prop · H9031 · 2021-09-20 00:00:00 — 23Effekterna av reformer i skatte- och transfereringssystemen samt av satsningar på offentligt finansierade välfärdstjänster i den föreslagna budgeten redovisas i denna proposition i finansplanen. 24Effekterna av reformer som påverkar kvinnors och mäns disponibla inkomster beräknas genom att kvinnors och mäns förväntade inkomster (simulerade utifrån regler) jämförs med hur inkomsterna i stället skulle ha sett ut utan reformerna. Beräkningarna har gjort med mikrosimuleringsmodellen FASIT. Modellen beskrivs närmare i bilaga till Ekonomisk jämställdhet på . 2021/22:1 Bilaga 3 Diagram 5.1 Genomsnittlig förändring av disponibel inkomst till följd av regeringens reformer 2019–2022 Anm.: Statistiken avser åldersgruppen . Den totala effekten av samtliga reformer är större än summan av respektive reform till följd av samspelet mellan reformerna. För att få en korrekt total effekt har därför skillnaden mellan den samlade effekten av alla reformer och summan av effekterna av de särredovisade reformerna inkluderats i ”Övriga skatter”. Källor: () och egna beräkningar. har regeringen även genomfört betydande satsningar på individuella välfärdstjänster. För att ge en mer fullständig bild av hur de resurser som satsas på olika reformer fördelar sig mellan kvinnor och män redovisas också en utvidgad analys där effekten av regeringens satsningar på välfärdstjänster inkluderas i beräkningarna. Regeringens satsningar beräknas ha ökat de individuella välfärdstjänsternas omfattning med ca 2019–2022. Av detta belopp står förslagen i budget- propositionen för ca . Satsningarna på välfärdstjänster bedöms tillföra ekonomiska resurser till kvinnor i högre utsträckning än till män. Effekten av satsningarna på välfärdstjänster, uttryckt som andel av den utökade inkomsten (dvs. summan av disponibel inkomst och värdet av välfärdstjänster), uppgår till för kvinnor och för män (se diagram 5.2). 2021/22:1 Bilaga 3 Diagram 5.2 Genomsnittlig förändring av utökad inkomst till följd av regeringens reformer 2019–2022 Bidrag från disponibel inkomst Anm.: Statistiken avser åldersgruppen . Utökad inkomst är summan av disponibel inkomst och värdet av välfärdstjänster. Källor: () och egna beräkningar. 5.2Effekter på ekonomiska resurser av samtliga reformer 2019–2022 I detta avsnitt (5.2) redovisas fördelningseffekterna av de samlade reformerna 2019– 2022, dvs. inklusive reformerna i den av beslutade budgeten (t.ex. utökat jobbskatteavdrag, höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt och höjt tak i RUT- avdraget). Kvinnors och mäns disponibla inkomster bedöms öka med ca till följd av de samlade reformerna 2019–2022 med hänsyn också tagen till förslagen i denna proposition. De samlade reformerna i skatte- och transfereringssystemen bedöms öka kvinnors disponibla inkomst och mäns (se diagram 5.3). 2021/22:1 Bilaga 3 Diagram 5.3 Genomsnittlig förändring av disponibel inkomst till följd av de samlade reformerna 2019–2022 Reformer i den av beslutade budgeten Anm.: Statistiken avser åldersgruppen . Den totala effekten av samtliga reformer är större än summan av effekten av regeringens reformer och effekten av den av beslutade budgeten till följd av samspelet mellan reformerna. För att få en korrekt total effekt har därför effekten av reformerna i den av beslutade budgeten beräknats som skillnaden mellan den samlade effekten av alla reformer och effekten av regeringens reformer. Källor: () och egna beräkningar. Sammantaget beräknas välfärdstjänsterna omfattning öka med 2019–2022 med hänsyn tagen också till förslagen i denna proposition. Eftersom satsningar på välfärdstjänster i högre utsträckning tillfaller kvinnor än män ökar kvinnors utökade inkomst mer än mäns. Kvinnors utökade inkomst ökar och mäns (se diagram 5.4). Diagram 5.4 Genomsnittlig förändring av utökad inkomst till följd av de samlade reformerna 2019–2022 Bidrag från disponibel inkomst Anm.: Statistiken avser åldersgruppen . Utökad inkomst är summan av disponibel inkomst och värdet av välfärdstjänster. Bidrag från förändrad disponibel inkomst och bidrag från satsningar på välfärdstjänster avser förändringen i disponibel inkomst respektive satsningar på välfärdstjänster som andel av den utökade inkomsten före reformerna. Källor: () och egna beräkningar. 2021/22:1 Bilaga 3 Tabell a.1 Reformer som beaktas vid beräkning av politikens effekter på disponibel inkomst 2020 Höjd brytpunkt för statlig Höjt tak i rutavdraget Höjt tak för rutavdrag Stärkt grundskydd för äldre personer med sjuk- och Höjd garantinivå i sjuk- och Införande av skattereduktion för gåva till ideell förening Höjt tak i sjukförsäkringen Tillfällig skattereduktion för att Skattereduktion i vissa glest till följd av pandemin Höjt tak för uppskov vid Höjd inkomstrelaterad sjuk- och Höjt underhållsstöd för 7–10 Höjd skälig levnadsnivå för pensionärer och personer med Anm.: Här redovisas de reformer som beaktas i beräkningen av politikens effekter på disponibel inkomst 2022. I varje kolumn framgår vilket år som respektive reform infördes. Tabell a.2 Fördelning av reformer på välfärdstjänstområdet på olika verksamhetsområden Anm.: De totala satsningarna på individuella välfärdstjänster beräknas uppgå till , varav motsvarar regeringens satsningar. Reformer som är av mer generell karaktär fördelas i enlighet med det konsumtionsmönster som gäller för välfärdstjänsterna totalt. Källa: Egna beräkningar. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , Föredragande: statsminister och statsråden , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2021/22:1