prop · H90357 · 2021-11-12 00:00:00 — har ett krav på sig att informera brottsutsatta i enlighet med FUK.43 Informationen ska framför allt säkerställa att den brottsutsatta får information om sina rättigheter, om vilka möjligheter det finns att få stöd och om de beslut som fattas under utredningen och förundersökningen. 37I denna finns det en rad olika samverkans- och samordningsformer. En mer utförlig beskrivning finns i bilaga 3. 38En process är ett avgränsat och återkommande flöde av aktiviteter som utifrån ett givet behov skapar värde för mottagarna. Inom finns sju huvudprocesser: brottsförebyggande arbete (BF), utredning och lagföring (UL), service (SE), kärnverksamhet utanför rättsväsendet (UR), ledning och styrning av (), kompetensförsörjning (KF) och stödverksamhet (SV). 39Polismyndighetens svar på skriftliga frågor till chefen för nationella operativa avdelningen . 40Polismyndighetens svar på skriftliga frågor till chefen för nationella operativa avdelningen . 41Processledaren för brottsoffer- och personsäkerhetsfrågorna finns på utredningsenheten, sektionen för särskilda insatser, gruppen för brottsoffer och personsäkerhetsverksamheten. i fråga ligger inom ramen för huvudprocessen brottsförebyggande arbete. Processledaren arbetar på uppdrag av processägaren med samordning, utveckling och uppföljning av processer åt processägaren i enlighet med direktiv från respektive chef. , , 2019. 42I arbetsordning finns det tydliga beskrivningar om vad processansvar innebär. Däremot saknas en formell beskrivning av rollen som processledare för brottsofferverksamheten. E-brev från företrädare för , . 43Förundersökningskungörelsen (1947:948), se bilaga 1. 13 a § FUK får en ny lydelse . EFFEKTIVITETEN I POLISMYNDIGHETEN ARBETE MED INFORMATION TILL BROTTSUTSATTA bland annat om en skyldighet att (när det är aktuellt) informera målsäganden om: •de regler som gäller för förordnande av målsägandebiträde enligt lagen (1988:609) om målsägandebiträde eller meddelande av kontaktförbud enligt lagen (1988:688) om kontaktförbud samt om vilka skyddsåtgärder som finns och om möjlighet till alternativt boende •reglerna om stödperson i 20 kap. 15 § och 23 kap. 10 § •möjligheterna att få rättshjälp och rådgivning enligt rättshjälpslagen (1996:1619) •vilka myndigheter, organisationer och andra som kan lämna stöd, hjälp och vård •de kontaktuppgifter som behövs för att få upplysningar om det egna ärendet •den fortsatta handläggningen och vilken roll han eller hon kommer att ha i den •rätten till tolkning och översättning •vart han eller hon kan vända sig med klagomål som rör handläggningen av ärendet •att han eller hon på begäran kan få information om hur ärendet fortskrider hos polisen, åklagare eller domstol, om det kan ske utan men för utredningen •om en gripen, anhållen eller häktad person avviker eller om frihetsberövandet hävs •beslut om åtal. har tagit sig an informationsskyldigheten genom att en stor del av interna styrning och stöd för information till brottutsatta är inriktad mot kraven i FUK. uppger att de har tolkat kravet som att målsäganden ska informeras eller underrättas i direkt anslutning till att anmälan tas upp, om det är lämpligt och möjligt.44 Myndighetens huvudregel är att informationen i princip alltid ska lämnas, men att det finns undantag.45 I FUK anges inte på vilket sätt målsäganden ska informeras eller om lämnandet av information ska dokumenteras. har tolkat förordningen som att informationen bör förmedlas både muntligen och skriftligen.46 44Polismyndighetens svar på skriftliga frågor till chefen för nationella operativa avdelningen –01–13. 45Informationen behöver inte lämnas om det är uppenbart att den inte behövs, till exempel om anmälan sker långt efter händelsen eller brottet är bagatellartat. uppger också att information heller inte behöver lämnas om det finns betydande svårigheter att komma i kontakt med den brottsutsatta, till exempel om målsäganden saknar fast adress och telefon eller om brottsoffret är svårt skadat. svar på skriftliga frågor till chefen för nationella operativa avdelningen . 46Metodstöd för brottsoffer- och personsäkerhetsarbete, 2017, s. 11; svar på skriftliga frågor till chefen för nationella operativa avdelningen . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Myndigheten framhåller att det är viktigt att dokumentera vilken information den brottsutsatta har fått så att det går att följa genom hela ärendet.47 En mer detaljerad beskrivning av hur har styrt hur myndigheten ska informera brottsutsatta finns i avsnitt 2.3. redogörelse för hur tagit sig an informationsskyldigheten som följer av FUK bygger på myndighetens styrande dokument och svar på skriftliga frågor om hur de har uttolkat relevanta delar av FUK. I granskningen bedömer vi inte om uppfyller informationsskyldigheten i förordningen. Vi bedömer inte heller om har tolkat bestämmelserna i rätt, det vill säga ifall FUK ställer högre eller lägre krav än de krav som utgår från. 2.2.1Polismyndigheten ser information som en framgångsfaktor i utredningarna En strukturerad återkoppling till framför allt målsäganden om hur handläggningen av ärendet fortskrider framhålls som en framgångsfaktor i Polisens nationella utredningsdirektiv (PNU).48 Målsägandes förtroende och samarbetsvilja förväntas öka förutsättningarna för att identifiera och lagföra gärningspersoner. lägger därför stor vikt vid bra bemötande och menar att ett sådant kan vara avgörande för om den brottsutsatta kommer att medverka i den fortsatta utredningen.49 2.3Polismyndighetens interna styrning innehåller både konkreta uppgifter till medarbetare och vissa gemensamma informationslösningar Det finns en variation i vilken kategori av medarbetare inom som informerar, beroende på vad det gäller samt när, hur och varför. I vissa fall är det inte medarbetare som informerar utan det är myndigheten som är avsändare av informationen. Informationen lämnas inte alltid direkt till målsäganden utan i vissa fall via vårdnadshavaren till den som har utsatts för brott, till ett målsägandebiträde50 eller någon annan företrädare i de fall en sådan finns. 47Polismyndighetens svar på skriftliga frågor till chefen för nationella operativa avdelningen . 48PNU är polisens arbetsmetodik för effektiv och rättssäker brottsutredning och är grunden för all utredningsverksamhet. 49Polismyndigheten, Metodstöd för brottsoffer- och personsäkerhetsarbete, 2017, s. 11. svar på skriftliga frågor till chefen för nationella operativa avdelningen . 50Vid vissa typer av brott har målsägande rätt till ett kostnadsfritt juridiskt biträde (målsägandebiträde) under rättsprocessen. Denna ska ta till vara målsägandes intressen och lämna stöd och hjälp under förundersökning och eventuell rättegång. Brott där det kan vara aktuellt med målsägandebiträde är exempelvis sexualbrott och brott mot liv och hälsa. Målsägande som utsatts för andra brott med fängelse i straffskalan kan också ha rätt till målsägandebiträde utifrån personliga förhållanden, exempelvis funktionsnedsättning. Se 1 § lagen (1988:609) om målsägandebiträde. EFFEKTIVITETEN I POLISMYNDIGHETEN ARBETE MED INFORMATION TILL BROTTSUTSATTA Här följer en översikt över hur har utformat hur myndigheten och medarbetarna ska informera brottsutsatta. Översikten visar den generella strukturen som finns för samtliga brott när en privatperson är målsägande. Det finns fler informationstillfällen som är kopplade till specifika åtgärder för specifika brott samt fler exempel från polisregionerna. Dessa redovisas inte här. Figur 1 Översikt över process för information EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Figur 2 Översikt över informationstillfällen händer i det egna själv söker upp. Brev Till dig som har Annat inom ramen för Ingen specifik information från EFFEKTIVITETEN I POLISMYNDIGHETEN ARBETE MED INFORMATION TILL BROTTSUTSATTA styrning av hur brottsutsatta ska informeras börjar när brottet anmäls till myndigheten. Myndighetens ambition är att informera i enlighet med FUK.51 anger att informationen bör förmedlas både muntligt och skriftligt.52 Den skriftliga informationen förmedlas genom att en kopia på anmälan skickas med fysisk post till målsäganden53 eller till en digital brevlåda.54 Till anmälningskopian bifogas informationsbrevet Till dig som har anmält ett brott.55 Den muntliga informationen lämnas huvudsakligen när anmälan tas upp. I utredningssystemet Durtvå ska anmälningsupptagaren56 fylla i om målsägande:57 •har informerats enligt 13 a § FUK; bestämmelsen innehåller bland annat information om möjligheterna till ersättning enligt brottsskadelagen (2014:322), vilka myndigheter och andra som kan lämna stöd och hjälp, den fortsatta handläggningen och vilken roll han eller hon kommer ha i den samt rätten till tolkning och översättning58 •vill ha information om vad som händer i det egna ärendet, bland annat beslut om att förundersökning inte ska inledas eller att en inledd förundersökning lagts ned •önskar kontakt med brottsofferstödjande verksamhet •har fått information om målsägandebiträde •har fått information om kontaktförbud59. Anmälningsupptagaren kan också ange en kontakt-/stödperson. I Durtvå är det endast obligatoriskt att fylla i om målsäganden (a) vill ha information om vad som händer i det egna ärendet och (b) önskar kontakt med brottsofferstödjande verksamhet.60 Utöver att i enlighet med FUK lämna information om möjligheterna att få stöd har även tagit sig an uppgiften att förmedla den 5113 a–c, e–f § och 14 § förundersökningskungörelsen (1947:948). 52Polismyndigheten, Metodstöd för brottsoffer- och personsäkerhetsarbete, 2017, s. 12; Svar chefen för nationella operativa avdelningen, skriftliga frågor. 53I vissa fall är det olämpligt att skicka hem en kopia på anmälan, exempelvis vid brott i nära relation eller vid hedersrelaterad brottslighet. I sådana fall ska anmälningskopian överlämnas på annat sätt. 54Sedan den 1 december 2020 går det att få kopia på anmälan i digital brevlåda. 55I brevet framgår bland annat vad som händer med en polisanmälan och vad målsägande kan få för stöd samt kontaktuppgifter till myndigheter och stödorganisationer. Samma information skickas oavsett vilket brott som anmälts eller vilket stödbehov som finns. 56Anmälningsupptagaren kan exempelvis vara operatör på polisens kontaktcenter, ingripandepolis eller receptionsanställd. 57Skärmavbild rutan Brottsofferinformation i Durtvå. 5813 a § FUK får en ny lydelse . 59Ett kontaktförbud innebär att en person inte får besöka eller ta kontakt med den person som ska skyddas. 60Det finns dock tillfällen då det inte är möjligt att ställa frågan till målsäganden, exempelvis om anmälan gjorts via internet eller har upprättats utan att man varit i kontakt med målsäganden, eller om målsägandens tillstånd inte gör det möjligt att fråga om han eller hon önskar hjälp. , Metodstöd för brottsoffer- och personsäkerhetsarbete, 2017, s. 14 EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN brottsutsattas kontaktuppgifter till stödorganisationer.61 Det är den förundersökningsledare som granskar anmälan som ska säkerställa att information har lämnats som avsett.62 Utöver det ska en medarbetares närmaste chef följa upp att ärenden handläggs rättssäkert, att frågor samordnas, att verksamheten bedrivs enligt gällande författningar och styrdokument samt att den interna styrningen och kontrollen är betryggande.63 2.3.1 Beslut att inte inleda förundersökning Om målsäganden ska underrättas om att det inte inleds någon förundersökning skickas ett standardiserat meddelande med beslutet ut till dennas fysiska eller digitala brevlåda. Underrättelse ska alltid ske om målsäganden begärt att bli underrättad.64 Förundersökningsledaren måste dock fatta beslut om underrättelse. 2.3.2 Förundersökning inleds/pågår Under pågående förundersökning sker kontakten mellan målsäganden och främst genom utredaren eller i förekommande fall genom förundersökningsledaren. Delar av den information som ska lämnas enligt FUK, såsom information om brottsofferstöd, rätten till målsägandebiträde och kontaktförbud, kan även lämnas senare under utredningen.65 Om en gripen, anhållen eller häktad person avviker eller om frihetsberövandet hävs ska målsäganden underrättas, om det behövs. är ansvarig för att underrätta målsäganden i de fall ansvarar för den frihetsberövade eller beslutar om att häva ett gripande.66 Information till målsäganden kan också lämnas i anslutning till att det hålls ett målsägandeförhör. I vissa fall hålls inledande förhör i samband med att anmälan har tagits upp och senare under pågående utredning av en utredare. 2.3.3 Beslut att lägga ner förundersökning Om målsägande ska bli underrättad om att en inledd förundersökning har lagts ned skickas standardiserad information till dennas fysiska eller digitala brevlåda. Förundersökningsledaren måste dock fatta beslut om underrättelse.67 61Det förutsätter dock att den brottsutsatta lämnat sitt samtycke till att dennas uppgifter förmedlas vidare. 62Polismyndigheten, Metodstöd för brottsoffer- och personsäkerhetsarbete, 2017, s. 63. 63Polismyndighetens svar på skriftliga frågor till chefen för nationella operativa avdelningen . 64Underrättelsen innehåller information i form av beslut, skäl och motivering till varför det inte inleds brottsutredning. 65Polismyndigheten, Metodstöd för brottsoffer- och personsäkerhetsarbete, 2017, s. 14–17. 6613 c § förundersökningskungörelsen. svar på skriftliga frågor till chefen för nationella operativa avdelningen . 67Underrättelsen innehåller information i form av beslut, skäl och motivering till varför brottsutredningen lagts ned. EFFEKTIVITETEN I POLISMYNDIGHETEN ARBETE MED INFORMATION TILL BROTTSUTSATTA 2.3.4 Information på initiativ av den brottsutsatta Information kan även lämnas i samband med att målsäganden vänder sig till med frågor, till exempel om vad som händer i det egna ärendet. Vanligtvis är ingången för dessa frågor telefonsamtal till Polisens kontaktcenter eller i vissa fall direkt till den handläggande enheten och utredaren. Målsäganden kan också själv inhämta allmän information från där det finns en samlingssida med information till de som utsatts för brott. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 3Polismyndighetens interna styrning och stöd för hur myndigheten ska informera brottsutsatta I det här kapitlet besvarar vi frågan om interna styrning och stöd för hur myndigheten ska informera brottsutsatta är effektiv. menar att det för vanligt förekommande situationer ska vara klargjort vilken information som ska lämnas av vem samt när och på vilket sätt. Det bör finnas rutiner som är utformade efter de situationer som medarbetarna ställs inför. ska se till att medarbetarna har den kompetens och det stöd som krävs för att de ska kunna leva upp till de krav som ställs. Det kan exempelvis handla om utbildning, stödmaterial och utredningssystem. Vidare ska det finnas gemensamma lösningar för att lämna information till brottsutsatta när det finns behov som kan hanteras effektivare eller mer enhetligt samlat. Granskningen visar följande: •Polismyndigheten har klargjort vilken information som ska lämnas vid anmälningstillfället, men det finns indikationer på att medarbetarna inte informerar i den utsträckning som myndigheten har gett dem i uppgift att göra. •Det saknas rutiner för hur brottsutsatta ska informeras vid några vanligt förekommande situationer. •Medarbetarna har inte ändamålsenliga stöd för att informera brottsutsatta. •Medarbetarnas tillgång till stöd minskar under utredningens gång. •Informationsbrevet Till dig som har anmält ett brott och informationen på webbplatsen är exempel på gemensamma lösningar, som till viss del är effektiva. •Långa utredningstider leder till att brottsutsatta tar kontakt med , men myndigheten omhändertar inte frågan om vad som händer i den brottsutsattas egna ärende på ett effektivt sätt. •Information om beslut som fattas under utredningen kan ofta vara svår att förstå. EFFEKTIVITETEN I POLISMYNDIGHETEN ARBETE MED INFORMATION TILL BROTTSUTSATTA 3.1Polismyndigheten har klargjort vilken information som ska lämnas vid anmälningstillfället, men det finns indikationer på att informationen inte alltid lämnas En stor del av interna styrning är inriktad mot kraven i FUK68 och har som utgångspunkt att information ska ges i samband med att anmälan tas upp.69 I det här avsnittet gör vi iakttagelser om styrning av hur uppgiften att informera brottsutsatta vid anmälningstillfället fungerar i praktiken. Det är således inte en bedömning av om uppfyller informationsskyldigheten i FUK. Skillnader i hur har gett medarbetare i uppgift att informera och hur uppgifterna verkar utföras i praktiken indikerar att det finns brister i ledet mellan styrning och utförande. en problembild, men vi belägger inte vad de direkta orsakerna till skillnaderna mellan uppgift och utförande är. anmäls brott där över en miljon privatpersoner är målsägande.70 Drygt 700 000 av dessa () inkom 2020 med sin anmälan genom ett anmälningssätt som innefattar muntlig kontakt med medarbetare på Polismyndigheten.71 Vi konstaterar därigenom att de muntliga informationsmomenten borde utföras av anmälningsupptagare ett stort antal gånger . Det finns dock indikationer på att medarbetarna inte informerar i den utsträckning som myndigheten har gett dem i uppgift att göra. Detta framkommer i genomgången av data över medarbetarnas dokumentation av vilken information de har lämnat i samband med anmälan, och det styrks av gruppintervjuer. 3.1.1 har fokuserat på att leva upp till kraven i FUK har ett krav på sig att informera brottsutsatta i enlighet med FUK. Informationen ska framför allt säkerställa att den brottsutsatta får information om sina rättigheter, om vilka möjligheter det finns att få stöd och om de beslut som fattas under utredningen och förundersökningen. har fokuserat på att leva upp till FUK, och har mot bakgrund av denna valt att lägga betydande resurser på utformningen av informationsmoment när anmälan tas upp. Det handlar bland annat om stöd för att lämna information vid anmälan i utredningssystemet Durtvå, ett standardiserat informationsbrev som skickas ut 68Förundersökningskungörelsen (1947:948), se bilaga 1. 69En anmälan kan exempelvis tas upp av en operatör på polisens kontaktcenter, en ingripandepolis eller en anställd i en reception på en polisstation. 70Riksrevisionens sammanställning av data över antal anmälningar med privatpersoner som målsägande, 2019 och 2020. var antalet målsägande ungefär 1,2 miljoner och ungefär 1 miljon. 71Besök på polisstation, Polisens kontaktcenter, polisanställd i tjänst eller telefon. Motsvarande var ungefär 800 000 och . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN i samband med anmälan och en tyngdpunkt på anmälningstillfället i det metodstöd72 som har tagits fram för brottsofferarbetet. har tolkat förordningen som att myndigheten bör informera om innehållet både muntligen och skriftligen.73 Det muntliga informationsmomentet inbegriper dels att lämna information, dels att dokumentera vilken information som har lämnats i Durtvå. Samtliga medarbetare som tar upp en polisanmälan möts av samma vy i utredningssystemet, där kryssrutor och obligatoriska fält styr mininivån av vilken information som ska lämnas. Det är ett tydligt sätt att formalisera informationsgivandet i samband med att anmälan tas upp från myndighetens håll. 3.1.2Det finns indikationer på att medarbetarna inte informerar i den utsträckning som myndigheten har gett dem i uppgift att göra Med utgångspunkt från bestämmelserna i har angett att en medarbetare som tar upp en brottsanmälan då ska lämna en stor mängd muntlig information till målsäganden.74 huvudregel är att anmälningsupptagagaren ska informera om samtliga relevanta delar i FUK när det är lämpligt och möjligt. Informationen behöver inte lämnas om det är uppenbart att den inte behövs, till exempel om anmälan sker långt efter händelsen eller om brottet är bagatellartat. uppger också att information heller inte behöver lämnas om det finns betydande svårigheter att komma i kontakt med den brottsutsatta, till exempel om målsäganden saknar fast adress och telefon eller om brottsoffret är svårt skadat.75 72Polismyndigheten, Metodstöd för brottsoffer- och personsäkerhetsarbete, 2017. 73Det går att läsa mer om det skriftliga informationsbrevet Till dig som har anmält ett brott under iakttagelse 3.5.1. 74Se exempelvis , Metodstöd för brottsoffer- och personsäkerhetsarbete, 2017, s. 12; svar på skriftliga frågor till chefen för nationella operativa avdelningen . 75Polismyndighetens svar på skriftliga frågor till chefen för nationella operativa avdelningen . EFFEKTIVITETEN I POLISMYNDIGHETEN ARBETE MED INFORMATION TILL BROTTSUTSATTA Tabell 1 Hur anmälningsupptagare har fyllt i att information har lämnats till målsägande (privatpersoner), anmälningar i Durtvå som inkommit genom muntlig kontakt med en anställd på , 2020.77 Målsägande har informerats enligt 13 a § FUK (bl.a. möjlighet till ekonomisk ersättning, vilka myndigheter, organisationer och andra som kan lämna stöd och hjälp samt rätten till tolk) Målsägande vill ha information enligt 13b § FUK om vad som händer i ärendet78 Anhörig/kontaktperson är registrerad Målsägande önskar kontakt med brottsofferstödjande Målsägande kan antas vara i behov av brottsofferstödjande Information har lämnats om målsägandebiträde enligt 13 a § FUK Information har lämnats om kontaktförbud enligt 13 a § FUK Tabellen ovan visar i vilken utsträckning medarbetare har fyllt i att de informerade i enlighet med FUK under 2020.79 Som framgår tyder dokumentationen på att medarbetarna inte informerar i den utsträckning som myndigheten har gett dem i uppgift att göra.80 Av statistiken framgår inte om det, utifrån definition, har funnits godtagbara skäl till att inte lämna ut information, men det borde höra till undantagen. Bilden av att uppgifterna inte alltid genomförs som avsett styrks av våra gruppintervjuer. Genom dessa har det även framkommit att medarbetare av olika skäl då och då avstår från att informera om vissa punkter i FUK eller hänvisar målsäganden till att själv ringa upp senare för att få 76Besök på polisstation, Polisens kontaktcenter, polisanställd i tjänst eller telefon. 77Uppgifterna utgör andelar av alla brottsutsatta (målsäganden). 78I 13 b § regleras att den målsägande ska tillfrågas om han eller hon vill bli underrättad om vissa särskilda beslut och händelser: beslut om att förundersökning inte ska inledas eller att en inledd förundersökning har lagts ned, beslut om att åtal inte ska väckas, tidpunkt och plats för sammanträden i rätten och dom eller slutligt beslut i målet. 79Det är dock viktigt att ha i minnet att ifyllandet av uppgifter i Durtvå inte är en direkt avspegling av det faktiska informationsgivandet, för information kan lämnas utan att det fylls i systemet eller än anmälningstillfället. Det har inte varit möjligt att se tidpunkten för ifyllandet, det vill säga om informationen har varit oförändrad efter anmälningstillfället eller om den har kompletterats vid ett eller flera tillfällen. 80Vi har även undersökt i vilken utsträckning medarbetare fyllt i att de informerade om de olika delarna . Resultatet är likartat resultatet . Vi har även undersökt om det finns några skillnader i resultatet för män och kvinnor men inte funnit några tydliga skillnader. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN information, alternativt att ta del av informationen skriftligt i stället.81 Uppgifterna i tabellen beskrivs mer i detalj i kommande stycken. Den i Durtvå obligatoriska frågan om målsäganden önskar kontakt med brottsofferstödjande verksamhet ställdes i av fallen uppger att huvudregeln är att anmälningsupptagaren ska informera om samtliga relevanta delar i FUK när det är lämpligt och möjligt.82 har gjort två av dessa uppgifter obligatoriska83 i Durtvå. FUK ställer krav på att målsägande ska informeras om vilka myndigheter, organisationer och andra som kan lämna stöd, hjälp och vård.