prop · H803213 · 2021-06-23 00:00:00 — Basresursen baseras på antalet helårsstudenter på grundnivå och avancerad nivå och är per helårsstudent.133 I den senaste forskningspropositionen aviserade regeringen en ytterligare höjning av basresursen till per helårsstudent med en särskild motivering mot bakgrund av de stora utbyggnader som har skett och beräknas ske för de kommande åren.134 4.4.3 Utbyggnadsuppdragen har påverkat lärosätenas verksamhet Lärosätena ser i allmänhet positivt på utbyggnader som riktar sig specifikt mot bristyrkesutbildningar och uppdragen ses som en del av det samhällsansvar som lärosätena har. Några lärosäten har lyft fram att även om de tar hänsyn till bristyrken i sitt dimensioneringsarbete är det lättare för vissa bristyrkesutbildningar att hävda sig i den interna resursfördelningen på lärosätet när de får nya medel. 2019/20:1, UO 16, s. 168, bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120. 129Universitet och högskolor har till sin verksamhet två separata anslag: ett till utbildning på grundnivå och avancerad nivå och ett till forskning och utbildning på forskarnivå. en del av anslaget på grundnivå och avancerad nivå. 130Uppgift i e-post från företrädare för , . 131Uppgifter hämtade från UKÄ:s statistikdatabas, . 132Uppgift i e-post från företrädare för , . 133Skriftliga svar från , . 2020/21:60, s. 55. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har lärosätena framhållit flera utmaningar och konsekvenser som uppdragen medfört för den övriga verksamheten på lärosätena.135 En långsiktig konsekvens av utbyggnaderna som flera lärosäten fört fram i enkätsvar är en viss låsning av lärosätenas utbildningsutbud, vilket i förlängningen kan innebära att de av regeringen uppmärksammade bristyrkena får större prioritet än övriga bristyrken, till exempel de som lärosätena själva identifierat utifrån regional kunskap. Även om utbyggnaderna –2019 finansierats med utökade anslagsmedel har det i flera fall medfört att lärosäten behövt omfördela medel internt till förmån för utbyggnadsutbildningar för att klara uppdraget. Eftersom medelstilldelningen för utbyggnaderna ibland är lägre än de faktiska kostnaderna för den specifika utbildning som lärosätet bygger ut kan övrig verksamhet påverkas negativt. Lärosätet kan med andra ord behöva dra ned på utbildning som inte omfattas av utbyggnadsuppdraget för att kunna utföra uppdraget. I förlängningen riskerar de ekonomiska utmaningarna att ha en negativ inverkan på lärosätenas möjligheter att upprätthålla en hög kvalitet i genomförandet av sina olika uppdrag.136 Till exempel har lärosätena framfört att den ersättning som ges för en utökning av sjuksköterskeutbildning och barnmorskeutbildning helt baseras på utbildningsområdet Vård, medan på grund av utbildningens innehåll klassificeras ingående kurser till vissa delar inom området Medicin.137 Det finns också lärosäten som angett att de inte kunnat bygga ut den utpekade utbildningen enligt regeringens önskemål eftersom utbildningen kostar mer än de tilldelade medlen138 och lärosätet inte haft utrymme för interna omfördelningar. 135Riksrevisionens enkät till universitet och högskolor samt intervjuer med företrädare för ett urval universitet och högskolor. 137Ersättningsbeloppen för helårsstudent och helårsprestation inom området Vård ligger betydligt lägre än de för området Medicin. 138Exempelvis ämneslärarutbildningen i musik vid Kungl. i som är betydligt dyrare än vad prislappen för utbildningsområdet Undervisning medger, och utbildningar i fysisk planering vid som lärosätet byggt ut inom ramen för utbyggnad av samhällsvetarutbildning med inriktning mot samhällsbyggnad, en teknisk utbildning som dock tilldelats medel baserad på utbildningsområdet Humaniora, teologi, juridik, samhällsvetenskap. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R 5 Uppföljning av utbyggnadsuppdragen I detta kapitel beskriver vi våra iakttagelser avseende den sista revisionsfrågan: Har regeringens uppföljning av utbyggnaderna varit ändamålsenlig? Granskningen visar att regeringens uppföljning av utbyggnadsuppdrag har skett regelbundet och systematiskt när det kommer till varje enskilt lärosäte som tilldelats utbyggnadsuppdrag. Däremot visar granskningen att det inte har gjorts någon uppföljning på nationell nivå, och att utbyggnadsuppdrag mot samhällsbyggnad är svåra att följa upp med tillgänglig statistik. Granskningen visar också att regeringen vidtagit en hel del åtgärder för att utveckla styrningen i syfte att förtydliga innehållet i uppdragen och återrapporteringskraven av dessa, och till viss del för att underlätta utbyggnader. bedöma om dessa ändringar också säkerställer en bättre måluppfyllelse. Slutligen konstaterar vi att regeringens nuvarande rapportering inte ger någon samlad bild av måluppfyllelsen med uppdragen, vilket skulle vara motiverat givet de undantag uppdragen innebär. 5.1 Relativt goda möjligheter att följa upp utbyggnaderna Regeringen har följt upp utbyggnaderna framför allt via lärosätenas årsredovisningar, myndighetsdialoger och UKÄ:s olika statistik- och analysprodukter. Enligt företrädare för kompletterar dessa olika källor varandra så att det finns både kvalitativ och kvantitativ information att tillgå.139 5.1.1 Lärosätenas årsredovisningar ger en viss information Lärosätena ska i enlighet med återrapporteringskraven i regleringsbreven i sin årsredovisning avrapportera hur de olika utbyggnaderna fortlöper. Enligt företrädare för används återrapporteringar för att löpande följa upp hur utbyggnaderna på respektive lärosäte fortskrider, med visst fokus på utbyggnader där lärosätet haft svårt att uppnå målen.140 Som vi redogjorde tidigare i rapporten har regeringen skärpt och förtydligat återrapporteringskraven , bland annat i syfte att få in allt mer uppgifter om utbyggnaderna. Vår genomgång av lärosätenas årsredovisningar 2015–2019 visar att återrapporteringar avseende 2015 och utbyggnader i stort sett har utvecklats i linje med de ändrade instruktionerna i återrapporteringskraven, även om variationen mellan lärosäten är relativt stor. Däremot är återrapporteringar avseende utbyggnad av högskole- och civilingenjörsutbildningar samt utbildningar med inriktning mot 139Möte med företrädare för , . 140Skriftliga svar från , . 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N samhällsbyggnad i många fall bristfälliga eller så saknas de helt, vilket gör det svårt att bilda sig en uppfattning om hur dessa utbyggnader fortskrider.141 Därmed bör det vara svårt för regeringen att bilda sig en uppfattning om måluppfyllelsen med dessa utbyggnader. 5.1.2Myndighetsdialogerna har använts för att följa utbyggnader på lärosätesnivå Regeringen har, som ett led i styrningen och uppföljningen, årliga dialoger med samtliga lärosäten. Inför myndighetsdialogerna tar myndighetshandläggare på fram så kallade underlagspromemorior för varje lärosäte. I de promemorior som vi gått igenom har statistik gällande utbyggnader sammanställts och ibland har avvikelser från måluppfyllelsen uppmärksammats. Vår genomgång av dagordningar för myndighetsdialogerna 2015–2019 visar att uppföljning av utbyggnader har varit en stående punkt på myndighetsdialogerna under alla år utom . Av de minnesprotokoll från myndighetsdialogerna som vigått igenom är bilden att uppföljningen gjorts i varierande grad, vilket visserligen kan bero på vem som hållit i dialogen och vem som skrivit minnesanteckningar.142 Till exempel togs utbyggnadernas resultat på lärosätet upp vid samtliga myndighetsdialoger 2017. Statssekreteraren har ofta uttryckt en oro över att så många lärosäten ligger långt från utbyggnadsmålen trots att lärosätena själva sagt sig kunna klara de uppdrag de givits (genom de underlag som lärosätena skickat in). Av protokollen års dialoger framgår att dialogerna innehöll mycket diskussioner om konsekvenser som olika utbyggnadsbeslut143 medfört för lärosätena, och vilka möjligheter lärosätena ansåg sig ha att bygga ut olika utbildningar. Vi har noterat att det redan då kom frågor om definitionen av nybörjare, problemen med inom vård och möjligheten att använda utbyggnadsmedel för andra utbildningar än dem som regeringen pekat ut. På 2018 och dialoger berördes utbyggnaderna enligt minnesanteckningarna i varierande grad: ibland på lärosätenas initiativ, ibland på regeringens initiativ, ibland inte alls. Enligt lärosätenas enkätsvar och våra intervjuer med företrädare för lärosäten har utbyggnaderna regelbundet följts upp på dialogerna. Några lärosäten har dock angett att det på myndighetsdialogerna inte har funnits tillräckligt med utrymme 141Bristerna avser exempelvis att lärosäten redovisar olika med avseende på huruvida grupperna civilingenjörer respektive högskoleingenjörer inkluderar ingenjörsutbildningar med samhällsbyggnadsinriktning eller ej. I flera fall finns det ingen redovisning av samhällsbyggnadsutbyggnad. 142Enligt företrädare för har utbyggnaderna följts upp och diskuterats med samtliga lärosäten som har vård- och lärarutbildningar, och det har varit ingående diskussioner om lärosätenas förutsättningar, enligt uppgift i e-post från företrädare för , . 143Närmare beskrivning av de olika besluten kring utbyggnadsuppdrag finns i 4.4. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R för gemensam diskussion kring lärosätenas utmaningar med uppdragen, utan det har mest handlat om lärosätenas redogörelse för uppdragen.144 5.1.3 UKÄ:s publikationer har en viktig roll i uppföljningen En stor del av uppföljningen av utbyggnaderna sker genom den officiella statistiken och de rapporter som UKÄ publicerar.145 För vissa utbildningar där den officiella statistiken inte varit tillräckligt detaljerad har UKÄ fått särskilda regeringsuppdrag. Till exempel har UKÄ haft i uppdrag att följa upp vilka inriktningar som lärosäten ger inom ingenjörs-, lärar- och specialistsjuksköterskeutbildningarna.146 UKÄ har också fått i uppdrag av regeringen att kartlägga hur universitet och högskolor arbetar med dimensionering av utbildning.147 Vi har noterat att UKÄ har berört lärosätenas utbyggnadsuppdrag i några av sina rapporter148 men något explicit regeringsuppdrag avseende utbyggnaderna har UKÄ inte tilldelats. 5.1.4 Inga analyser eller utvärderingar på totalnivå Vi har inte sett någon sammanställning över måluppfyllelsen för de olika utbyggnadsuppdragen på nationell nivå. I de sammanställningar som vi fått tillgång till har målen för varje enskilt lärosäte följts upp, och i vissa fall har också avvikelser kommenterats och funderingar kring utvecklingen lyfts. Vi har inte heller sett att regeringen gjort någon samlad analys av de hinder som lärosätena återkommande rapporterat in. Företrädare för säger sig ha valt att följa utbyggnaderna löpande och inte sett anledning att ge ett uppdrag till exempel till UKÄ att utvärdera utbyggnader.149 Enligt företrädare för vill regeringen följa upp hur lärosätena bidrar till kompetensförsörjningen och se den totala volymen för de utpekade utbildningarna.150 Enligt vår bedömning är det dock angeläget att följa utbyggnaderna i förhållande till uppsatta mål för att kunna förklara hur statliga resurser använts och hur insatserna fungerar. 144Riksrevisionens enkät till universitet och högskolor samt intervjuer med företrädare för ett urval universitet och högskolor. 145Skriftliga svar från , . 146Se regleringsbrev för budgetåren 2014–2020 avseende . 147Se regleringsbrev för alternativt avseende . 148UKÄ, Samverkan om dimensionering av utbildning. En kartläggning – rapportering av ett regeringsuppdrag, 2018; UKÄ, Finansieringen av svenska universitet och högskolor, De ekonomiska effekterna av statens styrning och resurstilldelning,2019; UKÄ, Lärosätenas årsredovisningar: Färre helårsstudenter – trots pågående utbyggnad, 2019. 149Skriftliga svar från , . 150Enligt uppgift från , . 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Enligt företrädare för ska måluppfyllelsen vara så hög som möjligt, men det finns förståelse för om den inte är vid ett visst år eftersom omvärlden kan förändras . Lärosätena förväntas ta ansvar för att klara utbyggnader men om lärosätena inte lyckas med uppdragen får de redogöra skälen till det så att regeringen kan avgöra om det är godtagbara skäl.151 5.2 Uppföljningen har använts för att utveckla styrningen Granskningen visar att uppföljningen har använts för att utveckla styrningen av utbyggnadsuppdrag. Tillägget i lärosätenas gemensamma regleringsbrev där regeringen öppnat upp för att vid uteblivna utbyggnader kunna använda pengarna till andra utbildningar inom närliggande områden kan tolkas som att regeringen har insett att i många fall är det mycket svårt för lärosätena att bygga ut utbildningar i den omfattning målen anger och som medel beräknats för. Även vissa andra aspekter kring styrningen och återrapporteringen, som från lärosätena lyfts som otydliga, exempelvis målvariabeln nybörjare och referensåret, har regeringen åtgärdat genom förtydliganden i regleringsbreven. Regeringen har också vidtagit vissa åtgärder som skulle kunna underlätta genomförandet av utbyggnader. Till exempel i syfte att påverka studenternas intresse och efterfrågan har regeringen gett Universitets- och högskolerådet i uppdrag att tillsammans med genomföra informationsinsatser som tydliggör vägarna in i lärar- och förskolläraryrkena respektive lärar- och förskollärarutbildningarna.152 Inom vårdområdet har regeringen exempelvis inrättat ett nationellt vårdkompetensråd som har i uppdrag att stärka samverkan om frågor som rör bemanning och kompetensförsörjningen i hälso- och sjukvården. Enligt uppgift är lärosätenas tillgång till en av nyckelfrågorna i rådets arbete. Regeringen har också vidtagit vissa andra åtgärder för VFU: till exempel har det genomförts satsning på övningsskolor och VFU-frågor har delvis ingått i satsningen på arbetsintegrerad lärarutbildning respektive på distansutbildning.153 Men granskningen visar att det också finns områden där regeringen enligt vår bedömning inte vidtagit tillräckliga åtgärder för att förbättra styrningen utifrån de brister som uppkommit i uppföljningen. Till exempel tog företrädare för regeringen myndighetsdialoger återkommande upp att lärosätenas inlämnade underlag måste bli bättre och grundligare. Enligt företrädare för regeringen ”får det inte bli en senare överraskning att det saknas lärare eller ”.154 151Enligt uppgift från , , och möte med företrädare för , . 152Regleringsbrev för avseende Universitets- och högskolerådet. U2018/00622/UH. 153Skriftliga svar från , . 154Genomgång av protokoll från myndighetsdialogerna och arbetsmaterial vid , augusti–. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R Anledningen till dessa påpekanden var att det vid många lärosäten hade varit stora avvikelser mellan lärosätets inrapporterade möjligheter i sina underlag och faktiska utfall. Vår genomgång av lärosätenas underlag visar att de flesta lärosäten har resonerat kring förutsättningar och eventuella hinder i sina svar, oftast handlar det om bedömningar av relativt osäkra parametrar som lärosätet självt har svårt att påverka.155 Vi menar att om det visat sig att lärosätena har haft svårt att realisera sina bedömda möjligheter enligt underlaget de skickat in bör vidta kompletterande och andra åtgärder för att säkerställa mer träffsäkra beredningsunderlag. Det skulle kunna vara djupare dialoger med varje enskilt lärosäte, längre beredningstider eller egna kompletterande analyser av lärosätenas förutsättningar för att bygga ut (något som vi redan berört i kapitel 4). 5.3Riksdagen har inte informerats om utfallet av utbyggnaderna Granskningen visar att regeringen inte har rapporterat resultat av utbyggnadsuppdrag till . Vår genomgång av budgetpropositioner 2016–2020 visar att regeringen redovisat utvecklingen av antalet nybörjare och examinerade på majoriteten av de utbildningsprogram som omfattats av utbyggnadsuppdrag, men utvecklingen har inte relaterats till uppdragsmålen.156 Graden av måluppfyllelse bör vara en viktig del av det beslutsunderlag som ska ha vid beslut om nya uppdrag till lärosätena. Vi har i sammanhanget noterat att återrapporterades måluppfyllelsen på utbildningar med utpekade examensmål i budgetpropositioner.157 Regeringen har i budgetpropositionen skrivit att antalet nybörjare på de utbildningar som regeringen byggt ut har ökat, vilket enligt regeringen i förlängningen motverkar arbetskraftsbristen inom skola och vård. Det går att fråga sig om denna beskrivning ger en riktig bild, med tanke på att ökningen i många fall har varit mycket liten i förhållande till målen som genomströmningen är låg på flera av de utbyggda utbildningarna. Granskningen visar också att det inte har skett någon som helst rapportering av utvecklingen av samhällsbyggnadsutbildningar som omfattats av utbyggnadsuppdrag . 155Mer om lärosätenas inlämnade underlag har vi beskrivit i avsnitt 4.2.1. 2016/17:1, UO 16, s.166; prop. 2017/18:1, UO 16, s.164; prop. 2018/19:1, UO 16, s. 132. 157Se t.ex. prop. 2005/06:1, UO 16, s. 140; prop. 2009/10:1, UO 16, s. 116. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6 Slutsatser och rekommendationer I detta avslutande kapitel analyserar vi de iakttagelser som redovisades i de föregående kapitlen. Kapitlet inleds med en sammanfattande analys följd av slutsatser som är kopplade till våra revisionsfrågor. Analysen mynnar ut i ett antal rekommendationer till regeringen. övergripande slutsats är att regeringens styrning av utbyggnadsuppdrag inte har bidragit till någon avsevärd ökning av högskoleutbildade inom bristyrken. Granskningen visar att de uppsatta utbyggnadsmålen inte har nåtts ens till hälften. Uppdragen är mestadels tydliga, och motiverade ur ett arbetskraftsbristperspektiv, men regeringen har i utformningen inte tagit tillräcklig hänsyn till lärosätenas förutsättningar att genomföra dessa. Regeringen har inte heller gjort någon samlad uppföljning eller analys av dessa satsningar, och inte informerat om utfallet med utbyggnadsuppdragen. Universitet och högskolor beslutar själva vilka utbildningar som ska ges och i vilken omfattning, men de ska ta hänsyn till studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. De riktade utbyggnadsuppdrag som regeringen gett lärosätena innebär att regeringen frångått den allmänna principen om autonom dimensionering som har förelegat sedan universitets- och högskolereformen 1993. bedömer att det är positivt att regeringen har vidtagit åtgärder för att motverka bristen på arbetsmarknaden. Granskningen visar dock att dessa åtgärder i form av riktade utbyggnadsuppdrag inte avsevärt förbättrat bristsituationen på arbetsmarknaden. Det är därför befogat att överväga om riktade utbyggnadsuppdrag överhuvudtaget är ändamålsenliga åtgärder att vidta, och därmed om avsteget från de ordinarie principerna är motiverat. Bristen inom många av de yrken som utbyggnadsuppdragen handlat om är inte ny, och problem med att exempelvis utbilda tillräckligt antal lärare inom vissa inriktningar har funnits . har olika aktörer antytt att problemet inte främst ligger i lärosätenas kapacitet eller förmåga att dimensionera sitt utbildningsutbud, utan på externa faktorer.158 Även denna granskning visar att utbyggnadsuppdragen i de flesta fall avsett utbildningar där det grundläggande problemet inte är ett otillräckligt utbildningsutbud från lärosätenas sida. Problemen är snarare ett otillräckligt intresse från presumtiva studenter, ett begränsat utbud av samt brist på disputerad personal. 2009/10:89, bet 2009/10:UbU16, rskr. 2009/10:248, s. 52; prop. 2009/10:149, bet. 2009/10:UbU23, rskr. 2009/10:37, s. 101; , Statens dimensionering av lärarutbildningar - utbildas rätt antal lärare?, 2014; UKÄ, Framtidens behov av högskoleutbildade. Genomgång av 15 bristyrken inom offentlig sektor , 2019. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R faktorer är avgörande för lärosätenas möjligheter att lyckas med uppdragen som lärosätena har begränsade möjligheter att påverka dessa, särskilt med de korta tidsramar lärosätena fått. Det gör att vissa uppdrag enligt vår bedömning är orealistiska. bedömning är att utbyggnadsuppdrag kan vara en relevant och effektiv åtgärd i de fall det finns många behöriga sökande som inte kommer in på önskade utbildningar som det finns en potentiell ledig kapacitet vid lärosätena. Däremot bör regeringens satsningar, för de utbildningar där det inte finns tillräckligt med behöriga sökande, snarare riktas mot insatser för att höja genomströmningen och därmed examinationsgraden. Regeringen har själv lyft att genomströmningen på till exempel lärarutbildningar bör öka.159 6.2 Låg måluppfyllelse på de flesta utbyggnadsuppdrag Granskningen visar att på 13 av 15 utbyggnadsuppdrag har målen inte nåtts, och i många fall är målen inte ens nära att nås. Några av dessa utbildningar hade till och med färre nybörjare 2019 än innan uppdragen gavs. Granskningen visar också att på de flesta utbildningar har måluppfyllelsegraden blivit lägre . visar granskningen att många lärosäten har använt de utökade medlen i sin verksamhet, framför allt till andra bristyrkesutbildningar. bedömer att måluppfyllelsen till viss del påverkats av de korta tidsramarna som lärosätena getts, vilket ytterligare försvårats av ryckigheten i budgetbesluten. Det gäller tiden för såväl planering som genomförandet av uppdragen. Uppdragen har tilldelats och ibland också ändrats när lärosätena redan planerat personal och , och efter att studenterna sökt sig in på olika utbildningar. Det ger enligt bedömning orimliga förutsättningar att realisera målen inom den tid som regeringen angett. menar att regeringen bör ta större hänsyn till de faktiska förhållanden som råder eller ge lärosätena möjlighet att hinna skapa rätt förutsättningar. 6.3Styrningen har utvecklats men lärosätena efterfrågar mer dialog bedömer att utbyggnadsuppdragen, med undantag för utbildningar mot samhällsbyggnad, till stora delar är tydliga. Granskningen visar att regeringen har vidtagit en del åtgärder för att förtydliga innehållet i uppdragen och i viss mån också för att underlätta utbyggnader. Till exempel bedömer att det är positivt att regeringen har öppnat upp för lärosätena att använda outnyttjade utbyggnadsmedel till andra bristyrkesutbildningar. 2019/20, UO 16, s. 170, bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Däremot bedömer att utbyggnadsuppdrag med inriktning mot samhällsbyggnad är otydligt formulerade och avgränsade. Granskningen visar att det i praktiken har varit upp till lärosätena själva att definiera vad samhällsbyggnad är och vilka utbildningar som ska byggas ut. bedömer att det är svårt att säkerställa att de utbildningar lärosätena bygger ut alltid leder till yrken med vikt för samhällsbyggnad och där det finns behov av arbetskraft. Lärosätena uppfattar att styrningen blivit tydligare men de önskar mer ingående dialoger med för att diskutera lärosätesspecifika förutsättningar och utmaningar för att genomföra uppdragen med hög kvalitet och god måluppfyllelse. 6.4 Otillräcklig analys av förutsättningarna Granskningen visar att de flesta utbildningar som regeringen valt att bygga ut leder till yrken där det finns en konstaterad brist eller en växande efterfrågan. Däremot visar granskningen att flera av dessa utbildningar saknar förutsättningar som är nödvändiga för att en utbyggnad överhuvudtaget ska vara genomförbar.