prop · H80375 · 2021-03-16 00:00:00 — Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Prop. 2020/21:1, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om Statens budget inom utgiftsområde 17 a)Anslagen . beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslagen 14:1 Bidrag till folkbildningen, 14:2 Bidrag till tolkutbildning, 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen och 14:4 Särskilt utbildningsstöd. beslutade regeringen riktlinjer för i fråga om användningen av anslagen 14:1 Bidrag till folkbildningen och 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen samt för studieförbundet i fråga om användningen av anslagen 14:1 Bidrag till folkbildningen och 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen. b)Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att 5. besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som regeringen föreslår: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslagen 14:2 Bidrag till tolkutbildning. om holdingbolag vid universitet och högskolor Skr. 2019/20:199, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att skriva av ärendet. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 2020/21:1, bet. Skrivelsen är inte slutbehandlad. Statens budget inom utgiftsområde 16 a)Anslagen . beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslagen. b)Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1.under 2021 för anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet för finansiering av idébanksmedel: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, tekniska högskola, , , , och anslag 2:65. 2.under 2021 för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag på högst till European Spallation Source (ESS): beslutade regeringen regleringsbrev för avseende . 3.under 2021 ställa ut statliga garantier för överbryggningslån till European Spallation Source (ESS) för initial drift och färdigställande av den europeiska spallationskällan, kreditgarantin får uppgå till högst och gäller som längst : beslutade regeringen regleringsbrev för avseende . 4.under 2021–2023 för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om medlemskap i följande konsortier för europeisk forskningsinfrastruktur, s.k. Eric-konsortier: Aerosols, Clouds and Infrastructure () med en årlig medlemsavgift på högst , Center () med en årlig medlemsavgift på högst , () med en årlig medlemsavgift på högst , European Solar Telescope () med och att –2023 besluta om finansiering av de årliga medlemsavgifterna i följande konsortier: () med en medlemsavgift på högst , Infrastructure () med en medlemsavgift på högst , Survey of Health, Ageing and Retirement in Europe () med en medlemsavgift på högst , Biobanking and Infrastructure () med en medlemsavgift på högst , European Social Survey (ESSERIC) med en medlemsavgift på högst , in Europe () med en medlemsavgift på högst , Infrastructure in Medicine () med en medlemsavgift på högst , Infrastructure for Biomedical Imaging (Euro-BioimagingERIC) med en medlemsavgift på högst och (ICOS- ) med en medlemsavgift på högst : beslutade regeringen regleringsbrev för avseende . 2020/21:75 Utbildnings- departementet 2020/21:75 5. för anslaget 3:1 : Forskning och Utbildnings- forskningsinformation besluta om medlemsavgift till det gemensamma departementet företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (Euro-HPC) på högst : beslutade regeringen regleringsbrev för avseende . 6.under 2021 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , Myndig- heten för , , Rymdstyrelsen och Universitets- och högskolerådet. Följande punkt är inte slutbehandlad: b) 4. 2020/21:1, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Statens budget inom utgiftsområde 15 a)Anslagen : beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslagen. b)Lagförslaget. utfärdade regeringen den lag antagit (SFS 1237). c)Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1.under 2021 ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 252 : beslutade regeringen regleringsbrev för avseende . 2.under 2021 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som regeringen föreslår: beslutade regeringen regleringsbrev avseende anlag 1:6. styrelses redogörelse om utsläppsrätter (2009/10:RRS16), bet. redovisad, se skr. 2010/11:75 (M 10), 2011/12:75 (M 2), 2012/13:75 (M 2), 2013/14:75 (M 1), 2014/15:75 (M 2), 2015/16:75 (M 2), 2016/17:75 (M 1), 2017/18:75 (M 1), 2018/19:75 (M 1) och 2019/20:75 (M 1). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Hanteringen av utsläppsrätter*: har tillkännagett för regering- en vad utskottet anför om hantering och redovisning av överskottet av ut- släppsrätter (bet. 2009/10:MJU21 s. 11). Regeringen redovisade i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 20 s. 90) en beräkning av storleken på det förväntade överskottet av tilldelat utsläppsutrymme från första åtagandeperioden under Kyoto- protokollet till för klimatförändringar. Regeringen redovisade även sin bedömning att ett värde för överskottet inte kan beräknas. I budgetpropositionen begärde regeringen vidare be- myndigande att annullera det överskott av tilldelat utsläppsutrymme som inte behövdes för att uppfylla åtagande under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod, vilket bifölls av (bet. 2014/15:MJU1, rskr. 2014/15:81). Den tilldelade mängden utsläppsutrymme utgjorde huvuddelen av innehav av utsläppsrätter. Vid avräkningen och redovisningen av åtagande till FN av första åtagandeperioden annullerades det överskott av tilldelad mängd utsläppsutrymme som förfogar över och som inte behövs för att uppfylla åtagandet i en- lighet med bemyndigande. I propositionen Godkännanden för Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod (prop. 2014/15:81) har regeringen redovisat hur kan fullgöra sitt åtagande under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod och hur huvuddelen av det samlade överskottet av Kyotoenheter hanteras. biföll regeringens för- slag i propositionen 2014/15:81 (bet. 2014/15:MJU13, rskr. 2014/15:202). utarbetades förslag till regeringsbeslut för uppdrag till att genomföra de förslag i proposition 2014/15:81 som har behandlat. Regeringsbeslut togs och genomförde fullgörande och annullering av alla tilldelade utsläppsenheter . Regeringen begärde i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20 s. 9 och 96–97) bemyndigande att annullera även innehav av förvärvade Kyotoenheter från Kyotoprotokollets första åtagandeperiod. Det gäller Kyotoenheter som har förvärvat från klimatprojekt utomlands genom Programmet för internationella kli- matinsatser som finansieras genom anslag 1:12. biföll rege- ringens begäran. 2020/21:75 Miljö- departementet Regeringen beslutade att uppdra åt Energimyndig- heten att genomföra annulleringen av resterande innehav av Kyotoenheter från Kyotoprotokollets första åtagandeperiod. digheten redovisade uppdraget . budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 s. 108) att annullera de Kyotoenheter som har genererats under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod och som har levererats –2016. heterna har förvärvats genom program för internationella klimat- Regeringen uppdrog åt att annullera de utsläppsenheter som har förvärvats under Kyotoprotokollet genom program för internationella klimatinsatser. de utsläppsenheter som har genererats under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod samt de som genererats under den andra åtagandeperioden och har levererats . redovisade att uppdraget om att annullera de utsläppsenheter som har genererats under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod samt de som genererats under den andra åtagande- perioden och har levererats var genomfört. Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 20 s. 98) att annullera de Kyotoenheter som har genererats under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod och som har levererats under 2017 och 2018. beslutade i enlighet med regeringens förslag. 2019/20:MJU1, rskr. 2019/20:122) Regeringen redovisade (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20 s. 89) att som princip bör fortsätta bidra till en ökad ambitionsnivå genom att annullera överskott av utsläppsenheter som har utfärdats under Kyoto- protokollet för att minska utsläppsutrymmet. annullera alla utsläppsenheter som förvärvats under Kyotoprotokollet och som inte behövs för att uppfylla nationella mål till 2020. Regeringen beslutade att uppdra Statens energi- myndighet att annullera de utsläppsenheter som har förvärvats under Kyotoprotokollet genom program för internationella klimatin- Beslutet avser de utsläppsenheter som har genererats under Kyoto- protokollets första åtagandeperiod samt de som genererats under den andra åtagandeperioden och har levererats . redovisade att uppdraget om att annullera de utsläppsenheter som har genererats under Kyotoprotokollets andra åtagandeperioden och har levererats var Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 83–84) att de Kyotoenheter som har genererats under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod och som har levererats beslutade i enlighet med regering- ens förslag (bet. 2020/21:MJU1, rskr. 2020/21:143). Tillkännagivandet bedöms kunna slutbehandlas först efter slutlig avräkning av Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod som bedöms ske Punkten är inte slutbehandlad. Naturvård och biologisk mångfald Motioner från allmänna motionstiden , bet. 2014/15:MJU12 redovisad, se skr. 2015/16:75 (M 12), 2016/17:75 (M 8), 2017/18:75 (M 6), 2018/19:75 (M 5) och 2019/20:75 (M 2). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 10 om viltförvaltningsdelegationerna*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att förstärka viltförvaltningsdele- gationerna (bet. 2014/15:MJU12 s. 29 f.). Viltförvaltningsdelegationerna utvärderades och synpunkter inhämtades från alla länsstyrelser och en enkät skickades ut till alla dele- gater i viltförvaltningsdelegationerna. Regeringen beslutade den 23 feb- ruari 2017 att ändra i förordningen (2009:1474) om viltförvaltningsdele- gationer (SFS 2017:166). Ändringen innebar att miljö- och naturvårdsor- ganisationerna företräds av ytterligare en ledamot och natur- och eko- turismföretagen av en ledamot. 2016/17:75 redovisade regeringen tillkännagivandet som slutbehand- lat. Miljö- och jordbruksutskottet har dock i sitt yttrande över skrivelsen (bet. 2016/17:KU21) anfört att det inte delar regeringens bedömning. Utskottet an- ser att det bör göras en översyn av huruvida det är möjligt att förtydliga viltförvaltningsdelegationernas mandat och beslutanderätt och om möjligt förstärka deras befogenheter. Beredningen av tillkännagivandet fortsätter därför inom . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 23 om översyn av strandskyddet*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att strandskyddet görs mer ändamåls- enligt i hela landet i syfte att förbättra förutsättningarna för byggande, boende och näringsverksamhet i strandlägen (bet. 2014/15:MJU12 s. 60 f.). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i upp- drag att se över strandskyddet (dir. 2019:41). Uppdraget innebär att utredaren ska föreslå författningsändringar och andra åtgärder som medför att strandskyddet görs om i grunden genom en ökad differentiering som tar hänsyn till att tillgången till sjöar och stränder varierar i landet, liksom befolkningstäthet och exploateringstryck. I kommittédirektiven anges bl.a. att det ska bli betydligt enklare att bygga strandnära i landsbygdsområden. Vidare anges att de förslag som lämnas ska syfta till att dels förbättra förut- sättningar för bostäder och näringsverksamhet främst för småföretagare, besöksnäring och gröna näringar i områden med lågt exploateringstryck, dels bibehålla eller om behov finns förstärka strandskyddet för att värna obrutna strandlinjer, den allemansrättsliga tillgängligheten och miljön i starkt exploaterade områden. Därutöver framhålls att det lokala inflytandet ska öka. Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 10 och 23. 2020/21:75 Miljö- departementet 2020/21:75 Miljö- departementet Motioner från allmänna motionstiden och 2015, bet. 2015/16:FöU3 redovisad, se skr. 2015/16:75 (M 21), 2016/17:75 (M 9), 2017/18:75 (M 7), 2018/19:75 (M 6) och 2019/20:75 (M 3). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om miljöprövning av övnings- och skjutfält*: har till- kännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att beslutsprocesserna för miljöprövningen av övnings- och skjutfält behöver ses över i syfte att förkorta handläggningstiderna så att Försvarsmaktens möjligheter till övning inte allvarligt försvåras (bet. 2015/16:FöU3 s. 10). Regelverket avseende miljöprövning har reformerats i syfte att förenkla och förkorta prövningen. Utgångspunkten för handläggning av överklagandeärenden är att den ska ske snabbt, effektivt och utan att rättssäkerheten eftersätts, vilket bl.a. innebär att åldersprincipen är den grundläggande utgångspunkten för departementets handläggning, dvs. det äldsta ärendet har högst prioritet. Vid miljöprövningen av Försvarsmaktens övnings- och skjutfält ställs viktiga samhällsintressen mot varandra vilket kräver en ingående prövning ur både rättslig och politisk synpunkt. Det rör sig ofta om stora, omfattande och komplexa ärenden och ofta med många klaganden att ta hänsyn till i beredningen av ärendena. Vidare är det så att verksamheten i många fall ökas vilket även ställer krav på noggranna och bitvis komplicerade överväganden i hanteringen av ärendena. Regeringen har efter tillkännagivande genom slutliga beslut avgjort sju ärenden , fyra ärenden , två ärenden och ett där Försvarsmakten ansökt om tillstånd enligt för övnings- och skjutfält. handlägger ytterligare tre ärenden som avser övnings- och skjutfält och som omfattas av tillkänna- givande. Av dessa inkom ett , ett och ett . Handläggning av ärendena pågår och ambitionen är att de ska kunna avgöras . Regeringen tillsatte utredningen modern och effektiv miljöprövning (dir. 2020:86, M 2020:06) med uppdraget att se över det nuvarande systemet för miljöprövning och lämna förslag på de ändringar och åtgärder som krävs för att uppnå en modernare och mer effektiv miljöprövning. Huvudsyftet är att underlätta för miljö- och klimatförbättrande investeringar, men utredningens fokus på horisontella förändringar i miljöprövningen bedöms ha potential att åstadkomma snabbare och enklare prövningsprocesser för alla verksamheter som prövas enligt . Punkten är inte slutbehandlad. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Prop. 2015/16:1, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (M 26), 2016/17:75 (M 10), 2017/18:75 (M 8), 2018/19:75 (M 7) och 2019/20:75 (M 4). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som miljö- och jordbruksutskottet anför om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (bet. 2015/16:MJU1 s. 11 f.). Ingen övergödning: I frågan om ingen övergödning fortsätter regeringen arbetet med att minska övergödningen, både genom insatser internationellt och genom att fortsatt stärka lokalt åtgärdsarbete. Vattendelegationerna vid de länsstyrelser som är vattenmyndigheter har beslutat om åtgärds- program –2021. Arbetet med att genomföra programmen pågår på berörda myndigheter. Vidare ges arbetet med att stärka insatser på lokal nivå hög prioritet. Stödet till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) är viktigt för åtgärdsarbete lokalt och regionalt. Regeringen har också reviderat förordningen om lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) (SFS 2017:1299) för att fler projekt ska kunna genomföras för att stärka det lokala åtgärds- arbetet. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om hållbara vattentjänster som ska föreslå åtgärder som ökar åtgärdstakten för små av- lopp, se över ansvarsreglerna för vatten och avlopp samt föreslå vilken myndighet som ska vägleda tillsyn. Utredningen har remitterats. Regeringen har vidare tillsatt en utred- ning som ska föreslå hur övergödningen effektivt kan minskas genom att stärka drivkrafterna för lokalt åtgärdsarbete (M 2018:02). Utredaren ska föreslå nya eller förstärkta styrmedel som leder till ökad användning av kostnadseffektiva åtgärder. Utredningen (M 2018:02) redovisades och skickades ut på remiss t.o.m. . Ärendet bereds vidare. Vidare har arbetet med indikatorer utvecklats för att göra redovisningen i budgetpropositionen tydligare och för att kunna följa den långsiktiga utvecklingen. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1, utg.omr. 110–111) föreslogs omfattande satsningar på att minska övergödningen. Vidare fick Havs- och vattenmyndigheten i regleringsbrevet i uppdrag att analysera hur uppföljningen av olika åtgärders effekter kan förbättras. har i betänkande 2018/19:KU21 angett att förvän- tar sig kraftfulla åtgärder på området och en redovisning av effekterna innan tillkännagivandet kan anses vara slutbehandlat. Punkten redovisades därför i skr. 2019/20:75 (M 4) åter som öppen. Regeringen avser bl.a. att återkomma till med en proposition mot bakgrund av förslagen i utredningen om hållbara vattentjänster. Punkten är inte slutbehandlad. 2020/21:75 Miljö- departementet 2020/21:75 Miljö- departementet Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Prop. 2016/17:1, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (M 31), 2017/18:75 (M 12), 2018/19:75 (M 11) och 2019/20:75 (M 6). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (bet. 2016/17:MJU1 s. 14). På klimatområdet anser regeringen att en regelbunden uppföljning kan bidra till tydlighet, kontinuitet och långsiktighet i klimatpolitiken. pågår ett ständigt kvalitetssäkringsarbete där utvärde- ringar av tidigare reformer är ett viktigt underlag. Regeringen uppdrog (dir. 2014:165) åt Miljömålsberedningen (M 2010:04) att föreslå ett klimatpolitiskt ramverk som reglerar mål och uppföljning. Miljömålsberedningen lämnade ett delbetänkande om ett klimatpolitiskt ramverk (SOU 2016:21). I delbetänkandet föreslår bered- ningen bland annat ett planerings- och uppföljningssystem för klimatpoli- tiken, med klimatårsredovisningar och klimathandlingsplaner. Dessa kommer att utgöra ett oundgängligt underlag för regeringens redovisning av såväl uppnådda resultat som den långsiktiga utvecklingen gentemot . Regeringen har remitterat Miljömålsberedningens delbetänkan- de. beslutade regeringen om att överlämna propositionen Ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146) till . Propositionen inkluderade förslagen på en klimatlag. antog re- geringens förslag (bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Klimatlagen trädde i kraft . Enligt 4 § klimatlagen (2017:720) ska regeringen presentera en årlig klimatredovisning. I sam- band med budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20 Bilaga Klimatredovisning) presenterade regeringen en första klimatredo- visning i enlighet med bestämmelserna i klimatlagen. har i betänkande 2018/19:KU21 angett att det som efterfrågar är en redovisning av resultatet av de statliga insatserna på kli- matområdet och indikatorer som inriktas på resultat innan tillkännagivan- det kan anses vara slutbehandlat. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1, utg.omr. 20, bilaga 1) presenterat en andra klimatredovisning till riks- dagen. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, utg.omr. 20, bilaga 1) redovisar regeringen mer i detalj än tidigare klimatredovisningar bedömningar av resultaten av statliga insatser på klimatområdet. har regeringen beslutat om ändring i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag som innebär bland annat att myndigheterna ska redovisa sina resultat i förhållande till de mål som regeringen har angett. Det ändrade kravet gäller och ska tillämpas första gången på årsredovisningar . Regeringen bedömer att det kommer att ge bättre underlag för fram- tida redovisningar av effekterna av regeringens politik. beslutade regeringen regleringsbrev för Natur- I regleringsbrevet finns ett återrapporte- ringskrav om att ska redovisa hur verksamheten utveck- lats i syfte att bidra med bra beslutsunderlag, särskilt avseende åtgärder, analysmetoder och beräkning av historiska och prognosticerade effekter samt kostnadseffektivitet, för regeringens arbete med genomförande av det klimatpolitiska ramverket och för att klimatmålen ska nås. beslutade regeringen om ett uppdrag till Natur- vårdsverket att i tillägg till uppdraget M2019/02015 lämna förslag på hur klimatrapporteringsförordningen (2014:1434) bör utformas för att berörda myndigheter ska redovisa effektbedömningar av de viktigaste besluten med betydelse för utsläpp av växthusgaser och klimatomställningen samt hur dessa beslut förväntas bidra till att de nationella och globala klimat- beslutade regeringen om ett uppdrag till Natur- vårdsverket att ta fram underlag till klimatredovisning. draget ingår bl.a. att beräkna klimateffekter av styrmedel och åtgärder i Uppdraget ska redovisas senast I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 20 s. 74) konstaterade regeringen att det behövs förbättrade effektbedömningar i Av detta skäl föreslog regeringen att anslaget till Natur- vårdsverkets ökas med 2021. med 2022 respektive 2023. verket, och fick också ökade anslag i syfte att förbättra sitt arbete med klimateffektbedömningar. I regleringsbreven gav regeringen dessa myndigheter i uppdrag att utveckla arbetet med klimateffektbedömningar och att tillsammans ta fram en myndighetsgemensam nationell vägledning för att beräkna klimat- effekter av styrmedel och åtgärder. Regeringen bedömer att detta sammantaget innebär bättre förutsätt- ningar för framtida redovisningar av effekterna av regeringens politik. Regeringen avser att återkomma i denna del. I frågan om ingen övergödning fortsätter regeringen arbetet med att min- ska övergödningen, både genom insatser internationellt och genom att fort- satt stärka lokalt åtgärdsarbete. Vattendelegationerna vid de länsstyrelser som är vattenmyndigheter har beslutat om åtgärdsprogram –2021. Arbetet med att genomföra programmen pågår på berörda myndigheter. Vidare ges arbetet med att stärka insatser på lokal nivå hög prioritet. till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) är viktigt för åtgärdsarbete lokalt Regeringen har också reviderat förordningen om lokala vatten- vårdsprojekt (LOVA) (SFS 2017:1299) för att fler projekt ska kunna ge- nomföras för att stärka det lokala åtgärdsarbetet. att tillsätta en utredning om hållbara vattentjänster (M 2017:02) som ska föreslå åtgärder som ökar åtgärdstakten för små avlopp, se över ansvarsreglerna för vatten och avlopp samt föreslå vilken myndighet som ska vägleda tillsyn. en har remitterats. Regeringen har vidare tillsatt en utredning som ska föreslå hur övergödningen effektivt kan minskas genom att stärka drivkrafterna för lokalt åtgärdsarbete (M 2018:02). nya eller förstärkta styrmedel som leder till ökad användning av Utredningen (M 2018:02) redovisades den 28 och skickades ut på remiss t.o.m. den Ärendet bereds vidare. Vidare har arbetet med indikatorer utvecklats för att göra redovisningen i budgetpropositionen tydligare och för att kunna följa den långsiktiga utvecklingen. 2020 (prop. 2019/20:1, utg.omr. 110–111) föreslogs vidare omfattande satsningar på att minska övergödningen. Vidare fick Havs- och vattenmyndigheten i regleringsbrevet i uppdrag att analysera hur uppföljningen av olika åtgärders effekter kan förbättras. har i betänkande 2018/19:KU21 angett att förvän-