prop · H90351 · 2021-11-03 00:00:00 — Om antagning redan skett kan frågan uppstå om det är möjligt att ändra ett sådant gynnande beslut. Som huvudregel kan ett gynnande förvaltningsbeslut inte ändras till den enskildes nackdel. Det bör kunna undvikas att sådana situationer uppkommer om besluten om antagning till de olika kurserna i den sammanhållna utbildningen fattas vartefter det är aktuellt att kurserna startar i stället för vid ett enda tillfälle. Det är Arbetsförmedlingen som avgör om den nyanlände ska ha en anvisning om att söka utbildning. Arbetsförmedlingen kan fatta ett nytt beslut om behov och förutsättningar ändras och Arbetsförmedlingen ändrar sin bedömning i frågan om personen kan matchas mot arbete eller bedömer att andra insatser är mer relevanta. Det skulle kunna uppstå en sådan situation efter att ett beslut om antagning till kurser har fattats. Även för att undvika sådana situationer bör beslut om antagning till de olika kurserna i den sammanhållna utbildningen fattas vartefter det är aktuellt att kurserna startar. Den som har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå inom komvux har rätt att delta i sådan utbildning även i en annan kommun än hemkommunen om utbildningen tillhandahålls där (20 kap. 11 b § skollagen). Den som har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå enligt 20 kap. 19, 19a eller 19 b § skollagen för att uppnå grundläggande eller särskild behörighet till högskoleutbildning eller uppnå särskilda kunskaper för utbildning inom har rätt att delta i sådan utbildning i en annan kommun än sin hemkommun eller i en region, om utbildningen finns där och inte erbjuds av hemkommunen (20 kap. 19 d § skollagen). Hemkommunen ska sända ansökan vidare till den andra huvudmannen som anordnar utbildningen. En kommun som i sin utbildning på grundläggande nivå har en elev från en annan kommun ska få ersättning från elevens hemkommun. När det är fråga om utbildning på gymnasial nivå ska hemkommunen alltid lämna ett åtagande att svara för kostnaderna för sökandens utbildning om sökanden har rätt till utbildning enligt 19 d § (20 kap. 14, 15 och En nyanländ i etableringsprogrammet som har bedömts omfattas av utbildningsplikt ska enligt 14 § förordningen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ta del av sfi eller motsvarande utbildning vid folkhögskola, samhällsorientering och utbildning inom komvux på grund- läggande eller gymnasial nivå, komvux som särskild utbildning eller mot- svarande utbildning inom folkhögskolan. anger att kommunerna ska tillhandahålla en sammanhållen utbildning inom komvux för denna målgrupp. Detta hindrar inte att en nyanländ, om denne så önskar, tar del av annan utbildning än den sammanhållna utbild- ning som hemkommunen tillhandahåller om det är sådan utbildning som den nyanlände ska ta del av enligt den nämnda bestämmelsen och det är förenligt med den anvisning som han eller hon har fått från Arbetsför- En nyanländ som önskar läsa andra kurser än de som tillhan- dahålls av hemkommunen inom den sammanhållna utbildningen kan såle- des läsa kurser på grundläggande eller gymnasial nivå i en annan kommun. Däremot kan en nyanländ inte välja att läsa sfi i en annan kommun än Eftersom sfi ska ingå som en väsentlig del i den samman- hållna utbildningen kommer det inte att vara möjligt att ta del av alla kurser som ingår i en annan kommuns plan för den sammanhållna utbildningen i Även bestämmelserna om betyg, prövning, validering och intyg inom vuxenutbildningen är tillämpliga för nyanlända som bedömts ha utbild- ningsplikt på samma sätt som för andra personer som studerar inom kom- vux (se 20 kap. 34–45 §§ skollagen och 4 kap. förordningen om vuxen- När det gäller betyg innebär detta att betyg ska sättas på varje avslutad delkurs på grundläggande och gymnasial nivå och på kurser inom komvux som särskild utbildning som inte motsvarar träningsskolan. en elev som har fått betyg på samtliga delkurser av en kurs ska ett sam- manfattande betyg sättas på kursen i dess helhet. Vilka betyg som ska an- vändas framgår av 20 kap. 36 § skollagen. Betyg ska inte sättas på orien- Den som har genomgått en orienteringskurs ska få ett intyg. Sfi kommer att vara en väsentlig del av den utbildning nyanlända som bedömts omfattas av utbildningsplikt ska ta del av. Bestämmelsen i 20 kap. 24 § skollagen om omfattningen av den utbildning i sfi kommunerna ska tillhandahålla ska gälla såväl för nyanlända som ska studera sfi inom ramen för den sammanhållna utbildningen som övriga som studerar sfi. När det gäller sfi finns det också bestämmelser om samverkan med arbets- livet (20 kap. 25–27 §§ skollagen). Enligt 25 § ska huvudmannen i samar- bete med Arbetsförmedlingen verka för att eleven ges möjligheter att öva det svenska språket i arbetslivet och att utbildning i svenska för invandrare kan kombineras med andra aktiviteter som arbetslivsorientering, valide- ring, praktik, eller annan utbildning. Annan utbildning kan vara kurser inom t.ex. grundläggande vuxenutbildning eller gymnasial vuxenutbild- ning (prop. 2005/06:148 s. 35). Enligt 26 § ska utbildningen kunna kom- bineras med förvärvsarbete och enligt 27 § ska samråd ske med berörd arbetsgivare och lokal arbetstagarorganisation om deltagande i utbild- ningen och utbildningens förläggning. För nyanlända som bedöms omfat- tas av utbildningsplikt ska svenska för invandrare kombineras med annan utbildning inom ramen för den sammanhållna utbildningen som kommu- nerna ska tillhandahålla för dem. Bestämmelsen i 25 § är aktuell för andra som studerar svenska för invandrare än de nyanlända i målgruppen för den De nyanlända i målgruppen för den samman- hållna utbildningen har bedömts inte kunna matchas mot arbete under Prop. 2021/22:51 tiden i etableringsprogrammet och ska i huvudsak ta del av utbildning. heller bestämmelserna i 26 och 27 §§ bedöms därmed vara aktuella för målgruppen för den sammanhållna utbildningen. Bestämmelsernas placering i skollagen Utredningen föreslår att nya bestämmelser om sammanhållen utbildning förs in under rubriken bestämmelser i 20 kap. om vuxenutbildning i skollagen och att motsvarande bestämmelser förs in i 21 kap. om särskild utbildning för vuxna. Särskild utbildning för vuxna (särvux) med utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada är inte längre en egen skolform inom skolväsendet, utan ingår i skolformen vuxenutbildning. Bestämmelserna om särvux i 21 kap. skollagen har upphört att gälla. Regeringens förslag utgår därför från att reglerna som berör elevgruppen hålls samlade med reglerna för vuxenutbildning i övrigt. anser som nämnts att de nya bestämmelser som föreslås föras in i skollagen inte fullt ut harmonierar med övriga bestämmelser i aktuella kapitel i skollagen och att bestämmelserna skulle kunna placeras i lagen om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. De nyanlända inom etableringsprogrammet som har utbildningsplikt ska ta del av sfi och annan utbildning inom komvux. Skyldigheten att tillhandahålla en sammanhållen utbildning för denna grupp ska enligt regeringens förslag vara en del av kommunens skyldighet att tillhandahålla vuxenutbildning. Den nya regleringen bör vara samlad med övrig reglering av kommunens skyldigheter på området. Regeringen anser därför i likhet med utredningen att bestämmelserna bör föras in i 20 kap. skollagen. I regeringens förslag placeras bestämmelserna i bättre överensstämmelse med systematiken i kapitlet. Vissa av dem förs in under rubrikerna Utbildningens innehåll och Utbildningens syfte. De bestämmelser som mer specifikt reglerar den sammanhållna utbildningen förs in efter de bestämmelser som närmare reglerar vuxenutbildning i svenska för invandrare (24– 33 §§) och samlas under en egen rubrik, på motsvarande sätt som exempelvis bestämmelserna om vuxenutbildning på grundläggande nivå och som särskild utbildning på grundläggande nivå har samlats under en egen rubrik. I lagförslaget ingår en följdändring i 20 kap. 1 § skollagen. Lagrådet föreslår en annan formulering av paragrafen med syfte att reducera det antal gånger ordet ”bestämmelser” förekommer i paragrafen från åtta till två. Regeringen väljer att inte följa detta förslag, då en sådan formulering skulle avvika från det mönster som förekommer i motsvarande bestämmelser i en rad andra kapitel i lagen (8–15 och 17 kap.). Det pågår ett arbete med att se över möjligheterna till informationsöverföring Utredningen konstaterar att förslaget om en sammanhållen utbildning förutsätter att kommunerna vet vilka personer som omfattas av utbildningsplikt. Utredningen föreslår därför att det i förordningen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska anges att Arbetsförmedlingen ska lämna uppgifter till berörda kommuner om vilka som har fått en an- visning till etableringsprogrammet enligt 14 § i förordningen. gäller stark sekretess för uppgift om en en- skilds personliga förhållanden när uppgiften förekommer i ärende om etableringsinsatser och i ärende om ersättning som kan lämnas för delta- gande i etableringsinsatser. Sekretess gäller om det inte står klart att upp- giften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men, se 28 kap. 12 a § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). vissa fall måste myndigheter kunna utbyta uppgifter för att kunna utföra sina uppgifter och offentlighets- och sekretesslagen innehåller därför sär- skilda sekretessbrytande bestämmelser. Sekretess hindrar inte att en upp- gift lämnas till en annan myndighet om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning (10 kap. 28 §). Den av utredningen föreslagna förord- ningsändringen syftar till att bryta sekretessen som gäller i ärenden om etableringsinsatser hos Arbetsförmedlingen och därmed möjliggöra att informationen förs över. Under utredningens arbete lyfte Arbetsförmedlingen behovet av en reglering av kommuners skyldighet att lämna information till Arbetsför- medlingen om personer som deltar i de arbetsmarknadspolitiska program- Detta skulle främst avse närvaro och andra uppgifter av betydelse för Arbetsförmedlingens uppgift att besluta om sanktioner inom ramen för de tiska program i allmänhet och låg därmed utanför utredningens uppdrag. , , Inspektionen för arbetslös- hetsförsäkringen, i , kommun och Ystads kommun framhåller att överföringen av information är en förutsätt- ning för, eller förbättrar kommunernas möjligheter att, fullgöra åtagandet och planera för den sammanhållna utbildningen. lingen ser det som prioriterat att en sådan informationsöverföring utökas till att även gå i motsatt riktning från kommunerna till Arbetsförmedling- Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen framhåller också behovet av en reglering av kommunernas informationsskyldighet gentemot Arbets- Myndigheten instämmer i utredningens konstaterande att denna fråga inte enbart rör utbildningsplikten inom etableringsprogram- met utan de arbetsmarknadspolitiska programmen generellt och framhåller behovet av att frågan om informationsskyldighet kopplat till Arbetsför- medlingens kontrolluppdrag tas om hand i ett annat sammanhang. styrelsen i län och i anser att det skulle vara positivt om även kommunernas informationsskyldighet gentemot Det pågår ett arbete med ett större system för informationsöverföring. Regeringen har gett Arbetsförmedlingen och i uppdrag att tillsammans analysera hur man kan åstadkomma ett förbättrat inform- ationsutbyte mellan kommuner och Arbetsförmedlingen i syfte att effekti- samverkan och underlätta övergångar från arbetslöshet till studier i I uppdraget ingår att analysera hur ett förbätt- rat informationsutbyte kan åstadkommas på ett kostnadseffektivt sätt, vil- ken typ av informationsutbyte som är nödvändig, vilka uppgifter som be- höver utbytas, hur sådana uppgifter ska användas samt vilka eventuella författningsändringar som kan krävas. En gemensam redovisning ska läm- nas till regeringen (och Utbildningsdepar- tementet) (dnr A2020/02639 och Prop. 2021/22:51 U2020/06613). Det pågående arbetet med en översyn av frågorna om informationsöverföring hindrar inte att det nu införs regler om sammanhållen utbildning för nyanlända som bedöms ha utbildningsplikt. Regleringen skapar en större tydlighet och likvärdighet över hela landet i fråga om den utbildning som ska erbjudas. En information från Arbetsförmedlingen om vilka personer som bedöms ha utbildningsplikt ger kommunerna de bästa förutsättningarna för att planera och organisera en sammanhållen utbildning. Regeringen bedömer det dock vara möjligt för kommunerna att planera för och organisera utbildningen även innan ett system för den informationsöverföringen är på plats. Planering och organisering kan ske med stöd av uppgifter på gruppnivå som kan lämnas vid den samverkan som ska ske inför upprättandet av den utbildningsplan som ska finnas för den sammanhållna utbildningen. 6.2Den sammanhållna utbildningen ska omfatta minst 23 timmars undervisning Regeringens förslag: Den sammanhållna utbildningen ska i genomsnitt omfatta minst 23 timmars undervisning . Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna som yttrat sig särskilt över förslaget, däribland , i , i län, i , i och kommun, ställer sig positiva till förslaget. i län framhåller att en tillräcklig undervisningstid är en nödvändighet för lärande och likvärdighet. ser fördelar med att undervisningstiden för den sammanhållna utbildningen garanteras . Kommuner och Regioner (SKR) anser att ett krav på minst 23 timmars undervisning kan vara en rimlig utgångspunkt. Även kommun och kommun anser att det är rimligt att öka undervisningstiden . , och kommuner bedömer att det behövs mer flexibilitet och valfrihet inom ramen för de , bl.a. avseende uppdelningen mellan sfi och andra komvuxkurser, praktiska och teoretiska kurser samt praktik och studiehandledning. Ystads kommun anser att det är viktigt att reglera att 8 av de ska vara andra kurser än sfi, för att säkerställa att huvudmän erbjuder målgruppen fler kurser utifrån behov. Även anser att det vore önskvärt att fördelningen med 15 timmars sfi och andra kurser framgår tydligare av lagtexten. och Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation () ifrågasätter är tillräckligt för en del elevgrupper och utbildningar. Även Myndigheten för delaktighet framhåller att undervisningstiden utifrån den enskilde kan behöva utökas. 2021/22:51 anför att det inte framgår tydligt om fyraveckorsperioden är en bortre gräns för den garanterade tiden för sammanhållen utbildning, eller endast en fördelningsnyckel. Om det senare är fallet, framgår det enligt förbundet inte om det finns någon bortre gräns för utbildningsplikten. Eftersom avstyrker förslaget om en sammanhållen utbildning för vissa nyanlända vuxna är myndigheten varken för eller emot förslaget om minst 23 timmars undervisning. Arbetsförmedlingen noterar att det kan finnas fördelar med en fastställd undervisningstid, då detta kan skapa förutsägbarhet för individer och förtydliga planeringsförutsättningarna för kommuner och Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen anser dock att det finns en otydlighet i utredningens förslag kring hur den garanterade undervisningstiden förhåller sig till det heltidsvillkor som gäller för deltagare inom arbetsmarknadspolitiska program. Skälen för regeringens förslag Nyanlända med utbildningsplikt har behov av en garanterad undervisningstid Den nyanlände som ska stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet genom utbildning i etableringsprogrammet behöver till stor del lärarledd undervisning för att nå så långt som möjligt i utvecklingen av kunskaper och kompetens. För vuxna invandrare som saknar kunskaper i svenska språket har vikten av lärarledd undervisning ansetts stor. En minsta garanterad undervisningstid om i genomsnitt har därför föreskrivits i lag när det gäller sfi. Den sammanhållna utbildningen riktar sig till den del av målgruppen för sfi för vilken vikten av garanterad undervisningstid är särskilt stor. Undervisning inom vuxenutbildningen kan, som påpekar, äga rum i klassrum, helt eller delvis som distansundervisning eller på en arbetsplats. De som har fått en anvisning som medför utbildningsplikt har ofta mycket begränsade kunskaper i svenska. Deras möjligheter till självstudier är därmed begränsade och eftersom den språkliga nivån är låg så är även möjligheten till utbildning på distans begränsad. Mot bakgrund av detta bör den undervisningstid som ska erbjudas nyanlända med utbildningsplikt avse lärarledd aktivitet. En del av gruppen kommer att vara studieovana personer som saknar grundläggande utbildning. Några kommer även att sakna grundläggande läs- och skrivfärdigheter. För dessa är behovet av lärarledda studier extra stort och förmågan att bedriva självstudier vid sidan av den lärarledda verksamheten mycket begränsad, i vissa fall helt obefintlig. Det bör därför finnas en garanterad undervisningstid för den sammanhållna utbildningen. Regeringen anser till skillnad från inte att det är tveksamt om kravet kan anges . Även om omfattningen av studierna inom komvux på grundläggande och gymnasial nivå inte anges som undervisningstid, utan som verksamhetspoäng, bör omfattningen av den garanterade undervisningen inom den sammanhållna utbildningen anges som viss minsta tid. Se vidare i författningskommentaren om vad som avses med detta i förhållande till verksamhetspoäng. Den garanterade undervisningstiden bör i genomsnitt vara minst Regeringen föreslår att den garanterade undervisningstiden ska vara i genomsnitt. Förslaget utgår från en bedömning av vad som kan anses vara effektiv undervisning för den nyanlända invandrarens lärande och bedöms ge rimliga förutsättningar för att organisera undervisningen så att utrymme finns för individanpassning och flexibilitet. Som , och för delaktighet anger kan i vissa fall 23 timmars undervisning vara otillräckligt. Det får förutsättas att omfattningen av utbildningen anpassas i sådana fall, och det förändrar inte bedömningen av vilken den garanterade tiden bör vara. Det framgår av förordningen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare att den som bedöms omfattas av utbildningsplikt i huvudsak ska ta del av sfi eller motsvarande utbildning vid folkhögskola och utbildning inom komvux (14 §). För sfi finns det en garanterad minsta undervisningstid i genomsnitt (20 kap. 24 § skollagen). I den garanterade undervisningstiden ryms de undervisning i sfi som garanteras enligt 20 kap. 24 § skollagen. Därutöver ska ytterligare 8 timmars undervisning erbjudas med sådan utbildning som de nyanlända som bedöms omfattas av utbildningsplikt ska ta del av enligt 14 § i förordningen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Härigenom framgår det på ett tillräckligt tydligt sätt att den föreslagna garanterade undervisningstiden rymmer de 15 garanterade undervisningstimmarna i sfi och därutöver 8 timmars undervisning. Regeringen bedömer därför till skillnad från Ystads kommun och att någon ytterligare detaljreglering i lagtexten av hur timmarna ska fördelas inte behövs. För att skapa en flexibilitet i utbildningen och möjlighet att planera in andra aktiviteter som gynnar deltagarens utveckling bör den garanterade undervisningstiden anges som ett genomsnitt . På så sätt kan undervisningstiden vara mer eller mindre omfattande , vilket underlättar möjligheten att kombinera studierna med bl.a. deltagande i den samhällsorientering som kommunen ska erbjuda. Regleringen ska ses som en fördelningsnyckel. Den bör enligt regeringens bedömning ge den flexibilitet och valfrihet som , och kommuner efterlyser. Det bör inte föreligga något hinder mot att den nyanlände under en del av etableringstiden har mer undervisning i sfi och mindre annan utbildning, förutsatt att den sammanlagda undervisningstiden uppfyller minimikravet. Flexibiliteten är visserligen beroende av vilket utbud som kommunen kan erbjuda, men enligt regeringens uppfattning ger regleringen ett tillräckligt utrymme för flexibilitet när det gäller val av kurser och insatser som den enskilde ska ta del av utöver sfi. Arbetsförmedlingen anser att det finns en otydlighet i utredningens förslag kring hur den garanterade undervisningstiden på totalt förhåller sig till det heltidsvillkor som gäller för deltagare inom ett arbetsmarknadspolitiskt program. Den föreslagna garanterade undervisningstiden bör leda till ett väsentligt högre antal lärarledda timmar än inom någon annan utbildning inom kom- 2021/22:51 vux. Det är viktigt att väga in hur den utbildning som erbjuds ska förhålla sig till andra utbildningar inom skolväsendet, snarare än det antal timmar som anses motsvara heltid ute på en arbetsplats. Förslaget om 23 timmars undervisning utgår från en pedagogisk bedömning av vad som kan anses vara effektiv undervisning för den nyanlända invandrarens lärande samt en bedömning av vad som kan vara rimliga förutsättningar för att organisera undervisningen så att utrymme finns för individanpassning och flexibilitet. Som en jämförelse kan nämnas att elever på gymnasieskolans introduktionsprogram har rätt till en utbildning som motsvarar heltidsstudier. Den garanterade undervisningstiden på introduktionsprogram ska vara i genomsnitt minst 23 timmars undervisning (17 kap. 6 § skollagen). Vid införandet av en garanterad undervisningstid för introduktionsprogrammen angavs att elever på introduktionsprogram bör ha rätt till samma garanterade undervisningstid som elever på gymnasieskolans yrkesprogram. För gymnasieskolans yrkesprogram är den garanterade undervisningstiden uttryckt som totalt minst under utbildningens , vilket motsvarar (prop. 2017/18:183 s. 91). Regeringen anser mot bakgrund av detta att även i detta fall bör anses svara mot heltidsstudier. Länsstyrelserna i , län och framför att kopplingen till den lagstadgade samhällsorienteringen saknas i förslaget om en sammanhållen utbildning. Med anledning av synpunkten bör det framhållas att samhällsorienteringen inte räknas som undervisning och inte ingår i komvux eller annan del av skolväsendet. Den ska därmed inte ingå i de garanterad undervisningstid, utan tillkommer utöver de . Samhällsorienteringen ska inte heller ingå i den plan för den sammanhållna utbildningen som ska upprättas, även om den ingår i utbildningsplikten. Utöver det som ingår i den garanterade undervisningstiden kan det även finnas behov av andra aktiviteter inom den sammanhållna utbildningen som kan gynna individens utveckling. Det behöver bland annat finnas utrymme för utbildning som syftar till att deltagaren ska förvärva grundläggande läs- och skrivfärdigheter eller att lära in det latinska alfabetet i de fall det finns behov av det. Den grundläggande läs- och skrivundervisningen ingår i sfi men ska inte räknas in i den garanterade undervisningstiden för sfi om minst , utan ska erbjudas utöver dessa (jfr prop. 2005/06:148 s. 31). Utöver den garanterade undervisningstiden tillkommer även tid för eleven att på egen hand eller tillsammans med andra elever träna och befästa kunskaper. Regeringen anser sammantaget att förslaget svarar mot det krav på aktivitet på heltid som en anvisning till etableringsprogrammet avser. Det ska finnas en plan för den sammanhållna Regeringens förslag: Den sammanhållna utbildningen ska följa en plan för utbildningen som beslutas av hemkommunen. nen ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, organisation och Det befintliga kravet på att hemkommunen upprättar en individuell studieplan för varje elev ska gälla även för de elever som följer den sammanhållna utbildningen. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår att utbildningsplanen ska beslutas av huvudmannen. Vidare föreslår utredningen att utbildningsplanen även ska innehålla uppgifter om den sammanhållna utbildningens längd. Utredningens förslag till lagtext innehåller inte någon påminnelse om att kravet på upprättande av en individuell studieplan gäller även för elever som följer den sammanhållna utbildningen.