prop · H90341 · 2021-11-02 00:00:00 — Enligt (1940:79) om utsträckning av tiden för upp- tagande av växelprotest m.m. vid krig eller krigsfara (växelprotestlagen) gäller att regeringen, efter hörande av fullmäktige, under krigsförhållanden får meddela förordnande om utsträckning av tiden för uppvisande av växel och upptagande av protest till bevarande av växel- fordran samt för uppvisande av check och företagande av annan åtgärd till bevarande av återgångsfordran på grund av check. Enligt lagen (1940:300) angående förordnande om anstånd med betal- ning av gäld m.m. (moratorielag) gäller att regeringen, efter hörande av fullmäktige, under krigsförhållanden får meddela förord- nande om anstånd med att fullgöra förpliktelser. Utredningen föreslår, i fråga om moratiorielagen, att den aktuella sam- verkansformen ska gälla , inte fullmäktige, och, i fråga om växelprotestlagen, att lagen ska upphävas. Det förra förslaget vilar på uppfattningen att organisation inte ska regleras i särlagstiftning. Det senare förslaget vilar på uppfattningen att växlar och checkar är ovanligt förekommande betalningsmedel och att det inte finns något behov av fullmaktslagstiftning om växlar och checkar. 2021/22:41 I likhet med direktion anser regeringen att det i detta lag- stiftningsärende inte finns skäl att lämna förslag om att växelprotestlagen bör upphävas. Det aktualiserar frågan om det, i fråga om växelprotestlagen och mora- torielagen, finns skäl att se över de aktuella samverkansformerna med och ta ställning till om de bör gälla som för- valtningsmyndighet, fullmäktige eller – som vid tillämpning av lagen om betalningsväsendet under krigsförhållanden (se ovan) – Riks- bankens direktion. har en ny organisation. Den innebär att ärenden som inte ska avgöras av fullmäktige avgörs av direktionen och att direktionen kan besluta att ärenden får av- göras av riksbankschefen eller någon annan tjänsteman i (1 kap. 5 § lag). Bestämmelserna om de aktuella samverkansformerna med fullmäktige i växelprotestlagen och moratorielagen står i överensstämmel- se med organisation, som innebär att bankens lednings- struktur består av fullmäktige och direktionen. Enligt regeringens mening saknas det därför tillräckliga skäl att, inom ramen för detta lagstiftnings- ärende, se över de aktuella samverkansformerna med . direktions förslag om att utöka moratorielagens tillämp- ningsområde ryms inte inom detta lagstiftningsärende. Regeringens bedömning: Befintlig reglering på personuppgifts- området är tillräcklig för den personuppgiftsbehandling som kan komma att utföras av . Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanser: Flertalet remissinstanser tillstyrker bedömningen eller har inget att invända mot den. efterlyser en redogörelse för hur förslagen förhåller sig till regeringsformens bestämmelser om integritet och de unionsrättsliga bestämmelserna om behandling av personuppgifter, inbe- gripet en redogörelse för vilka avvägningar som ska göras avseende vilka personuppgifter som ska behandlas och hur behandlingen ska gå till i verksamhet. Skälen för regeringens bedömning och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), kallad EU:s data- skyddsförordning, utgör den generella regleringen av personuppgifts- behandling inom EU. Det huvudsakliga syftet med förordningen är att säkerställa en enhetlig skyddsnivå i EU och att undvika avvikelser som hindrar den fria rörligheten av personuppgifter inom den inre marknaden. I dataskyddsförordningen regleras bl.a. grundläggande principer för behandling av personuppgifter, den registrerades rättigheter, personupp- giftsansvar, tillsyn över personuppgiftsbehandling och rätten för enskilda att få tillgång till rättsmedel. Dataskyddsförordningen är direkt tillämplig i alla EU:s medlemsstater. Dataskyddsförordningen kompletteras av nationell lagstiftning, bl.a. lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds- förordning (dataskyddslagen). Utgångspunkten är att dataskyddsförordningen ska tillämpas på sådan behandling av personuppgifter som sker helt eller delvis på automatisk väg eller ingår i eller kommer att ingå i ett register (artikel 2.1). Dataskyddsförordningen är dock inte tillämplig på behandling av personuppgifter som är ett led i verksamhet som inte omfattas av unions- rätten, bl.a. frågor om försvar. Enligt dataskyddslagen ska dock bestämmelserna i dataskyddsförordningen, i den ursprungliga lydelsen, och dataskyddslagen gälla även vid behandling av personuppgifter som utgör ett led i en verksamhet som inte omfattas av unionsrätten och i verk- samhet som omfattas av avdelning V kapitel 2 i fördraget om Europeiska unionen. Dataskyddsförordningen och dataskyddslagen är därför tillämp- liga även på behandling av personuppgifter i verksamhet som rör försvar (artikel 2.2 i dataskyddsförordningen och 1 kap 2 § dataskydds- lagen). Särskilda undantag från detta utvidgade tillämpningsområde har gjorts i 1 kap. 3 § dataskyddslagen för lagen (2007:258) om behandling av personuppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och militära säkerhetstjänst, lagen (2007:259) om behandling av personupp- gifter i Försvarets radioanstalts försvarsunderrättelse- och utvecklings- verksamhet och lagen (2019:1182) om Säkerhetspolisens behandling av personuppgifter. Regeringen beslutade propositionen Behandling av personuppgifter vid Försvarsmakten och (prop. 2020/21:224). I propositionen föreslår regeringen nya lagar för behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och . De nya lagarna, som föreslås träda i kraft , ska tillämpas i stället för dataskyddsförordningen och dataskyddslagen. För att behandlingen av personuppgifter ska vara laglig krävs det att det finns en rättslig grund (artikel 6 i dataskyddsförordningen). En myndighet får behandla personuppgifter om behandlingen exempelvis är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den personuppgifts- ansvarige eller är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i den personuppgiftsansvariges myndighetsutövning (artikel 6.1 c och e i dataskyddsförordningen). Om personuppgiftsbehand- lingen stödjer sig på artikel 6.1 c och e ska den rättsliga grunden fastställas i enlighet med unionsrätten eller en medlemsstats nationella rätt (artikel 6.3a och b i dataskyddsförordningen). Vidare ska syftet med behandlingen fastställas i den rättsliga grunden, eller i fråga om artikel 6.1 e, vara nödvändigt för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i den personuppgiftsansvariges myndighetsutövning (artikel 6.3 andra stycket i dataskyddsförordningen). Den nationella rätten måste vara proportionell i förhållande till det legitima mål som eftersträvas (artikel 6.3andra stycket i dataskyddsförordningen). Enligt regeringsformen är var och en skyddad gentemot det allmänna mot betydande intrång i den personliga integriteten, om det sker utan sam- tycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes person- liga förhållanden (2 kap. 6 § andra stycket). bedriver verksamhet i form av forskning och fram- tagande av statistik. Till grund för den verksamheten är företag skyldiga att lämna vissa uppgifter till (se avsnitten 7.5, 7.6 och 19.1). För verksamhet finns databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. I den får personupp- gifter inte behandlas (5 § lagen [2014:484] om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna). Den nya riksbankslagen innebär ingen förändring av dessa verksamheter i fråga om uppgifter som samlas in av . Utredningen väcker frågan om uppgifter om privatpersoners skuld- sättning och ekonomi som samlas in på aggregerad nivå utgör behandling av personuppgifter. påpekar att även insam- ling av sådana uppgifter kan vara behandling av personuppgifter om de direkt eller indirekt kan identifiera en fysisk person, t.ex. om det finns en kodnyckel. Myndigheten anför vidare att även om kodnyckeln förstörs kan det vara möjligt att genom s.k. bakvägsidentifiering hänföra en uppgift till en identifierbar fysisk person, dvs. en personuppgift, och att det kan vara svårt att helt och hållet anonymisera personuppgifter på ett sådant sätt att dataskyddsförordningen inte blir tillämplig. Regeringen konstaterar att i den utsträckning uppgifter om privatpersoners skuldsättning och ekonomi är anonymiserade handlar det inte om behandling av personuppgifter. Detta förutsätter emellertid – som framhåller – att kodnyckeln är förstörd och att bakvägsidentifiering inte är möjlig. Enligt utredningen är det i princip bara anonymiserade uppgifter om privatpersoners skuldsättning och ekonomi som samlas in. Enligt regeringens mening behövs därför ingen ytterligare reglering på området. Det ska i sammanhanget framhållas att regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till möjligheten att framställa individ- baserad statistik över hushållens tillgångar och skulder (dir. 2021:4). Verksamhet som är av särskild betydelse för genomförandet av betalningar När det gäller företag som bedriver verksamhet som är av särskild betydelse för genomförandet av betalningar föreslås att , i den omfattning som krävs för att allmänheten ska kunna göra betalningar vid höjd beredskap, ska få besluta hos vilka arbets- eller uppdragsgivare som allmän tjänsteplikt ska fullgöras och vilka arbets- eller uppdragstagare som ska omfattas av allmän tjänsteplikt (se avsnitt 11.3). kommer i denna verksamhet att behöva samla in uppgifter om namn och person- nummer på personer från företag som bedriver verksamhet som kan vara av särskild betydelse för genomförandet av betalningar och företagen är i denna del uppgiftsskyldiga mot (se avsnitt 19.1). Den behandling av personuppgifter som kan komma att genomföra bedöms som nödvändig för att utföra den nya beredskapsverk- samheten och den rättsliga grunden för behandlingen av personuppgifter är att den är nödvändig för att utföra en rättslig förpliktelse som åvilar den personuppgiftsansvarige eller uppgift av allmänt intresse eller som ett led i myndighetsutövning (artikel 6.1 c och e i dataskyddsförordningen). Den rättsliga grunden för behandlingen av personuppgifter kommer att fast- ställas i nationell rätt på det sätt som krävs enligt dataskyddsförordningen (artikel 6.3) genom den nya bestämmelsen om rätt för att besluta om allmän tjänsteplikt för arbets- eller uppdragstagare hos vissa företag. Ändamålet för personuppgiftsbehandlingen, att allmänheten ska kunna göra betalningar under fredstida krissituationer och vid höjd bered- skap, framgår av bestämmelsen. Det bedöms att kravet på att den nation- ella rätten ska uppfylla ett mål av allmänt intresse och vara proportionell mot det legitima mål som eftersträvas, är uppfyllt (artikel 6.3 i dataskydds- förordningen). Personnummer får behandlas utan samtycke endast när det är klart motiverat med hänsyn till ändamålet för behandlingen, vikten av en säker identifiering eller något annat beaktansvärt skäl (artikel 87 i dataskydds- förordningen och 3 kap. 10 § dataskyddslagen). Ändamålet med behand- lingen är att ska kunna planera för och fatta beslut om allmän tjänsteplikt. Det bedöms att behandlingen av personnummer är klart motiverad med hänsyn till det ändamålet. bör därför få behandla uppgifter om personnummer om det sker inom ramen för ett ärende om krigsplacering. bör vara personuppgiftsansvarig för den personuppgiftsbe- handling som den nya verksamheten medför. Sammantaget bedöms den personuppgiftsbehandling som kan komma att ske inom ramen för verksamhet avseende företag som bedriver verksamhet som är av särskild betydelse för genomförandet av betalningar vara förenlig med dataskyddsförordningen och någon ytter- ligare reglering på personuppgiftsområdet behövs inte. Enligt regeringsformen är var och en gentemot det allmänna skyddad mot betydande intrång i den personliga integriteten, om det sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden (2 kap. 6 § andra stycket). Vid bedömningen av vad som kan anses utgöra kartläggning av den enskildes personliga för- hållanden enligt 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen bör flera om- ständigheter vägas in, t.ex. storleken på uppgiftssamlingen, andelen av landets befolkning som omfattas och i vilken utsträckning uppgifterna är tillgängliga för myndigheten. Regeringen bedömer att den personuppgiftsbehandling som kommer att ske som en följd av den föreslagna lagändringen inte kommer att ha en sådan omfattning eller omfatta en sådan stor krets av personer att den kan sägas utgöra en kartläggning av den enskildes personliga förhållanden enligt vad som avses i nämnda bestämmelse. Tillgången till personuppgifter kommer därtill att vara begränsad på så sätt att endast personer som arbetar med dessa frågor hos kommer att ha tillgång till uppgifterna. 2021/22:41 21 Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen föreslår att ska få tillhandahålla och offentlig- göra referensvärden . Remissinstanser: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. direktion anser att ska få besluta om krigs- placering av sin egen personal och om krav på en central motpart från tredjeland före . Skälen för regeringens förslag: I denna proposition föreslås en ny riksbankslag och ändringar i regeringsformen och riksdagsordningen. Ändringarna i regeringsformen och riksdagsordningen kan träda i kraft först . Till skillnad från direktion anser regeringen att det är lämpligt att alla lagändringar bör träda i kraft vid en och samma tidpunkt, dvs. I det avseendet ska framhållas att beslut om att krigsplacera sin egen personal är en ensidig åtgärd med stöd av anställningsavtalet som inte förutsätter författningsstöd. Regeringens förslag: Kontanter som har getts ut före ikraftträdandet ska fortfarande vara lagliga betalningsmedel, om inte något annat är särskilt föreskrivet. Utredningen föreslår inte någon övergångsbestämmelse om att kontan- ter som getts ut före ikraftträdandet fortfarande ska vara lagliga betal- ningsmedel. Remissinstanserna: direktion anser att det behövs en övergångsreglering för minnes- och jubileumsmynt som har getts ut före ikraftträdandet. Skälen för regeringens förslag: I likhet med direktion anser regeringen att det behövs en övergångsbestämmelse för lagliga betalningsmedel. Den bör emellertid gälla alla slag av kontanter och inte vara begränsad till minnes- och jubileumsmynt. Kontanter som har getts ut före ikraftträdandet bör därför fortfarande vara lagliga betalningsmedel, om inte något annat är särskilt föreskrivet. 21.2.2 Ledamöter i direktionen Regeringens förslag: En ledamot i direktionen som har utsetts före ikraftträdandet ska kvarstå som sådan ledamot som han eller hon har utsetts för och får utses på nytt två gånger. Direktionen får bestå av sex ledamöter fram till utgången av 2028. Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Utredningens förslag har emellertid en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Skälen för regeringens förslag: Förslaget innebär att direktionen ska bestå av fem ledamöter och att ledamöter endast ska kunna utses på nytt en gång. Den som har varit ledamot ska dock kunna utses till riksbankschef. För att säkerställa kontinuitet i arbete bör ledamot som har utsetts före ikraftträdandet få kvarstå som sådan som han eller hon har utsetts för och omvalsbegränsningen bör tillämpas på tillsättningar som sker först efter ikraftträdandet. För att fullmäktige ska kunna säkerställa att direktionen även med fem ledamöter består av ledamöter med kompetens inom hela verksamhetsområde bör direktionen få bestå av sex ledamöter . Övergångsperioden bör vara så lång att samtliga leda- möters mandatperioder hinner löpa ut under den tiden och bör därför löpa ut . Eget kapital och årsredovisning Regeringens förslag: Lagändringarna i fråga om budget och redovis- ning ska tillämpas för . ska grundfonden uppgå till och reservfonden till noll kronor. Om eget kapital för överstiger den målsatta nivån om , ska överskjutande belopp ingå i balanserade vinstmedel. Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Utredningens förslag har emellertid en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag: Lagändringarna i fråga om budget och redovisning bör tillämpas för . ingången av det året, dvs. , ska grundfonden uppgå till Eftersom reservfonden används för att realvärdessäkra det bundna egna kapitalet bör fonden uppgå till noll kronor. Om det egna kapitalet för överstiger målnivå på bör överskjutande medel överföras till balanserade Någon utdelning till staten kommer således inte att ske av Vid utgången av bör det därför finnas i grundfonden, noll kronor i reservfonden och den del 2021/22:41 av eget kapital som överstiger 40 miljarder ska ingå i balanserade vinstmedel. Regeringens förslag: Om summan av utestående lån i utländsk valuta till valutareserven per överskrider begränsningen om av BNP ska lån motsvarande den överskjutande delen återbetalas i takt med att de förfaller till betalning. Om det vid ikraftträdandet av den nya riksbankslagen finns syn- nerliga skäl, får behålla även de valutalån som gör att låneutrymmet överskrids. Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Utredningens förslag har emellertid en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Skälen för regeringens förslag: Nuvarande valutalån hos Riksgälds- kontoret för ikraftträdandet ska prövas mot bestämmelserna i den nya riksbankslagen. Skulle summan av valutalån hos , när den nya riksbankslagen träder i kraft, överstiga låneutrymmet, dvs. av BNP, ska lånen återbetalas i den takt de förfaller till dess att lånesumman ryms under låneutrymmet. Regeringens bedömning: Det behövs ingen övergångsbestämmelse om att ska ta upp lån hos för krediter som lämnas till IMF och återbetalning av dessa lån ska tillämpas endast avseende sådana transaktioner som görs efter ikraftträdandet. Utredningens förslag överensstämmer inte med regeringens bedöm- ning. Utredningen föreslår att bestämmelserna om att ska ta upp lån hos för krediter som lämnas till IMF och åter- betalning av dessa lån ska tillämpas endast avseende sådana transaktioner som görs efter ikraftträdandet. Remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Skälen för regeringens bedömning: I avsnitt 12.2.2 föreslås, i fråga om IMF, att ska besluta om upplåning i syfte att finansiera IMF:s verksamhet, att ska ta upp lån till staten i syfte att tillgodose behov av sådan upplåning och att ska återbetala lån till när det inte längre finns skäl för Det ligger i förslagets konstruktion att det avser transaktioner efter ikraftträdandet. Någon övergångsbestämmelse som utredningen föreslår behövs därför inte. Regeringens förslag: Äldre bestämmelser om sekretess ska gälla för uppgifter som har lämnats före ikraftträdandet. Utredningen föreslår inte att äldre bestämmelser om sekretess ska gälla för uppgifter som har lämnats före ikraftträdandet. Remissinstanserna har inte yttrat sig i frågan. Skälen för regeringens förslag: Sekretess bör fortfarande gälla för upp- gift om innehav av finansiella instrument som har lämnats före ikraftträd- andet med stöd av lag (9 kap. 5 §). Regeringens förslag: Lagändringarna i fråga om revisionsberättelsen för ska tillämpas första gången för . Utredningen föreslår inte att lagändringarna i fråga om revisionsberätt- elsen för ska tillämpas första gången för . Remissinstanserna: anser att lagändringarna i fråga om revisionsberättelsen för ska tillämpas första gången för räken- . Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser, i liket med Riks- revisionen, att lagändringarna i fråga om revisionsberättelsen för Riks- banken bör tillämpas första gången för . 21.2.8Databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna Regeringens förslag: Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för uppgifter som har samlats in med stöd av lag. Utredningen föreslår inte att äldre bestämmelser fortfarande ska gälla för uppgifter som har samlats in med stöd av lag. Remissinstanserna: direktion och anser att äldre bestämmelser fortfarande bör gälla för uppgifter som har samlats in med stöd av lag. Skälen för regeringens förslag: I likhet med direktion och anser regeringen att uppgifter som samlats in med stöd av lag också i fortsättningen bör få behandlas i databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. 2021/22:41 22 Regeringens bedömning: Förslaget innebär ökade kostnader för för depåer, övervakning av hantering av kontanter och kris- och beredskapsfrågor. Förslaget medför inga ökade kostnader för övriga myndigheter eller domstolar. Förslaget medför ökade kostnader för de berörda företagen. Förslaget innebär att kan bidra till hållbar utveckling på Utredningens bedömning överensstämmer delvis med regeringens bedömning. Utredningen bedömer att förslaget om utvidgad granskning för medför ökade kostnader om ca . Remissinstanser: Flertalet remissinstanser tillstyrker bedömningen eller har inget att invända mot den. menar att det bör analyseras vilka effekter som för- slagen får för konkurrensen mellan företag. i (LO) och anser att finansutskottet bör tilldelas ytter- ligare resurser för att kunna utföra den utökade granskningen som föreslås. anser att konsekvensanalysen brister i fråga om effekter för företagen. direktion framhåller att kommer att få ökade kostnader för depåverksamheten och det övergripande ansvaret för kontanthanteringen. fullmäktige anser att det inte går att bedöma kostnaden för den utvidgade granskningen och att kostnaden dessutom kan variera . anser att förslaget medför ökade kostnader för den utvidgade granskningen. 22.1Samhällsekonomiska och offentligfinansiella effekter Förslaget innebär bl.a. att mål, uppgifter och befogenheter för olika verksamhetsområden tydliggörs och att det klargörs hur ansvarsområden förhåller sig till och Riksgälds- kontorets ansvarsområden. Detta bedöms ha positiva samhällsekonomiska effekter. När det gäller offentligfinansiella effekter är det via årliga utdelning som effekterna uppstår på statens budgetsaldo och det statliga finansiella sparandet (enligt nationalräkenskapernas definition). Enligt nuvarande riktlinjer för vinstutdelning ska av de fem senaste årens genomsnittsresultat före bokslutsdispositioner delas ut till staten. har vinstutdelningen till staten varierat mellan och . Enligt för- slaget ska dela ut den vinst som, efter finansiella avsättningar, överskrider målnivån för det eget kapitalet (, real- värdesäkrat). resultat beror i sin tur i hög utsträckning på åtgärder inom olika verksamhetsområden, kontantanvänd- ningen i samhället och på ränteutvecklingen. Det är därför oklart vilken effekt förslagen har. I den nya riksbankslagen föreslås nya bestämmelser om en skyldighet för att begära att återställer bankens egna kapital när det redovisade egna kapitalet understiger en tredjedel av målnivån. Sannolikheten för att kommer att behöva göra en sådan framställan bedöms som låg. beslutar hur mycket medel som behöver tillskjutas och detta kommer att bero på behovet av kapital vid det aktuella tillfället. I det fall beslutar om att tillskjuta medel till bedöms statsskulden öka i paritet med de medel som tillskjuts. Enligt förslaget får låna utländsk valuta av upp till ett belopp som motsvarar av BNP i syfte att förstärka valutareserven. Detta belopp får tillfälligt överskridas om det finns synner- liga skäl.