prop · H90329 · 2021-10-19 00:00:00 — Särskilt allvarliga är bristerna när det gäller och utlandsmyndigheternas arbete med att klarlägga identiteten på den som söker uppehållstillstånd. Med nuvarande rutiner, resurser och ansvarsfördelning är det ingen aktör som fullt ut kontrollerar äktheten i den sökandes handlingar. Även svaga kvalitetssäkringsmekanismer under pågående handläggning, otillräcklig kompetensförsörjning och besparingskrav bidrar till att den rättsliga kvaliteten i handläggningen inte kan betraktas som säkerställd. Vidare bedömer att metod för att följa upp handläggningen av anknytningsärenden har för stora brister för att ska kunna använda den för att mäta den rättsliga kvaliteten 7.1Arbetet med att klarlägga den sökandes identitet behöver ses över En central uppgift i handläggningen av anknytningsärenden är att klarlägga identiteten på den sökande. handläggare i ansvarar för handläggningen och fattar beslut i ärendet, men eftersom den sökande i normalfallet befinner sig utanför har utlandsmyndigheterna också en viktig roll i handläggningen av anknytningsärenden. Det är utlandsmyndigheternas lokalanställda personal som har till uppgift att både granska originalhandlingar och att genomföra intervju med den sökande. Lokalanställda på utlandsmyndigheterna har enligt rutin dock inte till uppgift att kontrollera äktheten i handlingarna, utan ska enbart kontrollera att dessa överensstämmer med hur handlingar för det aktuella landet eller den aktuella regionen ser ut. Granskningen visar vidare att handläggare i regel utgår från att utlandsmyndigheternas kontroller och uppgifter om den sökande är tillräckliga, och att identiteten på den sökande i och med detta anses vara klarlagd. Även om handläggare gör vissa registerslagningar ser de vare sig handlingarna i original eller träffar den sökande. bedömer därför att ansvaret för att klarlägga identiteten i praktiken varken uppfylls av eller utlandsmyndigheterna. Det finns inte någon officiell statistik över hur vanligt förekommande det är med falska handlingar, men om uppehållstillstånd beviljas på basis av falska handlingar kan det få allvarliga konsekvenser. Det kan exempelvis innebära risk för skenäktenskap, människohandel, att personer tar barn till som de inte är föräldrar till och 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N som utnyttjas och far illa på olika sätt, eller att en person kan fungera som anknytningsperson i olika ärenden. Vidare framgår av granskningen att kvaliteten på utlandsmyndigheternas arbete med anknytningsärenden varierar betydligt. Det beror på att det finns skillnader i kompetens, sätt att genomföra intervjuer, tillgång till teknisk utrustning vid granskning av handlingar och stöd i form av manualer eller referensmaterial. Vidare har inte slagit fast någon lägsta standard för vilken utrustning och övrigt stöd som utlandsmyndigheterna bör ha tillgång till i deras dokumentgranskning. Eftersom även är ansvariga för finansieringen av migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna borde myndigheten ha större möjligheter att vidta de åtgärder som krävs för att få till stånd en mer rättssäker och effektiv process. har den nya ansvarsfördelningen inte inneburit någon större ambitionshöjning eller resursförstärkning vad gäller utlandsmyndigheternas arbete med anknytningsärenden, även om har tagit vissa initiativ i frågan. Till exempel har man tagit fram webbutbildningar som riktar sig till utlandsmyndigheternas personal i syfte att höja kompetensen på området, men man har inte följt upp vilka som tar del av utbildningarna. Myndigheten har även avslutat ett projekt () som syftar till att bygga upp kompetens och resurser vad gäller dokumentgranskning vid ett antal utlandsmyndigheter och som resulterat i konkreta förslag på vidareutveckling av verksamheten. Det är dock oklart om och hur slutsatserna ska implementeras. framhåller dock i samband med faktagranskning att man inom ramen för EU-samarbetet har bedrivit ett omfattande arbete med att införa den så kallade interoperabilitetsförordningen, som myndigheten menar kommer att innebära flera förbättringar.175 Sammantaget bedömer att arbetet med att klarlägga den sökandes identitet behöver förstärkas och prioriteras högre. Det är väsentligt att tar tillvara och väger in andra länders erfarenheter på området, samt de erfarenheter som har gjort inom ramen för det så kallade . •Se över och förbättra arbetet med att klarlägga den sökandes identitet. 175Det handlar bland annat om att förenkla informationsutbytet mellan medlemsländerna, göra kontrollerna av EU:s yttre gränser effektivare, göra det lättare att upptäcka falska identiteter och bidra till att förebygga och bekämpa olaglig migration. Mejl från i samband med faktagranskning, . R I K S R E V I S I O N E N ATT KOMMA TIL L SOM ANHÖRIG – RÄTTSSÄKERHETEN I ANKNYTNINGSÄRENDEN 7.2Migrationsverkets och utlandsmyndigheternas kompetensförsörjning brister bedömer att det finns brister i kompetensförsörjning när det gäller handläggningen av anknytningsärenden: dels när det gäller tillgången på kompetensutveckling för medarbetarna, dels när det gäller att behålla mer erfaren personal inom handläggningen av ärendeslaget. Hög arbetsbelastning och platsbrist på de befintliga kurserna gör att medarbetare i praktiken dock har haft svårt att ta del av utbildningarna. Granskningen visar att det finns en stor efterfrågan från de anställda på både fler kurstillfällen och ett bredare kursutbud vad gäller anknytningsärenden. Dessutom efterfrågas fler formella forum för värdefulla enhetsutbyten på myndighetsnivå, till exempel med andra regioner eller med de handläggare som arbetar med förlängningsärenden. När det gäller utlandsmyndigheterna har genomfört vissa utbildningsinsatser, men det är den enskilda utlandsmyndigheten som ansvarar för att de lokalanställda deltar i den utbildning som erbjuds. Vidare finns efterfrågan och behov av ytterligare kompetensutveckling, i synnerhet när det gäller kontroll av dokument och id-handlingar. bedömer därför att det är viktigt att tar hand om erfarenheterna av , som handlar om att utveckla förmågan att upptäcka falska handlingar. Vidare har förlorat kompetens inom handläggningen av anknytningsärenden när erfarna handläggare och beslutsfattare har lämnat myndigheten efter nedskärningar. Givet de brister som framkommit när det gäller kompetensutveckling och de besparingskrav som finns på verksamheten, bedömer att det finns risk att myndighetens kompetensförsörjning när det gäller anknytningsärenden inte är säkerställd. •Säkerställ kompetensförsörjningen för arbetet med anknytningsärenden på och utlandsmyndigheterna. 7.3Kvalitetssäkringen under pågående handläggning behöver utvecklas Granskningen visar att det är vanligt att beslut om uppehållstillstånd i anknytningsärenden fattas som enmansbeslut, inte minst vid beviljande av uppehållstillstånd. Sådana ärenden är särskilt kritiska dels för att de inte genomgår någon ytterligare prövning i domstol, dels för att besluten är svåra att återkalla i efterhand. kvalitetssäkring under pågående handläggning sker huvudsakligen i dialogavstämningar mellan handläggarna och de medarbetare som har befattningen som beslutsfattare. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N konstaterar även att det finns ett bedömningsutrymme i handläggningen och att kvalitetssäkringsmodellen därmed ställer särskilda krav på såväl handläggarnas kompetens som att det finns tillräckligt med tid för kontinuerliga avstämningar inom handläggningen. Ansvaret för handläggningsordningen, som styr i vilken utsträckningen ärenden kan delegeras, är delegerad till ansvariga chefer i regioner. Myndighetsstaben eller Rättsavdelningen har inte tagit fram stöd för hur detta arbete ska fördelas vidare i den operativa verksamheten. Den centrala nivån har inte uppdragit åt regionerna att samarbeta för att skapa enhetlighet inom myndigheten avseende vidare delegationsrätt. Den regionala nivån har därför på eget initiativ tagit fram en gemensam grund till handläggningsordningen för delegationer inom den operativa verksamheten. Det innebär en risk för bristande enhetlighet i tillämpningen av vilken handläggare som får egen delegering och i vilka ärendeslag. Granskningen visar även att en liknande problematik finns på utlandsmyndigheterna. Även om stickprov i uppföljnings- och kompetensutvecklingssyfte genomförs på utlandsmyndigheterna, saknas obligatoriska moment av kvalitetssäkring under arbetet med anknytningsärenden. Givet de iakttagelser som vi gjort i granskningen om brister i kompetensförsörjningen, hög arbetsbelastning inom handläggningen av anknytningsärenden och den höga förekomsten av enmansbeslut, bedömer att svaga kvalitetssäkringsmekanismer under pågående handläggning riskerar att få konsekvenser för den rättsliga kvaliteten. •Förstärk kvalitetssäkringen under pågående handläggning av anknytningsärenden, med särskilt fokus på enmansbeslut. 7.4Uppföljningen av den rättsliga kvaliteten i handläggningen behöver utvecklas – särskilt av utlandsmyndigheterna införde 2019 en ny modell för att följa upp den rättsliga kvaliteten i handläggningen, EKU. har därmed gått från centraliserad till en decentraliserad modell för uppföljning, där syftet skiftat från att i första hand vara kontrollerande till att i stället främst vara utvecklande och framåtsyftande. Modellen har både ett uppföljande och ett lärande syfte. Resultaten från kvalitetsuppföljningen används som ett av flera underlag i årsredovisningens återrapportering av den rättsliga kvaliteten i handläggningen av anknytningsärenden. Enligt är det oklart hur EKU och andra underlag har påverkat den sammantagna bedömningen av den rättsliga kvaliteten R I K S R E V I S I O N E N ATT KOMMA TIL L SOM ANHÖRIG – RÄTTSSÄKERHETEN I ANKNYTNINGSÄRENDEN som gör i årsredovisningen. Avsaknaden av dokumenterade motiveringar och iakttagelser som i övrigt framkommit i granskningen tyder på att myndighetens samlade bedömning vilar på godtycklig grund. bedömer därför att det saknas tillräckliga underlag som visar hur har resonerat då man i årsredovisningen kommit fram till att den rättsliga kvaliteten är hög. bedömer att EKU har för stora brister för att kunna användas som underlag för att mäta den rättsliga kvaliteten i handläggningen. Eftersom majoriteten av personal som genomför uppföljningen kommer från den tillståndsenhet som granskas finns en risk för att granskningen inte blir tillräckligt oberoende och att kritiska synpunkter inte kommer fram. Uppföljningen sker vidare under snäva tidsramar och urvalsmetoden gör det svårt att dra slutsatser om den rättsliga kvaliteten i komplicerade ärenden. i uppföljningsmodell kan ha sina tydliga förtjänster, men en förutsättning är att modellen och arbetssättet tar omhand bristerna på ett sätt som förbättrar rättsliga kvalitet och enhetlighet i handläggningen. Vidare genomför inte någon systematisk uppföljning av utlandsmyndigheternas arbete med anknytningsärenden som på liknande sätt ger återkoppling om kvaliteten i utförandet av deras uppgifter i handläggningsprocessen. Sammantaget bedömer att på central nivå bör ta ansvar för arbetet med att bedöma den rättsliga kvaliteten och då även inkludera utlandsmyndigheternas arbete med anknytningsärenden. •Utveckla uppföljningen av den rättsliga kvaliteten i handläggningen, med särskilt fokus på utlandsmyndigheternas insatser. 7.5Regeringen behöver säkerställa förutsättningarna för arbetet med anknytningsärenden konstaterar att inte har nått författningsstyrda handläggningstider i anknytningsärenden. har med hänvisning till bristande resurser och besparingskrav valt att prioritera anknytningsärenden lågt i resurssättningen jämfört med andra ärendeslag. Trots ett prognosticerat finansiellt överskott bedömer att det finns flera osäkerhetsfaktorer, bland annat ärendeinflödet och digitaliseringen, som innebär att risken för otillräcklig resurstilldelning kvarstår. bedömning är att en högre prioritering av nödvändiga utvecklingsprojekt, med fokus på arbetet med att klarlägga den sökandes identitet, är centralt för en rättssäker och effektiv handläggning av anknytningsärenden. Det finns därmed en risk för att nödvändiga utvecklingsinsatser inte genomförs i tillräcklig utsträckning, särskilt när det gäller utlandsmyndigheternas arbete. 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N tog från över resursansvaret och därmed fått ett huvudansvar för migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna – en organisatorisk förändring som förväntas leda till utvecklingsinsatser och effektiviseringar . bedömde att verksamheten var underfinansierad redan vid ansvarsövertagandet. konstaterar även att inte har kommit lika långt som en del andra länder när det gäller att granska och upptäcka falska handlingar. och som anses vara föregångsländer inom området har till exempel utstationerade dokumentexperter för att bistå utlandsmyndigheternas personal vid ansökningar om uppehållstillstånd. Det finns även länder som har inrättat nationella id-myndigheter som bland annat har ett samordnande ansvar för att säkerställa att identiteten är klarlagd för alla som beviljas uppehållstillstånd. Genom det huvudansvar som har för migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna, bör myndigheten ha fått förbättrade förutsättningar att utveckla verksamheten. Mot bakgrund av de iakttagelser som gjorts i granskningen bedömer att det är viktigt att regeringen noggrant följer utvecklingen och ser till att och utlandsmyndigheterna vidtar nödvändiga utvecklingsinsatser i arbetet med att klarlägga den sökandes identitet. Regeringen bör även utreda om ansvarsfördelningen och den organisatoriska strukturen för att klarlägga den sökandes identitet i anknytningsärenden är ändamålsenlig. I det arbetet bör även andra länders erfarenheter inom området vägas in. •Säkerställ att vidtar nödvändiga utvecklingsinsatser för att förbättra arbetet med att klarlägga den sökandes identitet. •Utred om ansvarsfördelningen och den organisatoriska strukturen när det gäller att klarlägga den sökandes identitet i anknytningsärenden är ändamålsenlig. 7.6Möjligheterna till informationsöverföring mellan och andra myndigheter behöver förbättras bedömer att behöver förbättra myndighetens formella informationskanaler och kontaktvägar med andra myndigheter vars uppgifter används vid handläggningen av anknytningsärenden, till exempel och . Det i syfte att effektivisera handläggningsprocessen, minska risk för fel i handläggningen samt korta handläggningstider. Av granskningen framgår att handläggare inte sällan måste sitta i tidsödande telefonköer för att få svar på centrala frågor, till exempel för att komplettera beslutsunderlaget i handläggningen för att bedöma om försörjningskravet är uppfyllt. R I K S R E V I S I O N E N ATT KOMMA TIL L SOM ANHÖRIG – RÄTTSSÄKERHETEN I ANKNYTNINGSÄRENDEN har ingen generell rätt att få information från eller , även om myndigheten har direktåtkomst till folkbokföringsuppgifter. Det är den sökande som ska uppvisa att anknytningspersonen uppfyller försörjningskravet. Företrädare för medger att det ibland finns behov av att kontrollera vissa uppgifter, såsom uppburen lön och ersättning från eget företag, uppgifter som normalt omfattas av skattedatabassekretessen. Myndigheten menar dock att det måste göras en konsekvensbeskrivning innan man begär förändringar i lagstiftningen i form av en ny sekretessbrytande bestämmelse och att det därmed är för tidigt att uttala sig i frågan. har enligt egen uppgift inte heller tagit initiativ till förändringar i detta avseende.176 bedömer att regeringen bör ge i uppdrag till att i samverkan med berörda myndigheter, som exempelvis och , utreda om det finns behov av ändringar av rättsliga och andra förutsättningar som skulle kunna leda till en effektivare informationsöverföring i anknytningsärenden. För att effektivisera handläggningen bör och berörda myndigheter överväga hur man även i övrigt åstadkommer en fungerande rutin för informationsöverföring mellan myndigheterna. •Ge i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter utreda hur enklare ska kunna ta del av nödvändiga uppgifter i handläggningen av anknytningsärenden. 176Mejl från i samband med faktagranskning, . 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Lag, förordning och myndighetsföreskrift Förordningen (1996:1515) med instruktion för . Förordningen (2014:115) med instruktion för utrikesrepresentationen. Förordningen (2007:996) med instruktion för (upphörd). Förordningen (2019:502) med instruktion för . Förvaltningslagen (2017:900). Lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . , föreskrifter för utrikesförvaltningen (UF 2016:3). Utlänningsförordningen (2006:97). Utlänningslagen (2005:716). Regeringsbeslut: regleringsbrev, uppdrag med mera Regeringsbeslut Ju2016/08462/LP, Ju2016/01039/SIM (delvis), Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut Ju/2017/05612/LP (delvis), Ju/2017/01487/SIM (delvis), Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut Ju2018/00503/SIM (delvis), Ju2018/03462/SIM (delvis), Ju2018/05238/LP, Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut Ju2018/01405/SIM (delvis) Ju2019/00147/SIM (delvis), Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut Ju2020/04101/SIM, Regleringsbrev för avseende . , L., Förvaltning, stat och samhälle, , 1992. R I K S R E V I S I O N E N ATT KOMMA TIL L SOM ANHÖRIG – RÄTTSSÄKERHETEN I ANKNYTNINGSÄRENDEN Axberger, H.G., ”Rättssäkerhet – teori och praktik ” i Inspektionen för socialförsäkringen: Rättssäker förvaltning? Rapport från konferens , rapport 2010:4. Dir. 2019:32 Den framtida svenska migrationspolitiken. SOU 2017:14, Migrationsärenden vid utlandsmyndigheterna, betänkande av Utredningen om ansvar för migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna. Inspektionen för socialförsäkringen, Svårt att kombinera kvalitetsutveckling och resultatuppföljning, ISF 2018:1, Inspektionen för socialförsäkringen, 2018. JK:s beslut , dnr 191-18-4.3. , Granskning av handläggningstider (ärenden om uppehållstillstånd på grund av anknytning), beslut , dnr. 8443–2018, 335-2019, 447-2019. , Budgetunderlag 2014–2017, dnr 1.1.3-2013-4870, beslutad . , Budgetunderlag 2015–2018, dnr 1.1.3-2014-8427, beslutad . , Budgetunderlag 2016–2019, dnr 1.1.3-2015-4827, beslutad . , Budgetunderlag 2017–2020, dnr 1.1.3-2016-23267, beslutad . , Rättschefens administrativa beslut angående definition av ett förutsebart och enhetligt beslutsfattande med hög rättslig kvalitet, RC A-38/2016, 2016. , Budgetunderlag 2018–2021, dnr 1.1.3-2017-13233, beslutad . , Handlingsplan – nationell. Studerande- och Anknytningsärenden, skapad , uppdaterad . , Projektspecifikation , , bilaga till Projektspecifikation för , . , Bilaga till Projektspecifikation för , . 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , Bilaga till Projektspecifikation för projekt eDAR, beslutad , . , Migrationsverksamheten vid i , dnr ej angivet, . , Redovisning av uppdrag i 2018, dnr 1.1.1.2-2018-8120, beslutad . , Budgetunderlag 2019–2022, dnr 1.1.3-2018-8411, beslutad . , Verksamhetsstrategi 2019–2021, dnr 1.2.2.1-2018-37318, beslutad , omstrukturerad (GDs A-070/2019). , Migrationsverksamheten vid generalkonsulat i , dnr ej angivet, . , Rapport över inspektion av migrationsverksamheten vid i , dnr ej angivet, . , Migrationsverksamheten vid i , dnr ej angivet, . , Migrationsverksamheten vid generalkonsulat , dnr ej angivet, . , Checklista vid inspektion av Migrationsverksamheten på UM. , Rapport från inspektion av migrationsverksamheten vid i , dnr 2.3-2018-47523, . , Migrationsverksamheten vid i [] , dnr ej angivet, . , Rapport – Uppföljning telefonutredningar i anknytningsärenden, beslutad . , Migrationsverksamheten vid , dnr 2.3-2019-2784, . , Årsredovisning för , 2019. , Budgetunderlag 2020-2022, dnr 1.1.3-2019-6397, beslutad , reviderad . , Migrationsverksamheten vid i [] , dnr 2.3-2019-03-12757, . , Migrationsverksamheten vid i , dnr 2.3-2019-19327, . R I K S R E V I S I O N E N ATT KOMMA TIL L SOM ANHÖRIG – RÄTTSSÄKERHETEN I ANKNYTNINGSÄRENDEN , Migrationsverksamheten vid , dnr 2.3-2019-22036, . , Rapport från inspektion av migrationsverksamheten vid i , dnr 1.2.2.1-2019-27229, . , Rapport från inspektion av migrationsverksamheten vid i , dnr 1.2.2.1-2019-30249, . , Översyn Id-hantering inom processområdena Tillstånd & Asyl. Arbetsgruppens och delprocess Identitets rapport. , Slutredovisning av uppdrag att förbereda övertagande av huvudansvaret för migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna från och med den 1januari 2020, dnr. , Förvaltningsöverenskommelse mellan , avseende administrativt samarbete och kostnadsdelning för migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna, dnr. 3.2.6-2019-43156, UD2019/19279/PLAN, beslutad . , Årsredovisning för , 2020. , Migrationsverksamheten vid i , dnr 2.9-2020-1222, . , Verksamhetsplan 2020, dnr 1.1.3-2020-564, beslutad . , Checklista vid inspektion av Migrationsverksamheten på UM. , Budgetunderlag 2021–2023, dnr. 1.1.3-2020-3667, beslutad . , Checklista EKU anknytning – 2 2019, 2019. , Metodbeskrivning Enhetsbaserad kvalitetsuppföljning, reviderad . , av migrationsärenden vid utlandsmyndigheterna , uppdaterad . , Arbetsordning, dnr: 1.2.2.1-2021-915, . , för Besök och bosättning, Videoutredningar i asyl- och tillståndsärenden, . , Slutrapport för IDUM - Styrkt identitet - En pilot för utvecklad ID-kompetens, dnr. , Analys av ärenden , Excelfil framtagen för av enheten för statistik och analys, 2020. 72 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , Definitionen av ett förutsebart och enhetligt beslutsfattande med hög rättslig kvalitet, RA/018/2021, 2020. , Verksamhets- och utgiftsprognos , dnr. , Komplettering gällande befintlig hemställan, dnr. Region , dnr. , Bilaga 2 till den regionala handläggningsordningen [Region ], reviderad . , Årsredovisning för , 2021. , Budgetunderlag 2022–2024, dnr. 1.1.3-2021-540, beslutad . Migrationsöverdomstolen, MIG 2011:1. Statskontoret, Migrationsverksamheten vid utlandsmyndigheterna. En analys av vad det skulle kosta om tar över ansvaret (2017:23), 2017. i , Arbetsordning. i , Checklista medsittning, odaterad. i , Description of position and responsibilities, i , Description of position and responsibilities, i , Routine for checking identity and documents in permit cases. i , Routine for handling of complaints. i , Routine for handling of decisions. i , Routines for receiving, register and handing out permit card (UT-cards) and alien’s passport. i , Routine for mistakes regarding registration or handling of a case. i , Routines for the handling incomplete applications. R I K S R E V I S I O N E N ATT KOMMA TIL L SOM ANHÖRIG – RÄTTSSÄKERHETEN I ANKNYTNINGSÄRENDEN i , Routines for booking appointment times for applications for permits/interview for permit, visas and handling requests for handling of permit applications with priority. Reviderad , , , . i , Arbetsordning. i , Migration section - Booking manual. i , Migration section - Work manual. i , Arbetsordning. i , Rutinbeskrivningar för migrationsverksamheten vid ambassaden . i , Arbetsordning. i , Migration section - Working Routines. 2009/10: SfU2, Utgiftsområde 8 Migration. 2005/06:72, Genomförande av EG-direktivet om rätt till familjeåterförening samt vissa frågor om handläggning och DNA-analys vid familjeåterförening. 2009/10:1 Budgetpropositionen , utg. omr. 08, rskr. 2009/10:132. 2015/16:1 Budgetpropositionen , utg. omr. 2016/17:1 Budgetpropositionen , utg. omr. 2017/18:1 Budgetpropositionen , utg. omr.