prop · H80383 · 2021-01-19 00:00:00 — Regeringens förslag: Om stödperioden inleds efter , ska arbetsgivaren göra en avstämning vid utgången av . Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian angavs att avstämning ska göras vid utgången av stödperioden. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Unionen, Visita, Innovations- och kemiindustrierna i (IKEM), och anser att det finns anledning att överväga om regeln om avstämning bör tas bort eller förändras även i det permanenta och öppna systemet för stöd vid korttidsarbete. framhåller att avstämning först vid stödperiodens utgång försämrar kontrollmöjligheterna och ökar risken för missbruk. Visita och efterfrågar ett klargörande av definitionen av stödperiod vid tillämpning av den tillfälliga lagen. Enligt bör stödperioden enligt den tillfälliga lagen alltid sträcka sig till . Det medför att det inte blir individuella tider för avstämningar utan att alla avstämningar görs efter . Skälen för regeringens förslag: Som framgår av avsnitt 5.12 bygger systemet med preliminärt stöd vid korttidsarbete på ett förfarande som består av två led – ansökningar om preliminärt stöd och avstämning. Enligt 19 § tredje stycket lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete ska avstämning göras vid utgången av den tredje kalendermånaden från den tidpunkt då en stödperiod inleddes och därefter senast . Detta är avstämningstidpunkterna (4 § 7 samma lag). En anmälan om avstämning ska ha kommit in till från avstämningstidpunkten (29 § samma lag). Den tillfälliga lagstiftningen kommer delvis att gälla för tid före ikraftträdandet (se avsnitt 5.14). Det innebär att för stödperioder som inleds kommer den första avstämningstidpunkten att sammanfalla med tid-punkten för ansökan. En sådan ordning bedöms inte fylla någon funktion. För de fall stödperioden inleds efter föreslås därför i promemorian att avstämning bör göras först vid stödperiodens utgång. Enligt 4 § 4 lagen om stöd vid korttidsarbete är en stödperiod den tidsperiod när stöd vid korttidsarbete ska lämnas enligt 5– 8 a §§ samma lag. Visita och efterfrågar ett förtydligande av vad som avses med stödperiod vid tillämpning av den tillfälliga lagen. Någon ändring av denna definition är inte avsedd. Stödperioden kommer således att vara –. Det finns skäl att förtydliga detta i lagtexten genom att en hänvisning görs till utgången av i stället för utgången av stödperioden. Eftersom den aktuella stödperioden uppgår kan detta i vissa fall medföra en något mellan ansökan om stöd och anmälan om avstämning. Detta bör dock inte påverka kontrollen av arbetsgivaren som görs i samband med ansökan om godkännande och preliminärt stöd, se även avsnitt 5.9 och 5.11 avseende kraven för godkännande och preliminärt stöd. En något mellan ansökan och anmälan om avstämning kan mot denna bakgrund godtas i nu aktuellt fall. Att som bland andra Unionen och föreslår ta bort den Prop. 2020/21:83 första avstämningstidpunkten permanent bedöms dock försämra kontroll- Detta är en bedömning som delas av . En anmälan om avstämning ska ha kommit in till inom från stödperiodens utgång, dvs. från utgången av . Det innebär att en anmälan om avstämning har kommit in till från . Förslaget medför införandet av 16 § lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. Regeringens förslag: Den nya lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall träder i kraft . Lagen upphör att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen gäller dock fortfarande för stödmånader som infaller –. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. I promemorian föreslogs även ändringar i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Företagarna och anser att förslaget bör träda i kraft tidigare. De framhåller av det kommer att finnas en osäkerhet om arbetsgivarna kommer att beviljas stöd eller inte. Även , , och Srf konsulterna framhåller att det föreslagna ikraftträdandet tillsammans med förslaget om att den tillfälliga lagen ska gälla för stödmånader som infaller fr.o.m. innebär att parterna kommer att behöva träffa avtal utan att veta hur regelverket kommer att se ut. Srf Konsulterna anser att det behöver förtydligas vad som gäller i fråga om koncernbidrag som lämnas i årsredovisningen per om ansökan om stöd lämnas efter ikraftträdandet. FAR anser att de nya bestämmelserna om vinstutdelning och andra värdeöverföringar inte endast ska omfatta ansökningar som lämnas efter . Den del av förslaget som avser moderbolags möjligheter att lämna utdelning bör enligt FAR dock endast tillämpas för stödperioder efter ikraftträdandet. Detta eftersom företag som har lämnat utdelning i t.ex. , innan de nu föreslagna reglerna var kända, annars skulle uteslutas från stödet. Skälen för regeringens förslag: Med hänsyn till den pågående pandemin är det av stor betydelse att åtgärder snabbt vidtas för att dämpa effekterna av viruset för företag och samhällsekonomin. Lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall bör därför träda i kraft . Den nya lagen bedöms tidigast kunna träda i kraft . Som framgår av avsnitt 5.2 avser den tillfälliga lagen stödmånader som 2020/21:83 infaller –. Som bl.a. , Föreningen och framhåller innebär det föreslagna ikraftträdandet tillsammans med förslaget om att den tillfälliga lagen ska gälla stödmånader som infaller 1december 2020–att parterna kommer att behöva träffa avtal utan att med säkerhet veta hur regelverket kommer att se ut för den aktuella perioden. Regeringen har förståelse för de svårigheter detta medför. Om förslaget skulle gälla först för stödmånader som infaller efter ikraftträdandet skulle dock flera arbetsgivare sakna möjlighet att ansöka om stöd för . Lagen bör upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen bör dock fortfarande gälla för stödmånader som infaller –. Regeringen anser vidare, i motsats till FAR, inte att det finns skäl att begränsa tillämpningen av bestämmelsen om vinstutdelning och andra värdeöverföringar. Det förhållandet att företag som har lämnat utdelning under exempelvis kan uteslutas från möjligheten till stöd föranleder inte någon annan bedömning. Stödet vid korttidsarbete riktar sig till företag som har allvarliga ekonomiska svårigheter. Som framgår av avsnitt 5.6 finns det redan enligt dagens regelverk möjlighet att beakta vinstutdelningar vid bedömningen av om förutsättningarna för stöd är uppfyllda. Förslaget om fortsatt möjlighet till stöd är vidare en gynnande lagstiftning och det saknas skäl att begränsa förslaget till stödmånader som infaller efter ikraftträdandet. Srf Konsulterna efterfrågar ett förtydligande av vad som gäller i fråga om koncernbidrag som lämnas i årsredovisningen per om ansökan om stöd lämnas efter ikraftträdandet. I en sådan situation gäller bestämmelsen om vinstutdelning och andra värdeöverföringar i 5 § lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. De offentligfinansiella effekterna beräknas i enlighet med beräkningskonventioner. Beräkningarna görs i ikraftträdandeårets priser och volymer och utgår vanligtvis från att beteendet hos individer och företag inte ändras till följd av de föreslagna förändringarna. Antagandet om oförändrat beteende ger en god uppskattning av åtgärdernas effekt på kort och medellång sikt. På och för att bedöma andra effekter än de offentligfinansiella effekterna kan ett mer dynamiskt synsätt behöva användas. 5.15.1 Syfte och alternativa lösningar Det aktuella förslaget om fortsatt möjlighet till stöd vid korttidsarbete t.o.m. syftar till att minska lönekostnaderna för företagen och att därigenom förhindra att livskraftiga företag slås ut och att sysselsättningen faller kraftigt till följd av den ekonomiska nedgången kopplad till pan- Prop. 2020/21:83 demin. Det finns flera alternativa sätt att utforma stödet vid korttidsarbete –. Ett alternativ är att inte förändra subventionsgraden . Ett annat alternativ är att låta den högre subventionsnivån på gälla under hela förlängningen t.o.m. juni i stället för t.o.m. mars. Ytterligare ett alternativ är en fortsatt möjlighet till stöd än t.o.m. . Den ytterligare kostnadslättnaden för företag som ytterligare förlängningar och ett ännu mer generöst stöd innebär måste dock vägas mot kostnadsbördan för skattebetalarna och de risker för fusk och missbruk som följer av mer omfattande stödsystem. Även risken för att nödvändig strukturomvandling fördröjs till följd av företagens ytterligare möjligheter till förstärkt stöd behöver beaktas. Skulle ingen förlängning komma till stånd skulle ett stort antal företag drabbas av karens och därmed inte ha rätt till fortsatt stöd. Om subventionsgraden inte förstärks får arbetsgivarna en mindre lönekostnadsminskning och arbetstagarna en större löneminskning. Sammantaget riskerar detta att leda till att livskraftiga företag slås ut med sysselsättningsminskning som följd. Förutom att det är viktigt att reglerna om det förstärkta stödet träder i kraft bedöms ingen ytterligare särskild hänsyn behöva tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande. är den myndighet som hanterar och informerar om förstärkningen av stödet. Utöver dessa vanliga informationsinsatser bedöms det inte finnas behov av ytterligare särskilda informationsinsatser kring det förstärkta stödet. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. avsatt för stöd vid korttidsarbete 2021, exklusive ersättning för kostnader för kompetensinsatser vid korttidsarbete. Anslaget baseras på oförändrade regler, vilket innebär en subventionsgrad på för arbetstidsförkortningen (en tredjedel av kostnaden för den nedsatta tiden). Det innebär också att en karensperiod infaller för företag som uppburit stöd . 40 000 personer bedömdes då vara korttidspermitterade under 2021 som helhet, med en genomsnittlig arbetstidsförkortning på . Vid den nu föreslagna förstärkningen av stödet (förlängning och förhöjd subventionsgrad) bedöms det genomsnittliga antalet korttidspermitterade öka till 100 000 personer januari–. Vidare bedöms den genomsnittliga arbetstidsförkortningen uppgå till –mars och till –juni. För perioden juli–, vilken inte omfattas av förslaget i denna proposition, bedöms beräkningarna i budgetpropositionen vara fortsatt giltiga. Baserat på dessa antaganden beräknas den föreslagna förstärkningen av stödet vid korttidsarbete försvaga de offentliga finanserna med 2021 (se tabell 5.1). I detta belopp ingår även den ökade kostnaden för som följer av att förslaget börjar gälla denna 2020/21:83 månad. Denna kostnad bedöms motsvara en sjättedel av statens totala utgifter för korttidsarbete . I beloppet ingår även statens kostnad för det stöd på som kan erhållas av de företag som har skyldighet att lämna ett revisorsintyg tillsammans med ansökan. Denna post bedöms belasta de offentliga finanserna med . Det baseras på bedömningen att 3 100 företag kommer att begära ett stöd om (se avsnitt 5.15.4). Beloppet som redovisas i tabell 5.1 utgör mellanskillnaden mellan den totala kostnaden för korttidsarbete med det aktuella förslaget, , och det tidigare budgeterade beloppet på . Beloppet har beräknats enligt följande. För perioden januari–mars är kostnaden , framräknad enligt 32 700 x 1,3142 x 0,6 x 0,75 x 100 000 x 3, där 32 700 är genomsnittlig månadslön, 1,3142 sociala avgifter, 0,6 den genomsnittliga arbetstidsförkortningen, 0,75 statens subventionsgrad, 100 000 antalet personer och 3 antalet månader. För perioden april–juni ersätts den genomsnittliga arbetstidsförkortningen med 0,4 och subventionsgraden med 0,5, vilket ger en kostnad på för dessa månader. Kostnaden för beräknas som en sjättedel av den totala kostnaden för januari–juni (1,). För perioden juli–december ersätts arbetstidsförkortningen med 0,27, subventionsgraden med 0,3334, antalet personer med 40 000 och antalet månader med 6.Detta ger en kostnad på . Därutöver tillkommer en kostnad på för ersättning vid revisorsintyg, vilket ger en total kostnad på 10,74 miljarder. När befintligt anslag på dras bort återstår . Tabell 5.1 Offentligfinansiell effekt av förstärkt stöd vid korttidsarbete -8,74 Anm.: Effektberäkningen baseras på antagandet att i genomsnitt 100 000 individer deltar i korttidsarbete januari–med en genomsnittlig arbetstidsförkortning på –mars och –juni och att månadslönen bland berörda anställda i genomsnitt är . Bedömningen av antalet individer i korttidsarbete är mycket osäker. Det finns därför skäl att kontrastera ovanstående beräkning med alternativa scenarier avseende deltagande i korttidsarbete. I tabell 5.2 redovisas beräkningar av de totala kostnaderna för stöd vid korttidsarbete under om antal individer januari–juni är i genomsnitt 50 000, 100 000 och 200 000. Övriga antaganden, inklusive antalet personer i korttidsarbete efter , är i övrigt desamma som i beräkningen för tabell 5.1. En halvering av antalet anställda med arbetstidsförkortning , jämfört med vad som antas i tabell 5.1, minskar de totala kostnaderna till (se tabell 5.2). Då 2,00 miljarder finns anslaget i budgetpropositionen skulle detta innebära ett till- kommande finansieringsbehov om . kostnad för en fördubblad volym i korttidsarbete januari– Prop. 2020/21:83 juni, dvs. till 200 000 personer , är , vilket innebär ett tillkommande finansieringsbehov om . Kostnader för stöd vid korttidsarbete vid olika antal deltagare januari–juni Antal anställda med arbetstidsförkortning Totala kostnader 2021 med förslag Den föreslagna tillfälliga förstärkningen av stöd vid korttidsarbete bedöms medföra att ett antal personer undviker de perioder av arbetslöshet som riskerar att följa på uppsägningar. En omfattande forskning visar på genomsnittliga negativa framtida sysselsättningseffekter för personer som drabbas av sådan arbetslöshet.1 Generellt kan ett öppet och permanent system för stöd vid korttidsarbete förväntas jämna ut variationer i den aggregerade arbetslösheten och sysselsättningen över tid.2 I normalfallet påverkas inte ekonomins utveckling på lång sikt av konjunkturvariationer. Men djupa eller långvariga ekonomiska kriser kan medföra negativa effekter på lång sikt. Stöd vid korttidsarbete har utnyttjats i stor utsträckning och bedöms ha dämpat sysselsättningsfallet. Under nuvarande lågkonjunktur bedöms det aktuella förslaget därför motverka en ytterligare nedgång i antalet sysselsatta och bromsa ytterligare ökningar i antalet arbetslösa på kort sikt och därmed minska de långsiktiga negativa effekterna på arbetsmarknaden. Möjligheten för företag att fortsatt erhålla stöd vid korttidsarbete fram t.o.m. samt de förhöjda subventionsnivåerna kan dock försvåra för expansiva företag att finna kvalificerad arbetskraft, då dessa kan vara ”inlåsta” i företag med stöd för korttidsarbete. Vetskapen om att det finns möjlighet till framtida korttidsarbete kan även generellt minska incitamenten för anställda i mindre expansiva företag att proaktivt söka anställning i mer expansiva företag, för att på så sätt minska risken för framtida arbetslöshet. Denna minskade rörlighet på arbetsmarknaden innebär ökade kostnader för företag att rekrytera ny personal. Enligt nationalekonomiska s.k. sök- och matchningsmodeller medför detta negativa effekter på sysselsättning och arbetslöshet.3 Sammantaget bedöms dock de positiva sysselsättningseffekterna av förslaget överväga dessa negativa effekter. 1Se forskningssammanställningen i , A-C (2009), ”Konsekvenser av varsel och uppsägningar”; Arbetsförmedlingen Working Paper 2009:3 2Cahuc, P (2019), ”Short-Time Work Compensation Schemes and Employment”, World of Labor 2019:11 v2. 3 Cahuc, P, S Carcillo & A Zylberberg (2014), Labor Economics, . Det aktuella förslaget förväntas gynna företag med tillfälliga ekonomiska svårigheter relaterat till pandemin och som i övrigt uppfyller kraven för stöd vid korttidsarbete. Detta gäller företag som erhållit stöd men som, med oförändrade regler, skulle förhindras att erhålla ytterligare stöd på grund av karens. Det gäller även övriga företag som genom förslaget kan erhålla stöd till de högre subventionsnivåerna –mars respektive –juni. Dessa företag kommer att kunna hantera tillfälliga efterfrågesvängningar och störningar i verksamheten utan att behöva säga upp personal i sådan omfattning som annars hade varit fallet. Potentiellt kan expansiva företag, branscher och regioner missgynnas av förslaget. Även konkurrerande företag som inte söker stöd kan möjligen missgynnas. Som diskuteras ovan kan förslaget innebära inlåsningseffekter av personer med eftertraktade kompetenser. En sådan inlåsning försvårar nyrekryteringar för växande företag. Stödsystemet är öppet för ansökningar från alla typer av företag och branscher. I relation till det totala antalet sysselsatta per bransch har mest stöd så här långt betalats ut till företag verksamma i hotell- och restaurangverksamhet, tillverkningsindustrin, samt personliga och kulturella tjänster.4 Om fördelningen av stöd fortsatt följer samma mönster, kommer företag i dessa branscher att gynnas mest av den nu föreslagna förlängningen. Den framtida fördelningen av stöd är dock mycket osäker. finns ingen tillgänglig statistik kring fördelningen av utbetalt stöd på företagsstorlek. Införandet av den nya subventionsgraden på april–juni kan innebära en viss ökning av den administrativa bördan för arbetsgivare. uppvägs sannolikt detta helt av möjligheten till den fortsatta kostnadsminskning som följer av att möjligheten till korttidsarbete förlängs. Företag vars lönesumma under jämförelsemånaden överstiger kommer att behöva bifoga ett revisorsintyg till sin ansökan om stöd. Detta krav bedöms dock inte beröra den absoluta majoriteten av företag som ansöker om stöd. Baserat på uppgifter från databasen för (senast tillgängliga årgången) har av alla företag i med minst en anställd en lönesumma som understiger under en typisk månad. 10anställda är av samma storleksordning. För företag verksamma i tillverkningsindustrin, hotell- och restaurangverksamhet samt personliga och kulturella tjänster – de branscher som erhållit mest stöd utifrån det totala antalet sysselsatta – är andelen med en lönesumma lägre än För de företag som behöver bifoga revisorsintyg uppskattas kostnaden uppgå till (se prop. 2019/20:181). Detta kommer dock i huvudsak vara aktuellt för företag med fler än 10 anställda som därför kan förväntas ha större möjligheter att bära kostnaden. 4Uppgifter om beviljat nettobelopp på branschnivå är från . Antalet sysselsatta per bransch härrör och är från nationalräkenskaperna. detta tillkommer även möjligheten att erhålla stöd för dessa kostnader på Prop. 2020/21:83 . Den ökade kostnaden ska också ställas i relation till att företag med en lönesumma på kan erhålla i statligt stöd . Vid högre lönesummor ökar det maximala stödet proportionellt mot lönesumman. januari–mars, då subventionsgraden är , kan företagen låta anställda gå ned i arbetstid med 20, 40, med en löneminskning på 4, 6, . Vid 80 procents arbetstidsförkortning innebär systemet en kostnadsminskning för företaget (se tabell 5.3). För en anställd med en månadslön på innebär det att företagets lönekostnader (dvs. löner och arbetsgivaravgifter) minskar med . april–juni, då subventionsgraden är , kan företagen låta anställda gå ned i arbetstid med 20, med en löneminskning på 8, . Vid arbetstidsförkortning innebär systemet en kostnadsminskning för företaget med (se de tre sista kolumnerna i tabell 5.3). För en anställd med en månadslön på innebär förslaget att företagets lönekostnader (dvs. löner och arbetsgivaravgifter) kan minska med april–juni. Effekter för arbetsgivaren vid olika nivåer av arbetstids- Effekter (vid månadslön ) Statligt stöd till arbets- Anm.: Beräkningarna redovisas i kronor och baseras på en månadsl ön på . 1 De tre raderna ”Subventionsgrad”, ”Arbetsgivarens andel” och ”Arbetstagarens andel” summerar till och anger hur lönekostnaden för utebliven arbetstid fördelas mellan staten, arbetsgivaren och arbetstagaren. 2 Lönesänkning i procent motsvarar arbetstagarens kostnadsandel i raden ovan multiplicerat med den procentuella arbetstidsförkortningen. påpekar kan företag kombinera stöd vid kort- tidsarbete med Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsstöd. I vissa fall kan en sådan kombination medföra att företag erhåller negativa arbetskrafts- 2020/21:83 kostnader för enskilda anställda, dvs. arbetsgivaren erhåller stöd som överskrider den anställdes lönekostnader. Förekomsten av sådana fall bedöms bli av marginell omfattning. Det är en bedömning med osäkerhet eftersom historisk statistik kring detta saknas. Enskilda fall med negativa arbetskraftskostnader behöver dock också vägas mot fördelarna med ett enkelt och transparent system för korttidsarbete. Att införa begränsningar med avseende på arbetsmarknadsstöd skulle sannolikt medföra ökade administrativa kostnader för företagen och riskera medföra fördröjningar i handläggning. En begränsning skulle sannolikt också minska de positiva effekterna av subventionerade anställningar för personer med svag ställning på arbetsmarknaden. Den föreslagna tillfälliga förstärkningen av stödet bedöms inte få några nämnvärda effekter för företagens konkurrensförhållanden. De föreslagna reglerna bedöms inte öka komplexiteten på ett sätt som innebär att särskild hänsyn behöver tas till små företag vid reglernas utformning. Detta eftersom de föreslagna reglerna är generella och förstärkningen är utformad utifrån befintliga regler. Företagen bedöms inte påverkas i andra hänseenden än vad som beskrivs i konsekvensanalysen. 5.15.5Effekter för kommuner och regioner Förslaget bedöms inte ha några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen eller för kommunernas organisation och verksamhet. I enlighet med den samlade bedömningen i propositionen Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132 s. 82 och 83) kan ett förstärkt stöd vid korttidsarbete innebära positiva effekter för lands- och glesbygdskommuner. Individer i dessa kommuner som varslas behöver troligtvis i relativt hög grad flytta till en annan del av landet för att komma närmare de lediga jobben. Det nuvarande förslaget skulle kunna innebära färre varsel, stabilare sysselsättning och mindre svängningar i lands- och glesbygds-kommunernas skatteunderlag i samband med den nuvarande ekonomiska nedgången. Ett förlängt och fortsatt förstärkt system för stöd vid korttidsarbete fram till förväntas främst gynna två grupper av individer. gruppen utgörs av företagsägare som via möjligheter till fortsatt stöd inte behöver säga upp personal och därmed snabbare kan återgå till normal produktion efter den ekonomiska nedgången. gynna anställda som via förlängningen även fortsatt kan förväntas kunna komma i fråga för stöd vid korttidsarbete. För dessa individer kan stödet bidra till ökad anställningstrygghet. Arbetstagaren får gå ned i lön men detta kompenseras av en proportionerligt större arbetstidsminskning. De som kan missgynnas av förslaget är ägare av företag där verksam- hetens expansion skulle kunna bromsas av minskad rörlighet på arbets- Även personer som söker arbete skulle kunna missgynnas om förlängningen av korttidsarbete medför färre jobbvakanser, enligt vad som Enligt innebär en förlängning av stödperioden, till Prop. 2020/21:83 att omfatta , att korttidsarbete får större påverkan på berörda individers framtida pension. Detta eftersom löneminskningen under korttidsarbete medför en negativ effekt på framtida pensioner. Även med det nu aktuella förslaget bedöms dock effekten på pensioner vara marginell. Arbetstagarens löneminskning är vid 75 procents subventionsgrad och vid 50 procents subventionsgrad (se tabell 5.3).