prop · H90368 · 2021-12-14 00:00:00 — Justitiekanslern har även lyft fram att det sällan kan bli fråga om överförd sekretess när en annan myndighet lämnar sekretessreglerade uppgifter med anledning av ett skiljeförfarande. Det krävs då, om handlingen upprättats med anledning av verksamheten, att det kan antas att något allmänt eller enskilt intresse lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs (42 kap. 4 § andra meningen OSL). Behov av stärkt sekretesskydd Att Justitiekanslern saknar möjligheter att efterleva de krav på sekretess som ställs i ett skiljeförfarande kan få till följd att inte kan leva upp till sina internationella åtaganden. Att Justitiekanslern saknar legala möjligheter att sekretessbelägga handlingar från motparten i samband med förlikningsförhandlingar minskar dessutom förutsättningarna för att nå en uppgörelse i godo. Justitiekanslern framhåller också att i den mån det ens är praktiskt möjligt att genomföra förlikningsförhandlingar utan utbyte av skriftliga handlingar innebär det höga kostnader. Justitiekanslern påpekar vidare att om det vore en annan myndighet som bevakade statens rätt i ett internationellt skiljeförfarande, skulle den allmänna utrikessekretessen vara direkt tillämplig i dessa situationer (se 15 kap. 1 § OSL). Som flera av remissinstanserna, bl.a. och Tidningsutgivarna, påpekar finns det ett stort allmänintresse i fråga om internationella rättstvister med skadeståndsanspråk riktade mot staten. Som Justitiekanslern har pekat på kan dock den nuvarande regleringen innebära nackdelar för såväl det allmännas ekonomiska intresse som förhållande till andra stater (jfr 2 kap. 2 § första stycket tryckfrihetsförordningen). Intresset av insyn i en pågående förlikningsförhandling eller i ett skiljeförfarande kan inte heller anses större när Justitiekanslern företräder staten än om någon annan myndighet skulle göra det. Regeringens bedömning är sammantaget att regleringen behöver anpassas så att Justitiekanslern på ett adekvat sätt kan utföra sitt uppdrag. Det är även viktigt att lagstiftningen ger möjlighet till efterlevnad av internationella åtaganden. I Justitiekanslerns verksamhet för att bevaka statens rätt i ett skiljeförfarande bör därför även övriga sekretessbestämmelser i kunna tillämpas. Överföring av sekretess från andra myndigheter, då handlingen upprättats med anledning av verksamheten, bör därtill vara möjlig utan att något kvalificerat skaderekvisit gäller. Det bör alltså införas ett undantag i 42 kap. 1 § tredje stycket OSL som innebär att även övriga sekretessbestämmelser i kan tillämpas när Justitiekanslern bevakar statens rätt med anledning av en rättstvist som enligt ett internationellt avtal kan avgöras i ett skiljeförfarande. Som Kammarrätten i noterar täcker den föreslagna ordalydelsen in alla tvister där träffat ett avtal med en utländsk part innehållande en skiljeklausul. Även om det är i samband med internationella investeringstvister som behovet av bestämmelsen har aktualiserats, är det de potentiella skiljeförfarandena i sig som är det väsentliga i sekretess- Prop. 2021/22:68 hänseende. Eftersom skiljeklausuler kan förekomma i olika typer av internationella avtal anser regeringen att formuleringen inte utvidgar sekretessen mer än nödvändigt. Inte heller borde den föranleda gränsdragningsproblem i förhållande till Justitiekanslerns verksamhet i övrigt. Bestämmelsen om överföring av sekretess i 42 kap. 4 § OSL bör, för att göra lagtexten mer lättillgänglig, ges en något annorlunda utformning än i promemorian och justeras i enlighet med Kammarrätten i förslag. 7Sekretess när Justitiekanslern bevakar statens rätt i Regeringens förslag: Det ska införas ett undantag från reglerna som begränsar vilka sekretessbestämmelser som gäller i Justitiekanslerns verksamhet för uppgifter som lämnats av med anledning av en rättstvist där Justitiekanslern bevakar statens rätt. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller har ingen invändning mot förslaget. och Tidningsutgivarna avstyrker förslaget med hänvisning till insynsintresset. Skälen för regeringens förslag Sekretess i samband med mål i I de nationella processer där Justitiekanslern bevakar statens rätt förekommer det att förhandsavgöranden inhämtas från . Justitiekanslern blir då mottagare av yttranden från EU-institutioner och andra medlemsländer i sådana mål. Enligt gäller en allmän presumtion för sekretess avseende inlagor i pågående mål (se m.fl. mot API och kommissionen, förenade målen C-514/07 P, C-528/07 P och C-532/07 P, punkterna 77-104). Justitiekanslern framhåller att nuvarande sekretessreglering inte ger Justitiekanslern möjlighet att leva upp till denna presumtion. Den möjlighet till utrikessekretess som finns kräver att det kvalificerade skaderekvisitet är uppfyllt och förutsätter att uppgifterna kommer från en enskild (42 kap. 2 § första stycket 1 OSL). Justitiekanslern anger i sin promemoria att när myndigheten deltagit i mål om förhandsavgörande har följaktligen inga handlingar sekretessmarkerats. Behov av stärkt sekretesskydd Rätten att ta del av allmänna handlingar är en medborgerlig rättighet som får begränsas endast om det är nödvändigt med hänsyn till bl.a. rikets förhållande till en annan stat eller en mellanfolklig organisation (2 kap. 2 § första stycket tryckfrihetsförordningen). institutionerna och övriga medlemsstater som deltar i ett mål om 2021/22:68 förhandsavgörande har enligt en befogad förväntan om att yttranden i ett pågående mål inte lämnas ut till någon utomstående. Om Justitiekanslern ändå röjer uppgifterna kan det påverka förbindelser med EU-institutionerna och de berörda medlemsstaterna. Hade det varit fråga om en annan myndighet än Justitiekanslern som mottog uppgifterna hade utrikessekretessen kunnat aktualiseras av just detta skäl (se 15 kap. 1 § OSL). Intresset av att även Justitiekanslern, och därigenom , ska kunna efterleva de EU-rättsliga regelverken och praxis från väger tungt. och Tidningsutgivarna lyfter fram att det finns ett stort allmänintresse i de fall är part i . Insynsintresset i ett pågående mål om förhandsavgörande kan dock inte anses större i de fall då Justitiekanslern deltar i det nationella målet än i fall då det är andra myndigheter som gör det. Insynsintresset tillgodoses vidare genom att uppgifterna som utgångspunkt blir offentliga när målet i avgörs. Regeringens bedömning är sammantaget att regleringen behöver anpassas för att ge bättre möjlighet till efterlevnad av i samband med mål om förhandsavgörande. Även övriga sekretessbestämmelser i bör därför kunna tillämpas på uppgifter hos Justitiekanslern som lämnats av med anledning av en rättstvist där Justitiekanslern bevakar statens rätt. Regeringens förslag: Lagändringarna i förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Det finns inget behov av övergångsbestämmelser. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer delvis med regeringens. I promemorian föreslås ett tidigare ikraftträdande. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna har inga synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag och bedömning: De föreslagna ändringarna i OSL bör träda i kraft . Detta bedöms vara . Det finns inget behov av övergångsbestämmelser. Regeringens bedömning: Förslagen leder till att Justitiekanslern på ett mer adekvat sätt kan utföra sitt uppdrag att bevaka statens rätt. De medför även att bättre kan uppfylla de åtaganden som följer av internationella avtal och av . Förslagen leder inte till några ökade kostnader för det allmänna. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inga synpunkter. Skälen för regeringens bedömning: Genom lagförslagen justeras sekretesskyddet då Justitiekanslern har i uppdrag att tillvarata statens rätt som part. Justitiekanslern och de ombud som anlitas kommer på ett enklare och effektivare sätt att kunna samarbeta med expertmyndigheter eller enskilda experter inom det område som en tvist rör. Förslagen innebär också att Justitiekanslerns möjligheter att föra givande förlikningsförhandlingar i investeringstvister förbättras. Sammantaget ges Justitiekanslern bättre förutsättningar att på ett adekvat sätt utföra uppdraget att bevaka statens rätt. Förslagen innebär även att det blir enklare för Justitiekanslern att leva upp till de krav på sekretess som ställs i samband med ett skiljeförfarande. Därmed kan bättre uppfylla de åtaganden som följer av internationella avtal. Förslagen får även till följd att bättre kan leva upp till sina EU-rättsliga åtaganden i ärenden där Justitiekanslern deltar i mål om förhandsavgörande vid . Förslagen bedöms inte leda till några ökade kostnader för det allmänna. De bedöms inte heller medföra några konsekvenser för jämställdheten eller miljön eller få några andra konsekvenser som bör redovisas. 10.1Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 1 § Sekretess gäller hos ombudsmän och Justitiekanslern i deras tillsyn över offentlig verksamhet samt hos Justitiekanslern i verksamhet för att bevaka statens rätt eller bistå regeringen med råd och utredningar i juridiska angelägenheter endast i den utsträckning som följer av 2–4 a §§. Sekretessen gäller inte i något fall sådana beslut av en justitieombudsman som innebär att ett ärende avgörs. Begränsningarna i första stycket gäller inte hos Justitiekanslern 1.i verksamhet för att bevaka statens rätt med anledning av en rättstvist som enligt ett internationellt avtal kan avgöras i ett skiljeförfarande, eller 2.för uppgift som lämnats av Europeiska unionens domstol med anledning av en rättstvist där Justitiekanslern bevakar statens rätt. Paragrafen innehåller bestämmelser om i vilken utsträckning sekretess gäller hos ombudsmän och Justitiekanslern. Övervägandena finns i avsnitt 6 och 7. I första stycket görs en följdändring med anledning av de nya bestämmelserna i 4 a §. I tredje stycket, som är nytt, införs två undantag från paragrafens första stycke. Det innebär att andra bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen, såsom utrikessekretessen i 15 kap. 1 § och bestämmelsen 2021/22:68 om sekretess till skydd för det allmännas ställning som part i 19 kap. 9 §, kan bli tillämpliga i de två fall som anges i punkt 1 och 2. I första punkten görs undantag hos Justitiekanslern i verksamhet för att bevaka statens rätt med anledning av en rättstvist som enligt ett internationellt avtal kan avgöras i ett skiljeförfarande. Med rättstvist avses både pågående och möjligen blivande rättstvister (se även kommentaren till 4 a §). Det krävs alltså inte att ett skiljeförfarande redan har inletts utan avsikten är att undantaget ska kunna aktualiseras i den rättsliga tvisten, t.ex. i samband med förlikningsförhandlingar. I andra punkten görs undantag hos Justitiekanslern för uppgifter som lämnats av med anledning av en rättstvist där Justitiekanslern bevakar statens rätt. Det kan t.ex. vara fråga om yttranden från andra medlemsstater eller från EU-institutionerna i ett pågående mål om förhandsavgörande. Undantaget gäller inte uppgifter som Justitiekanslern får från en enskild eller från en myndighet. Övriga ändringar är språkliga. 2 § Får en justitieombudsman eller Justitiekanslern i sådan verksamhet som anges i 1 § uppgift från en enskild gäller, i andra fall än som avses i 1 § tredje stycket 1, 1.sekretess enligt 15 kap. endast om det kan antas att riket lider betydande men om uppgiften röjs, och 2.sekretess till skydd för enskilds personliga förhållanden endast om en sekretessbestämmelse till skydd för sådana förhållanden skulle ha varit tillämplig hos den myndighet som ärendet får anses avse och det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider betydande men om uppgiften röjs. Paragrafen innehåller bestämmelser om sekretess för uppgifter som inkommit från en enskild till ombudsmän och Justitiekanslern. Övervägandena finns i avsnitt 5–7. I första meningen görs ett tillägg för att tydliggöra att regleringen inte ska tillämpas i de situationer som avses i 1 § tredje stycket 1, dvs. hos Justitiekanslern i verksamhet för att bevaka statens rätt med anledning av en rättstvist som enligt ett internationellt avtal kan avgöras i ett skiljeförfarande. I de fallen tillämpas i stället andra bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen (se kommentaren till 1 §). Regleringen i hittillsvarande andra stycket om sekretess till skydd för det allmännas ställning som part flyttas till den nya 4 a § (se kommentaren till den paragrafen). 4 § Får en justitieombudsman eller Justitiekanslern i sådan verksamhet som anges i 1 § en sekretessreglerad uppgift från en myndighet, blir sekretessbestämmelsen tillämplig på uppgiften även hos ombudsmannen eller Justitiekanslern. Om uppgiften förekommer i en sådan handling som har upprättats med anledning av verksamheten gäller dock, i andra fall än som avses i 1 § tredje stycket 1, sekretessen hos ombudsmannen eller Justitiekanslern endast om det kan antas att något allmänt eller enskilt intresse lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs. Paragrafen innehåller bestämmelser om överförd sekretess för uppgifter som inkommit från en myndighet till ombudsmän eller Justitiekanslern. Övervägandena finns i avsnitt 6. I andra meningen införs ett undantag som innebär att överförd sekretess Prop. 2021/22:68 ska gälla utan kvalificerat skaderekvisit då Justitiekanslern får uppgifter från en myndighet med anledning av ett skiljeförfarande. Det innebär att det i ett sådant fall inte krävs att något allmänt eller enskilt intresse lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs för att sekretess ska gälla. Avsikten är att sekretessreglerade uppgifter hos en annan myndighet ska få motsvarande sekretess hos Justitiekanslern i ett sådant fall, t.ex. om de har sammanställts med anledning av ett skiljeförfarande. Det skulle också kunna röra sig om att sådana uppgifter tagits in i ett yttrande eller i en utredning som skickas till Justitiekanslern med anledning av ett skiljeförfarande. 4 a § Sekretess gäller hos Justitiekanslern i verksamhet för att bevaka statens rätt för uppgift som har tillkommit eller inhämtats med anledning av en rättstvist, om det kan antas att det allmännas ställning som part försämras om uppgiften röjs. Sekretessen upphör när saken slutligen har avgjorts. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om sekretess till skydd för det allmännas ställning som part då Justitiekanslern bevakar statens rätt. Paragrafen motsvarar delvis hittillsvarande 2 § andra stycket. Övervägandena finns i avsnitt 5. Enligt första stycket gäller sekretess om en uppgift tillkommit eller inhämtats med anledning av en rättstvist, om det kan antas att det allmännas ställning som part försämras om uppgiften röjs. Den hittillsvarande begränsningen av sekretesskyddet till enbart uppgifter från en enskild tas bort. Det innebär att sekretess kan gälla oavsett om uppgiften kommer från en enskild eller en myndighet, eller om den tagits fram av Justitiekanslern själv. Detta överensstämmer med den allmänna bestämmelsen i 19 kap. 9 § om skydd för statens ställning som part i en rättstvist. Precis som vid tillämpningen av 19 kap. 9 § krävs det att det finns ett sådant samband mellan uppgiften och tvisten som är fallet med t.ex. rättsutredningar, värderingsutlåtanden, uppgifter om bevisning och förhandlingstaktiska överväganden som hänför sig till en rättstvist, se propositionen med förslag till sekretesslag m.m. (prop. 1979/80:2 del A s. 152) och propositionen Några frågor om sekretess (prop. 1993/94:165 s. 56). Det kan exempelvis röra sig om att myndigheter upprättar sammanställningar, yttranden och utredningar med anledning av en rättstvist och lämnar dessa till Justitiekanslern. Det kan även röra sig om att Justitiekanslern upprättar processlägesanalyser eller rättsutredningar som blir allmänna handlingar. Med rättstvist avses, precis som vid tillämpningen av 19 kap. 9 §, både pågående och möjligen blivande rättstvister (jfr prop. 1979/80:2 del A s. 152 och prop. 1993/94:165 s. 56). I två fall kan regleringen bli tillämplig som bestämmelsen i 19 kap. 9 §. Det rör sig om situationen då Justitiekanslern bevakar statens rätt med anledning av en rättstvist som enligt ett internationellt avtal kan avgöras i ett skiljeförfarande. Det rör sig även om situationen då uppgifter lämnats av Europeiska unionens domstol med anledning av en rättstvist där Justitiekanslern bevakar statens rätt (se kommentaren till 1 §). Eftersom bestämmelserna har samma skaderekvisit och sekretesstid kan 2021/22:68 någon konkurrens mellan bestämmelserna enligt 7 kap. 3 § inte förväntas uppstå. Enligt andra stycket upphör sekretessen när saken slutligen har avgjorts. Enligt tredje stycket gäller sekretessen för uppgift i en allmän handling 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:728) om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Ändringen innebär att 42 kap. 4 a § lagen (2016:728) om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) får en ny beteckning och i stället ska betecknas 42 kap. 4 b § den dag den lagen träder i kraft. Sammanfattning av promemorian Vissa frågor om sekretess när Justitiekanslern bevakar statens rätt 2021/22:68 Bilaga 1 I promemorian lämnas förslag som syftar till att stärka skyddet för det allmännas ställning som part i ärenden där Justitiekanslern har i uppdrag att tillvarata statens rätt. Förslaget innebär att sekretessen utvidgas till att avse uppgifter som tillkommit eller inhämtats med anledning av en rättstvist oberoende av vem som lämnat uppgiften. Förslag lämnas även om vilka sekretessbestämmelser som ska gälla när Justitiekanslern företräder staten i ärenden som enligt internationella avtal kan avgöras genom skiljeförfarande. Bakgrunden är behov som har uppstått i anslutning till de investeringstvister som hanterats av Justitiekanslern på regeringens uppdrag. Förslaget innebär att särregleringen för sekretess i Justitiekanslerns verksamhet inte ska gälla när Justitiekanslern hanterar investeringstvister. Överföring av sekretess till Justitiekanslern ska gälla för överlämnade uppgifter även vid investeringstvister. Däremot ska inte som vid andra tvister något kvalificerat skaderekvisit gälla för uppgifter som förekommer i handlingar som har upprättats med anledning av verksamheten. Slutligen föreslås att särregleringen för sekretess i Justitiekanslerns verksamhet inte heller ska gälla för uppgifter i inlagor och yttranden som inkommer till Justitiekanslern från när Justitiekanslern deltar i mål om förhandsavgörande där. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2021/22:68 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)1 dels att nuvarande 42 kap. 4 a § ska betecknas 42 kap. 4 b §, dels att 42 kap. 1, 2, 4 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 42 kap. 4 a §, av följande lydelse. ombudsmän och Justitiekanslern i ombudsmän och Justitiekanslern i verksamhet samt hos Justitiekans- verksamhet samt hos Justitiekans- lern i verksamhet för att bevaka lern i verksamhet för att bevaka statens rätt eller bistå regeringen statens rätt eller bistå regeringen med råd och utredningar i juridiska med råd och utredningar i juridiska utsträckning som följer av 2–4 §§. utsträckning som följer av 2–4 a §§. Sekretessen gäller inte i något fall beslut av justitieombudsman som innebär att ett ärende avgörs. Första stycket gäller inte 1. när Justitiekanslern bevakar statens rätt med anledning av en rättstvist som enligt ett internationellt avtal kan avgöras i ett skiljeförfarande, eller 2. för uppgifter som Justitiekanslern får från Europeiska unionens domstol med anledning av en rättstvist där Justitiekanslern bevakar statens rätt. Får en justitieombudsman eller Justitiekanslern i verksamhet som anges i 1 § uppgift från en enskild gäller Får en justitieombudsman eller Justitiekanslern i verksamhet som anges i 1 § första stycket, med de undantag som anges i 1 § tredje 1 Senaste lydelse av 42 kap. 4 a § 2016:728. stycket, uppgift från en enskild gäller 1.sekretess enligt 15 kap. endast om det kan antas att riket lider betydande men om uppgiften röjs, och 2.sekretess till skydd för enskilds personliga förhållanden endast om en sekretessbestämmelse till skydd för sådana förhållanden skulle ha varit tillämplig hos den myndighet som ärendet får anses avse och det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider betydande men om uppgiften röjs. Utöver vad som följer av första stycket gäller sekretess för uppgift från en enskild i Justitiekanslerns verksamhet för att bevaka statens rätt, om uppgiften tagits emot med anledning av en rättstvist och det kan antas att det allmännas ställning som part försämras om uppgiften röjs. 2021/22:68 Bilaga 2 Får en justitieombudsman eller Justitiekanslern i verksamhet som anges i 1 § från en myndighet en sekretessreglerad uppgift, blir sekretessbestämmelsen tillämplig på uppgiften även hos Förekommer uppgiften i en sådan handling som har upprättats med anledning av verksamheten gäller dock sekretessen hos ombudsmannen eller Justitiekanslern endast om det kan antas att något allmänt eller enskilt intresse lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs. Får en justitieombudsman eller Justitiekanslern i verksamhet som anges i 1 § första stycket, med de undantag som anges i 1 § tredje stycket, från en myndighet en sekretessreglerad uppgift, blir sekretessbestämmelsen tillämplig på uppgiften även hos Förekommer uppgiften i en sådan handling som har upprättats med anledning av verksamheten gäller dock sekretessen hos ombudsmannen eller Justitiekanslern endast om det kan antas att något allmänt eller enskilt intresse lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs. Får Justitiekanslern i verksamhet som anges i 1 § tredje stycket 1 från en myndighet en sekretessreglerad uppgift, blir sekretessbestämmelsen tillämplig på uppgiften även hos Justitiekanslern. 2021/22:68 Bilaga 2 Sekretess gäller för uppgift i Justitiekanslerns verksamhet för att bevaka statens rätt, om uppgiften har tillkommit eller inhämtats med anledning av en rättstvist, och det kan antas att det allmännas ställning som part försämras om uppgiften röjs. Sekretessen upphör när saken slutligen har avgjorts. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . Efter remiss har yttranden över promemorian lämnats av , Kammarrätten i , Kammarrätten i , , , , ombudsmän (), TU Medier i , , , , , Swedish arbitration association () och Säkerhetspolisen. handelskammares skiljedomsinstitut har inte svarat på remissen. 2021/22:68 Bilaga 3 2021/22:68 Bilaga 4 Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) dels att 42 kap. 1, 2 och 4 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 42 kap. 4 a §, av följande lydelse. Sekretess gäller hos ombudsmän och Justitiekanslern i deras tillsyn över offentlig verksamhet samt hos Justitiekanslern i verksamhet för att bevaka statens rätt eller bistå regeringen med råd och utredningar i juridiska angelägenheter endast i den utsträckning som följer av 2–4 §§. Sekretessen gäller inte i något fall beslut av justitieombudsman som innebär att ett ärende avgörs. Sekretess gäller hos ombudsmän och Justitiekanslern i deras tillsyn över offentlig verksamhet samt hos Justitiekanslern i verksamhet för att bevaka statens rätt eller bistå regeringen med råd och utredningar i juridiska angelägenheter endast i den utsträckning som följer av 2–4 a §§. Sekretessen gäller inte i något fall sådana beslut av en justitieombudsman som innebär att ett ärende avgörs.