prop · H803102 · 2021-03-19 00:00:00 — Det är enligt Sida alltid svårare att hantera sekretess när denna ska överföras mellan myndigheter, jämfört med om en myndighet svarar för såväl beslut som utbetalning. 86Svar från Sida per e-post, . 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Innehåll5.3.3 Ansvarsfördelningen är tydlig I likhet med Kammarkollegiet gör Sida bedömningen att ansvarsfördelningen mellan och myndigheten i stort är tydlig. Sida bär ansvaret för att utbetalning sker till den organisation som har skrivit i beslutet, och kontrollerar också att rekvisitioner uppfyller alla formaliakrav. I vissa fall innebär rollen också att kvalitetsgranska ansökningar och I båda fallen innebär Sidas roll enbart att undersöka om formaliakraven1.3 Avgränsningarär uppfylldaoch preciseringar. I likhetavmedb greppKammarkollegiet har dock denna rollfördelni1.4 Bedömningsgrunderinte kommit av sig själv, utan krävt utarbetande av rutiner i dialog 1med.5 MetodRegeringskanslietoch genomförande. Allmänt om regeringens styrning av statliga stöd Förordningar som reglerar specifika stöd Myndighets nstruktion r och regleringsbrev Frågan huruvida det delade ansvaret kan motiveras Den nuvarande ordninge motiveras med att verksamhet Delat ansvar mellan länsstyrelser och andra statliga myndigheter I grunden vore det dock naturligt att en myndighet som fattar så 3.1 Investeringsstöd för hyres- och studentbostäder 3.2mångaInvesteringsstödbeslut om utbetalningarför solceller som gör också själva svarar för20 utbetalningarna3.3 EU-styrt jordbruksstöd. uppkommer troligen ingen större effektivitetsvinst av24 S öd sanering av förorenade om åden att flytta tillbaka funktionen till . Det delade ansvaret kan därför motiveras med detta argument. Delat ansvar mellan statliga myndigheter Ett alternativt sätt att undvika delat ansvar är att regeringen beslutar att delegera Aktivitets töd och etableringsersättning de aktuella besluten till Kammarkollegiet eller Sida, men det alternativet har inte undersökts inom ramen för denna granskning. Likheterna mellan Kammarkollegiets och Sidas uppgifter som utbetalare är stora, Delat ansvar mellan och statliga myndigheter och båda har också parallellt byggt upp ett handläggarstöd för att hantera Båda myndigheterna beskriver också att man arbetat i dialog med att utveckla rutiner för att säkerställa en tydlig rollfördelning. Men på en punkt råder en tydlig skillnad. Kammarkollegiet är en myndighet med stor bredd i sina arbetsuppgifter, och ser utbetalningarna som en uppgift av många som man är ålagd att utföra. Kammarkollegiet har alltså inte i något avseende ifrågasatt systemet, utan genomför den uppgift som man blivit tilldelad. Sida däremot har i sina budgetunderlag, dessutom i rad, föreslagit en lösning som innebär att Sida inte längre har ansvar för dessa utbetalningar. Sida menar att uppgiften att betala ut medel antingen bör återgå till (i praktiken UD) eller läggas på en annan myndighet.87 Förslaget gäller då de beslut som och regeringen fattar beslut De sistnämnda besluten omfattas inte av denna granskning. Senast uttryckt i Sidas budgetunderlag 2021-2023, kap. 6. R I K S R E V I S I O N E N R I K S R E V I S I O N49E N S T A T L I GA S T Ö D M E D D E L A T MY N D I G H E T S A NS V A R – E F F E K TI V I T E T O C H F ÖR E N K L IN GA R har som skäl till att Sida bör hantera utbetalningar inom UO 7 framfört att det finns viss uppföljning och prognoshantering som bör utföras av Sida, samt att det finns krav på så kallad DAC-redovisning88. Enligt Sida är detta emellertid inte längre något bärande argument, då numera har tillgång till PLANit och själva bestämmer vilka statistiskkoder som ska anges och levereras till DAC. Sida påpekar också att Sida inte lämnar några prognoser för de aktuella anslagsposterna, för de är undantagna enligt myndighetens regleringsbrev. Med utgångspunkt från dessa uppgifter framstår det inte som effektivt att två myndigheter delar på denna uppgift. Vi har enbart bedömt frågan om delat ansvar mellan och Sida. Sida har, som ovan nämnts, föreslagit att utbetalningar från både regeringen och bör skötas av någon annan än Sida. Denna granskning har dock avgränsats till frågan om delat ansvar mellan statliga myndigheter, och därför har viinte tagit ställning till frågan om vem som bör svara för utbetalningar till följd av regeringsbeslut. Frågan om ändamålsenliga handläggningsprocesser Granskningen visar att de båda myndigheterna har byggt upp rutiner som säkrar en tydlig rollfördelning mellan och respektive myndighet. Båda har också utvecklat ett till synes modernt IT-baserat handläggarstöd för utbetalningsrutinerna. Frågan om rollfördelning och utvecklingsansvar I granskningen har det framkommit att den rollfördelning som har utvecklats mellan å ena sidan och å andra sidan Kammarkollegiet och Sida är tydlig. Givet den rollfördelning som gällt har även Kammarkollegiet och Sida tagit ansvar för att utveckla denna utbetalande verksamhet på ett godtagbart sätt. Kommittén fattar bland annat beslut om definitioner av begreppet bistånd och hur bistånd ska redovisas. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Innehåll6 Slutsatser och rekommendationer Svaret på vår övergripande fråga är att det finns goda motiv till det delade ansvaret i1.de1 allraMotivflestatill grfall,nskningmen att det finns ett antal förbättringsmöjligheter som skulle kunna minska olägenheterna med det delade ansvaret. Avgränsningar och preciseringar av begrepp har vi även formulerat tre delfrågor. Vad gäller delfråga 1 har vi funnit att det delade ansvaret går att motivera i de flesta fall vi granskat. Det gäller exempelvis de fallen där länsstyrelserna Allmänt om regeringens styrning av statliga stöd handlägger och fattar beslut. För två av stöden, aktivitetsstöd och etableringsersättning, gör vi dock bedömningen att det finns skäl att pröva Förordningar som reglerar specifika stöd möjligheten att låta överta dispositionsrätten. Vad gäller delfråga 2 visar granskningen att regeringen och de berörda Delat ansvar mellan länsstyrelser och andra statliga myndigheter myndigheterna i många fall säkerställt ändamålsenliga verksamhetsprocesser vad Investeringsstöd för hyres- och studentbostäder gäller handläggning, systemstöd, informationsöverföring och utbetalning av stöd. 3.3GranskningenEU-styrt jordbruksstödvisar att det finns möjligheter till organisatoriska och nering av förorenade områden administrativa förenklingar som skulle kunna förbättra processen. förbättringar redovisas nedan i avsnitt 6.2. Delat ansvar mellan statliga myndigheter Vad gäller delfråga 3 kan vi konstatera att de berörda myndigheterna i stort har klarat av att hantera risken för oklar rollfördelning och att ansvarsfördelningen i de flesta fall är tydlig. Vår bedömning är dock att länsstyrelsernas roll i stödet till sanering av förorenad mark behöver förtydligas i den gällande stödförordningen. Vi finn r äve att de berörda myndi heterna genomgående har tagit ansvaret för Delat ansvar mellan och statliga myndigheter att utveckla verksamheterna i stödgivningen. Ansvaret har på olika sätt 5tydliggjorts,.2 Utbe alningarstödförordningarfrån Kamm rkoellergietpå annat sätt. Vi har också genomgående 5funnit.3 Utbetalningaratt det tagitsfråninitiativSida till att utveckla de aktuella verksamheterna, med olika47 typer av myndighets- eller regeringsinitierade utvärderingar. 6.2.1 Det delade ansvaret för aktivitetsstöd och etableringsersättning tar emot ansökningar och fattar beslut om aktivitetsstöd och Myndigheten betalar även ut stödet till enskilda. Trots detta är det Arbetsförmedlingen som disponerar anslaget, vilket enligt vår bedömning leder till mer oklara ansvarsförhållanden, och dessutom till onödigt mycket transfereringar av anslagsmedel mellan myndigheterna. R I K S R E V I S I O N E N 51 R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I GA S T Ö D M E D D E L A T MY N D I G H E T S A NS V A R – E F F E K TI V I T E T O C H F ÖR E N K L IN GA R Inom ramen för granskningen har vi mött två argument mot att flytta dispositionsrätten till . Det ena är att stöden är en del av arbetsmarknadspolitiken och stöden är nära knutna till individens deltagande i arbetsmarknadspolitiska program. Detta får dock ses som ett mindre starkt argument, då det är vanligt inom statsförvaltningen att flera olika myndigheter disponerar anslag inom ett och samma politikområde. Det andra argumentet är att det behöver finnas möjlighet att flytta medel mellan olika anslag inom just det arbetsmarknadspolitiska området, då det finns osäkerhet kring anslagsförbrukningen. Detta argument har relevans, men det borde enligt vår mening räcka med att en sådan flexibilitet finns mellan de olika anslag som ska finansiera de arbetsmarknadspolitiska programmen. I grunden är arbetsmarknadspolitiska program och de aktuella stöden två olika verksamheter: Det ena är en typ av utbildningsinsatser medan det andra är en typ av försörjningsstöd. En analogi kan här göras med det statliga utbildningsområdet, där tydlig åtskillnad görs mellan anslag för högskoleutbildningar och anslag för studiebidrag. Mot denna bakgrund bör regeringen fortsättningsvis låta svara för dispositionsrätten för de anslagsposter som finansierar aktivitetsstöd och etableringsersättning. 6.2.2 Antalet statliga aktörer kan reduceras Vad gäller två av de stöd som vi granskat finner vi att antalet statliga aktörer kan reduceras. Det gäller dels beslut om utbetalningar, dels solcellsstödet. beslut om utbetalningar leder med dagens processer till att antingen Kammarkollegiet eller Sida får svara för själva utbetalningen. Regeringens argument för den nuvarande ordningen är att verksamhet skulle renodlas. Granskningen visar att Kammarkollegiet och Sida har byggt upp rutiner och moderna handläggarstöd som säkrar en tydlig rollfördelning mellan och respektive myndighet. Därför är vår bedömning att det inte skulle uppstå någon större effektivitetsvinst av att flytta tillbaka funktionen till . Däremot finns det enligt vår bedömning skäl att reducera antalet utbetalande aktörer från två till en. Baserat på det som framkommit i granskningen finns de ursprungliga skälen till uppdelningen mellan Kammarkollegiet och Sida kvar. Båda myndigheterna har byggt upp parallella system för utbetalningarna, och en övergång till att en myndighet svarar för utbetalningarna bör leda till samordningsvinster. Såvitt vi kan bedöma bör Kammarkollegiet bli 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N InnehållNär det gäller solcellsstödet har det i granskningen framkommit att rollfördelningen mellan , och länsstyrelserna är svår att förklara för de som ansöker om stöd. När får frågor från allmänheten Sammanfattningfår dessa slussas vidareoch rekommendationertill antingen eller länsstyrelserna, och4 det är inte alltid enkelt att avgöra vem som bäst kan svara. att förklara att man söker stödet hos länsstyrelserna i , och att det är som betalar ut. I granskningen har det framkommit att har kunskaper om energifrågor som är kopplade till bostäder, varför skulle Avgränsningar och preciseringar av begrepp kunna ta rollen att både disponera anslaget och som svara för utbetalningar. Därmed kan antalet statliga aktörer reduceras från tre till två. en osäkerhet om framtiden för detta stöd, och det finns självklart inget skäl att Allmänt om regeringens styrning av statliga stöd göra några organisatoriska förändringar om stödet skulle upphöra 2021. 2.2 Förordningar som reglerar specifika 6.2.3 Digitaliserade handläggarstöd behöver utvecklas har tidigare i flera granskningar noterat olika former av brister och Delat ansvar mellan länsstyrelser och andra statliga myndigheter utmaningar i statsförvaltningens digitaliseringsarbete. Investeringsstöd för hyres- och studentbostäder rapport nämns problemen med myndigheters IT-tekniska möjligheter att dela information och problem med föråldrade IT-system. Behovet av att utveckla det digitala stödet i statsförvaltningen har också lyfts fram av Statskontoret i sin Stöd till sanering av förorenade områden rapport om förvaltningspolitik i förändring. I denna granskning har vi funnit brister i de digitaliserade systemstöden för ärendehandläggningen. Delat ansvar mellan statliga myndigheter Det största problemet är att alltför många moment i handläggningen görs manuellt, vilket både är tidsödande och kan leda till att länsstyrelsernas handläggning inte blir Dettasamladetycksbedömningvara ett särskilt stort problem i de EU-styrda Vidare kan konstateras att det inte finns något IT-baserat Delat ansvar mellan och statliga myndigheter handläggarstöd överhuvudtaget när det gäller stödet till sanering av förorenad mark. 5.2NoterbartUtbetalningarsammanhangetfrån Kammarkollegiär att regeringent ganska5.3 Utbetalningarmånga beslutfrånomSidanya stöd, inte minst sådana stöd som ska bidra till I dessa fall är det långt ifrån säkert att den myndighet som ligger närmast till hands för att ta huvudansvaret för verksamheten med stödet kan erbjuda bra e-tjänster för ansökningar, ett bra digitalt handläggarstöd eller en bra utbetalningstjänst. Det är därför har 6.3fått ansvaraRekommendationerför utvecklingen av e-tjänster och ett digitalt handläggarstöd för solcellsstödet, trots att det är som getts huvudansvaret för Det har i sin tur bidragit till den krångliga rollfördelningen för detta stöd. ser vi inte att dessa brister beror på ointresse eller okunskap hos myndigheterna. Ofta läggs mycket arbete på att utveckla digitaliseringen av olika handläggarprocesser. tycks problemet vara att myndigheter ofta behöver starta från noll, trots att det rimligen finns en hel del kapacitet som skulle vara möjlig att bygga upp generiskt. För den myndighet som redan råkar ha ett digitaliserat handläggarstöd och möjligheter till utbetalningar i större volymer R I K S R E V I S I O N E N 53 R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I GA S T Ö D M E D D E L A T MY N D I G H E T S A NS V A R – E F F E K TI V I T E T O C H F ÖR E N K L IN GA R är det tillkommande arbete som uppstår mindre om myndigheten får uppgiften att ta ansvaret för ett nytt stöd, jämfört med den myndighet som inte har något digitaliserat handläggarstöd alls. Detta talar enligt vår bedömning för att det skulle vara värdefullt om staten tog ett myndighetsövergripande initiativ inom detta område. Staten har redan gjort så i vissa fall, särskilt för frågor om IT-säkerheten i ärendehanteringssystem. Enligt vår bedömning skulle det därför vara bra om en myndighet fick i uppdrag att utreda möjligheten att i högre grad än samordna statliga myndigheters möjligheter att bygga upp IT-baserade ärendehandläggningssystem. Ett alternativ kan vara att ge den relativt nybildade Myndigheten för digital förvaltning ett sådant uppdrag, eventuellt i samarbete med någon eller några myndigheter som har kommit relativt långt i dessa frågor. 6.2.4 Flödet av anslagsmedel är i vissa fall omständligt I fyra av de granskade fallen gäller att den myndighet som disponerar anslaget inte betalar ut stödet direkt till den slutliga mottagaren, utan skickar medel vidare till ytterligare en statlig myndighet som i sin tur betalar ut medlen. I dessa fall uppstår två problem. Det ena är att det uppstår ett krångligt flöde av anslagna medel, där andra statliga myndigheter får rollen som ”mellanstationer”. Det andra problemet är att det uppstår en ökad svårighet i att bedöma hur stor del av anslagsposten som verkligen har förbrukats. För den myndighet som disponerar anslaget uppstår en anslagsavräkning redan när anslagsmedel skickas till en annan statlig myndighet. Ett exempel är stödet till sanering av förorenad mark. Här har , som enligt stödförordningen enbart betalar till länsstyrelserna, valt att begära tillbaka ej förbrukade medel hos länsstyrelserna. På så sätt har man försökt få ordning på anslagsredovisningen. leder detta till ett omständligt flöde av medel, som skickas fram och tillbaka mellan statskassan, och länsstyrelserna. Om stödförordningen ändrades, så att kan betala ut medlen direkt till stödmottagarna, skulle det ge bättre kontroll över anslagsförbrukningen och minska antalet inomstatliga transaktioner. Ett sätt att lösa dessa problem är att ha som bärande princip i staten att den myndighet som disponerar anslaget också är den myndighet som svarar för utbetalning av stödet till den slutliga mottagaren. Det skulle i det aktuella fallet leda till att betalar ut medlen direkt till huvudmännen för saneringsprojekten. Det skulle i sin tur leda till en viss ökad arbetsbelastning för , och på motsvarande sätt en minskad arbetsbelastning för länsstyrelserna. Vi har inte inom ramen för denna granskning utrett om den totala kostnadseffektiviteten ökar eller minskar av en sådan ordning. Vår bedömning baseras på att det blir färre transaktioner och att , med det ansvar som följer med dispositionsrätten, ändå behöver ha full kontroll på 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Detta skulle också behöva leda till en förändring i den aktuella stödförordningen. Det omständliga flödet av anslagsmedel inom stödet för sanering av förorenad mark beror också på synen på förseningar av projekt. Utbetalningar som försenas till följd av att ett saneringsprojekt blir försenat betraktas som oförbrukade medel på anslaget, på samma sätt som om medlen inte förbrukas alls. medel dras därför in . Enligt vår uppfattning kan inte sådana medel ses som1.3 oförbrukadeAvgränsningarvanligoch preciserimening,ardåavdetbegrepphandlar om medel som redan är Det handlar om en förskjutning av kostnader . bör därför överväga att besluta om att tillåta ett visst anslagssparande på detta anslag. Allmänt om regeringens styrning av statliga stöd 6.2.5 Länsstyrelsernas roll i stödet till sanering av förorenad mark Förordningarbör tydliggörassom reglerar specifika stöd I denna granskning finner vi att rollfördelningen mellan de statliga aktörerna generellt sett är tydlig. Vår bedömning är dock att länsstyrelsernas roll vad gäller Delat ansvar mellan länsstyrelser och andra statliga myndigheter anslaget för sanering av förorenad mark är otillräckligt beskriven Investeringsstöd för hyres- och studentbostäder 3i .stödförordningen2 Investeringsstöd. Härför solcellerges intrycket att det är som i allt väsentligt3.3 EU-styrtsvararjordbruksstödför handläggning och prioriteringar i ärendena. Den bild som vi24 Stöd till sanering av förorenade områden fått i granskningen är att det snarare är länsstyrelserna som svarar för en stor del av både handläggning och prioriteringar, och att sällan går emot länsstyrelserna i deras respektive rekommendationer till Delat ansvar mellan statliga myndigheter i enskilda ärenden. Det är också till länsstyrelserna som ansökningarna från 4.2kommunerNystartsjobbskickas, inte till . i4.huruvida3 Riksrevisionensdet verkligensamladeär regeringensbedömning intention att länsstyrelserna ska ha en så 43 stor roll som man nu i praktiken har. Enligt vår mening bör regeringen göra Delat ansvar mellan och statliga myndigheter en översyn av denna stödförordning, och då tydliggöra länsstyrelsernas roll i arbetet med anslaget för sanering av förorenad mark. Som framgår ovan bör en förändring av förordningen också ske så att betalar ut stödet 5.4till saneringRiksrevisionensav förorenadsamlademarkbedömningdirekt till de slutliga mottagarna. Vi6.2lämnarMöjligaföljandeförbättringarrekommendationer till regeringen: Låt svara för dispositionsrätten för de anslagsposter som Referefinanslisierarta aktivitetsstöd och etableringsersättning. •Låt Kammarkollegiet svara för alla utbetalningar när fattar beslut om utbetalningar. •Låt en myndighet svara för både dispositionsrätten till anslaget för solcellsstöd och utbetalningar av stödet, förutsatt att stödet inte upphör att gälla 2021. R I K S R E V I S I O N E N 55 R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I GA S T Ö D M E D D E L A T MY N D I G H E T S A NS V A R – E F F E K TI V I T E T O C H F ÖR E N K L IN GA R •Revidera förordningen för sanering av förorenad mark så att länsstyrelsernas roll i arbetet med stödet förtydligas, samt att får uppgiften att betala ut medel direkt till huvudmännen för saneringsprojekt. •Överväg att ta ett särskilt beslut om att tillåta anslagssparande inom anslaget för stöd till förorenad mark, när medel som öronmärkt för enskilda projekt i vissa fall blir försenade över ett årsskifte. •Ge en lämplig myndighet, exempelvis Myndigheten för digital förvaltning, uppdraget att utreda möjligheten att i högre grad än samordna statliga myndigheters arbete med att utveckla digitaliserade ärendehandläggningssystem för statlig stödgivning. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N UtredningarSamma fattning och rekommendationer 1Ekonomistyrningsverket,Inledning 2019, ESV 2019:21. 1.1 Motiv till granskning , Beställningsbemyndiganden och åtaganden i den löpande 1.2 Revisionsfrågor verksamheten,1.3 Avgränsningarhandledningoch preciseringarESV 2013:52av begrepp. , Resultat och styrning i statsförvaltningen, ESV 2007:23. 1.5 Metod och genomförande Vägledning och samverkan för hantering av statens förorenade 2 Allmänt om regeringens styrning av statliga stöd områden, NV rapport 6888. Regeringsbeslut,2.2 FörordningarStrategisom reglerarför multilateralspecifika stödutvecklingspolitik, UD2017/21055/FN, 2017.3 -Myndighetsinstruktioner12-21.och regleringsbrev 3RegeringskanslietDelat ansvarHanteringmellan länsstyrelserav bidrag, dateradoch andra2019-11statliga-12, revideradmyndigheter2020-01-31 16 Investeringsstöd för hyres- och studentbostäder , Bistånd genom internationella organisationer RiR 2014:24. , Vanans makt – regeringens styrning av länsstyrelserna, RiR 2019:2. Stöd till sanering av förorenade områden Riksrevi3.5srevisionensionen, Statenssamladeförorenadebedömningområden, RiR 2016:25, ,4 Delat ansvarDetmellansamladestatligastödet tillmyndighetersolel, RiR 2017:29. , Stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande, RiR 2019:20. , Landsbygdsprogrammet 2014-2020 – utformning och genomförande, Delat ansvar mellan och statliga myndigheter Statens5.1 Regerinenergimyndighetskansliets beslutFörenkladom utbetalningaradministration av solcellsstödet (ER 2018:19). Statskontoret, Förvaltningspolitik i förändring – långsiktiga utvecklingstendenser och strategiska5.4 Riksrevisionensutvecklingsbehovsamlade, dnrbedömning2019/6-5. Propositionen6.2 Möjliga förbättringarOffentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt 6(prop.3 Rekommendation. 2009/10:175, betr. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315). ReferenslistaPropositionen En reformerad budgetlag (prop. 2010/11:40, bet. 2010/11:KU14, rskr. 2010/11:177 och 178). R I K S R E V I S I O N E N 57 R I K S R E V I S I O N E N Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , Baylan, , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2020/21:102 om statliga stöd med delat myndighetsansvar