prop · H90372 · 2021-12-14 00:00:00 — •Utredningen föreslår att får i uppdrag att göra en analys av behovet av en uppdaterad nationell vägledning för prövning och kravställande enligt LOV och samt vid behov ta fram en sådan uppdatering. Vägledningen riktar sig till huvudmän för hälso- och sjukvård. •Utredningen rekommenderar att förutsättningarna för ett nationellt register över utförare som har deltagit i någon process för prövning inom hälso- och sjukvård utreds. Åtgärder för att minska beroendet av inhyrd personal Utredningen har i enlighet med uppdraget kartlagt användningen av inhyrd personal. Kostnaden för inhyrd personal i förhållande till egen personal ligger på (SKL 2018) med en variation mellan landsting på 2–. Landsting med omfattande glesbygd ligger genomgående högre. Kostnaden för inhyrda sjuksköterskor ökar i mycket snabbare takt än den för läkare. I den statistik som redovisas anges dock inte den beräknade merkostnaden för inhyrd personal utan den faktiska kostnaden. Personal har självklart en kostnad oavsett om den är inhyrd eller anställd. Utifrån beräkningar gjorda i region kan man uppskatta att merkostnaden för att ha inhyrd personal är av den faktiska kostnaden. Hög personalomsättning är en välkänd faktor som ofta bidrar till minskad effektivitet, och i många fall en sämre upplevelse för patienten. Hälso- och sjukvården är beroende av att attrahera och behålla personal för att en god vård ska kunna utföras. Liksom de flesta andra organisationer strävar man efter en rimlig omsättning på personal, bl.a. eftersom hög personalomsättning är förenat med kostnader för introduktion och administration. Personal som är långsiktigt närvarande på en vårdcentral eller en klinik bidrar också till bättre förutsättningar för att uppnå bättre kontinuitet i vården. Utredningens analys visar på brister i kompetensförsörjningen, arbetsmiljön, patientsäkerheten och samordningen av upphandlingar Som redan påpekats av flera andra utredningar är det uppenbart att dagens decentraliserade modell för utbildningsdimensionering inte håller måttet. Resultatet är bl.a. en uttalad brist på allmänläkare och sjuksköterskor, inte minst specialistsjuksköterskor, vilket är en av orsakerna till det ökade behovet av inhyrning. Kompetensförsörjningen behöver hållas ihop på nationell nivå och staten behöver ta ett tydligare grepp kring både kort- och långsiktig kompetensförsörjning i vården. Det är en förutsättning för att landsting och andra utförare inom vården ska lyckas med kompetensförsörjningen. En god arbetsmiljö är viktig både för att långsiktigt attrahera människor till sektorn och behålla de som redan sökt sig dit. Det är också viktigt för patientsäkerheten. Att utveckla en god arbetsmiljö ligger alltså i såväl huvudmannens, som vårdgivarens, arbetstagarnas, och patienternas intresse. Landstingen har inom ramen för SKL:s projekt av inhyrd personal bedrivit ett gemensamt arbete som bl.a. haft förbättrad arbetsmiljö som inriktning. Det är ett arbete som behöver fortgå. angeläget att landstingen även fortsättningsvis har denna möjlighet till erfarenhetsutbyte och lärande. Risken för minskad patientsäkerhet är högre vid arbetsplatser där personalomsättningen är hög. Dessutom blir ansvarsförhållandena lätt oklara när det inte finns ett tydligt traditionellt anställningsförhållande mellan två parter. I samband med inhyrning av personal kan så många som fyra parter vara inblandade. Förutom vårdgivaren och arbetstagaren kan bemanningsbolaget och arbetstagarens egna bolag vara involverade. Marknaden är inte välfungerande. Landstingen ter sig vid en samlad bedömning som relativt svaga i genomförandet av upphandlingar och använder sig inte av hela det handlingsutrymme som potentiellt finns att tillgå. Genom bristande samarbete ges möjlighet för bemanningsbolagen att spela ut landstingen mot varandra. Utredningen bedömer att det finns en stor förbättringspotential i upphandlingsarbetet. Regeringen bör fortsatt bevaka området och om de förslag som utredningen lägger inte har avsedd effekt bör regeringen överväga andra åtgärder. Förslag som rör inhyrd personal Det finns behov av att tydliggöra ansvarsförhållanden vid hög personalomsättning och skapa bättre förutsättningar för patientsäkerhet. •Utredningen föreslår att får i uppdrag att ta fram checklista och riktlinjer för användande av inhyrd eller annan temporär personal inom vården och omsorgen. Utredningen föreslår dessutom att får i uppdrag att göra en kartläggning som tydliggör ansvarsförhållanden vid upphandling av personal och vid olika anställningsförhållanden. Kvaliteten i upphandlingarna måste förbättras Landstingen behöver bli bättre på att ta kontroll över marknaden genom hur de efterfrågar bemanningstjänster. •Landstingen rekommenderas att samverka bättre vad gäller frågor kring bemanning. Bland annat bör de gå samman, nationellt alternativt sjukvårdsregionsvis, för att göra samordnade upphandlingar av bemanningstjänster. •SKL rekommenderas att kartlägga landstingens modeller för upphandlingar för att möjliggöra lärande. •Utredningen föreslår att får i uppdrag att ta fram specifik vägledning för bättre upphandling av inhyrd personal inom hälso- och sjukvården. ska också ta fram en vägledning för samordnade eller gemensamma upphandlingar inom området. Beroende av inhyrd personal är större i glesbygdslandsting Frågor om närvaro av sjukvård i glesbygd behöver hanteras med ett bredare grepp där hela välfärden behandlas, dessutom behöver kunskapen på området öka. •Utredningen föreslår att den aviserade får i uppdrag att särskilt se över kompetensförsörjning, finansiering och närvaro av välfärd i glesbygd. •Utredningen föreslår att Myndigheten för vård- och omsorgsanalys får i uppdrag att undersöka dels vilken typ av närvaro av hälso- och sjukvård som patienter och medborgare bosatta i glesbebyggda områden förväntar sig och värdesätter, dels vad som krävs för att vårdpersonal ska vilja långsiktigt arbeta i glesbygd. Vårdanalys ska också kartlägga hur andra länder styr, ersätter och i övrigt stimulerar närvaro av särskilt primärvård i glesbygd. Statens styrning behöver bli mer långsiktig och strategisk Statens styrning inom hälso- och sjukvården behöver bli mer långsiktig och strategisk. Utredningen har identifierat två områden som behöver ges särskild prioritet. •En utredning föreslås genomföra en öppen och bred debatt om grunderna för prioriteringar i hälso- och sjukvården samt utreda behovet av att ta ett ökat samhällsansvar i konsumtion av vård, bl.a. med hänsyn till balansen mellan efterfrågan och behov. •En utredning föreslås utreda hur befintliga förslag när det gäller informationshantering inom och mellan hälso- och sjukvård och socialtjänst skyndsamt kan genomföras samt om det är ändamålsenlig att staten tar över ansvaret för infrastrukturen när det gäller information i hälso- och sjukvård och socialtjänst. Utredningen ser att dessa två frågor bör beredas inom parlamentariska kommittéer. Detta eftersom det skapar bättre förutsättningar för att uppnå resultat och långsiktighet i styrningen. Reformen behöver följas upp Slutligen föreslår utredningen att regeringen ska uppdra åt Myndigheten för vård- och omsorgsanalys att följa den föreslagna reformen av vårdvalssystemen och utvärdera behovet av ändringar i lagstiftningen eller landstingens tillämpning. Lagförslag i betänkandet (SOU 2019:42) 1.1Förslag till lag om ändring i patientlagen (2014:821) Härigenom föreskrivs i fråga om patientlagen (2014:821) dels att 3 kap. 2 § och 6 kap. 3 § ska ha följande lydelse, dels att det i 9 kap. ska införas två nya bestämmelser, 2–3 §§, med följande lydelse. Patienten ska även få information om 1. möjligheten att välja behand- 1. möjligheten att välja behand- lingsalternativ, vårdgivare och samt vårdgivare och utförare av utförare av offentligt finansierad offentligt finansierad hälso- och hälso- och sjukvård, 2. möjligheten att få en ny 2. möjligheten att få välja fast medicinsk bedömning och en fast läkarkontakt hos den utförare där patienten är listad, 3. vårdgarantin, och 3. den av tillhanda- 4. möjligheten att få en ny säkringskassan få upplysningar om medicinsk bedömning och en fast vård i ett annat land inom 5. vårdgarantin, och området (EES) eller i . 6. möjligheten att hos för- säkringskassan få upplysningar om vård i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i . Patienten ska få möjlighet att välja en fast läkarkontakt inom primärvården. Patienten ska få möjlighet att välja en fast läkarkontakt hos den utförare inom primärvården där patienten är listad. Patientens val av utförare inom primärvården ska ske genom att patienten listar sig hos utföraren. Listning kan ske hos utförare i egna regi eller hos utförare som är godkänd och har ett kontrakt enligt 1 kap. 1 § andra stycket lagen (2008:962) om valfrihetssystem eller därmed jämförligt kontrakt enligt lagen (2016:1145) om offentlig upphandling. Omval av utförare får ske två gånger , om det inte finns skäl för annat. Denna lag träder i kraft . 1.2Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) Härigenom föreskrivs i fråga om hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) dels att 7 kap. 3 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 17 kap. 1 a §, med följande lydelse. primärvården så att alla som om- primärvården så att alla som om- fattas av ansvar för fattas av ansvar för hälso- och sjukvård kan välja ut- hälso- och sjukvård kan välja ut- förare av hälso- och sjukvårds- förare av hälso- och sjukvårds- tjänster samt få tillgång till och tjänster genom att lista sig hos ut- välja en fast läkarkontakt (vård- föraren, samt hos denne få tillgång till och välja en fast läkarkontakt begränsa den enskildes val till ett (vårdvalssystem). visst geografiskt område inom geografiska område får delas upp i får inte begränsa den enskildes val till ett visst geografiskt område listningstjänst för patientens val av om listningstjänstens innehåll. valssystemet så att alla utförare valssystemet så att alla utförare behandlas lika, om det inte finns behandlas lika, om det inte finns skäl för något annat. skäl för något annat. från till utförare inom från till utförare inom ett vårdvalssystem ska följa den ett vårdvalssystem ska följa den enskildes val av utförare. enskildes val av utförare. tinget får besluta om begränsning av det antal patienter som enligt En begränsning ska föregås av samråd mellan och utföraren. När beslutat att införa ett vårdvalssystem ska lagen (2008:962) om valfrihetssystem tillämpas. Avgiften för besök i primärvård inom vårdvalssystem enligt 7 kap. 3 § ska fastställas till 0,0023 prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken, avrundat nedåt till närmaste tiotal kronor. Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanserna (SOU 2019:42) Efter remiss har yttranden kommit in från , Aleris sjukvård, kommun, , , landsting (Region ), , (Region ), Datainspektionen, Delaktighet, Handlingskraft, Rörelsefrihet (DHR), (), , E-hälsomyndig- heten, kommun, Falu kommun, Familjeläkarna , , Funktionsrätt , Fysioterapeuterna, i , (Region ), kommun, kommun, (Region ), (Region ), (), (), , Inspektionen för vård och omsorg (), IT- och Telekomföretagen, Justitiekanslern (), (Region ), , (Region ), läns landsting (Region län), , (), kommun, , , , , (Region ), Kry, i län (Region ), , kommun, Läkarsekreterares och sjukvårdsadministratörers Förbund (LSF), (), kommun (), Min Doktor, kommun, Myndigheten för delaktighet, Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Nationell Samverkan för Psykisk Hälsa (NSPH), Nationellt anhöriga (NKA), , (Region ), Nätverket mot cancer, Nötkärnan Vård och , , (), , , , , Mental Hälsa (RSMH), , , läns landsting (), , kommun, kommun, SPF Seniorerna, social utvärdering (SBU), (), Statskontoret, (), (Region ), Swedish medtech, för allmänmedicin (SFAM), för Glesbygdsmedicin, (), , , , Svenskt demenscentrum, Kommuner och Landsting (Kommuner och Regioner, SKR), konsumenter, , yngre läkares förening (SYLF), (Region ), , , kommun, , , , , (Region ), (Region ), (Region ), (Region ), Västra (), kommun, läns landsting (Region län), läns Prop. 2021/22:72 läkarförening, , Bilaga 3 (Region ), kommun. Följande remissinstanser har inte svarat eller angett att de avstår från att lämna synpunkter: , kommun, Företagarna, (), kommun, kommun, kommun. Sammanfattning av de delar av betänkandet God och nära vård – En primärvårdsreform (SOU 2018:39) som behandlas i lagrådsremissen Utredningen bedömer att frågan om betydelsen av väl fungerande hållbara relationer i svensk hälso- och sjukvård varit underskattad. Kontinuitet i relationen mellan patienten och vårdens medarbetare samt mellan olika professioner och olika vårdkontakter är central för såväl vårdens kvalitet och patientens upplevelse som medarbetarnas arbetsmiljö och effektiviteten i hälso- och sjukvården. Utredningen belyser att det inte finns någon motsättning mellan funktionerna fast vårdkontakt och fast läkarkontakt i primärvården. Utredningen föreslår ett förtydligande av patientens möjlighet att få tillgång till och välja en fast läkarkontakt i primärvården hos den utförare i Vårdval primärvård som patienten valt. Utredningen ser det som avgörande för det fortsatta förtroendet i befolkningen för primärvårdens insatser att verksamheten bedrivs med minst lika höga kvalitetskrav som . Ett så brett uppdrag som primärvården har ställer särskilda krav på kompetens hos de som verkar där. Utredningen föreslår därför att det ska införas krav på att fast läkarkontakt i primärvården ska vara specialist i allmänmedicin, specialist i geriatrik eller barn- och ungdomsmedicin eller ha annan likvärdig kompetens eller vara läkare under specialiseringstjänstgöring i allmänmedicin. Lagförslag i betänkandet (SOU 2018:39) som behandlas i lagrådsremissen 1.1Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 3 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) ska ha följande lydelse. primärvården så att alla som primärvården så att alla som omfattas av ansvar för omfattas av ansvar för hälso- och sjukvård kan välja hälso- och sjukvård kan välja utförare av hälso- och sjukvårds- utförare av hälso- och sjukvårds- tjänster samt få tillgång till och tjänster samt hos den valda utföraren i Vårdval primärvård få (vårdvalssystem). tillgång till och välja en fast inte begränsa den enskildes val till (vårdvalssystem). ett visst geografiskt område inom får inte begränsa den enskildes val till ett visst geografiskt område inom lands- ska utforma vårdvalssystemet så att alla utförare behandlas lika, om det inte finns skäl för något annat. Ersättningen från till utförare inom ett vårdvalssystem ska följa den enskildes val av utförare. När beslutat att införa ett vårdvalssystem ska lagen (2008:962) om valfrihetssystem tillämpas. Regeringen får meddela föreskrifter om vilken kompetens och erfarenhet en fast läkarkontakt inom primärvården ska ha. Denna lag träder i kraft . 1.2Förslag till lag om ändring i patientlagen (2014:821) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2 § och 6 kap. 3 § patientlagen (2014:821) ska ha följande lydelse. Patienten ska även få information om 1. möjligheten att välja behand- 1. möjligheten att välja behand- samt vårdgivare och utförare av hälso- och sjukvård, 2. möjligheten att få tillgång till medicinsk bedömning och en fast och välja en fast läkarkontakt hos den valda utföraren i Vårdval 3. vårdgarantin, och 3. möjligheten att få en ny medicinsk bedömning och en fast 4. möjligheten att hos Försäk- 4. vårdgarantin, och vård i ett annat land inom området (EES) eller i . 5. möjligheten att hos Försäk- vård i ett annat land inom området (EES) eller i . Patienten ska få möjlighet att Patienten ska få tillgång till och välja en fast läkarkontakt inom möjlighet att välja en fast läkar- kontakt hos den utförare som patienten valt i Vårdval primär- Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanserna (SOU 2018:39) Efter remiss har yttranden kommit in från , , , kommun, , landsting (Region ), (Region ), kommun, Datainspektionen, , , E-hälsomyndig- heten, FAMNA, kommun, , Funktionsrätt , Fysioterapeuterna, , Föreningen , Förvaltningsrätten i , , kommun, kommun, (Region ), (Region ), kommun, kommun, kommun, Inspektionen för vård och omsorg (), Justitiekanslern (), (Region ), , , läns landsting (Region län), , , , (Region ), , Legitimerade Kiropraktorers (), LIF – de forskande läkemedelsföretagen, , Läkarsekreterares och sjukvårdsadministratörers Förbund (LSF), (), kommun, Myndigheten för delaktighet, Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, , (Region ), , , Sjukhusläkarna, läns landsting (), kommun, , kommun, SPF Seniorerna, social utvärdering (SBU), (Smer), Statskontoret, , (Region ), kommun, Swedish medtech, för allmänmedicin (SFAM), , (), , , , , Farmaceuter, Kommuner och Landsting (Kommuner och Regioner), , , kommun, (Region ), (), , kommun, läns landsting (Region ), , , , , (Region ), (Region ), (Region ), (Region ), Västra (), Åre kommun, läns landsting (Region län), (Region ). Därutöver har yttranden inkommit från Astma-, (), , , Gemensam Välfärds vårdnätverk, Intressegruppen för mödrahälsovårdsöverläkare, , och omsorg i , Neuro, Nätverket mot cancer, Personskade- förbundet , , , för sjuksköterskor (), , för medicinskt ansvariga sjuksköterskor och medicinskt ansvariga för rehabilitering () , , Unga och Vuxna med utvecklingsstörning, (FUB), , (), Samling för allmänmedicinsk forskning och utbildning (SAFU), Sjuksköterskor i cancervård, för glesbygdsmedicin, för sjuksköterskor i diabetesvård, , Svenska Röda korset, , Yngre läkares förening (SYLF), (). Följande remissinstanser har inte svarat eller angett att de avstår från att lämna synpunkter: samhälle utan rörelsehinder, kommun, Hjo kommun, Justitiekanslern, unika, kommun, kommun, kommun, kommun, (), , Frigörelse, Hälsa och Likabehandling (RFHL), kommun, Tillsammans för ungas psykiska hälsa (), , kommun. 1 Förslag till lag om ändring i patientlagen (2014:821) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2 §, 6 kap. 3 § och 9 kap. 1 § patientlagen (2014:821) ska ha följande lydelse. Patienten ska även få information om 1.möjligheten att välja behandlingsalternativ, fast läkarkontakt samt vårdgivare och utförare av offentligt finansierad hälso- och sjukvård, 2.möjligheten att få en ny medicinsk bedömning och en fast vårdkontakt, 4.möjligheten att hos få upplysningar om vård i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i . 1.möjligheten att välja behandlingsalternativ samt vårdgivare och utförare av offentligt finansierad hälso- och sjukvård, 2.regionens elektroniska system för listning av patienter hos utförare, 3.möjligheten att få tillgång till och välja en fast läkarkontakt, 4.möjligheten att få en ny medicinsk bedömning och en fast vårdkontakt, 6.möjligheten att hos få upplysningar om vård i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i . Patienten ska få möjlighet att välja en fast läkarkontakt inom primärvården. Patienten ska få möjlighet att få tillgång till och välja en fast läkarkontakt hos den utförare inom primärvården som patienten valt genom listning enligt 7 kap. 3 a § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). En patient som omfattas av en regions ansvar för hälso- och sjukvård ska inom eller utom denna region få möjlighet att välja utförare av offentligt finansierad öppen vård. Senaste lydelse 2016:658. Senaste lydelse 2019:964. Bestämmelser om val av utförare inom primärvården genom listning finns i 7 kap. 3 a och 3 b §§ hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Denna lag träder i kraft . 2 Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) Härigenom föreskrivs i fråga om hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) dels att 7 kap. 3 § och 9 kap. 1 § ska ha följande lydelse. dels att det ska införas tre nya paragrafer, 7 kap. 3 a–3 c §§, av följande lydelse. Regionen ska organisera primärvården så att alla som omfattas av regionens ansvar för hälso- och sjukvård kan välja utförare av hälso- och sjukvårdstjänster samt få tillgång till och välja en fast läkarkontakt (vårdvalssystem). Regionen får inte begränsa den enskildes val till ett visst geografiskt område inom regionen. får delas upp i flera vårdvals- Regionen ska utforma vårdvals- Ett vårdvalssystem ska utformas systemet så att alla utförare behand- så att alla utförare behandlas lika, las lika, om det inte finns skäl för om det inte finns skäl för något regionen till utförare inom ett vård- till utförare inom ett vårdvals- valssystem ska följa den enskildes system ska följa den enskildes val val av utförare. När regionen beslutat att införa ett vårdvalssystem ska lagen (2008:962) om valfrihetssystem tillämpas. Val av en sådan utförare inom ett vårdvalssystem i primärvården där enskilda kan få tillgång till och välja en fast läkarkontakt ska ske genom att uppgifter om den enskilde förs in i en förteckning över utförarens patienter (listning). Den enskilde får vara listad hos högst en sådan utförare i taget. Listning får endast göras hos 1.utförare i en regions egen regi, 2.utförare som har ett kontrakt med en region enligt 8 kap. 3 § lagen (2008:962) om valfrihetssystem eller ett därmed jämförligt 7 Senaste lydelse 2019:973. kontrakt enligt lagen (2016:1145) om offentlig upphandling. Regionen ska tillhandahålla ett elektroniskt system för listning (listningstjänst). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1. listningstjänstens innehåll, 2. kösystem, och 3. val av utförare på annat sätt än genom listningstjänsten. Omval av sådana utförare som avses i 3 a § första stycket får göras högst två gånger . Om det finns särskilda skäl, får dock regionen medge fler än två omval. På begäran av en sådan utförare som avses i 3 a § första stycket får regionen besluta att begränsa det antal patienter som får vara listade hos utföraren. Regionen får avslå begäran helt eller delvis endast om det finns särskilda skäl. Regionen ska erbjuda vårdgaranti åt den som omfattas av regionens ansvar enligt 8 kap. 1 eller 2 §. Vårdgarantin ska innehålla en försäkran om att den enskilde får 1.kontakt med primärvården, 2.en medicinsk bedömning av läkare eller annan legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal inom primärvården, 3.besöka den specialiserade vården, och Hos en sådan utförare som avses i 7 kap. 3 a § första stycket gäller vårdgarantin enligt första stycket 1 och 2 endast om den enskilde är listad hos utföraren. Denna lag träder i kraft . 8Senaste lydelse 2019:973. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet Ökad kontinuitet och effektivitet i vården – en primärvårdsreform Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i patientlagen (2014:821), 2.lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av ämnesrådet , biträdd av kanslirådet . Förslagen föranleder följande yttrande. Förslaget till lag om ändring i patientlagen 3 kap. 2 § I paragrafen finns bestämmelser om att patienter ska få viss slags information. I tredje punkten föreslås att det ska läggas till att patienten ska bli informerad om ”möjligheten att få tillgång till och välja en fast läkarkontakt”. Samma uttryck föreslås infört i några andra paragrafer och finns redan i 7 kap. 3 § hälso- och sjukvårds-lagen. För Lagrådet är det naturligare att uttrycka det så, att patienten först väljer och därefter får tillgång till läkarkontakten, dvs. att punkten utformas enligt följande. 3. möjligheten att välja och få tillgång till en fast läkarkontakt, Samma utformning bör väljas i 6 kap. 3 § patientlagen samt i 7 kap. 3 och 3 a §§ hälso- och sjukvårdslagen. Innehållet i dessa paragrafer gör det än tydligare att ordningsföljden mellan valet av och tillgången till den fasta läkarkontakten bör vara den av Lagrådet föreslagna. Förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen 7 kap. 3 §