prop · H9031d8 · 2021-09-20 00:00:00 — En del av det bilaterala biståndet utgörs av öronmärkt stöd via multilaterala organisationer, s.k. multi-bi-bidrag, vilka framför allt hanteras av Sida, exempelvis miljöprogram via FN. Multi-bi-bidragen uppgick till . En annan del kanaliseras genom organisationer i det civila samhället, vilka 2020 mottog . Övrigt bilateralt bistånd, exklusive avräkningar, uppgick till . Av tabell 2.7 nedan framgår följande fokusering av biståndet. Jämställdhet är antingen huvud- eller delsyfte i av det bilaterala biståndet. Demokrati och mänskliga rättigheter är huvud- eller delsyfte i av det bilaterala biståndet. Miljö och klimat är huvud- eller delsyfte i av del bilaterala biståndet. Konfliktförebyggande, fred och säkerhet är huvud- eller delsyfte i av del bilaterala biståndet. Det bilaterala biståndet är därmed tydligt inriktat mot att uppnå resultat inom dessa områden. Tabell 2.7 Områdesmässig fördelning bilateralt bistånd enligt policymarkörer Demokrati och mänskliga rättigheter Konfliktförebyggande, fred och säkerhet 1I Budgetpropositionen 2021 användes policymarkören för miljö som approximation för uppföljning av miljö och klimat. Här används en kombination av policymarkörerna för miljö och för klimat enligt följande: huvudsyfte miljö eller klimat räknas som huvudsyfte; delsyfte (men inte huvudsyfte) miljö eller klimat räknas som delsyfte. Om samma metodik som i budgetpropositionen 2021 hade använts hade andelarna i procent för huvudsyfte 2017 till 2020 varit 14, 14, 15, 13 och delsyfte 2017 till 2020 varit 29, 36, 32, 31. Källa: CRS-rapportering till OECD-DAC och underlag från Sida. Fördelningen motsvarar fördelning för Sidas sakanslag, som utgör majoriteten av det bilaterala biståndet, vilket antas approximera fördelningen för samtligt bilateralt bistånd. En insats kan ha flera huvud- eller delsyften, därför risk för dubbelräkning ifall belopp för olika policymarkörer summeras. 2021/22:1 Utgiftsområde 7 Till skillnad från tabell 2.7, som visar på syften med stöden som kan vara bredare än sektorn insatsen riktat sig mot, syftar nedan tabell 2.8 på samhällssektorer i samarbetslandet som mottagit stöd. I rapporteringen till OECD-DAC kan varje insats endast rikta sig till en sektor, medan policymarkörer tillåts vara överlappande, för att visa på tvärgående perspektiv. Exempelvis kan en insats i hälsosektorn även ha jämställdhet som ett huvudsyfte. Områdesmässig fördelning av bilateralt bistånd enligt sektorer Demokrati och mänskliga rättigheter, inkl. jämställdhet och förvaltning Miljö, klimat, energi Social infrastruktur och tjänster 1Inkluderar följande DAC-kategorier: “trade”, “industry”, “/mining”, “agriculture”, “forestry”, “fishing”, “banking”, “financial services”, “business”, “transport”, och “communications”. 2Inkluderar följande DAC-kategorier: ”health”, ”water and sanitation” och ”population policies and programmes”. 3Redovisas uppdelat på delposter fr.o.m.2019. Social infrastruktur och tjänster är direktöversättning av DAC-huvudkategori ”Other social infrastructure and services” och inkluderar framför allt utfall inom DAC-kategorier: ”Social protection”, ”Employment creation” och ”Multisector aid for basic social services”. Administrativa kostnader inkluderar ej utrikesförvaltningens förvaltningskostnader för biståndsarbete, som avräknas. Multi-sektor och ospecificerat inkluderar framför allt utfall inom DAC-kategorier:” Multisector aid”, ”development and management”, ”Rural development”, ”Disaster risk reduction”, ”Sectors not specified” och ”Promotion of development awareness”. Källa: CRS-rapportering till OECD-DAC och enligt UD:s beräkningar. Det bilaterala utfallet är nettoutfall exklusive avräkningar. Områdena avser samhällssektorer i samarbetsländerna som mottagit bistånd (sektorerna är ömsesidigt exkluderande). Det multilaterala biståndet, exklusive avräkningar, uppgick till . Multilateralt bistånd definieras som det stöd som kanaliseras som kärnstöd till multilaterala och internationella organisationer, såsom FN:s fonder och program samt Världsbanksgruppen, regionala utvecklingsbanker och utvecklingsfonder. Kärnstöd avser icke öronmärkt stöd direkt till organisationens centrala budget, bidrag som lämnas i samband med utvecklingsbankernas påfyllnadsförhandlingar, betalning av uttaxerat bidrag eller medlemsavgift till FN-organ. Genom kärnstöden bidrar till att uppnå organisationernas resultat och därmed till att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Beslut om kärnstöd till multilaterala organisationer fattas av regeringen. De 15 organisationer som tagit emot mest svenskt kärnstöd 2020 återfinns i tabell 2.9. 2021/22:1 Utgiftsområde 7 Tabell 2.9 De 15 multilaterala organisationer som mottagit mest kärnstöd Världsbanksgruppen (VBG)1 (AfDB)/Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF)2 Globala fonden (GFATM) Världslivsmedelsprogrammet (WFP) FN:s flyktingkommissarie () FN:s fond för katastrofbistånd (CERF) Gröna klimatfonden (GCF) flyktingar (UNRWA)3 Globala miljöfonden (GEF) 4 Globala vaccinalliansen (GAVI)5 FN:s samlade program mot hiv och aids FN:s fredsbyggande fond (PBF) Utbetalningarna i tabellen, som är nettoutbetalningar, kan skilja sig från utfallen som redovisas till OECD-DAC. Det beror på att redovisningen till OECD-DAC avser lagda skuldsedlar medan tabellen visar faktiska utbetalningar. Utbetalningarna inkluderar inte bidrag till EU:s institutioner och fonder. 1Världsbanksgruppen inkluderar bidrag till , , . procentuella bidrag till VBG avser bördeandel i påfyllnaderna till bankernas respektive fonder för låginkomstländer. 2Sveriges procentuella bidrag till AfDB/AfDF avser bördeandel i påfyllnaderna till bankernas respektive fonder för låginkomstländer. 3Sveriges procentuella bidrag till UNWRA samt ranking avser den s.k. programbudgeten. 4Sveriges procentuella bidrag till GEF samt ranking avser den sjunde påfyllnaden (GEF-7). 5Sveriges procentuella andel till Gavi avser perioden –2020. Källa: CRS-rapportering till OECD-DAC och enligt UD:s beräkningar samt enligt uppgifter från multilaterala organisationer. Det svenska bidraget till EU:s gemensamma bistånd uppgick till , av EU:s totala gemensamma biståndsbudget. Utöver detta bidrog 2020 med bl.a. till Europeiska utvecklingsfonden (EDF). utövar inflytande över EU:s utvecklingssamarbete genom deltagande i arbetsgrupper och genomförandekommittéer i samt genom samarbete med EU- institutionerna i och EU-delegationer i partnerländer. 2.5.2Demokrati, ökad respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer I detta avsnitt redovisas resultat i relation till ett antal kategorier av regeringens strategimål avseende demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i regeringens geografiska och tematiska strategier. Kategorierna framgår av respektive underrubrik. I avsnittet redovisas även resultat av multilateralt bistånd och EU- bistånd. Diagram 2.2 redovisar Sidas bedömning av relevansen i sammansättningen av de aktiviteter och insatser som genomförs för att nå målen. Diagram 2.3 redovisar Sidas bedömning av utvecklingen i de sammanhang myndigheten är aktiv i relation till regeringens beslutade strategimål. 2021/22:1 Utgiftsområde 7 Diagram 2.2 Demokrati och mänskliga rättigheter: Portföljens relevans Källa: Sidas strategirapportering. Diagram 2.3 Demokrati och mänskliga rättigheter: Utveckling i relation till strategimål Källa: Sidas strategirapportering. Sidas bedömningar av relevansen i sammansättningen av de aktiviteter och insatser som genomförts för att nå strategimålen inom området demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer indikerar att andelen portföljer med en helt relevant sammansättning av insatser och aktiviteter minskat något . Mot bakgrund av hur kraftigt pandemin påverkat både kontexten där Sida är aktiv och förutsättningarna för utvecklingssamarbetets genomförande bedömer regeringen att relevansen i sammansättningen är godtagbar. Regeringen konstaterar att Sida har möjliggjort för samarbetspartners att snabbt kunna anpassa sin verksamhet till en drastiskt förändrad omvärld och att det bidragit till goda resultat. Regeringen är oroad över utvecklingen inom området. För nära hälften av strategimålen är utvecklingstrenden negativ i de sammanhang där Sida genomför verksamhet och utvecklingen går bakåt. Covid-19-pandemin har påverkat utvecklingen kopplad till demokratiska styrelseskick avsevärt och verksamheten är än mer angelägen. I flera länder har pandemin använts som förevändning för att inskränka de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer. har civilsamhället och medias möjlighet att verka, och bidra till ansvarsutkrävande, på flera håll krympt. Mot denna bakgrund har regeringens demokratisatsning varit än mer relevant för att motverka den trenden. Trots att planerade val skjutits upp i drygt 70 länder har genom Sida kunnat stärka kapaciteten att genomföra fria och rättvisa val i länder som , , och . Genom Sida har stärkt demokratistödet bl.a. med fokus på hbtqi- och kvinnorättsorganisationer, politiska partier, kulturlivets aktörer, personer med funktionsnedsättning samt universitet. Svenska partianknutna organisationer har med stöd genom Sida bidragit till ett ökat politiskt deltagande bland unga och kvinnor i länder som , och Nordmakedonien. Genom organisationen för säkerhet och samarbete i () och EU har 34 valobservatörer, 17 kvinnor och 17 män, sekonderats. Antalet är långt färre än förra årets 208 sekonderade valobservatörer och förklaras av covid-19-pandemin. har FBA:s stöd till valobservationer bl.a. bidragit till att stärka respekten för mänskliga 2021/22:1 Utgiftsområde 7 fri- och rättigheter i . En utvärdering från (2020:07) har vidare visat att svenskt bistånd har en positiv, om än blygsam, effekt på demokratiutveckling. Ett livskraftigt pluralistiskt civilsamhälle Svenskt stöd har bidragit till att bromsa och ibland vända den negativa trenden av ett krympande demokratiskt utrymme för civilsamhället. I har stärkt civilsamhällets förmåga att värna sitt oberoende och i och har svenskt stöd bidragit till att vidareutveckla civilsamhällesorganisationers verksamhet. Som en följd av den försämrade demokrati- och MR-situationen i har ökat och fokuserat sitt stöd till det civila samhället i landet för att hjälpa demokratiska krafter att överleva. Genom European Endowment for Democracy och har bidragit till att MR- och demokratirörelser på gräsrotsnivå kunnat fortsätta sin verksamhet i extremt repressiva och fientliga miljöer. EU:s mekanism för människorättsförsvarare har bidragit till att närmare 6 500 människorättsförsvarare, varav drygt hälften identifierade sig som kvinnor, transpersoner eller queer, fått akut stöd vilket inneburit att de ofta kunnat fortsätta kämpa för mänskliga rättigheter världen över. Genom UD:s stöd till Civil Rights Defenders akutfond för människorättsförsvarare har över 400 personer, varav ca hälften kvinnor, nåtts av akutstöd i miljöer där demokrati och mänskliga rättigheter är på tillbakagång. har bidragit till stärkt kapacitet hos aktörer i kultursektorn att åstadkomma positiv förändring i länder där demokrati, mänskliga rättigheter och yttrandefrihet brister. Rättsstatens principer och välfungerande förvaltning som tillbakagångar noterats har bidragit till att belysa och stärka att respekten för rättsstatens principer följs på flera håll. Inom ramen för UNDP och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheters (OHCHR) arbete i har bidragit till att föra rättssystemet närmare befolkningen genom medverkan i inrättandet av två specialdomstolar för sexuellt och könsrelaterat våld. I har mot brott och narkotika (UNODC) med svenskt stöd bidragit till att stärka antikorruptionskommissionens kapacitet att utreda och initiera åtal mot korrupta politiker och tjänstemän. I har Sida möjliggjort utbildningar i politik och ledarskap som stärkt ungdomar i rollen som förändringsledare för en mer välfungerande lagstiftning. I Bosnien och har , delvis genom och , bidragit till att skapa ett mer effektivt och transparent rättssystem som ökar människors tillgång till rättvisa. Vidare har , genom stöd till , bidragit till att främja rättsstatens principer globalt exempelvis genom att stärka rättsinstitutionernas kärnfunktion och samordna arbetet mot korruption. Yttrandefrihet och fria och oberoende medier Trots ökade begränsningar av yttrande- och mediefriheten samt fortsatta hot och våld mot journalister och medieaktörer såväl online som offline, har svenskt stöd kunnat bidra till att säkerställa tillgången till korrekt information, särskilt i konfliktområden och i repressiva stater. I har Free Press Unlimited och International Media Support tack vare svenskt stöd kunnat nå ut med oberoende information till stora delar av landet. Sidas kapacitetstärkande arbete för journalister i har även bidragit till att stärka landet oberoende journalistik och medieplattformar. Med utökat stöd till har bidragit till en digital utbildning om journalistik under pandemin för 9 000 medieaktörer i 162 länder (könsuppdelad statistik finns inte tillgänglig). har även stärkt tillgången till faktakontrollerad information om covid-19 i sju länder i , , och . 2021/22:1 Utgiftsområde 7 Organisationen har med svenskt stöd bidragit till att förbättra den digitala säkerheten för röstbärare som upplevt ökad utsatthet . Respekt för allas lika värde och rättigheter har fortsatt främjat respekt för allas lika värde och rättigheter inom ramen för det bilaterala, regionala, multilaterala och EU-biståndet. Svenskt kärnstöd till OHCHR har bidragit till att stärka rättsstatens principer, främja deltagandet för civilsamhällets aktörer samt förhindra kränkningar och stärka skyddet av mänskliga rättigheter i samarbetsländer. Sidas stöd till människorättsrådgivare, via FN:s fond för integrering av mänskliga rättigheter, har stärkt FN:s kapacitet att tillämpa rättighetsperspektivet i fält. De nationella institutionernas övervakning av diskriminering har förbättrats, vilket varit grundläggande för FN:s rättighetsbaserade arbete under pandemin. Sidas dialog och dubblerade finansiella stöd till Världsbanksgruppens fond för mänskliga rättigheter, inkludering och egenmakt har vidare resulterat i stärkt ägarskap för integrering av mänskliga rättigheter i organisationen. Genom UNDP har Sida bidragit till att 24 lagar och policyer som stödjer hbtqi-personers rättigheter stiftats i åtta länder i och . Svenskt stöd och påverkansarbete för ett starkt rättighetsperspektiv i biståndet har vidare inneburit en förbättrad situation för fackliga rättigheter, ett mer livskraftigt civilsamhälle samt ökad kapacitet för rättighetsbärare att kräva och försvara sina rättigheter i partnerländer så som , och . Särskilda insatser har gjorts som har främjat rättigheter för personer med funktionsnedsättning och för hbtqi-personer. kan kapaciteten att bättre kunna identifiera och nå de människor som lever i störst utsatthet stärkas. 2.5.3Jämställdhet och flickors och kvinnors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna I detta avsnitt redovisas resultat i relation till ett antal kategorier av regeringens mål avseende jämställdhet och kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna i regeringens geografiska och tematiska strategier. Kategorierna framgår av respektive underrubrik. I avsnittet redovisas även resultat av multilateralt och EU- bistånd. Diagram 2.4 redovisar Sidas bedömning av relevansen i sammansättningen av de aktiviteter och insatser som genomförs för att nå målen. Diagram 2.5 redovisar Sidas bedömning av utvecklingen i de sammanhang myndigheten är aktiv i relation till regeringens beslutade strategimål. Diagram 2.4 Jämställdhet: Portföljens relevans Källa: Sidas strategirapportering. 2021/22:1 Utgiftsområde 7 Diagram 2.5 Jämställdhet: Utveckling i relation till strategimål Källa: Sidas strategirapportering. Sidas bedömningar av relevansen i sammansättningen av de aktiviteter och insatser som genomförts för att nå strategimålen inom området jämställdhet visar på en fortsatt hög relevans . Regeringen välkomnar detta. Utvecklingstrenden i de sammanhang Sida genomför verksamhet är däremot tydligt negativ och ordentligt försämrad i jämförelse . Andelen strategimål för vilka utvecklingen i sammanhanget bedöms gå bakåt har ökat från . Regeringen ser med oro på den negativa påverkan som pandemin och dess konsekvenser har haft för den globala jämställdheten och kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Inte minst oroas regeringen av att det könsrelaterade våldet, som redan före pandemin drabbade av världens kvinnor, har ökat kraftigt. Kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna har genom riktade stöd och påverkansarbete bilateralt, multilateralt och inom EU bidragit till arbete i försvar av kvinnors och flickors rättigheter. Med ett omfattande stöd till kvinnorättsorganisationer och -aktivister, bl.a. genom kvinnofonden for Women (GFW), har bidragit till fjorton jämställdhetsfrämjande lag- eller policyändringar i tolv länder. Genom stöd till dialog mellan kvinnliga gräsrotsaktivister, parlamentariker och myndighetsrepresentanter i har Sida bidragit till att stärka kvinnors möjligheter att påverka och delta i beslutsfattande. Kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna har också främjats genom svenskt arbete för stärkt rättsstöd. I har ett FN-projekt för mänskliga rättigheter bidragit till stärkt lagstiftning, vilket i sin tur skapat en mer positiv inställning till jämställdhet och skydd av kvinnors åtnjutande av mänskliga rättigheter. I har fyra nya hjälplinjenummer upprättats för att säkerställa att brottsoffer samt deras familjemedlemmar ska kunna få rättshjälp i hemmet, tack vare Sidas stöd till partnerorganisationer. Personer med funktionsnedsättning, särskilt kvinnor och barn, har därigenom fått tillgång till formell och informell rättvisa genom juridisk rådgivning, medling och rättsliga tjänster samt psykosocial rådgivning. Därtill har kärnstöd till UN Women möjliggjort att organisationen snabbt har kunnat ställa om sin verksamhet till att möta de utmaningar som pandemin medfört. Med ett aktivt påverkansarbete både globalt, regionalt och nationellt har UN Women påvisat pandemins konsekvenser för jämställdhet och uppmuntrat till särskilda insatser för att mildra och bemöta de negativa konsekvenserna. Organisationen har inte minst bidragit till att synliggöra det ökade våldet mot kvinnor och flickor i hemmet och i nära relationer samt i den ojämställda fördelningen av obetalt hem- och omsorgsarbetet som ökat under pandemin. 2021/22:1 Utgiftsområde 7 Kvinnors och flickors ekonomiska egenmakt I ljuset av pandemins konsekvenser har verkat för återhämtning genom ett brett och rättighetsbaserat arbete för kvinnors och flickors ekonomiska egenmakt, inte minst genom Världsbanksgruppen och de andra internationella finansiella institutionerna. Sida har genom Världsbanksgruppen bidragit till utvecklandet av sociala trygghetssystem i och via Afrikanska har bidragit till statligt ekonomiskt stöd för 17,4 miljoner hushåll i , med ett särskilt fokus på kvinnor och flickor. har genom utvecklingssamarbetet fortsatt att verka för kvinnors och flickors stärkta tillgång till resurser, inklusive jordbruksmark, vatten och andra centrala naturresurser, liksom teknologiska, finansiella och digitala resurser. Sida har bidragit till att öka andelen kvinnor i produktiv sysselsättning på flera håll i , och genom att främja kvinnors tillgång till ekonomiska resurser som exempelvis lån och krediter. Tack vare svenskt stöd till Rural Women Economic Empowerment (RWEE) har 5 400 kvinnor på landsbygden kunnat delta i inkomstgenererande aktiviteter inom bl.a. jordbrukssektorn. I samarbete med bland andra Världsbanksgruppen har också bidragit till att stärka afghanska kvinnors företagande och sysselsättningsmöjligheter. Sida har även bidragit till att 16 miljoner kvinnor i , och har kunnat ta del av mobilt internet och tjänster, genom Connected Women Commitment Initiative (CWCI). Kvinnors och flickors representation och inflytande nådde andelen kvinnliga parlamentariker i världen , men utvecklingen har saktat ner och antalet länder helt utan representation av kvinnor har ökat. Genom regeringens demokratisatsning och feministiska utrikespolitik har bidragit till att öka medvetenheten om ojämställdheten, bidragit till kvinnors ökade engagemang i valprocesser och betonat vikten av kvinnors inflytande på allt från klimatarbetet till pandemiresponsen och fredsprocesser. har genom EU främjat kvinnors delaktighet i freds- och säkerhetsarbetet i genom kapacitetshöjande insatser inom såväl myndigheter som lokala kvinnorättsorganisationer. Arbetet har bl.a. resulterat i lokala handlingsplaner för kvinnor, fred och säkerhet. Genom UN Women har Sida möjliggjort att 5 000 kvinnliga ledare, folkvalda politiker eller kandidater tagit del av utbildningar i politiskt ledarskap och kapacitetshöjande aktiviteter. Pandemin har utgjort en särskild utmaning för existerande verksamhet och krävt omställning för att bemöta den negativa utvecklingen. arbetar operativt såväl som normativt för att minska mäns våld mot kvinnor och flickor, bl.a. genom att förändra skadliga maskulinitetsnormer. I har via och bidragit till att förhindra mäns våld mot kvinnor och flickor tack vare en nationell strategi mot våld mot kvinnor och barn samt kapacitetshöjning hos lokala myndigheter för bättre stöd till de som utsätts. I har fler än 150 kvinnocenter erhållit träning i att hantera och informera om könsrelaterat våld genom Sidas stöd till UNFPA. har EU:s och FN:s gemensamma projekt , vars globala arbete för att eliminera våld mot kvinnor och flickor stöttats av Sida, bidragit till att förebygga våld. har motarbetat de ökade riskerna för tidiga och oönskade graviditeter, könsrelaterat våld och barnäktenskap som följt av pandemins skolstängningar. 2021/22:1 Utgiftsområde 7 2.5.4Miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling och hållbart nyttjande av naturresurser I detta avsnitt redovisas resultat i relation till ett antal kategorier av regeringens mål avseende miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling och hållbart nyttjande av naturresurser i regeringens geografiska och tematiska strategier. Kategorierna framgår av respektive underrubrik. I avsnittet redovisas även resultat av multilateralt och EU- bistånd. Diagram 2.6 redovisar Sidas bedömning av relevansen i sammansättningen av de aktiviteter och insatser som genomförs för att nå målen. Diagram 2.7 redovisar Sidas bedömning av utvecklingen i de sammanhang myndigheten är aktiv i relation till regeringens beslutade strategimål. Diagram 2.6 Miljö och klimat: Portföljens relevans Källa: Sidas strategirapportering. Diagram 2.7 Miljö och klimat: Utveckling i relation till strategimål Källa: Sidas strategirapportering. Sidas bedömningar av relevansen i sammansättningen av de aktiviteter och insatser som genomförts för att nå strategimålen inom området miljö och klimat indikerar att relevansen har stärkts något i jämförelse med föregående år. Enligt regeringen visar det på att portföljer inom området har kunnat anpassats väl trots de försvårande omständigheter som pandemin har inneburit. Andelen strategimål för vilka utvecklingen i sammanhanget går framåt har däremot minskat i jämförelse med 2019. Den biologiska mångfalden utarmas, föroreningar och kemikaliebelastningen fortsätter att skörda liv som konsekvenserna av klimatförändringarna drabbar allt fler. Regeringen ser allvarligt på den fortsatt negativa utvecklingen. Institutionell kapacitet att bidra till miljömässig hållbarhet har bidragit till att stärka partnerländernas kapacitet både med avseende på rapportering, dialog och deltagande i förhandlingar och avseende länders nationella genomförande av internationella åtaganden på klimatområdet.