns som utvecklingsledare eller koordinatorer. är det en eller två tjänstemän som ansvarar för äldrefrågorna. Våra intervjuer ger dock ingen entydig bild av omfattningen av stödet till kommunernas arbete med kvalitetsregister. Några företrädare för uppger att man inte erbjuder något stöd alls till kommunerna för användning av kvalitetsregister. Andra län har fortsatt att anordna utbildningar, nätverksträffar och seminarier eller presenterar resultat från kvalitetsregister genom platsbesök eller nyhetsbrev.274 En hårt ansträngd ekonomi har i vissa fall gjort att kommunerna har nedprioriterat det länsövergripande 269Exempelvis handlingsplanerna för , Region , , län och . 270Samtal med företrädare för i , ; , ; , . 271Protokoll vid regeringssammanträde S2013/88.03/FST, bilaga 1, s. 5. 272Statskontoret, Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Utvärdering av överenskommelsen mellan regeringen och SKL. Slutrapport, 2015, s. 42. 273Bidraget till utvecklingsledarna omfattade . Rapport från SKL avseende medel till medlemsstöd 2018 för införande av nya lagen om Samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård, PM. 274Samtal företrädare för i ; ; i svar på frågor om RSS stöd till kommunerna uppgav 8 av 13 RSS-företrädare att deras RSS gett stöd till kommunerna i deras förbättringsarbete baserat på kvalitetsregister och 5 av dem svarade att de inte hade gjort det. Mejlsvar från 13 kontaktpersoner för RSS, 2020-08-25-28. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN arbetet med kvalitetsregister.275 I andra län uppger länsföreträdarna att kommunerna har egna strukturer för arbetet med kvalitetsregister vilket gjort att behovet av stöd från RSS är begränsat.276 Den ganska splittrade bilden av stödet från länsnivå bekräftas också av svaren på enkät till kommunernas . Svaren visar att det finns stora skillnader i vilken utsträckning enheterna kan få stöd från RSS i arbetet med kvalitetsregister.277 Stödet tycks snarare stå att finna inom den egna kommunen eller kvalitetsregisterorganisationerna.278 Efterfrågan på externt stöd tycks bero på kommunens egen kompetens och förutsättningar. En sådan förutsättning är om den ansvariga förvaltningen följer upp resultaten från kvalitetsregistren och stöttar arbetet med kvalitetsregister som verksamheterna utför (se avsnitt 4.2.2). Denna iakttagelse stöds också av våra intervjuer med kommunföreträdare och fokusgrupper med och socialchefer. 275Samtal med företrädare för i , ; ; . 276Skriftliga svar på frågor om RSS stöd till kommunerna i , och RSS i , . 277Riksrevisionens enkät till 2019, fråga 13: angav att regionala stöd- och samverkansstrukturen i hög eller i ganska hög utsträckning kan ge enheterna stöd för att utveckla enhetens arbetssätt utifrån kvalitetsregister. Skillnaderna mellan länen är dock stor. 278Riksrevisionens enkät till 2019, fråga 13: respektive angav att ansvarig förvaltning inom kommunen respektive centralt från kvalitetsregisterorganisationerna i hög eller i ganska hög utsträckning kan ge enheterna stöd för att utveckla enhetens arbetssätt utifrån kvalitetsregister. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 6 Slutsatser och rekommendationer Vår övergripande slutsats är att Äldresatsningen har bidragit till ett välbehövligt fokus på arbetssätten i äldreomsorgen men att det huvudsakliga syftet med regeringens satsning på kvalitetsregister i äldreomsorgen inte har uppnåtts: att få till stånd ett systematiskt förbättringsarbete som kommer alla till del. Mycket tyder på att staten inte har lyckats förvalta de positiva resultat som hade uppnåtts vid Äldresatsningens avslut .