prop · H9031d21 · 2021-09-20 00:00:00 — Bilden nyanseras av att även ett antal befolkningsmässigt mindre FA-regioner i olika delar av landet på ett bra sätt lyckas nyttja sina komparativa fördelar, exempelvis råvaruresurser, attraktiva livsmiljöer utifrån bl.a. tillgänglighet till kultur och natur eller en särskild näringslivsstruktur. Det är också tydligt att områden med likartade strukturella förutsättningar kan utvecklas olika. Flera faktorer är viktiga, såsom innovationsförmåga, entreprenörskap, kapacitet för regionalt utvecklingsarbete samt civilsamhällets funktion. Även befolkningsmässigt mindre FA-regioner har bl.a. genom det regionala utvecklingsarbetet fått möjligheter att skapa utveckling utifrån sina särskilda förutsättningar. har flera av dessa haft en positiv ekonomisk utveckling, som en demografisk utveckling med åldrande och minskande befolkning medför stora utmaningar för bl.a. näringslivsutveckling, kompetensförsörjning och välfärdssystem. Den pågående pandemin skapar delvis förändrade förutsättningar för den regionala utvecklingen genom bl.a. ökad digitalisering och då olika delar av näringslivet påverkas i varierande grad. De långsiktiga regionala effekterna av pandemin är dock fortfarande oklara. Insatser inom andra utgifts- och politikområden I näringsutskottets betänkande 2020/21:NU2 framhåller utskottet att hänvisningar i budgetpropositionen med fördel skulle kunna göras till hur insatser inom andra utgiftsområden bidrar till att uppfylla målet för den regionala utvecklingspolitiken. Regeringen vill särskilt lyfta fram följande insatser som har bidragit till en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar regional utveckling och därmed till målet för den regionala utvecklingspolitiken. Insatser för att minska arbetslösheten inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, stärkt kompetensförsörjning inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, insatser inom bl.a. kultursamverkansmodellen och kulturmiljö inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, insatser för goda och hållbara livsmiljöer inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, samt insatser för lokal och regional klimatomställning bl.a. Klimatklivet och Industriklivet, utveckling av grön infrastruktur, biologisk mångfald och ekosystemtjänster samt insatser för dricksvattenförsörjning, vattenskydd och friluftsliv inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Regeringen vill även lyfta fram insatser för energiomställning, förnybar elproduktion, ökad elektrifiering samt ett robust och starkt elnät inom utgiftsområde 21 Energi, insatser för digitalisering, bredbandsutbyggnad och satsningar på transportsystemet inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, insatser för landsbygdsutveckling, bl.a. bredbandsutbyggnad och tillgång till kommersiell service, företagsutveckling inom de gröna näringarna och livsmedelsproduktion inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, insatser för ökad innovationsförmåga och stärkt entreprenörskap, ramvillkor och väl fungerande marknader samt export- och investeringsfrämjande inom utgiftsområde 24 Näringsliv samt insatser inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Sektorssamordning och flernivåsamverkan främjar synergier mellan aktörer och sektorer För att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken är en väl utvecklad sektorssamordning och flernivåsamverkan centralt. Regeringens insatser för ökad 2021/22:1 Utgiftsområde 19 sektorssamordning och flernivåsamverkan har bidragit till målet för politikområdet genom effektivare lösningar och främjat synergier mellan aktörer och sektorer. Regeringen bedömer att medlen inom utgiftsområde 19 Regional utveckling har lett till att strategiska insatser för innovation, företagande, attraktiva miljöer, tillgänglighet, kompetensförsörjning och internationellt samarbete har kommit till stånd utifrån olika lokala och regionala förutsättningar. Medlen har på ett positivt sätt påverkat utvecklingen i länen när de har använts i samverkan med resurser från andra utgiftsområden och från andra aktörer på olika samhällsnivåer, såväl offentliga som privata, inklusive aktörer inom det civila samhället. Därmed har insatser som finansierats av medlen inom utgiftsområde 19 Regional utveckling bidragit till samordnade processer och medfört att insatser och investeringar har gjorts mer sektorsövergripande. Regeringen gör bedömningen att dialogen i Forum för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 har varit av stor betydelse för att utveckla den regionala utvecklingspolitiken och EU:s sammanhållningspolitik och då särskilt dess genomförande. Att regeringen och statliga myndigheter har haft en kontinuerlig dialog och samverkan om såväl kortsiktiga som långsiktiga strategiska frågor med regionerna och har stärkt såväl sektorssamordning och flernivåsamverkan som lärandet hos dessa aktörer. I princip samtliga politikområden är av betydelse för att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken och därför har bredden av frågor i dialogen varit viktig. Dialogen har även bidragit till en ökad förståelse för regionala förutsättningar inom olika politikområden vilket möjliggör regional hänsyn samt att insatserna sammantaget inom olika politikområdena kan bli mer effektiva i att nå sina egna mål. Statliga myndigheters medverkan i den regionala utvecklingspolitiken är av central betydelse Statliga myndigheters medverkan i det regionala utvecklingsarbetet, inklusive sammanhållningspolitiken, är av central betydelse för att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken. En sammanhållen statlig styrning som ger goda förutsättningar för berörda statliga myndigheter att ta regional hänsyn till och integrera hållbar regional utveckling i sina verksamheter ökar måluppfyllelsen. Det har delvis skett en positiv utveckling av de statliga myndigheternas medverkan i det regionala utvecklingsarbetet. Myndigheternas medverkan i det regionala utvecklingsarbetet och samverkan med regionerna uppvisar dock en stor variation. Att vissa statliga myndigheter har integrerat och stärkt det territoriella perspektivet i sin verksamhet har enligt regeringen skapat bättre förutsättningar för ett effektivt genomförande av det regionala utvecklingsarbetet. Det kan även skapa bättre förutsättningar för ökad måluppfyllelse i de statliga myndigheternas verksamheter. Det myndighetsnätverk som ansvarar för har underlättat myndigheternas deltagande i det regionala utvecklingsarbetet. Detta har bidragit till att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken. Regionalt utvecklingsarbete för hållbar utveckling En central del i det regionala utvecklingsarbetet har varit en ömsesidig samordning av nationella strategier och program samt EU:s sammanhållningspolitik med regionala strategier och program. Den omställning av arbetet som regionerna och har genomfört för att hantera den pågående pandemins konsekvenser har tillsammans med arbetet för omställning till en hållbar utveckling bl.a. bidragit till att genomföra regeringens prioriteringar för den regionala utvecklingspolitiken och därmed till att uppnå målet för politiken. 2021/22:1 Utgiftsområde 19 Insatserna inom ramen för det regionala utvecklingsarbetet har även en koppling till insatser inom andra utgiftsområden. Genomförandet av insatser inom ramen för de regionala utvecklingsstrategierna har därmed även bidragit till att uppnå målen inom dessa utgiftsområden. Att hållbarhet och Agenda 2030 utgjort utgångspunkt för reviderade och nya regionala utvecklingsstrategier är enligt regeringen positivt och i linje med inriktningen för den regionala utvecklingspolitiken. Regionernas och kommuns prioriteringar vid användningen av medel inom utgiftsområdet har medfört att strategiska insatser kommit till stånd utifrån lokala och regionala förutsättningar och har bidragit till att nå mål i de regionala utvecklingsstrategierna, de regionala strukturfondsprogrammen och de territoriella samarbetsprogrammen. Regeringen bedömer att de strategiska insatserna har främjat innovation och klimatomställning samt stärkt förutsättningarna för näringslivets konkurrenskraft. Flertalet regioner har tagit fram strategier för smart specialisering, vilket enligt regeringen skapar goda förutsättningar för ett framgångsrikt regionalt och nationellt innovationsarbete. Det arbete som regionerna och på frivillig basis genomfört inom kompetensförsörjningsområdet har bidragit till det regionala utvecklingsarbetet. Ett exempel på detta är hur redan uppbyggda nätverk och forum inom kompetensförsörjningsområdet har kunnat nyttjas för att hantera och mildra de negativa konsekvenserna av den pågående pandemin på de regionala arbetsmarknaderna. När det gäller de fokusområden som regeringen pekat ut för arbetet så har den strategiska samverkan kring regionalt yrkesvux lett till att efterfrågan på hela den regionala arbetsmarknaden lyfts fram så att utbildningsutbudet bättre kunnat anpassas efter detta. Även lärcentrum och validering har utvecklats till viktiga verktyg för en välfungerande kompetensförsörjning och livslångt lärande på regional nivå. Sammantaget bedömer regeringen att det regionala kompetensförsörjningsarbetet har bidragit till att nå målet för politikområdet. Kommersiell service i gles- och landsbygder Tillgång till kommersiell service i form av dagligvaror och drivmedel är en av flera förutsättningar för att människor ska kunna bo, verka och leva i alla delar av landet, även i områden med långa avstånd och litet befolkningsunderlag. Tillgång till kommersiell service är också viktigt för ett robust och resilient samhälle. Regeringen bedömer att de medel som har beviljats till kommersiell service har haft en positiv inverkan på tillgången till kommersiell service i gles- och landsbygder. Det särskilda driftsstödet har bidragit till en stabil geografisk butiksstruktur i gles- och landsbygder och dessa butiker bedöms ha en hållbar ekonomisk situation. Sammantaget har insatserna på området bidragit till att uppfylla målet för den regionala utvecklingspolitiken. Selektiva regionala företagsstöd och riskkapitalfonder för utveckling av företag Satsningarna på riskkapitalfonder inom regionalfondsprogrammen, bl.a. inom ramen för den gröna investeringsfonden, bedöms ha bidragit till att främja näringslivets omställning och konkurrenskraft. Riskkapitalfonderna har också attraherat betydligt mer privat kapital än vad som har investerats av offentliga medel, vilket är positivt då företagens tillgång till finansiering förbättras. 2021/22:1 Utgiftsområde 19 har det skett en omfördelning av medel som beviljats till selektiva regionala företagsstöd. Främjandestödet har ökat och investeringsstödet har minskat. Detta visar att det har funnits goda möjligheter att anpassa stödgivningen till rådande omständigheter orsakade av bl.a. den pågående pandemin. De selektiva regionala företagsstöden har bidragit till ökad konkurrenskraft i stödföretagen och därmed till målet för den regionala utvecklingspolitiken. Regionalt transportbidrag som kompensation för kostnadsnackdelar För att främja näringslivet i de delar av landet som i många fall har kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor till marknaden är det regionala transportbidraget betydelsefullt. Det regionala transportbidraget har kompenserat berörda företag för transportkostnader. Det har även delvis stimulerat till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Regeringen bedömer därmed att stödet har bidragit till att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken. Regionalfondsprogrammen tillför mervärden i det regionala utvecklingsarbetet Regeringen bedömer att regionalfondsprogrammen lyckades ställa om och använda återstående medel för att möta näringslivets behov och delvis mildra den pågående pandemins negativa effekter. Regionalfondsprogrammens insatser har bidragit till utveckling av regionala styrkeområden och innovativa regionala miljöer som skapar förutsättningar för hållbara, innovativa och konkurrenskraftiga företag i hela landet. Fler företag har nåtts av programmens insatser än vad som förutsågs när programmen togs fram, vilket är positivt. Dessutom bidrar programmen till näringslivets miljö- och klimatarbete genom att främja hållbara innovationer och minskad energianvändning. Insatser inom regionalfondsprogrammen har bidragit till att många företag har samarbetat med forskningsinstitutioner i syfte att främja innovationer och företag har fått stöd för att introducera nya produkter vilket främjar den regionala utvecklingen. Dessutom stöds den viktiga utbyggnaden av bredband inom de tre nordliga programmen. Sammantaget gör regeringen bedömningen att regionalfondsprogrammen genom bl.a. resurser och arbetssätt tillför mervärden i det regionala utvecklingsarbetet och bidrar till målet för den regionala utvecklingspolitiken. Genom att mobilisera ett stort antal offentliga aktörer på lokal, regional och nationell nivå samt privata aktörer har insatserna fått en god förankring och medfinansiering. Regeringen kan konstatera att trots pandemin fanns en stor efterfrågan på medel och intresse av att delta i gränsöverskridande samarbetsprojekt inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet. Betydande resurser har mobiliserats för att lösa gränsöverskridande samhällsutmaningar inom områdena klimat och miljö vilket har bidragit till att natur- och kulturmiljöer har skyddats, använts och utvecklats. Regeringen bedömer att det europeiska territoriella samarbetet förstärker nationella och regionala satsningar inom prioriterade områden, bl.a. innovation, och därmed bidrar till målet för den regionala utvecklingspolitiken. 2021/22:1 Utgiftsområde 19 2.8.1En politik för hållbar regional utveckling i hela landet Utvecklingskraften i städer, tätorter samt gles- och landsbygder ska stärkas och klyftorna ska minska. Möjligheterna att bo, leva och verka i hela landet ska förbättras liksom möjligheterna att bidra till en hållbar regional utveckling. Alla människor, oavsett kön, ska kunna känna delaktighet, påverka sin livsmiljö, forma sina liv och få tillgång till utvecklingsresurser utifrån sina förutsättningar oavsett var i landet man bor. Näringslivet ska ges goda förutsättningar att stärka konkurrenskraften och bidra till omställningen till hållbar utveckling. För att möta de stora samhällsutmaningarna, ta till vara möjligheterna och hitta lösningar krävs en omställning till en hållbar regional utveckling där hela landet ges möjligheter att utvecklas utifrån sina särskilda förutsättningar. Det gäller såväl städer och tätorter som gles- och landsbygder. Ju fler delar av landet som är utvecklingskraftiga och hållbara, desto bättre för . För att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken är det viktigt med en bredd av insatser inom många politikområden. Tvärsektoriell styrning av resurser inom många utgiftsområden samt regional hänsyn och ett territoriellt perspektiv är av betydelse för att skapa mer ändamålsenliga insatser för att nå såväl målet för den regionala utvecklingspolitiken som andra mål. Även samordning mellan statliga myndigheter och en väl fungerande samverkan med regioner och kommuner är avgörande för att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken. Regeringens utveckling och styrning av den regionala utvecklingspolitiken och landsbygdspolitiken ska vara samordnad och främja möjligheterna för att insatser inom politikområdena ska komplettera varandra och bidra till synergier. Regionerna och samt statliga myndigheter har viktiga roller i genomförandet av bl.a. båda dessa politikområden. överlämnade regeringen skrivelsen Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet (skr. 2020/21:133, bet. 2020/21:NU24, rskr. 2020/21:337). Regeringen avser att ta fram en handlingsplan för genomförandet av strategin. Stora samhällsutmaningar som genomsyrar hela strategin är: –miljöproblem och klimatförändringar –ökade klyftor både inom och inom EU. För att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken identifierar regeringen i strategin följande strategiska områden: –likvärdiga möjligheter till boende, arbete och välfärd i hela landet –kompetensförsörjning och kompetensutveckling i hela landet –innovation och förnyelse samt entreprenörskap och företagande i hela landet –tillgänglighet i hela landet genom digital kommunikation och transportsystem. De strukturella och dynamiska utmaningar som länen står inför kan vara utgångspunkt vid den långsiktiga fördelningen av medel från anslaget 1:1 Regionala utvecklingsåtgärder mellan länen. Utmaningar finns kopplat till förhållanden som gleshet och avstånd, demografi, kompetensförsörjning, arbetsmarknad, entreprenörskap och företagande, arbetsproduktivitet samt regional dynamik. Hänsyn bör även tas till medfinansiering av Europeiska regionala utvecklingsfonden och stödområdestillhörighet för regionala företagsstöd. 2021/22:1 Utgiftsområde 19 Regeringen avser att till kommissionen anmäla förslag till ny regionalstödskarta som planeras gälla fr.o.m. t.o.m. , för att regionalt investeringsstöd ska kunna beviljas till näringslivets utveckling i vissa områden. Förutsättningarna för entreprenörskap och innovation samt tillgången till kapital för utveckling av företagande varierar över landet. Regeringen bedömer att det är viktigt att företag i alla delar av landet har goda möjligheter till finansiering. Det är betydelsefullt att intensifiera det arbete som syftar till att de selektiva regionala företagsstöden ska bli mer hållbara avseende jämställdhet, integration och miljö inklusive klimat. Regeringen föreslår ett särskilt investeringsbidrag till drivmedelsstationer i områden där servicen är gles. Bidraget ska användas för att genomföra nödvändiga åtgärder för att nedgrävda rörledningar för hantering av brandfarlig vätska ska vara korrosionsskyddade. Syftet är att hålla risken för brand och explosion så låg som möjligt vid hantering av dessa varor samt att främja en likvärdig skydds- och säkerhetsnivå för hanteringen i hela landet. För att stödja små och medelstora företag i behov av stöd för återstart efter pandemin föreslår regeringen medel för regionala utvecklingsåtgärder som är i linje med regionala prioriteringar, klimatomställning och tar hänsyn till miljöeffekter. Regeringen föreslår även att medel permanent avsätts till regionerna och för att finansiera samverkan kring utbudet av gymnasial utbildning inom ramen för regionalt kompetensförsörjningsarbete (se utg.omr. 1 avsnitt 9.7.1). Regeringen föreslår vidare medel för att etablera effektiva regionala strukturer för validering. Regeringen föreslår dessutom att det särskilda driftstödet till dagligvarubutiker i sårbara områden permanentas . Slutligen föreslår regeringen medel för att stärka den regionala exportrådgivningen och för att alla län ska kunna få tillgång till likvärdiga tjänster till stöd för internationalisering och export (se utg.omr. 24 avsnitt 1.5). Den regionala utvecklingspolitiken och EU:s sammanhållningspolitik är nära integrerade. EU:s sammanhållningspolitik främjar konkurrenskraft och bidrar till att minska utvecklingsskillnaderna mellan EU:s regioner. Regionalfondsprogrammen omfattar åtgärder för att främja regional konkurrenskraft och ökad sysselsättning i hela . Programperioden –2020 och insatser inom React-EU Med anledning av den pågående pandemin och de direkta och indirekta effekterna av den har EU beslutat om ett mer flexibelt regelverk för EU:s sammanhållningspolitik för programperioden –2020. Inom ramen för initiativet React-EU har EU även beslutat om mer medel som kan användas –2023. Insatserna i ska bidra till att stärka näringslivets förmåga att ställa om och kommer främst att fokusera på digitalisering och grön omställning samt på branschsatsningar riktade till besöksnäringen samt kulturella och kreativa näringar. Insatserna inom regionalfondsprogrammen ska bidra till omställningen till en hållbar regional utveckling och därmed bidra till ett grönt, hållbart och mer innovativt . De insatser som genomförs ska vara innovativa och ha högt mervärde för EU. Insatserna är främst inriktade mot politiskt mål 1 Ett konkurrenskraftigare och smartare genom innovativ och smart ekonomisk omvandling och regional IKT-konnektivitet och mål 2 En grönare och koldioxidsnål övergång till en ekonomi med noll nettoutsläpp och ett motståndskraftigt genom ren och rättvis energiomställning, gröna och blå investeringar, den cirkulära ekonomin, begränsning av 2021/22:1 Utgiftsområde 19 klimatförändringar, klimatanpassning, riskförebyggande, riskhantering och hållbar urban mobilitet. För att möta klimat- och miljöutmaningarna och främja ett konkurrenskraftigt näringsliv behöver den klimatvänliga och klimatanpassade, resurseffektiva, cirkulära och biobaserade ekonomin utvecklas i hela landet. Även de sociala hållbarhetsaspekterna är viktiga i genomförandet. I genomförandet tas stor hänsyn till olika territoriella förutsättningar, såsom de långa geografiska avstånd som kännetecknar stora delar av landet. Fonden för en rättvis omställning fokuserar på regioner i vars industrier är koldioxidintensiva eller fossilberoende. Fonden ska motverka sociala, sysselsättningsrelaterade, ekonomiska och miljömässiga negativa effekter av klimatomställningen genom investeringar i klimatsmart teknisk utveckling, cirkulär ekonomi och kompetensutveckling. Fonden förväntas bidra till omställningen av stål-, mineral-, metall-, raffinaderi- och kemiindustrin och huvudsakligen riktas till anläggningar med stora utsläpp så att betydande minskningar av växthusgaser är möjliga. Det gränsöverskridande samarbetet genom Interregprogrammen har en viktig roll i det regionala utvecklingsarbetet genom att möjliggöra utvecklingsinsatser över nationsgränserna. kommer att delta i 13 olika Interregprogram – 2027. Regeringens inriktning är att använda de möjligheter som finns inom ramen för Interregprogrammen för att främja näringslivsutveckling samt underlätta för medborgare att bo, leva och verka i en gränslös nordisk kontext. Interregprogrammen ska fortsatt bidra till klimat- och miljöinsatser samt till insatser för att stärka näringslivets konkurrenskraft. 2.8.3Andra mål som den regionala utvecklingspolitiken ska bidra till att nå Den regionala utvecklingspolitiken ska bidra till att nå de nationella klimatmålen, de övriga relevanta nationella miljömålen, de globala målen för hållbar utveckling i Agenda , digitaliseringsmålen samt det jämställdhetspolitiska målet. Den regionala utvecklingspolitiken ska även bidra till en hållbar stadsutveckling och till att uppfylla målen för den sammanhållna landsbygdspolitiken. De högt ställda målen för den svenska klimat-, miljö- och energipolitiken kräver ett aktivt och långsiktigt arbete för en hållbar utveckling på alla politiska nivåer. Tabell 2.21 Anslagsutveckling 1:1 Regionala utvecklingsåtgärder 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för statsbidrag till projektverksamhet (inklusive riskkapitalfonder, lånefonder och garantifonder), regionala företagsstöd, ersättning för vissa kreditförluster samt stöd till kommersiell service. Vidare får anslaget användas 2021/22:1 Utgiftsområde 19 för viss administration, uppföljning och utvärdering samt viss central utvecklingsverksamhet. Dessutom får anslaget användas för ersättningar till regioner och för uppgifter om regionalt utvecklingsansvar. Skälen för regeringens förslag Tabell 2.22 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:1 Regionala utvecklingsåtgärder Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Ersättning för uppgifter om regionalt utvecklingsansvar – Justering medfinansiering Fonden för en rättvis – Validering – nationell struktur – Investeringsstöd till drivmedelsstationer – Särskilt driftstöd till dagligvarubutiker i sårbara områden – Regionala utvecklingsåtgärder för återstart Överföring till/från andra anslag