prop · H803146 · 2021-03-30 00:00:00 — En konsekvens av att prognoserna utgår från gällande regler är att vissa utgifter inte växer i takt med BNP. Flera anslag på statsbudgeten indexeras inte med pris- och löneutvecklingen. Ett sådant exempel är de generella statsbidragen till kommunerna som är nominellt oförändrade. Regeringen antar också att kommunsektorn bedriver en utgiftspolitik som är förenlig med balanskravet, och ett resultat i linje med god ekonomisk hushållning. Det innebär vanligtvis en svag utgiftsutveckling i kommunsektorn eftersom sektorns utgifter anpassas till nominellt oförändrade generella statsbidrag. Sammanfattningsvis innebär antagandet om gällande finanspolitiska beslut och aviseringar att prognoserna för de takbegränsade utgifterna, liksom de offentliga utgifterna, för åren efter det kommande budgetåret ofta blir lägre än det slutliga utfallet. Det beror på att utfallet också kommer att påverkas av beslut i de kommande ekonomiska propositionerna. Det innebär att det finansiella sparandet är högre innan nya åtgärder beslutas. Om utgiftstaket föreslås utvecklas i takt med BNP medan prognosen över de takbegränsade utgifterna växer långsammare, leder det till en tämligen stor budgeteringsmarginal. Ju högre tillväxttakt i ekonomin desto större blir budgeteringsmarginalen med automatik, om utgiftstakkvoten föreslås vara oförändrad. I budgetpropositionen beräknades budgeteringsmarginalen uppgå till . Det motsvarade av de takbegränsade utgifterna och överstiger vida riktlinjen på som enligt ramverksskrivelsen behövs för att hantera osäkerhet i prognoserna. 3.3 Skatteuttaget vid maximala utgifter Förslaget till utgiftstak är ett uttryck för den högsta accepterade nivån på de takbegränsade utgifterna i ett medelfristigt perspektiv. Taket blir därmed också ett uttryck för regeringens bedömning av det högsta acceptabla skatteuttaget, det vill säga den nivå på skatteuttaget som krävs för att klara överskottsmålet om utrymmet under taket utnyttjas fullt ut. I tabell 1 belyser vi detta genom en beräkning som utgår från att de takbegränsade utgifterna sammanfaller med regeringens förslag till utgiftstak under det tillkommande året. R I K S R E V I S I O N E N U T G I F T S T A K E T – O L I K A R O L L I O L I K A T I D E R Tabell 1 Avvikelse från överskottsmålets nivå vid fullt utnyttjande av budgeteringsmarginalen. Procent av BNP respektive potentiell BNP. (0,5) -0,5 -1,0 (3,6) 1,0 (1,0) (1,8) -1,3 (-0,7) 1,6 (2) -1,4 (-1,0) (1,1) -1,3 (-1,3) (2,7) 0,0 (0,1) (2,8) 0,9(0,6) (3,6) 1,6 (1,6) (2,7) 0,2 (0,4) -1,1 (0,6) -3,5 (-1,8) (2,7) -0,9 (-0,2) (3,2) 0,4 (0,7) (3,7) 0,9 (1,3) 0,4 (1) -1,6 (-1,0) 0 (0) -2,1 (-2,1) 0 (0) -2,3 (-2,3) (0,9) -2,1 (-2,0) (1,1) -1,8 (-2,2) 1,1 (1) -0,5 (-0,6) (1,3) -0,8 (-0,7) (0,8) -1,4 (-0,9) Anm. VP = ekonomiska vårpropositioner, BP = budgetpropositioner. Första förslaget presenterades i budgetpropositionen . Det var emellertid framtaget av en övergångsregering, enligt särskilda principer, och är därför ej inkluderat i tabellen. Källa: Ekonomiska vårpropositioner och budgetpropositioner åren 1996–2021, RiR 2007:22 samt egna beräkningar. Kolumn A visar regeringens prognos för det finansiella sparandet som andel av BNP som förslaget avser (strukturellt sparande som andel av potentiell BNP inom parentes). Kolumn B visar budgeteringsmarginalen, det vill säga skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna i regeringens 24R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N prognos, uttryckt som andel av BNP.39 Kolumn D visar skillnaden mellan överskottsmålets nivå (kolumn C) och det överskott som uppkommer om hela budgeteringsmarginalen utnyttjas för ökade utgifter (siffrorna inom parentes visar beräkningen utifrån strukturellt sparande i stället för finansiellt sparande). Överskottet kan tolkas som ett utrymme för skattesänkningar (plustecken) eller behov av skattehöjningar (minustecken), givet att utrymmet under taket nyttjas fullt ut och överskottsmålets nivå ska nås. Som framgår av tabellen har inriktningen på finanspolitiken, så som den uttrycks i förslaget till utgiftstak, i ungefär hälften av propositionerna förutsatt skattehöjningar för att överskottsmålets nivå ska nås i beräkningen, givet att hela utrymmet under taket används. Sedan budgetpropositionen har så varit fallet vid samtliga tillfällen. Kolumn D ska ses som en indikation på utrymmet för skattesänkningar respektive behov av skattehöjningar eftersom beräkningen förutsätter en finanspolitisk inriktning där överskottsmålet ska nås i det medelfristiga perspektivet. Finanspolitiken kan emellertid behöva avvika från en sådan inriktning. Avvikelsen från överskottsmålets nivå kan till exempel i utgångsläget vara så stor att det inte är stabiliseringspolitiskt motiverat att föra en så kraftigt åtstramande politik att målnivån nås. Överskottsmålet kan även behöva överskridas för att det genomsnittliga överskottet ska nå den målsatta nivån. Beräkningen, som utgår från att hela utrymmet under taket utnyttjas, förutsätter också en sådan precision i styrningen av utgifterna som inte är möjlig i praktiken. 3.4Det har inte alltid varit tydligt vad som styrt regeringens förslag till utgiftstak En genomgång av regeringens redovisning av det tillkommande årets förslag till utgiftstak visar att den har varierat under de som utgiftstaket varit i bruk. Det har inte alltid varit tydligt i de ekonomiska propositionerna vad som styrt regeringens förslag till utgiftstak och vilka överväganden som regeringen gjort. Regeringen har i flera fall betonat sambandet med överskottsmålet men utan att förklara vilket skatteuttag som skulle behövas för att utgiftsnivån ska vara förenlig med överskottsmålet i det medelfristiga perspektivet. I de tidigaste propositionerna framgick det att nivån på taket utgick från målen för de offentliga finanserna. Till exempel framhöll regeringen ekonomiska vårproposition att målet för den offentliga sektorns finansiella sparande var överordnat utgiftstaket. Merparten av förslagen var också förenliga med målen utan att det fanns behov av skattehöjningar, se tabell 1. 39Exempelvis föreslog regeringen i budgetpropositionen ett utgiftstak som innebar en budgeteringsmarginal på av BNP. Det motsvarar av de takbegränsade utgifterna. R I K S R E V I S I O N E N U T G I F T S T A K E T – O L I K A R O L L I O L I K A T I D E R tolkas som att finanspolitiken inriktades mot skattesänkningar på medellång sikt, men detta berördes inte i motiveringarna till taken. I propositionerna var kopplingen mer oklar. I några propositioner framhöll regeringen utgiftstakets betydelse för att uppnå överskottsmålet, men skulle hela utrymmet under utgiftstaket användas förutsätter det skattehöjningar för att vara förenligt med överskottsmålet. Det framgick emellertid inte av redovisningen. I propositionerna 1996–2006 relaterades utgiftstakets nivå ofta till BNP eller potentiell BNP men i många fall utan att regeringen uttryckte sin principiella syn på hur utgiftstaket bör sättas. I de tidigaste propositionerna minskar utgiftstaket som andel av BNP under förslagsåret. års ekonomiska vårproposition föreslog regeringen ett utgiftstak som var oförändrat som andel av BNP alternativt potentiell BNP under förslagsåret. 2006–2014 förtydligade alliansregeringen de principer som styr valet av utgiftstak.40 Under sina två mandatperioder betonade alliansregeringen i flertalet av budgetpropositionerna utgiftstakets roll för att uppnå överskottsmålet. I budgetpropositionen slog alliansregeringen exempelvis fast att utgiftstaket är ett viktigt instrument för att uppnå målet om överskott i den offentliga sektorns sparande och att det därför bör fastställas så att det stödjer överskottsmålet. Det var explicit uttryckt i propositionerna fram till budgetpropositionen att utgiftstaket bör falla något eller svagt som andel av BNP eller potentiell BNP. Alliansregeringen preciserade emellertid inte hur stor minskning som var önskvärd. Merparten av alliansregeringens förslag var förenliga med överskottsmålet utan behov av skattehöjningar. Det är 2006–2014 som regeringen var tydligast med sin syn på utvecklingen av utgifter och skatteuttag inom ramen för överskottsmålet . i flertalet propositioner hur de såg på förhållandet mellan utgifter, överskottsmål och skatteuttag.41 Till exempel beskrev regeringen i budgetpropositionen att utgiftstaken innebär att överskottsmålet kommer att överträffas. 40I budgetpropositionen skriver regeringen att deras avväganden tydliggörs genom att taket motiveras med utgångspunkt i hur det förhåller sig till andra makroekonomiska storheter. Regeringen listar följande faktorer: utgiftstakets relation till överskottsmålet, utvecklingen av de totala offentliga utgifterna i förhållande till BNP, budgeteringsmarginalens storlek och utvecklingen av de takbegränsade utgifterna i fasta priser. Dessa faktorer finns återgivna i ramverksskrivelen. Det är sedan budgetpropositionen praxis att regeringens redogörelse för de skäl som ligger till grund till förslaget utgår från dessa bestämningsfaktorer. Regeringen hade redan under sin första mandatperiod beskrivit vad som bör vägas samman, se prop. 2006/07:100 (ekonomiska vårproposition) s. 89 och prop. 2007/08:1 (budgetpropositionen ) s. 77. 41Att regeringen ansåg att skatteuttaget bör sänkas framgick när regeringen motiverade sin bedömning av utgiftstakets nivå 2010. 2006/07:100 (ekonomiska vårproposition), s. 22. 26R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ansåg att målet bör överträffas, bland annat för att undvika en alltför stark stimulans av efterfrågan i ekonomin. Under de två senaste mandatperioderna har det återigen varit mer oklart vad som styrt regeringens förslag till utgiftstak. Regeringen beskriver hur taken utvecklas i förhållande till BNP, till utgiftsutvecklingen över en längre tidsperiod med mera. Men det var endast i budgetproposition efter valet som regeringen uttryckte sin principiella syn på vad som styr regeringens val av nivå på utgiftstaket (oförändrad andel av potentiell BNP). Regeringens tillämpning av principen varierar mellan propositionerna under den första mandatperioden. Utgiftstaket sänktes även med motsvarande en procentenhet av BNP genom att i sitt budgetbeslut röstade för en reservation. Regeringen lämnade ingen kommentar när den valde att behålla de lägre taken. Flera av regeringens förslag till utgiftstak har vidare implicerat betydande skattehöjningar för att vara förenliga med överskottsmålet, om hela utrymmet under taket skulle utnyttjas. Under de två senaste mandatperioderna har regeringen bedömt att det finns en tydlig avvikelse mot överskottsmålet. När regeringen tillträdde 2014 förväntades överskottsmålets nivå inte nås under innevarande mandatperiod.42 Avvikelsen kvarstår till budgetpropositionen . Givet detta implicerar förslagen till utgiftstak ett mindre behov av skattehöjningar än vad som visas i tabell 1. Avvikelserna från överskottsmålet är inget som regeringen har berört i förslagen till utgiftstak. Sedan beslut om att sänka utgiftstaket har skillnaden mellan utrymmet under utgiftstaket och vad som ryms inom överskottsmålet minskat. Men det framgår inte av redovisningen i någon av propositionerna under de två senaste mandatperioderna vilket skatteuttag som behövs för att utgiftsnivån ska vara förenlig med överskottsmålet i det medelfristiga perspektivet. Se bilaga 3 för en mer utförlig genomgång av regeringens redovisning. 2014/15:1 (budgetpropositionen ), s.170. R I K S R E V I S I O N E N U T G I F T S T A K E T – O L I K A R O L L I O L I K A T I D E R 4 Uppföljning av utgifterna under utgiftstaket I samband med införandet av utgiftstaket skedde det ett betydande utvecklingsarbete av prognos- och budgetarbetet inom . Granskningen visar att det finns en regelbunden uppföljning av de takbegränsade utgifterna. Uppföljningen är noggrann och en integrerad del av budgetarbetet inom . Regeringen har därmed förutsättningar för att kunna vidta åtgärder eller förslå åtgärder. Prognosfelet för de takbegränsade utgifterna är lägre än riktlinjen för budgeteringsmarginalens minsta storlek det kommande budgetåret. Prognoserna på medellång sikt har i genomsnitt inte underskattat utgiftsutvecklingen, exklusive reformer. 4.1De takbegränsade utgifterna följs regelbundet upp inom ramen för det ordinarie budgetarbetet följer upp utgifterna under utgiftstaket genom uppdaterade prognoser på de takbegränsade utgifterna. Prognoserna visar hur utgifterna förhåller sig till det ekonomiska utrymmet som ges av överskottsmålet och utgiftstaket. Prognoserna visar om det behöver vidtas åtgärder eller finns budgetutrymme i såväl det kortsom det medelfristiga perspektivet. genomför vanligtvis fem prognosomgångar . Antalet prognosomgångar har varit relativt oförändrat som taket varit i bruk. Under gjordes prognoser i •januari/februari för att ge regeringen ett första underlag inför den ekonomiska vårpropositionen •februari/mars för att ge regeringen underlag till den ekonomiska vårpropositionen •maj för att ge underlag till ramberedningen och arbetet med att formulera budgetpolitiken inför budgetpropositionen43 •juli/augusti för att utgöra underlag för regeringens förslag i budgetpropositionen •november för att göra en bedömning av det ekonomiska läget och följa upp att utgifterna inte överskrider utgiftstaket.44 43I ramberedningen lämnar departementen förslag på hur utgifterna ska fördelas inom de utgiftsramar som beräknats i den ekonomiska vårpropositionen. Det kan innebära omprioriteringar inom utgiftsramarna genom att öka utgifterna för en verksamhet och minska dem för en annan. Det kan också innebära att utgifterna ökar totalt sett, vilket innebär en högre utgiftsram. Förslagen granskas och analyseras av . 44Se Cirkulär nr. 28R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.2 Uppföljningen är noggrann följer noggrant hur de takbegränsade utgifterna utvecklas i förhållande till beräknade och beslutade belopp. Uppföljningen involverar centrala aktörer såsom myndigheter, fackdepartement, och . föredrar för den politiska ledningen hur de takbegränsade utgifterna utvecklas och om utgifterna ryms inom utgiftstaket. Fackdepartementeten ansvarar för att ta fram prognoser för utgifterna Det är fackdepartementen som ansvarar för att ta fram årsvisa utgiftsprognoser för respektive anslag. Det finns över 500 anslag på statens budget. Fackdepartementen arbetar fram prognoserna uppdelat på tre så kallade pristyper: •PLK – pris- och lönekänsliga anslag. Det här är vanligtvis regelstyrda transfereringsanslag som påverkas av makroekonomiska förutsättningar och antaganden om antal individer som är berättigade till olika ersättningar. •PLO – pris- och löneomräknade anslag. Det här är främst myndigheternas förvaltningsanslag. •BNB – anslag med bestämt nominellt belopp, exempelvis statsbidrag till kommuner och regioner. Utgiftsprognoserna är baserade på flera informationskällor. Myndigheterna rapporterar vanligtvis in prognoser till fackdepartementen. Departementen beaktar också aktuella makroekonomiska förutsättningar från ekonomiska avdelning och fackdepartementens egna volymbedömningar över antalet individer som är berättigade till olika ersättningar. Fackdepartementen beaktar även den månadsvisa förbrukningen av anslag som ges av månadsutfallet för statens budget.45 Fackdepartementen lämnar över utgiftsprognoserna till tillsammans med detaljerade kommentarer. I instruktionerna för budgetarbetet 2019 framgår det att departementen ska kommentera alla prognosförändringar som uppgår till under ett enskilt år för ett anslag. Det framkommer även att departementen ska kommentera prognosförändringar som procentuellt sett är väldigt stora för enskilda anslag.46 Budgetavdelningen granskar därefter utgiftsprognoserna. Granskningen handlar om budgettekniska aspekter, exempelvis att prognoserna håller sig inom ramarna 45Se Cirkulär nr. R I K S R E V I S I O N E N U T G I F T S T A K E T – O L I K A R O L L I O L I K A T I D E R för beslutade anslag och eventuell kredit, och att siffrorna är korrekt inlagda Granskningen rör också sakfrågor såsom hur volym och styckkostnad utvecklas i olika ersättningssystem, och i vilken utsträckning anvisade medel för respektive anslag förväntas bli utnyttjade. Även budgetavdelningen använder månadsutfallet för statens budget. Det handlar om att stämma av att utgiftsprognoserna för det innevarande året anpassas till hur mycket av anslaget som har förbrukats, och även att stämma av olika aggregat. Granskningen leder i vissa fall till att prognoserna ändras. Det är ovanligt att budgetavdelningen ändrar en anslagsprognos från fackdepartementen utan samtycke från fackdepartementet.47 I ett sista steg justerar budgetavdelningen prognoserna för systematisk överskattning under innevarande år, en så kallad biasjustering. Det är PLO- och BNB-anslagen som biasjusteras.48 Denna justering är olika stor i olika prognosomgångar. i genomsnitt per prognosomgång från den beslutade budgeten till . Det motsvarar av PLO- och BNB-anslagen 2019. Biasjusteringens storlek har varit relativt stabil , justeringen –uppgick till i genomsnitt per prognosomgång.49 Prognosen för de takbegränsade utgifterna stäms av mot utgiftstaket När granskningen är klar sammanställer budgetavdelningen de enskilda utgiftsprognoserna till en prognos för de takbegränsade utgifterna. Budgetavdelningen arbetar fram underlag som på en detaljerad nivå följer upp prognoserna och förändringen jämfört med tidigare prognos.50 De takbegränsade utgifterna stäms av mot utgiftstaket. De takbegränsade utgifterna är också input till ekonomiska avdelning som beräknar övriga delar av de offentliga finanserna. De båda avdelningarna, budgetavdelningen och ekonomiska avdelningen, föredrar därefter tillsammans för den politiska ledningen. uppger att det, utöver att riktlinjen för budgeteringsmarginalens minsta storlek bör upprätthållas, inte finns någon i förväg definierad situation som utlöser i förväg definierade åtgärder om det finns risk för att utgiftstaket överskrids. Men ju längre fram i tiden som den totala utgiftsnivån behöver begränsas, desto fler åtgärder finns att tillgå, eftersom det då finns mer tid att bereda förändringar av regelsystem etcetera.51 47Finansdepartementets svar på skriftlig fråga, . 48Att PLK-anslagen inte justeras beror bland annat på att prognosfelen i stor utsträckning är ett resultat av träffsäkerheten i prognoserna för volym- och beteendeförändringar, enligt underlag om uppföljningen av utgiftsprognoser . 49Finansdepartementets uppföljning av utgiftsprognoser . 50Finansdepartementets svar på skriftlig fråga, , och underlag , 2010 och 2020. 51Finansdepartementets svar på skriftlig fråga, . 30R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ESV bistår i uppföljningen Även ESV följer de takbegränsade utgifterna på en detaljerad nivå och bistår i dess uppföljning. ESV ansvarar för statsredovisningen och följer, analyserar och redovisar utfallet för statens budget och ålderspensionssystemet på månadsbasis.52 Förutom att samla in det ekonomiska utfallet från myndigheterna, följer ESV upp alla utgiftsområden, liksom utfall som ökar mycket jämfört med föregående år. ESV publicerar månadsutfallet för statens budget på sin webbplats senast den sista vardagen efter aktuell utfallsmånad tillsammans med kommentarer på utgiftsområdesnivå och i förhållande till utfallet föregående år. Det finns även med en kommentar om utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna. har redan innan ESV publicerar månadsutfallet fått ta del av ett preliminärt utfall, oftast som månadsutfallet samlas in från myndigheterna, eller dagen efter.53 ESV gör årsprognoser på de takbegränsade utgifterna som föredras för . Budgetavdelningen får även en sammanställning av månadsutfallet jämfört med ESV:s månadsfördelade årsprognos.54 Informationssystemet är centralt i arbetet med statens budget Informationssystemet är ett gemensamt system för och myndigheterna. är centralt i arbetet med uppföljningen av statens budget. I finns statsredovisningen men även statens budget, ramarna för utgiftsområdena, regleringsbreven med mera. Här rapporterar myndigheterna in det ekonomiska utfallet och sina prognoser, och departementetens prognoser lagras i systemet. innebär att det finns ett sammanhållet system där all information i budgetarbetet hanteras. kan här följa hur de takbegränsade utgifterna utvecklas i förhållande till beslutade och 52Förordning (2016:1023) med instruktion för . 53Intervju med företrädare för , . 54Mejl från företrädare för , . R I K S R E V I S I O N E N U T G I F T S T A K E T – O L I K A R O L L I O L I K A T I D E R 4.3Acceptabla prognosfel på kort sikt och lägre utgifter än prognos på medellång sikt Prognosfelet är i genomsnitt lägre än riktlinjen för budgeteringsmarginalens minsta storlek det kommande budgetåret följer upp prognosernas träffsäkerhet . Uppföljningen syftar till att ge en övergripande bild av hur bedömningen av budgetutrymmet för utvärderingsåret varit. Budgetavdelningen följer upp prognosprecisionen från budgetpropositionen det givna året. Tabell 2 visar prognosernas träffsäkerhet 2010–2019. Vi redovisar skillnaden mellan prognosen i budgetpropositionen och utfallet.55 hade prognoserna på de takbegränsade utgifterna ett genomsnittligt prognosfel på . Det motsvarar av utfallet för de takbegränsade utgifterna. Det är svårt att se någon trend i prognosfelets storlek . Om vi rensar bort några oväntade och svårbedömda händelser, såsom finanskrisen (2010) och migrationen (2016)56, uppgår det genomsnittliga prognosfelet till av de takbegränsade utgifterna. Det är lägre än som är riktlinjen för budgeteringsmarginalens minsta storlek för det kommande budgetåret.57 är prognosfelet högre än riktlinjen på . Gemensamt är att utfallet varit lägre, , än prognosen i budgetpropositionen. 55I vissa fall sker jämförelsen mot statsbudgeten i stället för mot budgetpropositionen. Det var fallet 2019 när röstade för ett annat budgetförslag än budgetpropositionen. 56Vi har tagit bort överskattningen på för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 2010. Den ekonomiska återhämtningen kom snabbare än vad som förutsågs Vidare har vi tagit bort som är relaterade till migration . Storleken på migrationsvågen underskattades när budgetpropositionen fastställdes, men genom tilläggsanslag och senare utbetalningar än väntat från visar beräkningarna av prognosfelet att kostnaden överskattades. Vi har korrigerat för detta. 57Regeringen har tidigare redovisat att de genomsnittliga prognosfelen för kommande budgetår –2009 i genomsnitt var , se prop. 2010/11:100, bilaga 4. 32R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 2 Prognosfel för budgetårets takbegränsade utgifter –2019. Miljarder kronor om inget annat anges. -2,3 -0,2 Anm. Prognoserna har justerats för beslut som fattats i samband med ändringsbudgetar. Utvärderingen är inte helt jämförbar med övriga år eftersom prognoserna baserades på förslag som sedan ändrades. Vid behandling av budgetpropositionen röstade för ett annat budgetförslag än regeringens. Regeringen tidigarelade även utgifter . Källa: och egna beräkningar. Prognoserna på medellång sikt har i genomsnitt inte underskattat utgiftsutvecklingen Regeringen beskriver i skrivelsen Årsredovisning för staten hur budgeteringsmarginalen har förändrats, från fastställandet av utgiftstaket till utfallet . Tabell 3 redovisar hur olika faktorer påverkade marginalen i genomsnitt –2019. Tabell 3 Förändring av marginalen från fastställandet av utgiftstaket till utfall. Årligt genomsnitt 2009–2019 Reformer, nettoeffekt (inkl. finansiering via utgifter) -41,2 Reviderad pris- och löneomräkning -0,8 Övrigt (bland annat medel som ej använts)