prop · H803105 · 2021-03-23 00:00:00 — Andelen barn som föds av en kvinna som är har minskat från till . Bland unga är andelen som har sjukpenning relativt låg, men ökar andelen som har sjukpenning och i synnerhet bland unga kvinnor. är andelen unga kvinnor med sjukpenning mer än dubbelt så hög jämfört med andelen unga män. Förekomsten av föräldrapenning och sjukpenning bland unga kvinnor och män (16–) Procent av den egna ålderskohorten Ungdomars skuldsättning är en viktig fråga för ungdomars möjlighet att forma sina liv. Om en ung får en skuld hos Kronofogden kan det leda till en betalningsanmärkning som i sin tur försämrar möjligheterna att etablera sig i samhället. Det kan vara svårt att få ett första hyreskontrakt eller att köpa en bostad om man har skulder. Det kan även bli svårt att få en anställning då en del arbetsgivare använder sig av kreditupplysningar i sin urvalsprocess. hade totalt 31 749 ungdomar i åldern 18–skulder hos Kronofogden och 628 var . Av samtliga i åldersgruppen 0– som hade en skuld hos Kronofogden var män och kvinnor (Kronofogden, Antal skuldsatta 2017–2019). hade ungdomar skulder hos Kronofogden på sammanlagt . Bland ungdomar är två skuldkategorier vanliga: konsumtions- och kreditskulder från köp på nätet som enkelt kan klickas fram. Den andra skuldkategorin är brottsrelaterade skulder bestående av bötesbelopp och skadestånd till brottsoffer. har de ungdomar som har skulder hos Kronofogden inte gått ut gymnasieskolan och de flesta har utländsk bakgrund. Det rör sig inte om nyanlända män utan mestadels andra generationens invandrare. Det gäller särskilt vid brottsrelaterade skulder. Det går att utgå ifrån att en stor andel av unga har makt att forma sina liv, men det finns grupper som har betydligt sämre levnadsvillkor än andra. 2020/21:105 Ungdomar i områden med socioekonomiska utmaningar har generellt sett ofta sämre uppväxtvillkor och livschanser än andra ungdomar. Unga med funktionsnedsättning och unga hbtq-personer har sämre förutsättningar att uppnå makt att forma sina liv. Upplevelser och erfarenheter av rasism riskerar också att påverka ungdomars levnadsvillkor och makt att forma sina liv. Att ha en egen inkomst och att kunna försörja sig själv har stor betydelse för att uppnå makt att forma sitt liv. En mindre andel ungdomar har egna inkomster redan om än mycket små sådana. rör det sig om inkomster från feriearbeten eller helgarbete. I gymnasial ålder, dvs. har någon form av löne- inkomster, vilket indikerar att ungdomar skaffar sig arbetslivserfarenhet på ett tidigt stadium. Fram till är skillnader i löneinkomster mellan unga kvinnor och män relativ liten. Därefter har de unga männen en högre genomsnittlig inkomst än de unga kvinnorna. Det gällde såväl de som har näringsinkomst som de som har löneinkomster. Ungdomars skuldsättning är en viktig aspekt av frågan om ungdomars möjlighet att uppnå makt att forma sina liv. Drygt 30 000 ungdomar i åldern 18–hade tillsammans skulder på 2019. Det är en större andel unga män som har en skuld hos Kronofogden. Den tredje delen av det ungdomspolitiska målet, att alla ungdomar ska ha inflytande över samhällsutvecklingen, innebär en uttalad målsättning att ungdomar ska finnas med i samhällsbygget och att ungdomar har en uttalad rätt till inflytande. Alla ungdomar ska ha goda möjligheter att vara med och påverka beslutsfattande på alla nivåer i samhället. Unga kvinnor och män ska ha förutsättningar att delta i politiska beslutsprocesser, vara representerade i de folkvalda församlingarna och ha inflytande i frågor som har betydelse för samhället i stort. Ungdomars deltagande i de folk- valda politiska församlingarna är avgörande för en livskraftig demokrati. Ett ungdomsperspektiv ska främjas inom den regionala utvecklings- politiken. Kommuner och regioner är nyckelaktörer när det gäller arbete för barn och ungdomar. De behöver därför god kunskap om vad ett barn- respektive ungdomsperspektiv innebär och hur dessa kan integreras i beslut och insatser, liksom om metoder för att föra dialog med barn och ungdomar Unga kvinnor och mäns inflytande och delaktighet är prioriterade områden inom det europeiska och internationella samarbetet. Bland de europeiska ungdomsmålen syftar mål 9 till att ungdomars demo- kratiska deltagande och självständighet bör stärkas och EU:s ungdoms- strategi anger att integrering av ungdomsfrågor endast blir effektiv om den också garanterar att unga människor får inflytande på alla de politik- områden som påverkar dem. Agenda 2030 (mål 16) innefattar att säker- ställa ett lyhört, inkluderande, deltagandebaserat och representativt beslutsfattande på alla nivåer. Ungas delaktighet i samhällsbygget handlar inte enbart om att ta tillvara synpunkter, idéer eller förslag. Det handlar även om att ta tillvara ungdomars egen initiativkraft. Genom att stärka ungas möjligheter att delta i samhällets beslutsprocesser kan kunskapen om ungdomars förutsättningar och behov öka vilket i sin tur bidrar till bättre besluts- underlag och mer ändamålsenliga beslut. Rätten för alla barn och unga att bli hörda och att tas på allvar utgör dessutom en utgångspunkt i barn- konventionen. 9.1Ungas deltagande i demokratin Ökat valdeltagande i riksdagsvalet Valdeltagandet bland ungdomar har ökat fyra riksdagsval i rad. valet röstade av ungdomarna i åldern 18–jämfört Valdeltagandet bland unga kvinnor var högre än bland unga män, jämfört . Skillnaderna i valdeltagande mellan unga kvinnor och män ökade i valet Bland förstagångsväljare i riksdagsvalet röstade bland dem med svensk bakgrund och bland dem med utländsk Ökat valdeltagande i kommun- och regionfullmäktigeval Ungdomars valdeltagande i kommun och regionfullmäktigeval var något lägre jämfört med riksdagsvalet, men trenden har varit stigande. Vid senaste valet till kommunfullmäktige deltog av unga i åldern 18–, kvinnor och män. I det senaste regionfullmäktigevalet röstade av ungdomarna, dvs. marginellt färre jämfört med kommunalvalen, men betydligt lägre jämfört med riksdagsvalet. Valdeltagandet bland unga kvinnor var och bland unga män. Minskat valdeltagande i Europaparlamentsvalet Valdeltagandet till har varit avsevärt lägre jämfört med riksdagsvalen och 2019 sjönk valdeltagandet bland de yngre. I Europa- parlamentsvalet röstade av de röstberättigade i åldern 18– (47,av de röstande var kvinnor och av de röstande var män). Det innebar en minskning av valdeltagandet jämfört med Europaparlamentsvalet då motsvarande andel var runt Skälet till minskningen var att valdeltagandet sjönk bland unga män. Valdeltagandet bland unga kvinnor var oförändrat. Valdeltagande i riksdagsval och europaparlamentsval utifrån Andel av röstberättigande i åldern 18–24 år Anm.: Avser valdeltagande i riksdagsvalen 2002, 2006, 2010, 2014 och 2018 samt Europaparlamentsvalen 2004, 2009, 2014 och 2019. Skillnader i valdeltagandet mellan grupper av unga Valdeltagandet bland unga avspeglar skillnaderna i politiskt deltagande generellt. Bland förstagångsväljarna i de allmänna valen 2018 går att se tydliga skillnader i valdeltagande mellan grupper av unga. Valdeltagandet är högre bland de förstagångsväljare som går eller har gått ett studie- förberedande program i gymnasieskolan än bland dem som går eller har Skr. 2020/21:105 gått ett yrkesförberedande program. Det finns även tydliga skillnader mellan ungdomar med svensk och utländsk bakgrund samt utifrån föräldrars utbildningsnivå. I riksdagsvalet var valdeltagandet bland förstagångsväljare som gick eller hade gått en studieförberedande gymnasieutbildning . Det kan jämföras bland dem som gick eller hade gått en yrkesinriktad gymnasieutbildning. Bland förstagångsväljare i riksdagsvalet röstade bland dem med svensk bakgrund och bland dem med utländsk bakgrund. Forskningen pekar på att familjen har betydelse för unga personers politiska deltagande. De förstagångsväljare som har någon förälder med slutförd eftergymnasial utbildning röstade i högre grad än de som inte hade det. I riksdagsvalet röstade av de förstagångsväljare som hade åtminstone en förälder med eftergymnasial utbildning och av dem utan någon förälder med eftergymnasial utbildning (SCB 2019). 9.1.2Medlemskap i politiska partier av unga i åldern 16–var medlemmar i ett politiskt parti och var aktiva i ett parti enligt SCB. En något större andel unga kvinnor är medlemmar i partier än unga män. Andelen unga som är medlemmar i ett politiskt parti har legat på ungefär samma nivå som i äldre åldersgrupper bortsett från personer där andelen partimedlemmar är större. Mätningar från visar att även om antalet personer i befolkningen som är medlemmar i ett politiskt parti mer än halverats gäller detta inte i samma utsträckning för unga där andelen har legat mer stabilt . Andelen unga är mindre bland de politiskt förtroendevalda än bland de röstberättigade i stort. Detta gäller såväl på nationell nivå som i kommuner och regioner. På nivå där det största antalet förtroendeuppdrag finns uppgick andelen av de kommunalt förtroendevalda i åldern 18–till 2019 vilket kan jämföras med samma åldersgrupps andel av befolkningen som uppgår till . Andelen unga bland de kommunalt förtroendevalda har minskat något jämfört med . Unga män är något mer underrepresenterade bland de kommunalt förtroende- valda än unga kvinnor. Andelen förtroendevalda under i regionerna uppgick . Bland de ledamöter som valdes in vid valet var under (SCB 2019 och 2020). 9.1.4Ungas deltagande i demokratin mellan valen När MUCF 2018 undersökte vilka aktiviteter unga, 16–, använder för att försöka påverka samhället var den vanligaste aktiviteten att stödja en åsikt i en samhällsfråga på internet. Det var av de unga som hade gjort detta . Det var vanligare bland tjejer än 2020/21:105 bland killar att stötta åsikter på internet. Den näst vanligaste aktiviteten för att påverka samhället var att konsumera på ett medvetet sätt, vilket hade gjort och aktiviteten var vanligare bland tjejer än killar. Andra vanliga aktiviteter för att påverka är att skriva på namninsamlingar och att skänka pengar till organisationer som arbetar för att påverka i olika samhällsfrågor. Andra relativt vanliga aktiviteter är att debattera samhällsfrågor på internet och att bära politiska symboler, vilket av de unga gjort. Mindre vanliga sätt för unga att försöka påverka samhället var att kontakta politiker och tjänste- män, delta i politiska möten och att skriva insändare. Ju mer krävande en påverkansaktivitet är i form av t.ex. förberedelser, sakkunskap och tids- åtgång desto ovanligare är den bland unga – ett mönster som även går igen bland äldre. I en rapport från jämförs det politiska deltagandet mellan valen genom en rad olika aktiviteter, i olika ålders- grupper . Resultatet visar att unga, 16–, tillsammans med personer i åldersgruppen 30–är de mest aktiva i demokratin mellan valen medan personer tenderar att vara mindre aktiva. Bland unga i åldern 16–hade agerat på något sätt för att försöka påverka i en samhällsfråga . Andelen unga som chattar, debatterar eller kommenterar politik på internet har ökat sedan början . har andelen unga i åldern 16–som chattat, debatterat eller kommenterat politik på internet ökat från bland killar och från bland tjejer (2020). 9.1.5Medlemskap och aktiviteter i föreningar Andelen unga som är medlemmar i en förening har minskat . visar att 2019 var av unga (16– ) medlemmar i minst en förening. Andelen unga som är medlemmar i en förening har minskat från 1998. Det är vanligare bland medelålders personer (30–) att vara medlem i en förening än bland unga och äldre. Bland medelålders var strax medlemmar i en förening 2019. Även bland medelålders har andelen förenings- medlemmar minskat men inte lika mycket som bland unga. Även SCB:s Undersökning av levnadsförhållanden visar att av unga i åldern 16–var medlemmar i en förening 2018/19. Denna undersökning visar även att av de unga var aktiva i minst en förening och att det i detta avseende inte finns några skillnader mellan tjejer och killar. MUCF:s ungdomsenkät som riktar sig till unga i åldern 16–bekräftar också att av de unga är medlemmar i en förening. MUCF redovisar dessutom att det inte går att iaktta några skillnader mellan andelen tjejer och killar som är medlemmar i en förening. Delaktighet i utvecklingen av sin närmiljö De föreningsdrivna samlingslokalerna kan betraktas som en del av infra- strukturen i vårt demokratiska samhälle. Ungdomars tillgång till ända- mötesplatser har stor betydelse för deras engagemang i utvecklingen av sin närmiljö i och samhällsfrågor i stort, både i stad och Skr. 2020/21:105 på landsbygd. I områden med socioekonomiska utmaningar är bristen på samlingslokaler för unga särskilt stor. Detta är ett problem eftersom dessa utgör en förutsättning för delaktighet. I områden med socioekonomiska utmaningar förstärks dessutom närmiljöns betydelse av att ungdomar här ofta är mindre mobila och mer sällan rör sig i andra stadsdelar. En utökad medborgardialog i samband med fysisk planering kan ge bättre underlag för planeringen och öka förtroendet mellan å ena sidan planerare och beslutsfattare och å andra sidan de som bor och verkar i en viss del av kommunen. Barn och ungdomar har många tankar och idéer värda att ta till vara i den fysiska planeringen och gestaltningen av livs- miljön. Deras engagemang kan göra utvecklingen av den fysiska miljön bättre förankrad inte bara hos ungdomarna, utan även hos deras föräldrar och familjer. Vid utvärderingar av processer där barn och unga varit aktiva deltagare i en fysisk planeringsprocess har det visat sig att det ofta är viktigt att inom en överskådlig tid se ett konkret resultat av sitt engagemang. På så sätt har förtroende skapats och därmed stärks möjlig- heterna för fortsatt samarbete. Att delta i projekt av denna sort kan också vara ett praktiskt exempel på hur en demokratisk process inom samhälls- byggnaden går till. Inom området stadsutveckling, arkitektur och offentlig konst har det vuxit fram olika metoder för att involvera bl.a. ungdomar i utformningen av sina närmiljöer. Att barn och unga ges möjlighet att påverka utformningen av sin närmiljö är en viktig utgångs- punkt i regeringens politik för den gestaltade livsmiljön (prop. 2017/18:110). Ungdomar har mycket värdefull kunskap att bidra med om hur deras närmiljö används och vad som saknas. I dessa processer är det viktigt att vara tydlig med vad ungdomarna kan påverka och vad som inte är möjligt att förändra. I lyckade fall, både vad gäller planering av områden och den offentliga konsten får ungdomar möjlighet att påverka sina livs- miljöer och övar sig i deltagande i demokratiska processer. Utifrån praktiska exempel har det visats att väl gestaltade områden, där boende varit delaktiga i utformningen, i mindre grad vandaliseras. finns stor variation i hur ungdomar involveras i utformningen av skola, boendemiljöer och platser för fritidsaktiviteter. Även här är det angeläget att staten genom sina myndigheter fortsätter att ge stöd och väg- ledning, samt sprider goda exempel från olika kommuner. Unga kvinnor och mäns möjligheter att organisera sig har betydelse både för deras möjligheter att forma sina egna liv och ha inflytande över samhällsutvecklingen. Därför har barn- och ungas självständiga organisering länge varit en central del i ungdomspolitiken. Det är svårt att ge en samlad bild av hur stor ungdomsrörelsen är i , då det saknas siffror på hur många unga som är medlemmar i en barn- och ungdoms- organisation. Däremot finns information om hur många barn- och ungdomsorganisationer som får bidrag för sin verksamhet och hur många medlemmar de har i åldrarna 6–. För att få bidrag behöver en organisation ha minst 1 000 medlemmar i åldrarna 6–, och medlems- 2020/21:105 föreningar i minst fem län. Undantag finns för organisationer som företräder nationella minoriteter och personer med funktionsnedsättning. De behöver endast ha 200 medlemmar och kraven på lokal förankring är inte lika omfattande. Figur 9.2 Antal medlemmar i föreningar i åldern 6–, 2013–2019 uppdelat på kön Källa: Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. MUCF har undersökt hur covid-19-pandemin har påverkat barn- och ungdomsorganisationernas förutsättningar att behålla och rekrytera medlemmar. En majoritet av de tillfrågade organisationerna menar att det har blivit svårare att både behålla medlemmar och att rekrytera nya. Det är därmed troligt att antalet medlemmar i barn- och ungdomsorganisationerna kommer att sjunka framöver (MUCF 2020). En kartläggning om var i landet de beviljade barn- och ungdomsorganisationernas bidragsgrundande medlemsföreningar har sitt säte visade att det fanns medlemsföreningar i alla län. I storstadslänen , och fanns över 2 000 medlemsföreningar vardera. Minst antal föreningar, runt 100, hade sitt säte i , och (MUCF 2019). 9.1.8Områden och frågor som ungdomsorganisationerna engagerar sig i Ungdomsrörelsen samlar en stor bredd av organisationer med engagemang inom olika områden och sakfrågor. MUCF kategoriserar de bidrags- berättigade organisationerna efter nedan listade organisationstyper (tabell 9.1). Den senaste sammanställningen omfattar organisationer som beviljats bidrag 2016–2018. Barn- och ungdomsorganisationer som beviljats bidrag 2016–2018 fördelade på huvudsaklig organisationstyp, Kategoriseringen visar att övriga organisationer är den vanligaste organisationstypen. I kategorin övriga organisationer återfinns bl.a. , Jagvillhabostad.nu, Ung media och Ung företagsamhet i . Därefter är religiösa organisationer, organisationer som företräder personer med funktions- nedsättning samt elev- och studentorganisationer de vanligaste. för ungdomsorganisationer (LSU) samlar 83 ungdomsorganisationer och följer upp ungdomsrörelsens villkor. I villkorsrapporterna belyser LSU bl.a. de verksamheter och frågor som engagerar stora delar av ungdomsrörelsen gemensamt. Till dessa hör Agenda 2030, migration och, –2019, EU-valet. Andelen ungdomsorganisationer som arbetar med frågor kopplade till Agenda 2030 har ökat (från 2016 till 2019). Drygt hälften av organisationerna arbetade med eller för unga nyanlända, asylsökande eller ensamkommande 2019. Andelen har sjunkit något då av organisationerna uppgav att de gjorde detta. Av de organisationer som deltog i LSU:s undersökning anordnade aktiviteter med koppling till EU-valet som ägde rum . För att få en indikation på i vilken utsträckning ungdomsrörelsen inkluderas i politiska processer har LSU frågat sina medlems- organisationer i vilken utsträckning som de har blivit tillfrågade att vara remissinstans. Det var av organisationerna svarade att de någon gång har blivit tillfrågade. I genomsnitt tillfrågades LSU:s 2020/21:105 medlemsorganisationer 3,7 gånger per organisation , men det finns en stor variation i vilka organisationer som blir tillfrågade. 9.1.9Protester, nätverk och sociala rörelser Även om färre unga engagerar sig i de politiska partierna och i förenings- livet tycks inte ungas delaktighet i demokratin minska totalt sett. Däremot tar ungas engagemang sig andra uttryck . En deltagandeform som utövas av yngre i större utsträckning än av äldre är att demonstrera. Protester anordnas ibland av väletablerade organisationer, men många av de stora protestaktioner som väckt engagemang har i stället organiserats utan att en organisation stått bakom. Sociala medier spelar ofta en avgörande roll för möjligheten att mobilisera befolkningen i dessa sammanhang. De möjliggör organisering utan organisationer och bildandet av nätverksbaserade rörelser. I de nätverksbaserade rörelserna sker idéutvecklingen till stor del genom diskussioner i sociala medier. Sådana nätverk kan inkludera och engagera fler i olika frågor och är organiserade på ett mindre hierarkiskt och ett mer informellt sätt. Det finns dock svagheter med mer eller mindre spontant organiserade rörelser. Svagheterna handlar bl.a. om att de inte går att förhandla med andra parter om det inte finns tydliga språkrör och eftersom ”medlemmarna” och deltagarna inte har några starkare bindningar till nätverket kan de snabbt försvinna. De fyller inte heller samma funktion i demokratin eftersom det ofta saknas möjlighet till formell delaktighet och ansvarsutkrävande. Om engagemanget är långvarigt kan nätverket därför övergå till en mer traditionell organisation eller rörelse (SOU 2015:96 och SOU 2016:5). har flera nya sociala rörelser vuxit fram som har engagerat stora delar av befolkningen, inte minst unga. Rörelsen Fatta!, (BLM), Me too-rörelsen, och Fridays For Future är exempel på detta. Det finns också en diskussion om det politiska engagemanget som sker på nätet och över sociala medier är mindre genuint och genomtänkt. Internetaktivism har beskrivits som ett slags klicktivism eftersom det är enklare än t.ex. att demonstrera eller delta i en förening. I betänkandet Det digitala samtalet i en digital tid ges en redogörelse för forskning som visar hur engagemanget på internet påverkas särskilt av psykosociala faktorer såsom flockbeteenden, bekräftelsebehov och rädsla för att bli avvisad (SOU 2020:56). Ungas engagemang för klimat och miljö Ungdomars engagemang för klimatfrågor har ökat . tredje ung person uppger att klimatfrågan är en av de viktigaste samhälls- frågorna och skillnaderna mellan könen är små (av unga kvinnor och av unga män). Studier visar även på att unga oroar sig för miljön och klimatet i större utsträckning än tidigare (MUCF Ung med attityd 2019). I Europeiska kommissionens enkätundersökning om ungas åsikter om EU:s prioriteringar framkom att klimatfrågan var den mest prioriterade samhällsfrågan för ungdomar i EU. av de svenska ungdomarna och av ungdomar inom EU:s medlemsstater ansåg att skydda miljön och bekämpa klimat- Skr. 2020/21:105 förändringar bör vara en prioritering för EU (Europeiska kommissionen, Hur bygger vi ett starkare , Unga människors åsikter 2019). I en opinionsundersökning genomförd av framkommer det att av världens unga under 18 uppfattar klimatförändringarna som en kris, samma siffra för var . Denna utveckling har bl.a. tagit sig uttryck i de världsomspännande protester som arrangerats av Fridays For Future med närmare 2 000 manifestationer i cirka 100 länder världen över. 9.2Ungas attityder till sitt eget inflytande och till demokratin Det finns flera faktorer som påverkar ungas uppfattning av sitt eget inflytande. attityd- och värderingsstudie från MUCF anger unga att de i större utsträckning själva kan föra fram åsikter till beslutsfattare jämfört med i 2013 och studier. tyckte knappt en av fyra unga att de kunde föra fram sina åsikter till beslutsfattare. studie tycker drygt var tredje ung att de kan föra fram sina åsikter. Till skillnad från tidigare studier framkommer det studie att det är vanligare att unga män uppger att de kan föra fram sina åsikter till beslutsfattare än att unga kvinnor gör det. Både andelen unga män och unga kvinnor som uppger att de kan föra fram sina åsikter till beslutsfattare ökar, men unga kvinnor halkar efter något i utvecklingen. upplever unga kvinnor att de i mindre utsträckning () kan föra fram sina åsikter till beslutsfattare i jämförelse med unga män (). Tidigare års skillnader mellan unga män och unga kvinnor har inte varit statistiskt signifikanta. Unga som antingen själva eller som tillsammans med sina föräldrar lever under knappa ekonomiska förhållanden ser mer pessimistiskt på sina möjligheter att påverka inom de flesta områdena i livet. Unga som mår dåligt upplever sig i högre grad än andra sakna möjligheter att påverka sin livssituation. Bland dessa unga är det också vanligare att inte känna sig delaktig i det svenska samhället. Tidigare studier genomförda av MUCF visar att den ökade tendensen till segregation och åtskillnad i som förekommer på bostads- och arbetsmarknaden, i skolan, och i samband med fritidsaktiviteter även tycks påverka beteenden och attityder som har betydelse för demokratin.