prop · H9031d9 · 2021-09-20 00:00:00 — 2021/22:1 Utgiftsområde 8 2021/22:1 Utgiftsområde 8 Utgiftsområde 8 – Migration Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................................. Utgiftsområde 8 Migration............................................................................................... Mål för utgiftsområdet.......................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................................... 2.5.1Del 1 – En långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar 2.5.2Del 2 – En långsiktigt hållbar migrationspolitik som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser och främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring......................... 2.5.3Del 3 – En långsiktigt hållbar migrationspolitik som tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter .......................................... 2.5.4Del 4 – En långsiktigt hållbar migrationspolitik som fördjupar det europeiska och internationella samarbetet ........................................ Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... 2.8.2 1:2 Ersättningar och bostadskostnader.............................................. 1:3 Migrationspolitiska åtgärder .......................................................... 2.8.4 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål.............................................. 2.8.51:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål Offentligt biträde i utlänningsärenden......................................... Utresor för avvisade och utvisade ................................................ 2.8.8Anslag 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande 2021/22:1 Utgiftsområde 8 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 8 Migration enligt tabell 1.1. 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. 1:2 Ersättningar och bostadskostnader 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden 1:7 Utresor för avvisade och utvisade 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Summa anslag inom utgiftsområdet 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande Summa beställningsbemyndiganden inom utgiftsområdet 2 Utgiftsområde 8 Migration Utgiftsområdet omfattar frågor som rör utlänningars rätt att resa in i, vistas och arbeta i , mottagandet av asylsökande, medborgarskap samt återvändande av personer som fått avslag på sin ansökan om uppehållstillstånd. Utgiftsområdet innefattar myndigheterna , Domstolar, och Kriminalvården. Inom utgiftsområdet finansieras förvaltningsutgifter, utgifter för ersättningar och bostadskostnader, utgifter för offentliga biträden och utgifter för avvisade och utvisade. Vidare finansieras verksamheten vid migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen, deltagande i EU-samarbete och annat internationellt samarbete samt EU-fonder inom området. 2021/22:1 Utgiftsområde 8 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 8 Migration Utfall Budget Prognos Förslag Beräknat Beräknat 1:2 Ersättningar och bostadskostnader 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden 1:7 Utresor för avvisade och utvisade 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för Totalt för utgiftsområde 08 Migration 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 2.2 Förändringar av utgiftsramen –2024 för utgiftsområde 8 Migration Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra utgiftsområden 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Tabell 2.3 Utgiftsram 2022 realekonomiskt fördelad för utgiftsområde 8 Migration Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2021/22:1 Utgiftsområde 8 Målet som har fastslagit för utgiftsområdet är att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring och tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet (prop. 2009/10:1 utg.omr. 08, bet. 2009/10: SfU2, rskr. 2009/10:132). 2.4Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Målet för utgiftsområdet delas upp i fyra delar för att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som 2.inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser och främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring, 3.tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter, 4.fördjupar det europeiska och internationella samarbetet. Centrala resultatindikatorer för bedömning av del 1 om att värna asylrätten: –andel avgjorda och öppna ärenden inom författningsstyrd tid, –vistelsetid från inkommen asylansökan till utskrivning ur mottagandesystem inom olika ärendekategorier, –andel mål i migrationsdomstol som avgjorts inom de av regeringen uppställda verksamhetsmålen om en rimlig handläggningstid, –andel mål i migrationsdomstol med ändrad utgång, –antal utresor. Centrala resultatindikatorer för bedömning av del 2 om att inom ramen för den reglerade invandringen underlätta rörlighet över gränser och främja en behovsstyrd arbetskraftsinvandring: –andel avgjorda och öppna anknytnings-, arbetsmarknads- och studerandeärenden inom författningsstyrd tid, –genomsnittlig handläggningstid för anknytnings-, arbetsmarknads- och studerandeärenden, –andel mål i migrationsdomstol med ändrad utgång. Det finns inga indikatorer som mäter hur migrationspolitiken har tillvaratagit och beaktat migrationens utvecklingseffekter eller fördjupat det europeiska och internationella samarbetet. Därför görs en kvalitativ bedömning av måluppfyllelsen inom dessa områden. Migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen omfattas av de övergripande målen för den dömande verksamheten som redovisas under utgiftsområde 4 Rättsväsendet. 2021/22:1 Utgiftsområde 8 2.5.1Del 1 – En långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten Förutsättningar för god måluppfyllelse För att uppnå riksdagsmålet att migrationspolitiken ska vara långsiktigt hållbar och värna asylrätten ska asylsökande som har skyddsskäl beviljas uppehållstillstånd och bosättas i kommun. De som får ett lagakraftvunnet av- eller utvisningsbeslut ska lämna landet. , migrationsdomstolarna och andra ansvariga myndigheter måste därför bedriva en effektiv verksamhet där sökande får en skyndsam och rättssäker prövning. Beslutsfattandet ska vara förutsebart och enhetligt. Långa handläggningstider och vistelsetider i mottagande medför höga kostnader för staten och motverkar såväl etablering som återvändande. Det är därför viktigt att tiden från ansökan till beslut är så kort som möjligt. Asylprövningen påverkas även av en rad faktorer som ligger utom , migrationsdomstolarnas och andra myndigheters kontroll, exempelvis vilken nationalitet de asylsökande har och hur stor andel av ärendena som är utredningskrävande. Dessa faktorer varierar , vilket komplicerar jämförelser mellan åren. påverkades antalet asylsökande i stor utsträckning av den pandemi som orsakades av det nya coronaviruset som leder till sjukdomen covid-19 och de åtgärder som vidtogs runt om i världen med anledning av den, t.ex. stängda gränser och andra reserestriktioner. Asylprövningen i påverkades också av åtgärder inom landet. Global pandemi medförde färre nya asylsökande har antalet nya asylsökande i varit på en relativt stabil och låg nivå. Spridningen av det nya coronaviruset och de reserestriktioner och andra åtgärder som vidtogs med anledning av det medförde dock en avsevärd minskning av antalet nya asylsökande. uppgick antalet till knappt 13 000, se diagram 2.1. Könsfördelningen bland nya asylsökande har i stort sett varit oförändrad, kvinnor och män. av alla asylsökande, 500 personer, var ensamkommande barn. Det var samma andel som . Till antalet är det den lägsta nivån då antalet uppgick till ca 400 ensamkommande barn. Fördelningen mellan flickor och pojkar var . 2021/22:1 Utgiftsområde 8 Diagram 2.1 Antal inkomna förstagångsansökningar och andel av dessa som utgörs av kvinnor/flickor Andel kvinnor/flickor Andel män/pojkar Antalet inkomna förlängningsansökningar minskade jämfört med , från drygt 36 000 till drygt 27 000. Fördelningen mellan kvinnor och män var Antalet inkomna förlängningsansökningar avseende ensamkommande barn ökade däremot från 403 till 470 ärenden. Fördelningen mellan flickor och pojkar var . Fler avgjorda asylärenden men färre inom författningsstyrd tid Sammantaget avgjorde knappt 5 500 fler asylärenden jämfört med . Antalet avgjorda förstagångsärenden minskade med drygt 3 500 ärenden medan antalet avgjorda förlängningsärenden ökade med drygt 9 000 ärenden. Åtgärder för att begränsa smittspridningen av coronaviruset samt en hög sjukfrånvaro försvårade initialt möjligheterna att handlägga förstagångsärenden som i högre utsträckning kräver muntlig utredning än förlängningsärenden. Förlängningsärendena utgjorde av totalt ca 50 000 avgjorda ärenden vid . avgjorde färre asylärenden inom det författningsstyrda målet efter att ansökan lämnats in. Andelen förstagångsärenden som avgjordes inom författningsstyrd tid minskade och andelen förlängningsärenden . Det försämrade resultatet beror på att myndigheten fattade fler beslut för äldre inkomna ärenden jämfört med . Se diagram 2.2 och 2.3 för utvecklingen av avgjorda samt öppna förstagångsärenden respektive förlängningsärenden . 2021/22:1 Utgiftsområde 8 Diagram 2.2 Andel avgjorda och öppna förstagångsärenden asyl inom författningsstyrd tid, samt totalt antal avgjorda och öppna förstagångsärenden asyl fördelat på kön Varav flickor/kvinnor Varav pojkar/män Avgjorda författningsstyrd tid flickor/kvinnor Avgjorda författningsstyrd tid pojkar/män Öppna författningsstyrd tid flickor/kvinnor Öppna författningsstyrd tid pojkar/män Diagram 2.3 Andel avgjorda och öppna förlängningsärenden asyl inom författningsstyrd tid, samt totalt antal avgjorda och öppna förlängningsärenden asyl fördelat på kön Varav flickor/kvinnor Varav pojkar/män Avgjorda författningsstyrd tid flickor/kvinnor Avgjorda författningsstyrd tid pojkar/män Öppna författningsstyrd tid flickor/kvinnor Öppna författningsstyrd tid pojkar/män Andelen avgjorda ärenden inom författningsstyrd tid –2012 och 2015–2016 har ej beräknats på grund av lågt antal. Motsvarande för öppna ärenden gäller 2011–2012 och 2014–2016. Det totala antalet ärenden som avgjorde för ensamkommande barn minskade med nära 300 ärenden. Andelen avgjorda förstagångsärenden inom författningsstyrd tid minskade till . Det var ett resultat dels av att handläggningen försvårades till följd av åtgärderna för att begränsa spridningen av coronaviruset, dels av att fattade flera beslut i äldre utredningskrävande ärenden, vilket påverkade resultatet som helhet negativt. Antalet öppna asylärenden fortsatte att minska Antalet öppna förstagångsärenden och förlängningsärenden på var lägre än året innan. Andelen öppna förstagångsärenden som hanterades inom författningsstyrd tid ökade med till . När det gäller öppna förlängningsärenden hanterades inom författningsstyrd tid, vilket är en försämring från föregående års utfall på . 2021/22:1 Utgiftsområde 8 Även andelen som beviljats uppehållstillstånd minskade Andelen förstagångsansökningar som fick bifall av fortsatte att sjunka och har mer än halverats då andelen var som högst, se diagram 2.4. har utvecklingen varit likartad för kvinnor och män, med en högre andel bifall för kvinnor. Att den sammantagna andelen bifall blev lägre 2020 än 2019 berodde till stor del på att en större andel av de asylsökande kom från länder som generellt har en lägre bifallsandel. Vidare påverkades utfallet av en praxisförändring som medförde en lägre bifallsandel för ärenden avseende syrier. Av de ärenden som avgjorde var ärenden avseende syrier fortsatt flest till antalet. För förlängningsärenden har bifallsfrekvensen varit stabil . var det av ärendena som bifölls. Det var i princip ingen skillnad mellan kvinnor och män. Diagram 2.4 Avgjorda förstagångsärenden asyl utifrån utgång i ärendet och bifallsandel i förstagångsärenden fördelat på kön Bifallsandel kvinnor/flickor Bifallsandel män/pojkar *Asylprövningen ska övertas av annan stat enligt den s.k. Dublinförordningen, dvs. prövar inte ansökan i sak. **Övriga består av ansökningar som inte prövat i sak, t.ex. för att den sökande avvikit eller återtagit sin ansökan. Fortsatt ökat inflöde av mål till migrationsdomstolarna Antal inkomna mål till migrationsdomstolarna fortsatte att öka med knappt 12 500 mål eller . Ökningen i förhållande till 2019 är främst en följd av en markant ökning av övriga migrationsmål, bl.a. mål om dröjsmålstalan. Även antalet nya asylmål ökade och dessa är förhållandevis utredningskrävande. minskade viseringsmålen betydligt, sannolikt till följd av coronaviruset och de reserestriktioner som infördes. Antalet avgjorda mål vid migrationsdomstolarna ökade sammantaget med knappt 6 100 mål , vilket motsvarade . Det var främst kategorin övriga migrationsmål som stod för ökningen, vilket även det kunde hänföras till målen om dröjsmålstalan. Antalet öppna mål minskade med knappt 500 mål eller . Minskningen bestod främst av asylmål. Coronaviruset medförde längre vistelsetider i mottagningssystem Vistelsetiden är en central indikator för att bedöma effektiviteten i asylprocessen som helhet, medan handläggningstider på , migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen säger mer om effektiviteten inom respektive instans. 2021/22:1 Utgiftsområde 8 Den sammanlagda vistelsetiden i mottagandesystem avser tiden från att asylansökan lämnas in till dess att den sökande skrivs ut ur mottagandet. Vistelsetidens längd påverkas, förutom av handläggning, av flera andra aktörer och deras insatser, t.ex. migrationsdomstolarnas arbete med att avgöra mål och kommunernas mottagande av nyanlända. Hur många som väljer att återvända självmant liksom andra länders vilja att återta dem som ska återvända påverkar också eftersom vuxna med minderåriga barn skrivs ut ur mottagandet först när de lämnar landet. Vistelsetiden uppgick i genomsnitt , vilket innebar en ökning med omkring jämfört med . Ökningen beror dels på att de reserestriktioner som infördes för att hindra spridningen av coronaviruset försvårade återvändandet, dels på längre handläggningstider vid till följd av att fler äldre ärenden avgjordes. Vistelsetiden för dem som har lämnat mottagandet redovisas utifrån ärendets utgång i diagram 2.5. Diagram 2.5 Genomsnittlig vistelsetid för samtliga personer som lämnat mottagandet, utifrån utgång i ärendet Beviljade asylansökningar Överföring enligt Dublinförordningen* Avslag exkl. överföringar enligt Dublinförordningen *Asylprövningen ska övertas av annan stat enligt den s.k. Dublinförordningen, dvs. prövar inte ansökan i sak. Vistelsetiden för personer som fick avslag på sin asylansökan uppgick till ca och det innebar en ökning med jämfört med , se diagram 2.5. Resultatet är en effekt av åtgärder med anledning av coronaviruset då möjligheten att återvända kraftigt begränsats. För gruppen ensamkommande barn som har fått avslagsbeslut minskade dock vistelsetiden med , vilket kan bero på kortare handläggningstider vid migrationsdomstolarna. För personer som beviljades uppehållstillstånd av uppgick vistelsetiden till , en minskning med jämfört med . För personer som beviljades uppehållstillstånd efter prövning i migrationsdomstol uppgick vistelsetiden till ca , vilket var en ökning med . Vistelsetiden för denna kategori har ökat , men ökningen var inte lika stor som den har varit . För ensamkommande barn som beviljades uppehållstillstånd av som första instans ökade vistelsetiden . För ensamkommande barn som beviljades uppehållstillstånd efter prövning i migrationsdomstol ökade vistelsetiderna med . 2021/22:1 Utgiftsområde 8 Den genomsnittliga handläggningstiden ökade vid och minskade vid migrationsdomstolarna Likt vistelsetiden kan handläggningstiden för ett visst ärende pågå under mer än ett verksamhetsår. Hela handläggningstiden redovisas det år som ärendet avslutas. handläggningstider ökade jämfört med för förstagångsärenden inom asyl, från knappt 290 . När det gäller förlängningsärenden inom asyl dubblerades handläggningstiden från knappt 70 . Ingen nämnvärd skillnad fanns mellan kvinnor och män. De längre handläggningstiderna var framför allt resultatet av att myndigheten avgjorde ett stort antal äldre ärenden. Vid migrationsdomstolarna minskade den genomsnittliga handläggningstiden i asylmål. 2019 var handläggningstiden och 2020 var den . Skillnader mellan kvinnor och män kan inte redovisas för handläggningstiden i domstol eftersom ett mål kan avse en hel familj och således inkludera både kvinnor och män, flickor och pojkar. I diagram 2.6 redovisas andelen av ärendena som avgjordes inom rimlig handläggningstid (verksamhetsmål). Ärenden och mål som rör ensamkommande barn prioriterades av både och migrationsdomstolarna. Den totala genomsnittliga handläggningstiden vid migrationsdomstolarna för ensamkommande barn uppgick till . Jämfört med ökade handläggningstiden något vid men minskade vid migrationsdomstolarna. Diagram 2.6 Andel mål i migrationsdomstol som avgjorts inom rimlig handläggningstid (verksamhetsmål) Regeringens verksamhetsmål (2020) Handläggningstiden för mål som avser ensamkommande barn är maximalt , för verkställighetsmål maximalt en månad, för övriga avlägsnandemål maximalt samt för övriga migrationsmål maximalt . Handläggningstiden kan inte redovisas fördelat på kvinnor/flickor och män/pojkar eftersom målen kan avse flera personer. Antalet anvisningar påverkades av att färre personer kunde vidarebosättas i beslutade om anvisning för bosättning för knappt 5 700 nyanlända enlig lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. Av dessa var 2 700 kvinnor och flickor och 3 000 män och pojkar. Antalet var lägre än de 7 100 personer som enligt regeringens beslut skulle omfattas av anvisning, det s.k. länstalet. Skälet till att antalet som omfattades av anvisning blev 2021/22:1 Utgiftsområde 8 lägre än länstalet var att en del av dem som skulle vidarebosättas inte kunde överföras till på grund av reserestriktioner med anledning av coronaviruset. De kommer i stället att överföras . Se även redovisning under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering, avsnitt 3.3.2. Den genomsnittliga tiden från beslut om uppehållstillstånd till bosättning i en kommun ökade med jämfört med och uppgick till totalt . Orsaken till ökningen var längre ledtider för vidarebosatta, då en stor del av de vidarebosatta som togs emot fick sitt beslut men kunde överföras till först . För kvinnor som anvisades tog det från beviljat uppehållstillstånd till dess att de bosattes i en kommun än för män men skillnaden var ungefär lika stor . Skillnaden kan delvis förklaras av att en större andel bland kvinnorna hör till flerpersonshushåll. För flerpersonshushåll som vistas på anläggningsboende är ledtiden från anvisning till mottagande i en kommun ofta längre på grund av att det kan ta att ordna bostad m.m. En annan förklaring är att det var en högre andel bland anvisade kvinnor än män som vidarebosattes. Generellt sett tar det för vidarebosatta att tas emot i en kommun jämfört med asylsökande som anvisas från Migrationsverkets anläggningsboenden men det beror på hur snabbt de kan överföras till . Av dem som anvisades från Migrationsverkets anläggningsboenden var det som togs emot i en kommun inom den författningsstyrda tiden , vilket var oförändrat jämfört med . Fortsatt hög rättslig kvalitet i asylprövningen För att bedöma den rättsliga kvaliteten i asylprövningen används indikatorn andelen mål i migrationsdomstolarna med ändrad utgång jämfört med beslut. Den indikerar om beslut har varit materiellt och formellt riktiga. Det bör dock nämnas att mål med ändrad utgång eller som återförvisas till för ny handläggning inte alltid beror på felaktig rättstillämpning eller brister i handläggningen. Andra förklaringar kan vara att förhållandena i ursprungslandet har förändrats eller att ny bevisning har tillkommit i ärendet. Den stigande tendensen för andel mål med ändrad utgång i domstol bröts 2020 då andelen bifall på överklagade beslut i asylärenden sjönk från , se diagram 2.7. Den höga ändringsfrekvensen förklarades huvudsakligen av den nya möjligheten till uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå som infördes och som regleras i lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . Ansökningar som tidigare avslagit kunde som en följd av lagändringen bifallas i domstol. En hög rättslig kvalitet förutsätter också en likvärdig behandling. I handlingsplanen för likvärdig behandling –2020 har samlat frågor bl.a. om barnets rättigheter, jämställdhetsintegrering, könsrelaterat våld och hbtq för att arbeta med kategorier av sökande som har högre grad av utsatthet. Myndigheten har redogjort för ett flertal åtgärder som stärker förutsättningarna för likvärdig behandling och identifiering av sårbara grupper. 2021/22:1 Utgiftsområde 8 Avlägsnandemål asyl med ändrad utgång Inkluderar mål där den sökande beviljats uppehållstillstånd för gymnasiestudier efter att ha överklagat till domstol. De som får avslag på sin ansökan om uppehållstillstånd ska i första hand återvända till sitt hemland självmant. Om det inte är möjligt så kan beslutet om av- eller utvisning verkställas med tvång. återvände sammantaget ca 7 700 personer som fått avslag på sin asylansökan, vilket var ca 2 300 personer färre än 2019, se diagram 2.8. Orsaken till det var främst de reserestriktioner och stängda gränser som följde av coronaviruset. Flygförbindelserna utöver specialchartrade plan vid främst EU-gemensamma verkställighetsresor har varit mycket begränsade. Vidare har flera ambassader i varit stängda, vilket har försvårat arbetet med att få tag på resehandlingar. Ungefär två tredjedelar av dem som återvände var män. Det är också fler män än kvinnor som söker asyl och får avslag på sin ansökan. Andelen som återvände självmant var . Enligt statistik överlämnades nära 4 500 beslut om av- eller utvisning till för verkställighet på grund av att personen avvikit, vilket var en minskning med 1 500 beslut jämfört med . På grund av coronaviruset genomfördes färre kontroller av bostäder, vilket begränsade möjligheten att upptäcka om personer som skulle återvända i stället hade avvikit. Knappt en procent av dem som avvek, motsvarande 38 personer, var ensamkommande barn. Andelen pojkar och män utgjorde av alla som avvek. 2021/22:1 Utgiftsområde 8