prop · H90324 · 2021-10-05 00:00:00 — Dessutom ingår här i vilken utsträckning området utmärks av att boende är privatägda (som fungerar som en slags proxy för om det är ett villaområde), och om huset är belägen i den centrala delen av kommunen. Kopplad till energiaspekten har vi tagit med en indikator för om huset har energideklarerats fler än en gång, samt olika för energianvändningen relevanta aspekter som om huset oljeeldas, om det finns installerad värmepump, solcells baserad el eller värme, eller också så kallad FTX ventilation, samt om det finns direktverkande eluppvärmning. Anledningen till dessa kontroller är att vi vill konstanthålla för den allmänna tekniska utvecklingen i energisystem och dessa faktorers inverkan på husen försäljningspris, men också deras möjliga roll i beräkningen av husets energianvändning och referensvärden för nybyggda hus under olika år. Det senare är relevant då vi avser att jämföra hus som har energideklarerats , det vill säga . I våra studier om sambandet mellan energisystem och specifik energianvändning (se bilaga 1) kunde vi se att kontroller för energisystem förklarade knappt två tredjedelar av minskningen i energiförbrukningen av hus som hade energideklarerats vid två olika tidpunkter. Genom dessa kontroller framhävs betydelsen av energiklassifikationen kopplad till själva klassifikationen A-G, och i mindre utsträckning till faktiska skillnader i energiförbrukning. Om det vore så att husets energianvändning allena (i kombination med olikheter av referensvärden) skulle påverka vilket pris ett hus säljs för (givet alla andra kontroller) bör klassificeringen i A-G inte spelar någon avgörande roll. Slutligen behöver man också ta ställning till om det behövs regionala kontroller. Det finns tydliga regionala skillnader i huspriser, men också i utfall av energiklassificeringen. i storstadslänen och kustnära områden hittar man både högre försäljningspriser och, relativt sett, sämre energideklarationsklassningar. Med det menas att det föreligger ett negativt regionalt samband de emellan, vilket visas i nedanstående figur 1. Försäljningspris och energiklassificeringarna visar på regionala kluster, det som i litteraturen beskrivs som (”positiv”) spatial autokorrelation. Om man inte kontrollerar för sådana regionala samband kommer koefficientestimaten i en regressionsanalys riskera att bli missvisande. 4R I K S R E V I S I O N E N B I L A G A T I L L G R A N S K N I N G S R A P P O R T D N R : 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 7 5 8 Figur 1 Geografisk fördelning av köpeskilling och energiklassificering av sålda småhus Det finns olika sätt att hantera sådana regionala (spatiala) samband. Vårt tillvägagångssätt är att inkludera indikatorer för respektive kommun. Denna forma av kontroll fångar in systematiska kommunbaserade skillnader. Det senare gäller inte endast aspekter som systematiska skillnader i huspriser och utfall av energideklarationer mellan olika kommuner, utan också möjliga kommunala skillnader som rör andra aspekter som ligger hos kommunala beslutsfattare och som kan påverka husköp; till exempel kan det handla om hanteringen av bygglovsärenden, detaljplaner, skolpolitisk inriktning, med mera. Resultaten av regressionsskattningar redovisas i tabell 1. Vi börjar med att konstatera att modellerna visar på mycket höga förklaringsvärden (R2). Dessa kan framstå som orealistiskt stora, men är i enlighet med skattningar i (2019). De redovisade koefficientestimaten som redovisas avseende energiklassifikationen utgörs av relativa storlekar i det att de anger sambandet mellan huspris av att ha värdet B, C, D, E, F eller G jämfört med att ha den högsta energiklassificering, dvs värdet A.8 I tabell 1 visas tre kolumner med skattningsresultat. I den första kolumnen visas sambandet då 7Se också (2019) som visar på olika sätt att hantera spatial interaktion. De där redovisade skattningsresultat visar på robusta resultat för skattningar med kommun fixa effekter. 8Valet av referenskategori är inte självklart, ett rimligt alternativ hade varit att utgå ifrån klassificering C, som anger byggstandard för nybyggnation. I praktiken spelar det dock ingen större roll då man kan härleda skillnader till värdet C (eller vilken annan klassificering) genom att ta differensen mellan koefficientestimaten för respektive klassificering man är intresserad av. R I K S R E V I S I O N E N A N A L Y S A V S A M B A N D M E L L A N E N E R G I D E K L A R A T I O N E R O C H H U S P R I S man endast inkluderar hus som har fått energideklarationen till 2018. Det som visas där skulle man kunna kalla för det raka/enkla sambandet mellan faktisk klassificering och försäljningspris av ett hus. Resultaten säger att ju sämre klassificering desto lägre huspris. Som framgår blir det statistiskt signifikanta skillnader från klassificering C och nedåt. Rent storleksmässigt är det fråga om rätt betydande skillnader. Inte minst visar resultaten att de hus som fick en energiklassificering (och framåt) med sämsta betyg G hade ca 11,lägre huspriser jämfört med hus som hade den bästa klassificeringen A.9 I kolumn 2 visas resultaten då vi använder oss av klassificeringen A-G även för hus som blev energideklarerade . På så sätt ingår det här hus med energideklarationer till 2018 i skattningarna. När det gäller sambandet mellan klassificering och huspris kvarstår ett liknande mönster som i kolumn 1. Skillnaderna ligger främst i att storleken på koefficientestimaten minskar något. Så har hus med sämsta betyget G ca 10,[exp(-0.1073)-1] lägre huspris jämfört med hus som hade den bästa klassificeringen A. Det som händer i jämförelse med resultaten redovisade i kolumn 1 är att sambandet försvagas något, men att mönstret över lag kvarstår. I kolumn 3 slutligen visas resultaten då man jämför den (approximerade) klassificeringen i energideklarationerna med klassificeringen . I en jämförelse av betydelsen av betygsättningen A-G för huspriset går det att se följande. Som i föregående kolumnerna föreligger det ett negativt samband, dvs ju sämre betygsättningen, desto lägre huspris. Det som dock också framgår här är att det föreligger en mer utpräglad minskning i försäljningspris för hus med sämre energistandard än C och som blivit energiklassificerade , jämfört med hus som blivit energiklassificerade . Det verkar därmed finnas en liten men ändå synbar skillnad i betydelsen av klassificering A-G före och efter 2014, vilket kan tydliggöras med hjälp av följande figur. 9Observera att koefficientestimatet visar -.1201; det krävs dock en omräkning för att hitta den rätta procentuella ändringen genom formeln exp(-0.1201)-1 som är lika med ca -.113, dvs 11,. 6R I K S R E V I S I O N E N B I L A G A T I L L G R A N S K N I N G S R A P P O R T D N R : 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 7 5 8 Figur 2 Avbildning av koefficientestimat av sambandet mellan huspris och energiklassificeringen för klassificeringar genomförda åren före respektive efter . i kolumn 3 i tabell 1. Det här skulle kunna tolkas som att införandet av energiklassificeringen i form av en betygsskala A-G som började gälla ledde till att hus med sämre klassificering (E, F, G) relativt sett såldes till lägre priser än jämförbara hus som energideklarerades , dock utan motsvarande energiklassificering redovisade i energideklarationen. visar hus med bättre energiklassificering (A, B) upp ett högre pris jämfört med hus med approximativt jämförbar standard men utan motsvarande energiklassificering (A, B) redovisade i energideklarationen. Ett sådant samband indikerar förekomst av en ”signaleffekt”. Med det menas att givet att de inkluderade kontrollvariablerna fångar in alla relevanta skillnader mellan hus som kan tänkas påverka försäljningspris men också energiklassificeringens ändrade beräkningsmetoder , så är det själva signalisering av en bättre eller sämre energisstandard i form av en synlig klassificering A-G som spelar roll för husets pris. Som skrevs tidigare bygger uttalande på att vi har kunnat kontrollera för alla relevanta bakgrundsfaktorer. När det gäller jämförelse av hus med energideklarationer från tiden före respektive efter föreligger en viss osäkerhet i vilken mån kontrollvariablerna har kunnat konstanthålla för skillnader husen emellan. Som diskuterades inledningsvis kan det ha genomförts upprustningar inför en husförsäljning som påverkar husets allmänna standard som i sin tur spiller över på både försäljningspris, men även den redovisade standarden i energideklarationen. Det kan handla om nya inredningar, nya fönster, köksmaskiner och/eller ventilationsanläggningar med mera. Det finns inga direkta sätt att kontrollera för alla möjliga standardhöjningar avsedda att höja försäljningspriser i våra data. En annan aspekt som kan påverka analysen är införandet nya byggnadsföreskrifter (BFS 2011:6), vilket kan ha betydelse för R I K S R E V I S I O N E N A N A L Y S A V S A M B A N D M E L L A N E N E R G I D E K L A R A T I O N E R O C H H U S P R I S jämförbarheten av de skattade resultaten . I olika känslighetsskattningar har vi försökt ringa in hur (o)säkra resultaten är, där vi tog fram regressionsskattningar med alternativa avgränsningar. Dessa skattningar visade att de framräknade resultaten om skillnaden i betydelsen av energideklarationen före och efter är något osäkra. Bland annat visade det sig att skillnaderna minskar i tilltagande grad då man minskar intervallerna på de undersökta åren, till exempel att endast ha med hus som energideklarerades mellan åren 2012–2015. Slutsatsen som kan dras av de här redovisade resultaten är att det föreligger ett tydligt samband mellan husets energiklassifikation och dess försäljningspris. Som vi har argumenterat skall detta resultat inte tolkas som effekter, men som indikation för att för ett hus, och hur de senare påverkar försäljningspriser. Det framgick i vår enkätundersökning (se bilaga 3) att de svarande värderar driftkostnaderna i Det som vi också kunde se är att införandet och publicering av klassificeringen i en betygsskala A-G möjligen kan ha lett till en förstärkning av sambandet mellan husets energistandard och dess försäljningspris. Det senare skulle i så fall tala för att det föreligger en signaleffekt, där hus med sämre energieffektivitet får ett lägre försäljningspris, medan hus med bättre energieffektivitet får ett högre försäljningspris då informationen framställs som ett A-G värde, jämfört med hur informationen om husets energieffektivitet angavs . Dock visar sig resultaten vara något känsliga som inkluderas i skattningarna, varför vi inte kan utesluta att det i själva verket inte gör någon skillnad att ha en energiklassificering enligt ett betygssystem A-G eller att endast ha information med bakomliggande uppgifter i energideklarationen. , och , ”En byggnadsspecifik jämförelse av energiprestanda konstaterar av reducerad energianvändning i svenska flerbostadshus”, Examensarbete i energivetenskaper, 2019. , , “Energy Performance Certificates and Its Capitalization in Housing Values in ”, Sustainability 2019. 8R I K S R E V I S I O N E N B I L A G A T I L L G R A N S K N I N G S R A P P O R T D N R : 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 7 5 8 Relationen mellan värdet på energiklassificeringen A-G på husets försäljningspris. Uppgifter för alla husköp av småhus givet att det finns energideklaration framtagen . Alla här redovisade skattningar inkluderar också kontroller för kommuner (kommunfixa effekter). i perioden –2018 i perioden –2018 Årtal för köp: 2015 (referens) Årtal för köp: 2016 0,0866*** 0,0869*** 0,0868*** (0,002) (0,002) (0,002) Årtal för köp: 2017 0,1664*** 0,1652*** 0,1653*** (0,002) (0,002) (0,002) Årtal för köp: 2018 0,1516*** 0,1531*** 0,1533*** (0,002) (0,002) (0,002) Årtal för köp: 2019 0,1686*** 0,1692*** 0,1678*** (0,003) (0,002) (0,002) Energiklassificering (faktiska värden) A (referens) -0,0014 (0,010) -0,0242* (0,010) -0,0460*** (0,010) -0,0661*** (0,010) -0,0951*** (0,010) -0,1201*** (0,010) Total areal i kvm 0,0000*** 0,0000*** 0,0000*** (0,000) (0,000) (0,000) Total bostadsarea i kvm 0,0035*** 0,0036*** 0,0036*** (0,000) (0,000) (0,000) R I K S R E V I S I O N E N A N A L Y S A V S A M B A N D M E L L A N E N E R G I D E K L A R A T I O N E R O C H H U S P R I S i perioden –2018 i perioden –2018 0,0019*** 0,0019*** 0,0019*** (0,000) (0,000) (0,000) 0,0145*** 0,0143*** 0,0142*** (0,000) (0,000) (0,000) -0,0681*** -0,0718*** -0,0714*** (0,008) (0,007) (0,007) (0,008) (0,007) (0,007) 0,2231*** 0,2100*** 0,2102*** (0,005) (0,004) (0,004) 0,0564*** 0,0528*** 0,0525*** (0,002) (0,002) (0,002) Kedjehus (jämfört med fristående -0,1034*** -0,1064*** -0,1066*** (0,002) (0,002) (0,002) Radhus (jämfört med fristående -0,1575*** -0,1571*** -0,1580*** (0,002) (0,002) (0,002) DeSO: andel utländsk bakgrund 0,0016*** 0,0016*** 0,0016*** (0,000) (0,000) (0,000) DeSO: andel med eftergymnasial 0,0178*** 0,0178*** 0,0178*** utbildning om minst 3 år (0,000) (0,000) (0,000) DeSO: andel boende som utgörs av -0,0039*** -0,0039*** -0,0039*** (0,000) (0,000) (0,000) DeSO: genomsnittlig netto inkomst 0,0006*** 0,0006*** 0,0006*** (0,000) (0,000) (0,000) 0,0012*** 0,0012*** 0,0012*** (0,000) (0,000) (0,000) 0,1870*** 0,1928*** 0,1931*** (0,003) (0,002) (0,002) R I K S R E V I S I O N E N B I L A G A T I L L G R A N S K N I N G S R A P P O R T D N R : 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 7 5 8 i perioden –2018 i perioden –2018 Indikator för om huset har -0,0019 -0,0047 -0,0048 energideklarerats fler än en gång (0,009) (0,007) (0,007) -0,1187*** -0,1008*** -0,1020*** (0,007) (0,006) (0,006) 0,0427*** 0,0409*** 0,0410*** (0,002) (0,002) (0,002) Solcells baserad el eller värme 0,0511*** 0,0455*** 0,0458*** (0,008) (0,007) (0,007) 0,0554*** 0,0514*** 0,0529*** (0,002) (0,002) (0,002) -0,0122*** -0,0130*** -0,0126*** (0,002) (0,002) (0,002) Energiklassificering (faktiska och A / A proxy (referens) B / B proxy -0,0043 (0,008) C / C proxy -0,0233** (0,007) D / D proxy -0,0416*** (0,007) E / E proxy -0,0607*** (0,007) F / F proxy -0,0868*** (0,008) G / G proxy -0,1073*** (0,008) Energiklassificering (faktiska och approximerade värden) interagerad med indikator för period A proxy # (referens) R I K S R E V I S I O N E N A N A L Y S A V S A M B A N D M E L L A N E N E R G I D E K L A R A T I O N E R O C H H U S P R I S i perioden –2018 i perioden –2018 A # 2014 & efter (0,015) -0,0160 (0,012) B # 2014 & efter (0,011) -0,0206 (0,012) C # 2014 & efter -0,0153 (0,011) -0,0249* (0,011) D # 2014 & efter -0,0373*** (0,011) -0,0407*** (0,011) E # 2014 & efter -0,0573*** (0,011) -0,0601*** (0,012) F # 2014 & efter -0,0860*** (0,011) -0,0736*** (0,012) G # 2014 & efter -0,1109*** (0,011) 2,7300*** 2,7926*** 2,8007*** (0,099) (0,087) (0,087) * p<0,05, ** p<0,01, *** p<0,001 R I K S R E V I S I O N E N B I L A G A T I L L G R A N S K N I N G S R A P P O R T D N R : 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 7 5 8 Medelvärden över inkluderade variabler. Uppgifter för alla husköp av småhus givet att det finns energideklaration framtagen . (2143,6) (2303,5) (2447,1) (2284,3) (2330,0) (1,706) (2,046) (2,380) (2,692) (3,146) Energiklassificering (A=1, B=2, C=3, D=4, E=5, F=6, G=7); (1,387) (1,376) (1,366) (1,360) (1,378) Energiklass A/A proxy (0,110) (0,102) (0,0998) (0,0998) (0,106) Energiklass B/ B proxy (0,238) (0,242) (0,239) (0,243) (0,241) Energiklass C/ C proxy (0,355) (0,361) (0,355) (0,354) (0,357) Energiklass D/ D proxy (0,436) (0,441) (0,441) (0,443) (0,438) Energiklass E/ E proxy (0,447) (0,443) (0,446) (0,446) (0,445) Energiklass F/ F proxy (0,363) (0,356) (0,360) (0,362) (0,364) Energiklass G/ G proxy (0,290) (0,285) (0,284) (0,276) (0,284) Total areal i kvm (2109,3) (1946,4) (1877,8) (1801,5) (1791,5) Total bostadsarea i kvm (37,66) (36,93) (36,58) (36,64) (38,23) (26,99) (26,72) (26,75) (26,96) (27,68) (4,584) (4,562) (4,545) (4,807) (4,936) (0,333) (0,329) (0,328) (0,325) (0,328) R I K S R E V I S I O N E N A N A L Y S A V S A M B A N D M E L L A N E N E R G I D E K L A R A T I O N E R O C H H U S P R I S (0,328) (0,326) (0,324) (0,321) (0,324) (0,232) (0,229) (0,225) (0,220) (0,225) (0,422) (0,418) (0,416) (0,418) (0,423) (0,409) (0,411) (0,414) (0,420) (0,426) (0,313) (0,312) (0,314) (0,322) (0,322) (0,303) (0,307) (0,311) (0,315) (0,325) DeSO: andel med utländsk bakgrund (i %) (7,234) (7,737) (8,071) (8,174) (8,367) DeSO: andel med eftergymnasial utbildning om (i %) (13,08) (13,12) (13,23) (13,12) (13,00) DeSO: andel boende som utgörs av äganderätt (i %) (25,43) (25,55) (25,31) (25,48) (25,64) DeSO: genomsnittlig netto (87,10) (92,28) (85,37) (88,59) (83,00) (5,738) (7,243) (6,514) (8,340) (6,933) (0,468) (0,468) (0,467) (0,466) (0,470) Indikator för om huset har energideklarerats fler än en gång (0,0866) (0,0907) (0,0867) (0,0880) (0,0819) (0,158) (0,158) (0,145) (0,138) (0,147) (0,497) (0,497) (0,496) (0,495) (0,495) R I K S R E V I S I O N E N B I L A G A T I L L G R A N S K N I N G S R A P P O R T D N R : 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 7 5 8 Solcells baserad el eller värme (0,0971) (0,0993) (0,102) (0,0992) (0,0959) (0,275) (0,274) (0,279) (0,282) (0,268) (0,490) (0,490) (0,492) (0,492) (0,492) R I K S R E V I S I O N E N B I L A G A T I L L G R A N S K N I N G S R A P P O R T D N R : 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 7 5 8 –tydligt syfte men oklart mål R I K S R E V I S I O N E N E N K Ä T T I L L H U S K Ö P A R E Enkäten genomfördes av () – . Ur SCB:s register över försålda fastigheter identifierades en urvalsram om 92 158 unika personer, eller äldre, vilket svarade mot 52 348 fastigheter. Urvalet stratifierades på tre kommuntyper: kommuner i storstadsområden, kommuner med fler än 75 000 invånare och övriga landet. Från urvalsramen drogs ett stratifierat obundet slumpmässigt urval av fastigheter, varefter en köpare valdes med obundet slumpmässigt urval. De valda personerna kontrollerades för att undvika att avlida och emigrerade ingick i urvalet. Därefter bestod urvalet av 2 997 personer. I respektive kommuntyp (strata) fanns 997–1002 respondenter. Svarsfrekvensen i enkäten är , vilket motsvarar 888 svar. valde att svara via webb-blankett, och resterande via pappersblankett. Datainsamlingen skedde genom pappers- och webb-blankett. I första kontakten fick respondenterna ett informationsbrev och inloggningsuppgifter till enkäten på Därefter skickades två påminnelser ut, med enkäten i pappersform. Den fjärde påminnelsen innehöll också enkäten i tryckt form. För att underlätta datainsamlingen har viss information hämtats från register. Dessa data omfattar uppgiftslämnarens kön, inkomst och utbildning samt fastighetens yta och byggår. har genomfört bortfallsanalys, beräknat kalibrerade vikter och viktat datamaterialet för att korrigera för bortfall. Frågor och svarsalternativ i enkäten 1.När du/ni köpte huset , hade huset då en energideklaration som du/ni tog del av? ☐Ja, jag/vi tog del av den vid köptillfället ☐Ja, jag/vi tog del av den efteråt ☐Nej, jag/vi har inte tagit del av någon energideklaration kopplad till köpet (Gå till fråga 7) ☐Vet inte/Ingen åsikt (Gå till fråga 7) 2.Hur svårt var det att förstå det som stod i energideklarationen? Inte alls svårt / Inte så svårt / Ganska svårt / Mycket svårt / Vet inte/Ingen åsikt 3.I vilken utsträckning påverkade det som stod i husets energideklaration dig/er att köpa huset? Inte alls / Till viss del / Till stor del / Helt och hållet / Vet inte/Ingen åsikt 2R I K S R E V I S I O N E N B I L A G A T I L L G R A N S K N I N G S R A P P O R T D N R : 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 7 5 8 4.Har du/ni vidtagit några av de åtgärder för energieffektivisering som beskrevs i energideklarationen? ☐Ja (Gå till fråga 5) ☐Nej (Gå till fråga 6) ☐Vet inte/Ingen åsikt (Gå till fråga 7) 5.Vilka typer av åtgärder för energieffektivisering som beskrevs i energideklarationen har du/ni vidtagit? ☐Enbart de som rekommenderades ☐Enbart andra åtgärder än de som rekommenderades ☐Både de som rekommenderades och andra åtgärder ☐Vet inte/Ingen åsikt 6.Varför har du/ni inte vidtagit några av de åtgärder för energieffektivisering som rekommenderades? ☐Det fanns inga rekommenderade åtgärder i energideklarationen ☐Huset är tillräckligt energieffektivt för hushållet ☐Det kostar för mycket ☐Vi har valt att genomföra andra åtgärder för bättre energieffektivitet i huset ☐Vet inte/Ingen åsikt 7.I vilken utsträckning påverkade husets driftkostnader (t.ex. uppvärmning) dig/er i valet av att köpa det? Inte alls / Till viss del / Till stor del / Helt och hållet / Vet inte/Ingen åsikt 8.Visste du, innan du läste det här, att din kommun har en energi- och klimatrådgivning? ☐Nej (Gå till fråga 10) ☐Vet inte/Ingen åsikt (Gå till fråga 10) 9.Har du/ni haft kontakt med energi- och klimatrådgivningen i din/er kommun eller region, för rådgivning kring energideklarationen? T.ex. via telefon, mail eller via hemsida. ☐ Ja ☐ Nej ☐ Vet inte/Ingen åsikt ☐I samband med husköpet ☐I samband med ditt/ert beslut om att energieffektivisera eller inte R I K S R E V I S I O N E N E N K Ä T T I L L H U S K Ö P A R E 10.Har du/ni haft kontakt med någon annan än kommunens/regionens energi- och klimatrådgivning för rådgivning kring energideklarationen? ☐ Ja ☐ Nej ☐ Vet inte/Ingen åsikt ☐I samband med husköpet ☐I samband med ditt/ert beslut om att energieffektivisera eller inte 11.I vilken utsträckning bryr du och ditt hushåll er om vilken källa till energi som huset har för uppvärmning eller nedkylning? T.ex. el, fjärrvärme, fjärrkyla, biobränsle, fossil olja eller fossil gas. Inte alls / Till viss del / Till stor del / Helt och hållet / Vet inte/Ingen åsikt 12.I vilken utsträckning bryr du och ditt hushåll er om att husets källa till energi är så klimatneutral som möjligt? Inte alls / Till viss del / Till stor del / Helt och hållet / Vet inte/Ingen åsikt 4R I K S R E V I S I O N E N Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2021/22:24 om systemet med energideklarationer