prop · H9031 · 2021-09-20 00:00:00 — minskar utgifterna i procent av BNP, trots att regeringen i denna proposition föreslår åtgärder som sammanlagt uppgår till mer än . Minskningen beror bl.a. på att tidsbegränsade åtgärder med anledning av pandemin upphör och att BNP växer. fortsätter utgifterna att minska i procent av BNP, vilket också beror på att de takbegränsade utgifterna växer långsammare än BNP i avsaknad av ytterligare finanspolitiska åtgärder. Tabell 6.4 Utgifter inom budgetens utgiftsområden och takbegränsade utgifter i procent av BNP Procent av BNP. Utfall 2019 och 2020, prognos 2021–2024 Utgifter inom utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor1 -0,0 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 1Inklusive Minskning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Utgifter inom budgetens utgiftsområden (exkl. utg.omr. 26 Statsskuldräntor m.m.) och ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Källa: Egna beräkningar. Nedan i avsnittet (6.4) beskrivs utvecklingen av de takbegränsade utgifterna . I de flesta fall görs detta genom att förändringen jämfört med det närmast föregående året redovisas, vilket innebär att utgifterna anges i jämförelse med utgifterna och utgifterna anges i jämförelse med 2022 osv. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med 2021 jämfört med det föregående året (se tabell 6.5). beräknas utgifterna minska med 48,3 respektive . För prognosperiodens sista år, 2024, beräknas utgifterna öka med jämfört med det föregående året. Ökningen av de takbegränsade utgifterna och minskningen av utgifterna förklaras i första hand av beslutade, föreslagna och aviserade tillfälliga reformer, varav en stor del utgör åtgärder som vidtagits med anledning av pandemin. Även 2023 upphör ett antal tillfälliga åtgärder, vilket minskar utgifterna i jämförelse med det föregående året. Utgiftsökningen 2024 beror i första hand på den makroekonomiska utvecklingen, som påverkar pris- och lönekänsliga anslag. Utvecklingen av utgifterna och 2024 är också en konsekvens av att inga nya finanspolitiska åtgärder ingår i beräkningarna utöver de som aviserats tidigare eller i denna proposition. De takbegränsade utgifternas förändring beskrivs utifrån ett antal faktorer som är viktiga för utgiftsutvecklingen och som är generella för utgiftsområdena. Den nominella årliga förändringen av de takbegränsade utgifterna uppdelad enligt dessa faktorer redovisas i tabell 6.5 och varje rad i tabellen kommenteras nedan. Beräkningarna inkluderar förslag och aviseringar i denna proposition och tidigare beslutade och aviserade åtgärders effekt på utgifterna. Tabell 6.5 Förändringar av takbegränsade utgifter jämfört med det föregående året Utfall 2020, prognos 2021–2024 -48,3 -23,0 varav beslutade, föreslagna och aviserade reformer1 -69,6 -28,9 varav pris- och löneomräkning -12,9 -1,6 -4,4 -2,3 -0,2 -2,8 -4,5 -3,3 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Budgeteffekten av vissa åtgärder har justerats för bedömt faktiskt utnyttjande och 2021, se vidare under rubriken av budgeteffekter för vissa åtgärder med anledning av pandemin. 1Anslagsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstaket ingår inte. Vidare ingår inte medel som i tidigare propositioner om ändringar i statens budget föreslagits eller som i HÄB21 föreslås tillföras regelstyrda anslag som påverkas av förändringar i volym och makroekonomiska förutsättningar (i första hand transfereringsanslag). 2Begreppet volym innefattar ett antal olika slags utgiftsförändringar, till följd av bl.a. antal personer i transfererings- systemen, längden som en person finns i ett transfereringssystem samt förändringar av nivån på styck- kostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till den makroekonomiska utvecklingen. 3Utgiftsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstakets nivå. Källa: Egna beräkningar. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer De takbegränsade utgifternas förväntade utveckling påverkas av tidigare riksdags- beslut, samt av regeringens aktuella förslag och aviseringar som har ekonomiska konsekvenser. Det är alltså den samlade budgeteffekten på de takbegränsade utgifterna, både vad gäller reformer och finansiering av dessa, i förhållande till det föregående året som redovisas. I beskrivningen i detta avsnitt (6.4) ingår därmed även budgeteffekterna av att tidigare reformer och temporära program upphör eller minskar i omfattning. Utvecklingen av utgifterna –2024 jämfört med det föregående året påverkas av en historiskt hög utgiftsökning och 2021 till följd av de åtgärder som vidtagits och vidtas med anledning av pandemin. upphör eller minskar flera av dessa åtgärder, vilket medför att utgifterna till följd av beslutade, föreslagna och aviserade reformer totalt sett minskar 2022 jämfört med det föregående året trots att nya satsningar föreslås i denna proposition. Inom flera områden beräknas utgifterna totalt sett minska 2021–2024 till följd av reformer. Det gäller bl.a. utgifts- områdena 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, 24 Näringsliv och 25 Allmänna bidrag till kommuner. Inom flera områden beräknas beslutade, föreslagna och aviserade reformer öka de takbegränsade utgifterna –2024 och de utgiftsområden där de beräknade utgifterna ökar mest till följd av beslut om reformer är utgifts- områdena 4 Rättsväsendet, 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och 22 Kommunikationer (se tabell 6.6). Efter tabell 6.6 kommenteras de utgiftsramar som beräknas öka eller minska med något av åren 2021–2024 till följd av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade reformer. Tabell 6.6 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med det föregående året till följd av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna reformer Utfall 2020, prognos 2021–2024. Minustecken innebär anslagsminskningar eller att finansieringen av temporära program upphör eller minskar i omfattning -0,2 -1,1 varav i denna proposition -0,6 -0,1 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning -0,2 -0,2 varav i denna proposition -0,2 3 Skatt, tull och exekution -0,3 -0,2 -0,1 varav i denna proposition -0,1 varav i denna proposition -0,3 -0,1 -0,2 varav i denna proposition -0,2 6 Försvar och samhällets krisberedskap varav i denna proposition varav i denna proposition -0,6 -0,7 -1,1 -0,1 varav i denna proposition -0,5 -0,4 -0,1 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg1 -37,5 -10,0 -6,4 varav i denna proposition -2,6 -6,0 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och -12,4 -15,5 varav i denna proposition -0,1 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -0,8 -0,5 varav i denna proposition Ekonomisk trygghet för familjer och barn varav i denna proposition Jämställdhet och nyanlända invandrares -0,2 -0,7 -0,5 -1,2 varav i denna proposition -0,4 -0,5 -5,1 varav i denna proposition -1,0 varav i denna proposition -0,1 -3,2 varav i denna proposition -1,3 Kultur, medier, trossamfund och fritid -4,4 -2,2 -0,2 varav i denna proposition -1,7 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande -0,3 -0,7 varav i denna proposition -0,5 -0,3 -1,0 varav i denna proposition -0,4 Allmän miljö- och naturvård -4,9 varav i denna proposition -0,7 -0,4 -0,3 -1,0 varav i denna proposition -0,8 -2,3 varav i denna proposition -1,2 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel -1,0 -1,3 varav i denna proposition -23,2 -32,7 -1,6 varav i denna proposition -5,0 -0,8 -0,2 25 Allmänna bidrag till kommuner -5,5 -0,9 -4,4 varav i denna proposition 27 Avgiften till Europeiska unionen varav i denna proposition -69,6 -27,1 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget -0,6 -0,6 -1,8 -1,8 varav i denna proposition -69,6 -28,9 Anm.: Anslagsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstaket ingår inte. Vidare ingår inte medel som i HÄB21 eller tidigare propositioner om ändringar i statens budget föreslås tillföras anslag till följd av förändringar i volym och makroekonomiska förutsättningar (i första hand transfereringsanslag). Övriga förslag i HÄB21 inkluderas i raden varav i denna proposition. 1Budgeteffekten av vissa åtgärder har justerats för bedömt faktiskt utnyttjande och 2021, se vidare under rubriken av budgeteffekter för vissa åtgärder med anledning av pandemin. Källa: Egna beräkningar. Utgifterna ökar 2021 och 2022 och minskar 2023 och 2024 jämfört med det före- gående året. Minskningen 2024 jämfört med det föregående året beror på att tillfälliga medel för förberedelse och genomförande av ordförandeskap i Europeiska unionens råd upphör 2024. Utgifterna ökar samtliga –2024 jämfört med det föregående året. – 2024 sker ökningen främst till följd av satsningar i denna proposition, bl.a. på fler polisanställda och en stärkt rättskedja. –2023 ökar utgifterna jämfört med det föregående året även till följd av tidigare satsningar avseende bl.a. rättsliga biträden och fler polisanställda. Utbyggnad av Kriminalvårdens platskapacitet och en förändrad straffrabatt för unga myndiga bidrar till utgiftsökningarna –2023. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utgifterna ökar samtliga –2024 jämfört med det föregående året. De ökade utgifterna är till största del hänförliga till tidigare beslut och aviseringar. följer utgiftsutvecklingen den beräknade ökningen av regeringens prioriteringar i budgetpropositionen samt bedömningen i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) att den ekonomiska ramen ska öka för att förstärka totalförsvaret. Utgifterna minskar 2021 och 2022, ökar 2023, för att därefter minska igen 2024 jämfört med det föregående året. Det beror framför allt på att det innan låg antaganden om en återgång till utlänningslagen när den tillfälliga lagen löpte ut. I stället trädde då revideringar i utlänningslagen i kraft. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna ökar 2021 jämfört med det föregående året för att därefter minska 2022–2024. Att utgifterna ökar kraftigt är delvis på grund av att en del av de åtgärder som vidtagits till följd av spridningen av sjukdomen covid-19 ger budget- effekt 2021 i stället som tidigare beräknades. Utgifterna beräknas även öka 2021 jämfört med till följd av åtgärder för att bekämpa smittspridningen i t.ex. propositionen Vårändringsbudget och Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset. Även åtgärder i denna proposition såsom ökade resurser för testning och smitt- spårning bidrar till ökningen 2021. Att utgifterna minskar 2022–2024 jämfört med det föregående året beror främst på att tillfälliga åtgärder med anledning av pandemin samt vissa andra åtgärder upphör. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utgifterna minskar 2021 och 2022, för att därefter öka 2023 och 2024. Att utgifterna minskar 2021 och 2022 jämfört med det föregående året beror främst på att tillfälliga åtgärder på grund av pandemin, såsom ersättning till riskgrupper och slopat karens- avdrag, minskar i omfattning 2021 och upphör 2022. Ökningen 2023 och 2024 beror på höjda åldersgränser i pensionssystemet vilket förväntas innebära att fler är kvar i sjukförsäkringarna. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgifterna ökar 2021 och 2022 för att därefter minska 2023 och 2024 jämfört med det föregående året. Ökningen 2021 och 2022 beror på införandet av inkomstpensions- tillägg. Även en förstärkning av bostadstillägg för pensionärer i denna proposition bidrar till ökningen 2022. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgifterna ökar 2021–2024 jämfört med det föregående året. Ökningen 2022 förklaras av införandet av familjeveckan i denna proposition. Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utgifterna ökar 2021 och minskar 2022–2024 jämfört med det föregående året, bl.a. till följd av ändringarna i utlänningslagen och att tillfälliga satsningar upphör. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgifterna ökar i början av prognosperioden, minskar 2023 och ökar återigen 2024 jämfört med det föregående året. Ökningen 2021 följer av tidigare åtgärder för att stödja arbetslösa till följd av pandemins effekter på arbetsmarknaden. Att utgifterna minskar 2023 beror främst på att tillfälliga satsningar såsom höjt tak i arbetslöshets- försäkringen upphör. Att utgifterna ökar 2024 beror på satsningar i denna proposition på bl.a. matchningstjänster och kompensation för avgift för omställningstjänster. Utgifterna ökar 2021, 2022 och 2024 och minskar 2023 jämfört med det föregående året. Minskningen 2023 beror på införandet av en ny räntemodell som medför att kostnaderna för kreditförluster avseende studielån överförs till låntagarna genom en höjd ränta. Ökningen 2024 följer av en upptrappning av omställningsstudiestödet som beräknas innebära ökade utgifter . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgifterna ökar 2021 och minskar 2023 jämfört med det föregående året. Ökningen 2021 beror på tidigare åtgärder, som exempelvis en förlängd satsning på behörighets- givande studier och en utökad satsning på regional yrkesinriktad vuxenutbildning. Minskningen 2023 beror på att vissa sådana tillfälliga satsningar upphör. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgifterna ökar 2021 medan de minskar 2022–2024 jämfört med det föregående året. Detta beror på tillfälliga stöd till idrott och kulturverksamheter, för att mildra de ekonomiska konsekvenserna av pandemin. Minskningen 2022–2024 beror på att tillfälliga satsningar upphör. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgifterna ökar 2021, 2022 och 2024, och minskar 2023 jämfört med det föregående året. Ökningen 2021 och 2022 beror på åtgärder som bl.a. omfattar ett stöd för energieffektivisering i flerbostadshus. Ökningen av utgifterna jämfört med det föregående året beror även på ett tillskott till investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande. Ökningen 2024 följer av bl.a. en omfördelning av medel för energieffektiviseringsstödet som föreslås i denna proposition. Utgiftsområde 19 Regional utveckling Utgifterna ökar 2021–2023 och minskar 2024 jämfört med det föregående året. Ökningen 2022 beror bl.a. på satsningen i denna proposition på regionala utvecklingsåtgärder för återstart. Minskningen 2024 beror på att tillfälliga åtgärder upphör. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utgifterna ökar främst 2021 och 2022 men även 2024, och minskar 2023 jämfört med det föregående året. Ökningen 2021 beror främst på tidigare åtgärder såsom förstärk- ning av klimatbonusen, samt satsningar på skötsel av naturreservat och ersättning till fastighetsägare för skydd av värdefull natur som naturreservat. Satsningar i denna proposition såsom förändring av klimatbonus, skogsutredning och skydd av skog, samt förstärkning av klimatklivet bidrar till ökningen 2021 och förklarar ökningen 2022 och 2024. Minskningen av utgifterna jämfört med det föregående året beror framför allt på att tillfälliga satsningar upphör eller minskar i omfattning. Utgifterna ökar 2021 och minskar 2022 och 2023 jämfört med det föregående året. Ökningen 2021 sker bl.a. till följd av en budgetmässig omläggning av solcellsstödet, på grund av en eftersläpning i utbetalningar på anslaget, samt satsningar på laddnings- infrastruktur för tunga fordon. Minskningen 2023 beror på att tillfälliga satsningar upphör. Utgifterna ökar 2021 och 2024 och minskar 2022 och 2023 jämfört med det föregående året. Ökningen 2021 beror främst på tidigare åtgärder som exempelvis förlängt bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik och medel till det nationella stödet av bredbandsutbyggnad. Även satsningar i denna proposition såsom nedsättning av banavgifter, och satsningar i infrastrukturpropositionen bidrar till Minskningen 2023 beror framför allt på att tillfälliga satsningar minskar eller upphör. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgifterna ökar 2021, 2023 och 2024 och minskar 2022 jämfört med det föregående året. Ökningen 2021 uppkommer huvudsakligen till följd av tidigare åtgärder som bl.a. tillskott för nationell medfinansiering av landsbygdsprogrammet, samt nya beräkningar av EU-stöd som följer av ikraftträdandet av uppgörelsen om EU:s fleråriga budgetram för perioden –2027. Minskningen 2022 beror framför allt på att tillfälliga satsningar minskar eller upphör. Utgifterna minskar 2021–2023 jämfört med det föregående året främst till följd av att åtgärder för att möta de behov som orsakats av spridningen av covid-19 minskar i omfattning eller att tillfälliga åtgärder upphör. Åtgärderna innefattar bl.a. stöd vid korttidsarbete, omställningsstöd och ett omsättningsstöd till enskilda näringsidkare samt kapitalinsatser i statligt ägda bolag. Åtgärdernas utgiftseffekt har i efterhand justerats för bedömt faktiskt utnyttjande. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgifterna minskar 2021–2023 för att därefter öka 2024 jämfört med det föregående året. Orsaken till de minskade utgifterna –2023 är att tidigare ökningar av det generella statsbidraget trappas ned stegvis. Ökningen av utgifterna sker till följd av en tillfällig ökning av det generella statsbidraget. Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Jämfört med det föregående året minskar utgifterna , 2023 och 2024 och ökar 2022. Minskningen 2023 och 2024 sker till följd av Pensionsgruppens överens- kommelse som bl.a. innebär att ålder för tidigast uttag av allmän inkomstgrundad pension justeras från till 2023. Revidering av budgeteffekter för vissa åtgärder med anledning av pandemin Budgeteffekten av en åtgärd bedöms i samband med att förslaget lämnas till . I normalfallet gäller den ursprungligen redovisade budgeteffekten när utgifternas utveckling beskrivs i efterföljande propositioner. För några av de åtgärder som fattat beslut om med anledning av pandemin har bedöm- ningen av åtgärdernas faktiska utfall reviderats kraftigt. De aktuella åtgärderna är stöd vid korttidsarbete, omställningsstöd, stöd till enskilda näringsidkare, ökade resurser till hälso- och sjukvården för testning och merkostnader, tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag och stöd till handelsbolag. I dessa fall, som har sin grund i åtgärder relaterade till pandemin, är det motiverat att redovisa budgeteffekten av en åtgärd i enlighet med den senaste bedömningen i de fall budgeteffekten av reformerna har bedömts vara mycket stor och skillnaden mot det faktiska utfallet väntas bli betydande. Detta trots att regeringen inte har lämnat något nytt förslag till . I budgetpropositionen redovisades reviderade budgeteffekter för åtgärderna stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd. Sammantaget hade fram till budgetpropositionen anvisat 2020 för dessa stöd. bedömdes att utfallet för åtgärderna skulle uppgå till , vilket medförde att den samlade budgeteffekten för åtgärderna reviderades ned med till följd av den betydande skillnaden mellan anvisade medel och faktiskt utfall. ekonomiska vårproposition redovisades ytterligare reviderade budget- effekter . För åtgärderna stöd vid korttidsarbete, stöd till enskilda näringsidkare samt ökade resurser till hälso- och sjukvården för testning och mer- kostnader bedömdes att sammantaget av de ursprungligen bedömda budgeteffekterna i stället skulle uppkomma 2021 till följd av lägre utfall . När det gäller anvisade medel reviderades budgeteffekter för åtgärderna stöd till enskilda näringsidkare och omställningsstöd ned med sammanlagt medan budgeteffekterna för åtgärden stöd vid korttidsarbete reviderades upp med i enlighet med nya bedömningar. I denna proposition revideras budgeteffekterna för åtgärderna stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd ned med ytterligare sammantaget till följd av att utnyttjandet var lägre än de ursprungligen anvisade medlen. har sammantaget anvisat för åtgärden tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag. Till följd av att utnyttjandet nu beräknas bli väsentligt lägre än de ursprungligen anvisade medlen revideras budgeteffekten för denna åtgärd ned med . Vidare har beslutat att utöka stödperioderna för åtgärderna stöd vid korttidsarbete, omställningsstöd, stöd till enskilda näringsidkare och stöd till handelsbolag efter förslag från regeringen i propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjuk- försäkringsområdet, stöd till företag, kultur, idrott och civilsamhälle samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:208, bet. 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:416–422). Utökningen av stödperioderna bedömdes medföra utgifts- effekter på sammanlagt 2021. Utgiftseffekterna rymdes dock inom de anslagsbelopp som redan hade anvisats för tidigare stödperioder 2021 för dessa åtgärder. Anledningen till det är att utfallet varit väsentligt lägre än vad som ursprungligen bedömdes när medel anvisades för de tidigare stödperioderna. Därför revideras de ursprungligen bedömda budgeteffekterna för dessa åtgärder ned med sammanlagt i enlighet med de nya bedömningarna av det faktiska utfallet. Sammantaget betyder detta att de redovisade budgeteffekterna för åtgärderna tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag, stöd vid korttidsarbete, omställningsstöd, stöd till enskilda näringsidkare och stöd till handelsbolag revideras ned med i denna proposition. Revideringen av budgeteffekter påverkar redovisningen av åtgärder i tabell 6.6 och tabell 6.16 samt sammanställningen i tabell 6.5. Därmed ges en mer rättvisande redovisning både av åtgärdernas storlek och av den aktiva finanspolitiken och hur den påverkar förändringen av det strukturella sparandet (se avsnitt 8). Pris- och löneomräkningen medför att de takbegränsade utgifterna ökar med samman- lagt 2021–2024. Ökningen är som störst 2021 och som minst 2022. I tabell 6.7 redovisas pris- och löneomräkningen per utgiftsområde. De fyra utgiftsområden där pris- och löneomräkningen leder till de beloppsmässigt största förändringarna är utgiftsområdena 4 Rättsväsendet, 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 16 Utbildning och universitetsforskning och 22 Kommunikationer. Orsakerna är att investeringsanslagen för försvarsmateriel respektive transport- infrastruktur återfinns inom utgiftsområdena 6 Försvar och samhällets krisberedskap och 22 Kommunikationer, samt att större statliga myndigheter återfinns inom utgiftsområdena 4 Rättsväsendet och 16 Utbildning och universitetsforskning. Tabell 6.7 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med det föregående året till följd av pris- och löneomräkningen Utfall 2020, prognos 2021–2024 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap -0,6 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Kultur, medier, trossamfund och fritid Areella näringar, landsbygd och livsmedel Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Källa: Egna beräkningar. Pris- och löneomräkningen baseras på utfallsstatistik och avspeglar därför pris- och löneförändringar i övriga samhället med eftersläpning. Huvuddelen av de anslag som pris- och löneomräknas utgörs av myndigheternas förvaltningsanslag. De omräkningstal som är mest centrala i pris- och löneomräkningen av myndigheternas förvaltningsanslag redovisas i tabell 6.8. Omräkningstalet för löner motsvarar förändringen i ett arbetskostnadsindex för tjänstemän i tillverkningsindustrin, med avdrag för produktivitetsutvecklingen i den privata tjänstesektorn. Omräkningstalet för lokalkostnader beräknas enligt två olika metoder beroende på om avtalet för fastigheten i fråga kan omförhandlas under det kommande budgetåret eller inte. För omräkningen av övriga förvaltningskostnader används konsumentprisindex (KPI) fr.o.m. omräkningen (se prop. 2020/21:1 Prisomräkning av vissa statliga förvaltningskostnader avsnitt 7.6). användes ett sammanvägt omräkningstal baserat på flera omräkningstal från .