prop · H803188 · 2021-04-29 00:00:00 — En nätkoncessions giltighetstid får i ett sådant förlängas med verkan från en tidigare tidpunkt än den gamla giltighetstidens utgång. Regleringen ska ses mot bakgrund av att en nätkoncession tidigare alltid beslutades för . Möjligheten till förlängning var tänkt att aktualiseras när en begränsad men ändå inte särskilt , kanske 10–, återstod av koncessionstiden och större renoveringar och investeringar var aktuella (prop. 1996/97:136 s. 128). Regeringen bedömer att det inte är motiverat att behålla kravet att det ska finnas särskilda skäl för att ett beslut om förlängning ska kunna meddelas före koncessionstidens utgång med hänsyn till att besluten numera i huvudsak gäller tills vidare. En ansökan bör dessutom kunna lämnas in när en förhållandevis återstår av koncessionstiden. Giltighetstiden för en nätkoncession för linje bör därför få ändras utan några begränsningar med anknytning till den återstående giltighetstiden. Tillfällig förlängning när en ansökan avslås Regeringens förslag: Om en ansökan om förlängning avslås eller avvisas, ska prövningsmyndigheten få besluta att nätkoncessionen ska fortsätta att gälla som behövs för att ledningen ska kunna tas ur bruk utan att det påverkar elförsörjningen. Tiden ska få bestämmas till för beslutet endast om det finns särskilda skäl. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inga invändningar mot det. anser att möjligheten bör gälla också vid omprövning av nätkoncession. Energiföretagen , och anser att giltighetstiden för den ledning vars ansökan om nätkoncession inte har godkänts bör räknas från den tidpunkt då beslut fick laga kraft snarare än tidpunkten när det meddelades, eftersom sådana beslut regelmässigt kan förväntas bli överklagade. Skälen för regeringens förslag: Det kan saknas förutsättningar att bevilja en ansökan om fortsatt giltighet för en nätkoncession för linje trots att ledningen behövs för elförsörjningen. Så kan exempelvis vara fallet om ledningen inte uppfyller krav på grund av omständigheter som har inträffat efter det att nätkoncessionen meddelades. Om den ursprungliga giltighetstiden har löpt ut, kan ett beslut att avslå eller avvisa en ansökan om fortsatt giltighet medföra att nätkoncessionshavaren är skyldig att ta ledningen ur bruk , trots att det från allmän synpunkt är lämpligt att avvecklingen får ta i anspråk. Ett sätt att hantera problemet är att göra det möjligt för prövningsmyndigheten att besluta att nätkoncessionen ska fortsätta att gälla som krävs för att ledningen ska kunna tas ur bruk utan att det påverkar elförsörjningen. Med hänsyn till att det rör sig om en tillfällig förlängning på oförändrade villkor bör utgångspunkten vara att nätkoncessionen inte får gälla efter prövningsmyndighetens beslut, i likhet med vad som gäller vid en förlängning enligt nuvarande 2 kap. 15 § ellagen. Med hänsyn till att nätkoncessionshavaren får fortsätta använda ledningen även om beslutet överklagas finns det ingen anledning att knyta förlängningen till den tidpunkt då beslutet får laga kraft på det sätt som några remissinstanser förordar. Det finns dock situationer där framstår som en alltför . Om ledningen är nödvändig för elförsörjningen, måste normalt en ersättningsledning byggas och tas i drift. Det kan vidare vara nödvändigt att se över elnätets struktur i området med hänsyn till att den aktuella nätkoncessionen upphör. I ett tätbefolkat område kan det vara svårt att hitta en lämplig ny ledningssträckning. Vidare kan prövningen av ett komplicerat koncessionsärende ta så i anspråk att en ny ledning inte kan tas i drift . Om det finns sådana särskilda skäl, bör det vara möjligt att bestämma att nätkoncessionen ska fortsätta att gälla . framför att bestämmelsen även bör omfatta omprövning av nätkoncession. 2020/21:188 ingen prövning av nätkoncessionen som sådan utan tar sikte på sträckning, spänning eller koncessionsvillkor. Nätkoncessionen fortsätter att gälla tills vidare även efter en genomförd omprövning. I sådana fall finns det därför inte något behov av en tillfällig förlängning av giltighetstiden. Ändring av nätkoncession för linje Regeringens förslag: ska få ändra en nätkon- cession för linje på ansökan av nätkoncessionshavaren i fråga om led- ningens sträckning, utförande eller tillåtna spänning, om ändringen är förenlig med förutsättningarna för att bevilja nätkoncession. ändring ska koncessionsvillkoren få ändras eller upphävas och konces- sionen förenas med nya villkor. Miljöaspekter ska beaktas på samma sätt som vid prövningen av en ansökan om nätkoncession för linje. ska, utan att göra en sådan prövning som an- ges ovan, få ändra en nätkoncession för linje på ansökan av nätkonces- sionshavaren när det gäller ledningens sträckning eller utförande, om – ändringen inte påverkar ledningens sträckning eller funktion på något väsentligt sätt, – samtliga berörda sakägare har medgett att ändringen görs, och – sökanden har tagit nödvändiga miljöhänsyn. En nätkoncessionshavare ska ta bort en ledning med tillhörande an- läggningar och vidta andra åtgärder för återställning i den utsträckning som behövs från allmän eller enskild synpunkt och som ledningen inte längre får användas till följd av ett beslut om ändring av nätkoncessio- Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Enligt utredningens förslag ska prövningen avse anläggningens lämp- Utredningen använder ordet justering för en sådan ändring som inte påverkar ledningens huvudsakliga sträckning eller funktion. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inga invändningar mot det. företagen anför att det ska vara ändringens lämplighet som ska prövas, inte hela anläggningens. De anser också att en justering borde han- teras genom ett anmälningsförfarande snarare än genom en ansökan, eftersom risken för att motstående intressen ska påverkas negativt är liten. Energiföretagen anser att det även vid sådana justeringar av en nätkoncession som kan medföra miljöpåverkan av betydelse borde räcka med en anmälan till prövningsmyndigheten med hänsyn till att det ändå krävs en anmälan enligt 12 kap. 6 § . Skälen för regeringens förslag Ändring av en lednings sträckning, utförande eller tillåtna spänning En nätkoncession för linje gäller som utgångspunkt tills vidare och kan när det gäller ledningens sträckning och spänning ändras bara genom en fullständig omprövning enligt 2 kap. 15 b § ellagen. En sådan omprövning Prop. 2020/21:188 förutsätter dessutom att en fyrtioårig skyddstid har löpt ut. även om det är nätkoncessionshavaren som önskar ändringen. När det inte finns förutsättningar för en fullständig omprövning av en nätkoncession för linje måste den nätkoncessionshavare som vill ändra en lednings sträckning, utförande eller spänning på ett sätt som inte ryms inom koncessionen ansöka om en ny nätkoncession. Både en fullständig omprövning och en ny ansökan om nätkoncession för linje kan medföra kostnader för nätföretaget och prövningsmyndig- heten som inte är motiverade sett till den aktuella ändringen. ansökan om en ny nätkoncession kan dessutom vara motiverad av en ändring som avser endast en delsträcka. Den nya delsträckan kommer i så fall att få en egen nätkoncession, vanligtvis med en annan skyddstid än den som gäller för den övriga ledningen (2 kap. 15 b § andra stycket ellagen). En enklare ordning för att pröva ändringar skulle leda till minskad admi- nistration för nätföretagen och prövningsmyndigheten och i många fall Förutom att de berörda projekten skulle bli lättare att genomföra skulle också resurser frigöras till mer komplicerade projekt. Regeringen bedömer mot denna bakgrund att prövningsmyndigheten bör få ändra en nätkoncession för linje på ansökan av nätkoncessionshava- ren i fråga om ledningens sträckning, utförande eller tillåtna spänning, även om den fyrtioåriga skyddstiden fortfarande löper. kunna begränsas till att avse endast den eller de frågor som uppkommer i anslutning till den ändring som nätkoncessionshavaren önskar. alltså införas ett förfarande som är ett alternativ till en fullständig ompröv- ning enligt hittillsvarande 2 kap. 15 b § ellagen. Förslaget syftar till att begränsa prövningens omfattning till det som är motiverat i det enskilda fallet. När det gäller de frågor som uppkommer genom en ansökan om ändring bör dock prövningen ske på i huvudsak samma sätt som när det gäller en ansökan om nätkoncession för linje. Ändringen bör alltså vara förenlig med förutsättningarna för att bevilja nätkoncession så som dessa anges i hittillsvarande 2 kap. 6–8 §§ ellagen. Det bör vara möjligt att göra de ändringar av koncessionsvillkoren som behövs med anledning av att sträckningen, utförandet eller spänningen Även miljöaspekterna behöver utredas på samma sätt som i ett ärende om beviljande av nätkoncession, exempelvis när det gäller effekter- na av en spänningshöjning. Som och Energiföretagen påpekar är det inte ledningens lämplighet i alla delar som bör prövas inom ramen för ett ändringsärende utan att ändringen är förenlig med de krav som gäller för anläggningen. En nätkoncession för linje avser en ledning med en i huvudsak bestämd sträckning (2 kap. 2 § första stycket ellagen). Det finns alltså utrymme för att flytta en ledning inom ramen för nätkoncessionen utan att denna Det kan emellertid bli aktuellt att flytta ledningen på ett sätt som inte ryms inom den sträckning som anges i nätkoncessionen utan 2020/21:188 att detta kan sägas innebära någon väsentlig ändring i förhållande till det som anges i koncessionsbeslutet. Även när det gäller ledningens utförande kan det uppkomma situationer där en nätkoncession för linje kan behöva ändras för att tillåta en justering utan att någon omfattande prövning framstår som motiverad. Exempel på detta är små ändringar i samband med detaljprojektering eller en kort flyttning med anledning av vägarbeten eller av att en ny transformatorstation ska kopplas in. När sådana åtgärder som har nämnts kan genomföras utan att det har någon större betydelse för andra allmänna eller enskilda intressen bör det finnas möjlighet att ändra en nätkoncession för linje utan att prövningen behöver vara lika omfattande som i ett ärende om beviljande av nätkoncession. På så sätt blir det enklare att genomföra åtgärderna, som de administrativa kostnaderna minskar för nätföretaget och prövningsmyndigheten. Några remissinstanser förordar en reglering som gör det möjligt för nätföretaget att genomföra ändringarna efter en anmälan till prövningsmyndigheten. Det är emellertid lämpligt att myndigheten aktivt tar ställning till om ändringarna är av så enkel beskaffenhet att ingen ingående prövning behövs, inte minst med hänsyn till att det till en början inte kommer att finnas någon praxis att luta sig mot. En prövning efter ansökan ger vidare en bättre garanti för att andra allmänna och enskilda intressen tas tillvara. De krav som ställs upp för att nätkoncessionen ska ändras bör dock vara utformade så att prövningen, i linje med vad som sagts ovan, blir snabb och enkel. bör kontrollera att ändringen inte påverkar ledningens sträckning eller funktion på något väsentligt sätt. För att se till att enskilda intressen tas tillvara utan att ärendet blir onödigt resurskrävande bör samtliga berörda sakägare ha medgett att ändringen görs. Slutligen bör det inte finnas några utestående frågor som gäller åtgärdens miljöpåverkan. Det bör alltså vara ett krav att sökanden redan innan ärendet prövas har tagit nödvändiga miljöhänsyn. Om en nätkoncession upphör att gälla, är nätkoncessionshavaren skyldig att ta bort ledningen med tillhörande anläggningar och vidta andra åtgärder för återställning, om det behövs från allmän eller enskild synpunkt (2 kap. 19 § ellagen). En ändring av nätkoncessionen i enlighet med de förslag som redovisas ovan kan innebära att en del av en ledning tas ur bruk utan att nätkoncessionen upphör att gälla. Nätkoncessionshavaren bör även i ett sådant fall vara skyldig att vidta återställningsåtgärder i den utsträckning som behövs från allmän eller enskild synpunkt i fråga om den del av ledningen som inte längre får användas till följd av ändringen. Omprövning av nätkoncession för linje Regeringens förslag: Trots skyddstiden ska en nätkoncession för linje få omprövas, om nätkoncessionen avser en mindre del av en ledning, som tekniskt och funktionellt är en enhet, och den nätkoncession som avser huvuddelen av ledningen ska omprövas. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inga invändningar mot Skälen för regeringens förslag: En nätkoncession för linje får omprövas fullständigt i fråga om ledningens sträckning, tillåtna spänning och villkor (2 kap. 15 b § första stycket ellagen). En omprövning får göras först efter det att nätkoncessionen meddelades eller efter ett beslut om att en koncession som bestämts för ska gälla tills vidare (2 kap. 15 b § andra stycket ellagen). Som framgår i avsnitt 9 innebär dagens reglering att det ibland är nödvändigt att meddela en ny nätkoncession för en del av en större ledning. Detta får som följd att den fyrtioåriga skyddstiden går till ända för nätkoncessioner som tillsammans omfattar en ledning som tekniskt och funktionellt är en enhet. De förslag som redovisas i avsnitt 9 kan bidra till att den situationen blir mindre vanlig, men även kan det bli aktuellt att ompröva en nätkoncession för linje som avser en del av en större anläggning. Detta orsakar problem om ledningen i sin helhet bör omprövas. Frågan uppkommer därför om det inte bör vara möjligt att ompröva samtliga berörda nätkoncessioner i ett sammanhang, trots att skyddstiden fortfarande löper i fråga om någon av dem. Det finns goda skäl för att en samlad omprövning av nätkoncessionerna ska vara möjlig, om skyddstiden har löpt ut för den nätkoncession som avser huvuddelen av ledningen. De övriga nätkoncessionerna har i en sådan situation aldrig avsett tekniskt och funktionellt självständiga ledningar utan tillkommit med anledning av att ändringar gjorts i fråga om den ursprungliga anläggningen. En nätkoncession för linje bör därför få omprövas trots att skyddstiden löper, om nätkoncessionen avser en mindre del av en ledning, som tekniskt och funktionellt är en enhet, och den nätkoncession som avser huvuddelen av ledningen ska omprövas. 2020/21:188 11 Regeringens förslag: Flera nätkoncessioner ska på ansökan av nätkoncessionshavaren få läggas samman till en ny nätkoncession, om nätkoncessionerna –är av samma slag, –har samma högsta och, i förekommande fall, lägsta tillåtna spänning, –redovisas samlat, och –tekniskt och funktionellt avser samma ledning eller ledningsnät. Nätkoncessioner för linje ska inte få läggas samman till en nätkon- cession för område. Vid en sammanläggning ska koncessionsvillkor få ändras eller upphävas och den nya nätkoncessionen få förenas med nya villkor. Om flera nätkoncessioner för linje har lagts samman, ska den nya nätkoncessionen få omprövas när någon av de nätkoncessioner som omfattas av sammanläggningen hade fått omprövas, om sammanläggningen inte hade genomförts. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen föreslår även att det ska bli möjligt att överlåta en del av en nätkoncession för område och att möjligheten för att ändra gränserna för en nätkoncession för område ska avskaffas. Utredningen har inget särskilt förslag när det gäller hanteringen av koncessionsvillkor. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inga invändningar mot det. anser att nuvarande ordning med gränsjustering av nätkoncessioner för område fungerar bra och att förslaget riskerar att skapa otydligheter i det avseendet. Skälen för regeringens förslag Sammanläggning av nätkoncessioner för område Det finns ingen möjlighet att lägga samman nätkoncessioner. När det gäller nätkoncessioner för område finns dock bestämmelser om samlad redovisning (3 kap. 3 § ellagen). ska besluta att en nätkoncessionshavares samtliga områden som ligger geografiskt nära varandra ska redovisas samlat, om inte områdena sammantagna utgör en för nätverksamhet olämplig enhet. I en sådan redovisningsenhet ska en enhetlig nättariff tillämpas från den dag som anger i beslutet (4 kap. 4 § första stycket ellagen). Redovisningsenheten ska också anses vara ett enda koncessionsområde när intäktsramen bestäms (5 kap. 13 § andra stycket ellagen). Med hänsyn till att sådana nätkoncessioner för område som ingår i en redovisningsenhet behandlas som ett koncessionsområde kan det underlätta administrationen hos både nätföretagen och om koncessionerna i stället för att redovisas samlat läggs samman till en nätkoncession för område. För att nätkoncessioner för område ska få läggas samman till en lämplig Prop. 2020/21:188 enhet med hänsyn till nätverksamheten bör vissa krav vara uppfyllda utöver att nätkoncessionerna ingår i samma redovisningsenhet. Med hänsyn till konsekvenserna för nätverksamheten bör en sammanläggning förutsätta en ansökan av nätkoncessionshavaren. Frågor om att ändra spänningsgränser bör inte tas upp inom ramen för ett ärende om sammanläggning. Nätkoncessionerna måste alltså ha samma högsta och, i förekommande fall, lägsta tillåtna spänning. Nätkoncessioner för område som redovisas samlat ska ligga nära varandra men måste inte utgöra ett geografiskt sammanhängande område. Till skillnad från en redovisningsenhet bör det fortfarande krävas att en nätkoncession för område både tekniskt och funktionellt avser samma ledningsnät. Det bör dock gå att lägga samman de nätkoncessioner i redovisningsenheten som hänger samman geografiskt. Delöverlåtelse av en nätkoncession för område Utredningen föreslår även att det ska bli möjligt att överlåta en del av en nätkoncession för område. skulle möjligheten för att ändra gränserna för en nätkoncession för område tas bort, eftersom den inte längre skulle fylla någon funktion. Regeringen bedömer att utredningens förslag, för att kunna läggas till grund för lagstiftning, behöver kompletteras bl.a. när det gäller hanteringen av en delöverlåtelse i samband med regleringen av nätföretagens intäkter (jfr 5 kap. 33–36 §§ ellagen). Det är vidare oklart hur stort mervärde förslaget har jämfört med den nuvarande regleringen, som innebär att gränserna för en nätkoncession för område får ändras av , om det behövs för en ändamålsenlig nätverksamhet och det kan ske utan synnerlig olägenhet för koncessionshavaren (2 kap. 12 § ellagen). Regeringen föreslår mot denna bakgrund ingen ändring i denna del. Sammanläggning av nätkoncessioner för linje I avsnitt 10 finns en redogörelse för problem som kan uppkomma med anledning av att en ledning som tekniskt och funktionellt är en enhet omfattas av flera nätkoncessioner för linje. Även när det gäller nätkoncessioner för linje skulle en sammanläggning kunna underlätta hanteringen. Sammanläggningar kan också bidra till att registret över nätkoncessioner för linje tydligare svarar mot elnätets uppbyggnad. Förutsättningarna för en sammanläggning bör vara i huvudsak samma som när det gäller nätkoncessioner för område. Det kan noteras att kravet på samlad redovisning inte har någon stor praktisk betydelse i sammanhanget, eftersom regionledningar med några undantag redovisas samlat utan något särskilt beslut av (jfr 3 kap. 3 a § ellagen). Det ligger i sakens natur att nätkoncessioner för område inte kan läggas samman till en nätkoncession för linje. För tydlighetens skull bör det däremot anges i lagen att nätkoncessioner för linje inte kan läggas samman till ett område. 2020/21:188 Koncessionsvillkor De nätkoncessioner som läggs samman kan vara förenade med villkor. Koncessionsvillkoren bör i princip fortsätta gälla efter sammanslagningen. Det kan dock vara nödvändigt att anpassa villkoren till den nya nätkoncessionen. Vid en sammanläggning bör koncessionsvillkoren alltså få ändras eller upphävas och den nya nätkoncessionen få förenas med nya villkor. Skyddstiden för en ny nätkoncession för linje I avsnitt 10 finns en redogörelse för regleringen av skyddstider för en nätkoncession för linje. En sammanläggning av nätkoncessioner för linje bör kunna ske utan att det görs någon prövning motsvarande den som sker inom ramen för ett ärende om beviljande av nätkoncession eller omprövning enligt hittillsvarande 2 kap. 15 b § ellagen. Det är därför inte lämpligt att en ny skyddstid börjar löpa från beslutet om sammanläggning. Sammanläggningen bör inte heller vara ett hinder för en omprövning som är motiverad i fråga om någon av delsträckorna. Den nya nätkoncessionen för linje bör därför få omprövas när någon av de nätkoncessioner som omfattas av sammanläggningen hade fått omprövas, om sammanläggningen inte hade genomförts. 11.2Delning av en nätkoncession för linje Regeringens förslag: En nätkoncession för linje ska på ansökan av nätkoncessionshavaren få delas upp i flera nätkoncessioner för linje, om var och en av de nya nätkoncessionerna tekniskt och funktionellt utgör en lämplig enhet. Vid en delning ska koncessionsvillkor få ändras eller upphävas och de nya nätkoncessionerna få förenas med nya villkor. En nätkoncession som tillkommit genom delning ska få omprövas när den nätkoncession som delats hade fått omprövas, om en delning inte hade genomförts. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen har inget särskilt förslag när det gäller hanteringen av koncessionsvillkor. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inga invändningar mot det. Skälen för regeringens förslag: Det finns nätkoncessioner för linje som är omfattande och som avser ledningar som tekniskt och funktionellt är flera enheter. Förutsatt att var och en av de nya nätkoncessionerna tekniskt och funktionellt utgör en lämplig enhet kan en möjlighet att dela upp en omfattande nätkoncession i flera underlätta en ändamålsenlig omprövning. En omprövning behöver då inte utsträckas till att omfatta fler ledningar än vad som är motiverat. En uppdelning kan även bidra till att skapa en mer överskådlig nätstruktur. Med hänsyn till konsekvenserna för nätverksamheten bör en delning förutsätta en ansökan av nätkoncessionshavaren. Det kan vara nödvändigt att anpassa koncessionsvillkoren till att de ska Prop. 2020/21:188 gälla för flera nätkoncessioner i stället för en. Vid en delning bör alltså koncessionsvillkor få ändras eller upphävas och de nya nätkoncessionerna få förenas med nya villkor. Skyddstiden bör inte påverkas av en delning. En nätkoncession som tillkommit genom delning bör alltså få omprövas när den nätkoncession som delats hade fått omprövas, om en delning inte hade genomförts. Regeringens förslag: Det ska inte krävas särskilda skäl för att förlänga tiden för färdigställande av en ledning, som omfattas av en nätkoncession för linje, en gång. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inga invändningar mot det. och kommun avstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: En innehavare av en nätkoncession för linje ska senast efter det att beslutet att meddela nätkoncession fått laga kraft ha färdigställt den ledning som nätkoncessionen avser (2 kap. 16 a § första stycket ellagen). Om det finns särskilda skäl, får tiden för färdigställande förlängas efter ansökan av nätkoncessionshavaren (2 kap. 16 a § andra stycket ellagen). Nätkoncessionen kan återkallas om nätkoncessionshavaren inte färdigställer ledning i rätt tid (2 kap. 18 § andra stycket ellagen). Det är inte ovanligt att tillståndsförfaranden utan anknytning till koncessionsärendet eller byggnationsprocessen medför att en ledning inte kan färdigställas . Sådana andra processer kan exempelvis avse relaterade myndighetsbeslut, exempelvis ett miljötillstånd för en vindkraftspark eller en anslutning av en elanvändare.