prop · H9031d6 · 2021-09-20 00:00:00 — FN-insatsen Minusma verkar på bred front för att stabilisera landet. bidrog 2020 med personal från Försvarsmakten, vilket beskrivs närmare inom utgiftsområde 6, och med personal från . Målet för svenskt deltagande är att bidra till att uppfylla Minusmas mandat och 2021/22:1 Utgiftsområde 5 därigenom bidra till förbättrad säkerhet i samt understödja och bidra till en långsiktigt hållbar utveckling i landet. fattade beslut om att ska bidra till den franskledda insatsen Task Force Takuba i . Målet för svenskt deltagande är att bidra till att stötta maliska och internationella partner i arbetet för ökad säkerhet i och . fortsatte att stödja EU:s rådgivnings- och utbildningsinsats till stöd för försvarsmakt (EUTM ) och EU:s civila insatser (EUCAP och ). De tre insatserna bidrog till kapacitetsuppbyggnad av försvarsmakt och interna säkerhetsstyrkor i och , samt med stöd till G5 Sahelländernas (, , , , ) nationella styrkor och den gemensamma G5 Sahelstyrkan. präglades fortsatt av konflikt och den svaga statsförvaltningen var i stort behov av stöd för kapacitetsutveckling och institutionsbyggande. har varit en av de större bidragsgivarna till EU:s civila insats EUCAP samt militära insats EUTM . EUCAP uppdrag innefattar stöd till kapacitetsuppbyggnad för ett civilt maritimt rättsväsende samt att stärka den somaliska och polisen. EUTM har bidragit med rådgivning, mentorskap och träning inom ramen för landets militära säkerhetssektor. ICentralafrikanska republiken fortsatte stödja FN-insatsen MINUSCA med ett mindre antal poliser. bidrog även till kapacitetsstärkande insatser genom EU:s militära utbildningsinsats (EUTM) respektive genom EU:s civila rådgivande insats (EUAM) som etablerades . fortsatte stödja den civila gränsförvaltningsinsatsen EUBAM , liksom inrättandet av den militära insatsen i Eunavfor MED . Därmed avslutades Operation . Operation huvuduppgift är att bidra till efterlevnaden av FN:s vapenembargo mot . fortsatte att bidra till EU:s civila rådgivande insats i (EUAM), vilken stödjer arbetet med reformering av landets civila säkerhetssektor. Ett fältkontor, som tillkommit på svenskt initiativ, invigdes i Mariupol . fortsatte även att bidra till konfliktförebyggande och stabilisering i genom EU:s civila observatörsinsats EUMM. Insatsen övervakar avtalet om eldupphör mellan och , bl.a. med höghöjdskameror för att bättre kunna övervaka icke-regeringskontrollerat område. fortsatte sitt breda och långsiktiga engagemang i . deltar i den militära utbildningsinsats som bedrivs inom ramen för den internationella koalitionen mot Isil/Daesh, Operation Inherent Resolve. bidrog även med personal till EU:s civila rådgivningsinsats i (EUAM ) och Natos militära utbildningsinsats Nato Mission in (NMI). bidrog med personal till Natos utbildnings- och rådgivningsinsats i , Resolute Support Mission (RSM) . beslutade regeringen att det svenska bidraget till RSM ska avvecklas i samband med att insatsen avslutas senast . Det svenska militära deltagandet beskrivs närmare inom utgiftsområde 6. bidrog med utredare från till FN:s bevisinsamlingsmekanism för brott begångna av Daesh i (UNITAD). 2021/22:1 Utgiftsområde 5 uppgift är att stödja försök att hålla IS ansvariga för krigsbrott, brott mot mänskligheten och folkmord i genom att samla in och bevara bevis. Insatser för nedrustning och icke-spridning finansieras från anslagen 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet, 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning inom utgiftsområde 5 och delvis från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för insatser som utgör internationellt bistånd enligt DAC:s kriterier. obligatoriska bidrag till de internationella konventionerna på området finansieras från anslaget 1:1 Avgifter till internationella nedrustning- och ickespridningsarbete syftar till att reducera och eliminera massförstörelsevapen, motverka att dessa vapen används och sprids, samt kontrollera och i vissa fall helt förbjuda konventionella vapen. Genom en aktiv politik och god teknisk expertis fortsatte i FN, EU och bilateralt att bidra till nedrustning och icke-spridning . lanserade 2019 Stockholmsinitiativet för kärnvapen-nedrustning. Initiativet samlar 16 icke-kärnvapenstater och syftar till att åstadkomma politiskt engagemang och konkreta framsteg inför icke-spridningsfördraget . Vid ett uppföljande ministermöte i antogs ett paket med förslag på konkreta, nedrustningsbefrämjande åtgärder. avslutade ett framgångsrikt ettårigt uppdrag som ordförande för . bidrog till att värna tre huvuduppgifter: att främja fredlig användning, att kontinuerligt förbättra kärnsäkerhet och nukleärt säkerhetsskydd samt att bedriva kärnämneskontroll, inklusive i . beslutade regeringen att uppdra åt att etablera ett nationellt för kärnvapennedrustning. bidrog till insatser för att eliminera och förhindra spridning av biologiska och kemiska vapen, inte minst genom hanteringen av frågan om kemiska vapen i Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW). bidrog i den expertgrupp (Experts) som arbetar för att föra frågan om autonoma vapensystem framåt, bl.a. vad gäller karakterisering av s.k. LAWS, den humanitära rättens krav och innebörden av begreppet mänsklig kontroll. Arbetet för ökat jämställdhetsperspektiv och mer jämställd representation gick vidare bl.a. genom kurser och seminarier där den feministiska utrikespolitiken presenterades, samt stöd till aktörer som uppmärksammar frågorna och verkar för att öka kvinnors deltagande inom nedrustning och icke-spridning samt anföranden vid olika multilaterala möten, såsom . 2.5.5Forskning om säkerhetspolitik, nedrustning och ickespridning (), internationella fredsforskningsinstitut () och () fortsatte 2020 att bedriva forskning om säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning med finansiering från anslagen 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och ickespridning, 1:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut och 1:8 Bidrag till . 2021/22:1 Utgiftsområde 5 Trots de begränsningar som pandemin inneburit förekom i media mer än 26 000 gånger och på drygt 3 500 bloggar i ca 140 länder . Jämfört med 2019 är detta en minskning som främst beror på att den utåtriktade verksamheten begränsats med anledning av covid-19-pandemin, se tabell 2.7. publicerade totalt 53 titlar och genomförde fem större datalanseringar kopplade till vapenindustri, vapenhandel och militärutgifter. Därutöver organiserade flera större konferenser och workshops samt en rad mindre arrangemang. Genom evenemangsverksamhet, utgivning av tryckta och digitala publikationer och expertmedverkan i medier fortsatte () att bidra till förståelsen, kunskapen och intresset för utrikespolitik och globala frågor hos allmänheten. har dock institutets genomslagskraft, mätt som närvaro i svenska medier, inte varit lika stor . De åtgärder som vidtagits för att stävja smittspridningen har haft stor påverkan på institutets kanaler att nå ut med information om utrikespolitiska frågor till allmänheten. Institutens närvaro i svenska medier minskade , ca 2 890 färre artiklar jämfört med , se tabell 2.7. SIPRI:s och förekomst i medier Förekomst i medier, antal UI (svenska medier) Källa: årsredovisning 2016–2020, UI:s årsredovisning 2016–2020. () och () är de centrala myndigheterna på exportkontrollområdet. Verksamheten vid ISP finansieras från anslag 1:5 , medan SSM:s verksamhet inom området finansieras inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Regeringen lämnar en skrivelse till om den svenska exportkontrollen, Strategisk exportkontroll – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden (skr. 2020/21:114). Tillståndsärendena hos ISP har blivit fler och mer komplexa. Handläggningstiderna och ärendebalanserna minskade för både krigsmateriel (KM) och produkter med dubbla användningsområden (PDA). Fem ärenden föredrogs för 2020. Tillsynsbesök är en viktig del av ISP:s verksamhet för att förebygga och åtgärda brister i företags exporthantering. På grund av pandemin kunde endast ett fysiskt och tio digitala tillsynsbesök genomföras , jämfört med 24 fysiska besök . Besöken inkluderade såväl myndigheter som lärosäten och företag verksamma på PDA- eller KM-området. Regeringen har som övergripande mål att förbättra relationer och samarbeten inom . Östersjösamarbetet bedrivs genom regeringens strategi för Svenska institutets verksamhet gällande samarbetet inom 2016–2020 (UD2016/11388). Strategin har förlängts att gälla 2021 eller till dess att en ny strategi beslutas. Verksamheten finansieras från anslaget 1:11 Samarbete inom . 2021/22:1 Utgiftsområde 5 Stöd till gemensamma utmaningar i regionen gav stöd till ett stort antal lands- och sektorsövergripande samarbetsprojekt i syfte att möta gemensamma utmaningar i regionen. Enligt en övergripande resultatanalys bedöms denna stödform ha resulterat i utökade nätverk, långsiktiga samarbeten, kunskapsöverföring och kapacitetsutveckling. SI:s långtidsuppföljning 2020 visar att av projektdeltagarna har fortsatt att samarbeta efter projektet och att samarbetet breddats till fler aktörer. Även SI:s regionala ledarskapsprogram 2020 bidrog till att skapa expertplattformar och förbättrade förutsättningar för fortsatta samarbeten. Ökad integration mellan EU:s medlemsstater och länderna inom EU:s östliga partnerskap samt Genom olika plattformar för dialog och nätverksbyggande och kommunikationsinsatser, bidrog till ökad dialog, kunskapsöverföring, förtroende och utbyte mellan unga, förändringsaktörer och offentlig sektor i regionen. Fokus låg på demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, miljö, hållbar utveckling och frågor kopplade till covid-19-pandemin. ökade inkluderingen av ryskspråkiga grupper stort. Programmet Creative Force, som även finansierades via utgiftsområde 7, möjliggjorde utbyten inom kultur och media. Stödet till regionala ledarskapsprogram ökade deltagarnas kunskaper om energieffektivisering och hantering av miljögifter. Arbetet med att främja samarbete på högskolenivå i regionen fortsatte genom bl.a. ett stort antal stipendier från för högskolestudier i . Arbetet till stöd för en demokratisk och hållbar utveckling i har sin utgångspunkt i regeringens strategi för stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och miljö i –2024 (UD2019/14553), som beslutades . Verksamheten finansieras från anslaget 1:11 Samarbete inom och genomförs av (Sida) och (). Demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och jämställdhet bidrog 2020 med stöd till civilsamhällesorganisationer verksamma. inom bl.a. områdena demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet och motverkandet av våld i nära relationer, hbtqi-frågor och media. Stödet har bidragit till ökad kapacitet hos organisationerna och förbättrat deras möjligheter att fortsätta verka trots stora utmaningar. Utbyte mellan svenska och ryska organisationer har gett tillfällen till mellanfolkligt samarbete. Etableringen av ett för och vid ger ytterligare möjligheter för denna typ av samarbeten och utbyten. Stöd till medieaktörer har resulterat i förbättrade nätverk för journalister och ökad tillgång till oberoende journalistik hos allmänheten. Miljö, klimat och energi stöd inom miljöområdet resulterade 2020 i ökad kapacitet hos civilsamhällesorganisationer som arbetar för förbättrad miljö och minskad klimatpåverkan samt förberedelser för ett projekt för förbättrad vattenavloppsrening i nordvästra . 2021/22:1 Utgiftsområde 5 Förutsättningar för förändringsaktörer att verka för en hållbar utveckling gav stöd till plattformar för erfarenhetsutbyte, kommunikationsinsatser och stipendieprogram som bidrog till ökad dialog, kunskaper, erfarenhetsutbyte och mellanfolkligt samarbete med fokus på demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet samt miljö och hållbarhet. Genom Visbyprogrammet har ryska studenter fått möjlighet att studera vid svenska högskolor. Stöd till medieutbildningar bidrog till ökad kapacitet hos ryska medieaktörer. Särskild satsning för stärkt yttrandefrihet och motverkande av desinformation Regeringen har 2017–2021 haft en särskild satsning på yttrandefrihet, cybersäkerhet, kontakter med det civila samhället och motverkan av desinformation. bidrog 2020 till stärkt kapacitet hos ett stort antal civilsamhällesorganisationer och medieaktörer. Stöd lämnades till bl.a. journalistutbyte genom Barents Press, kurser i media management på SSE och till projekt genom på Linnéuniversitetet för att stärka utvecklingen av fria, oberoende och professionella medier i . Stödet till ryska civilsamhällesorganisationer har utökat deras möjligheter att arbeta långsiktigt och bättre nå ut till allmänheten. deltar med stort engagemang i , Östersjöstaternas råd och , samt i den Nordliga Dimensionens arbete. Det övergripande målet med vårt engagemang i dessa organisationer är att bidra till dialog och samverkan, vilket ökat samarbetet och därmed säkerheten i Barents-, Arktis-, och Östersjöregionerna. verkar också för ett fördjupat regionalt utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete i de nordiska och nordisk-baltiska formaten N5 och NB8. Fokus för arbetet i var hållbar utveckling, medborgarnära kontakter, unga och jämställdhet. Arbete har bedrivits för att genomföra den regionala klimathandlingsplanen och förbättrad hälsa. Vidare har antalet särskilt förorenade områden i nordvästra reducerats, den civila krisberedskapen har stärkts och de mellanfolkliga kontakterna med särskild inriktning på ungdomar har fördjupats. Inom Östersjöstaternas råd () bidrog till arbetet med att motverka klimatförändring och främja hållbar utveckling, stärka den civila krisberedskapen, bekämpa organiserad brottslighet, bl.a. människohandel, stöd till utsatta barn och ungdomar samt för att nå ökad jämställdhet och fördjupa de mellanfolkliga kontakterna, särskilt mellan ungdomar. Inom bidrog till arbetet med skyddsområden, klimat och biologisk mångfald, liksom våtmarksprojektet, samt ett fortsatt stöd för genderfrågor inom rådets projektarbete. 2.5.10Covid-19-krisen har visat på vikten av nordiskt samarbete främjar nordiskt samarbete inom utgiftsområde 5 via anslagen 1:1 Avgifter till internationella organisationer och 1:3 Nordiskt samarbete. Regeringen redogjorde för de resultat som uppnåtts inom det nordiska regeringssamarbetet , med huvudsakligt fokus på arbetet i , i skrivelsen Nordiskt samarbete (skr. 2020/21:90). Restriktioner som syftade till att bromsa spridningen av coronaviruset påverkade gränshandel, besöksnäring och vardagliga kontakter över de nordiska gränserna kraftigt. Genom konstruktivt samarbete kunde den mest nödvändiga arbetspendlingen över gränserna fortsätta , t.ex. inom samhällskritiska funktioner. Av de 44 gränshinder som uppstod i spåren av covid-19 kunde ett 20-tal lösas, bl.a. flera frågor 2021/22:1 Utgiftsområde 5 kopplade till socialförsäkringstillhörighet. Därutöver hanterades nio ordinarie gränshinder: sju blev helt eller delvis lösta och två avskrevs. Bland annat löstes hinder kopplade till norska sekretessbestämmelser som försvårat upprättande av bouppteckningar i och , samt erkännande av färöiska körkort i . bidrog bl.a. till att civilsamhällesorganisationer och gränsregionala informationstjänster kunde verka för att stärka nordiskt samarbete. 2.5.11Sverige är ett fortsatt starkt varumärke Insatser inom Sverigefrämjande genomförs av utlandsmyndigheterna med finansiering från anslaget 1:10 Information om i utlandet samt av (), vars främjandeverksamhet huvudsakligen finansieras från anslag 1:9 . Detta avsnitt behandlar även verksamhet utförd av SI som finansieras inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, 24 Näringsliv och 7 Internationellt bistånd. Sverigefrämjandet gav förutsättningar för regeringen att nå framgång även inom andra områden. Dessa resultat redovisas inom utgiftsområde 24 Näringsliv. SI:s långsiktiga Sverigefrämjande arbete med att sprida information och kunskap om , främja svenska intressen internationellt och bygga långsiktiga relationer till fortsatte . Sverigefrämjandet bedrevs bl.a. genom utställningar, kulturutbyten, kommunikationsinsatser, besöksprogram, studentmässor, stipendier samt utvecklings- och ledarskapsprogram. Med anledning av covid-19-pandemin tog SI fram digitala lösningar för att komplettera främjandeinsatser hos svenska utlandsmyndigheter. Tabell 2.8 visar utvecklingen inom relationsskapande insatser av vikt för det långsiktiga främjandet. Antalet stipendier är stabilt men minskade något jämfört med på grund av pandemin. Även alumnföreningarnas aktiviteter minskade något till följd av pandemin. Antalet alumner, d.v.s. personer som studerat i och fått stipendier av SI, är dock stabilt och uppgår till över 16 000 alumner i 140 länder. Svenskundervisning vid utländska lärosäten har med anledning av pandemin ställt om till digitala dialoger och erfarenhetsutbyten. Antalet lärosäten som bedriver svenskundervisning är stabilt . Stipendier, alumner och svenskundervisning Antal utländska lärosäten som bedriver Antal beviljade stipendier (antal kvinnor/antal män) (213/229) (258/260) (216/203) Antal alumner i (könsuppdelad statistik finns inte tillgänglig) Antal aktiviteter arrangerade av Genom omvärldsbevakning och analys bygger SI kunskap om Sverigebilden. SI har stärkt sin Sverigebildsanalys. Därmed stod myndigheten väl inför det stora internationella intresset för hantering av pandemin och resurser avsattes för att följa samtalet om på tolv istället för fyra språk. Rapporteringen bedöms i stort ha varit neutral och faktabaserad. Intresset har ökat både bland de som varit positiva och de som varit negativa till hanteringen. Regeringens bedömning är att Sverigebilden hos en internationell allmänhet bedöms som god och stabil. I jämställdhetsarbetet har SI tillhandahållit viktiga verktyg som visat sig särskilt angelägna under pandemin och har fortsatt högt anseende i frågan. 2021/22:1 Utgiftsområde 5 En indikator för effekterna av Sverigefrämjande insatser är oberoende bedömningar av varumärke. Enligt Nation Brands Index, ett av flera index som mäter länders varumärken, uppnådde 2020 plats 9 av de 50 länder som mäts, samma plats som 2019, se tabell 2.9. Vid sidan av detta visar en rad index att Sverigebilden är stabil . Tabell 2.9 De tio länderna med bästa varumärket enligt Nation Brand Index 2016– 2020 Källa: Nation Brand Index. Den konsulära verksamheten är en kärnuppgift för utrikesförvaltningen och finansieras från anslaget 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet och från utgiftsområde 1 . En konsulär krisberedskapsorganisation upprätthålls för att vid en större kris eller katastrof utomlands kunna bistå drabbade. Åtgärder under covid-19-pandemin 2020 arbetade 2020 aktivt med stöd och råd till svenska resenärer med anledning av covid-19. Ett omfattande informations- och kommunikationsarbete bedrevs i samtliga för utrikesförvaltningen tillgängliga kanaler med gott genomslag. avrådansinstrument stod i fokus med 29 unika covid-19- relaterade avrådansbeslut . har bidragit med hjälp till svenska resenärer med assisterade hemresor genom såväl svenskarrangerade resor som samordning inom EU och den nordiska kretsen. 9 000 svenskar (könsuppdelad statistik finns inte tillgänglig) bistås från olika ställen i världen till genom drygt 400 transporter med stöd av insatser från UD och utlandsmyndigheterna. Av dessa var 21 repatrieringsflyg helt i svensk regi. Fortsatt hög inströmning av konsulära och civilrättsliga ärenden Den konsulära ärendeinströmningen minskade inte i någon nämnvärd utsträckning till följd av pandemin, trots ett minskat resande. Därtill präglades verksamheten av ett flertal mångåriga och komplicerade konsulära individärenden. Ökade internationella reserestriktioner och pandemins konsekvenser gjorde de konsulära utmaningarna alltmer komplexa. Antal dödsfallsärenden var 1 670 att jämföra med 1 782 (2019), 1 576 (2018) och 1 291 (2017) (könsuppdelad statistik finns inte tillgänglig). Regeringens särskilda satsning på familjekonfliktområdet med särskilt fokus på barn- och tvångsäktenskap permanentades 2020, vilket inneburit att den förbättrade kapaciteten att handlägga ärenden om personer som förs eller kvarhålls utomlands mot sin vilja kunnat upprätthållas. De ärendekategorier där inströmningen fortsatte att 2021/22:1 Utgiftsområde 5 öka även och pandemin var de inom centralmyndighetens verksamhet, framför allt s.k. barnskyddsärenden enligt den s.k. II-förordningen och om skydd för barn. inkom trots pandemin totalt 155 nya ärenden enligt dessa två regelverk, att jämföra med 136 nya ärenden (35 ärenden ). 2.6Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att den verksamhet som bedrivits inom utgiftsområdet har bidragit till målet att säkerställa intressen i förbindelse med andra länder, inklusive de globala målen för hållbar utveckling. Året har präglats av covid-19- pandemin som både påverkat genomförandet av verksamheten och visat på vikten av internationell samverkan. Regeringen anser att fortsatte att vara en respekterad partner i EU, FN, , , , och partnerskapet med Nato. Vårt samlade internationella engagemang bygger på kontakter mellan stater, med civila samhället och samverkan i internationella organisationer. Engagemanget bidrog i bred bemärkelse till en gemensam säkerhet genom diplomati, medling, fredsbyggande och förtroendeskapande åtgärder. bidrog till att internationella krishanterings- och fredsfrämjande insatser kunde fortgå under utbrottet av covid-19, så långt det var möjligt med hänsyn till liv och hälsa. var också pådrivande för nya åtaganden på jämställdhetsområdet inom ramen för EU:s civila krishanteringsinsatser. Därmed bidrog deltagandet i dessa internationella organisationer till att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. bidrog till arbetet med att utveckla och förstärka Europeiska unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik. Engagemanget för den regelbaserade världsordningen var vägledande för de prioriteringar som togs fram inför ordförandeskap i 2021, där vikten av att folkrätten respekteras och internationella åtaganden följs spelar en central roll. bidrog genom sitt engagemang i internationella organisationer till jämställdhet och ett stärkt genomförande av agendan för kvinnor, fred och säkerhet. I det internationella arbetet för nedrustning och icke-spridning fortsatte att vara en stark och trovärdig röst. Teknisk sakkunskap från FOI och , liksom studier och seminarier av gav sakunderlag i regeringens arbete inom detta sakområde och bidrog till att kunde inta en aktiv roll med hög trovärdighet. Regeringen bedömer att fortsatte att bidra till analys och informerad inhemsk och internationell diskussion om nedrustnings och icke-spridning, inte minst inom områden vapenindustri, vapenhandel och militärutgifter. Vidare fortsatte att bidra till målet för utgiftsområdet genom analys och informerad samhällsdiskussion om internationella frågor i det svenska samhället. Regeringens bedömning är att svensk exportkontroll fortsatte att bedrivas strikt och effektivt, i enlighet med gällande nationellt regelverk och internationella åtaganden på icke-spridningsområdet. På detta sätt bidrog verksamheten till att säkerställa målsättningen att tillvarata intressen i förbindelserna med andra länder. Antagandet av den nya strategin för stöd till demokrati, mänskliga rättigheter och miljö i –2024 stärkte ytterligare förutsättningarna för främjandet av mellanfolkligt samarbete inom . Den särskilda satsningen för stärkt yttrandefrihet och motverkande av desinformation har fungerat väl och resulterat i förbättrad finansiell och organisatorisk kapacitet hos 2021/22:1 Utgiftsområde 5 Stödet till medieaktörer har gått till oberoende journalister, nyhetskällor och medieplattformar, inklusive genom utbildning i mediejuridik och rådgivning till förföljda journalister.