prop · H90354 · 2021-11-09 00:00:00 — 310Skriftligt underlag från AP6, samt . 311AP6, Hållbarhetsrapport , s. 15. 68R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6 Redovisningen av hållbarhetsarbetet I detta kapitel behandlar vi hur hållbarhetsarbetet redovisas av AP-fonderna och i regeringens årliga skrivelse till . Granskningen visar att AP-fonderna, likt andra investerare, redovisar sitt hållbarhetsarbete enligt flera globalt etablerade ramverk. AP-fondernas hållbarhetsredovisning har förbättrats, men den är fortfarande svår att överblicka och är sällan resultatinriktad. pågår ett omfattande arbete globalt för att utveckla ramverk och förbättra tillgången till hållbarhetsdata och göra redovisningen mer transparent. AP1−AP4 hållbarhetsredovisning görs utifrån de ramverk som fastslås i deras gemensamma riktlinjer, men skillnaderna är stora i hur ramverken används i redovisningen. För redovisning av koldioxidavtrycket från AP-fondernas aktieportföljer har ett gemensamt ramverk tagits fram. Detta gör redovisningen jämförbar och möjliggör en överblick av utvecklingen för AP-fonderna sammantaget. Det kompletterande mått som introducerades gör redovisningen mer resultatinriktad, då det visar hur stor del av förändringarna i koldioxidavtrycket som beror på att de bolag äger minskat sina utsläpp. Det är däremot svårt att överblicka AP-fondernas samlade bidrag gentemot FN:s globala hållbarhetsmål, då variationen i redovisningen är stor. Vi konstaterar även att AP6 inte lämnar någon redovisning gentemot FN:s globala hållbarhetsmål. Dialog anges av AP-fonderna som ett viktigt verktyg för att påverka bolag i en hållbar riktning. AP-fonderna och redovisar på en övergripande nivå hur arbetet med dialoger och annat påverkansarbete bedrivs. Redovisningen ger dock en knapphändig bild av dialogarbetets omfattning och resultat. försvåras redovisningen av att påververkansarbetet tar , att förändringar i bolag ofta beror på en mängd olika faktorer och att det kan finnas aspekter kring sekretess om vissa uppgifter. Regeringens årliga skrivelse om AP-fondernas verksamhet har givit bättre möjlighet att bedöma hållbarhetsarbetet för respektive AP-fond. Det är dock fortfarande svårt att utifrån redovisningen få en helhetsbild av vilka samlade resultat AP-fonderna har uppnått med sitt hållbarhetsarbete. Vi konstaterar att det i anslutning till skrivelsen har inletts arbete för att utveckla ett sätt att redovisa hur AP1−AP4 uppfyller de lagstadgade kraven på att fondmedlen ska förvaltas genom ansvarsfulla investeringar och ett ansvarsfullt ägande. R I K S R E V I S I O N E N A P - F O N D E R N A S H Å L L B A R H E T S A R B E T E – I N V E S T E R I N G A R O C H Ä G A R S T Y R N I N G 6.2 AP-fondernas redovisning av hållbarhet Det saknas en entydig standard för hur investerare ska hållbarhetsrapportera. Detta innebär att AP-fonderna redovisar sitt hållbarhetsarbete enligt flera globalt etablerade ramverk. Redovisningen har anpassats successivt för att följa den internationella standarden Global Reporting Initiative (GRI), de FN-stödda principerna för ansvarsfulla investeringar (PRI), Task Force on Climate-related Financial Disclosures (TCFD) och FN:s globala hållbarhetsmål. Vi konstaterar att finansmarknadens utmaningar med att rapportera enligt de olika ramverken för hållbarhet är välkända och att bland annat den internationella organisationen för värdepapperstillsyn (IOSCO) uppmärksammat detta.312 6.2.1Årsredovisningarna ska innehålla beskrivningar av hållbarhetsarbetet och regeringen ska lämna en årlig skrivelse AP-fonderna ska enligt lag överlämna en årsredovisning och revisionsberättelse till regeringen. I redovisningen ska det framgå på vilket sätt miljö- och etikhänsyn tas i placeringsverksamheten, utan att avkall görs på de grundläggande förvaltningsmålen.313 AP-fonderna omfattas inte av årsredovisningslagen, som innehåller bestämmelser för hur bolag ska upprätta och offentliggöra årsredovisning, koncernredovisning och delårsrapport.314 AP-fonderna eftersträvar dock att årsredovisningar inklusive hållbarhetsredovisning uppfyller årsredovisningslagen i så stor utsträckning som möjligt. När revisorerna skriver under AP-fondernas årsredovisning görs ingen bedömning av hållbarhetsredovisningen, bara ett konstaterande om att den lämnats. Regeringen ska lämna en redovisning om AP-fondernas verksamhet till riksdagen.315 Skrivelsen ska innehålla en sammanställning av AP- fondernas årsredovisningar och en utvärdering av förvaltningen av fondmedlen.316 312Finansinspektionen, Hållbarhetsrapportering och behoven av ökad transparens och jämförbarhet, 2020, s. 21. 1999/2000:46, s. 83. 314Årsredovisningslag (1995:1554). 315Den skrivelse som regeringen ska överlämna till avseende 2020 har på grund av publiceringstidpunkten för denna granskningsrapport inte varit möjlig att beakta nedan. 316Se 7 kap. 1 § lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). 70R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6.2.2 Gemensamma redovisningsriktlinjer för AP1−AP4 AP1−AP4 har ett lagkrav om att de ska ta fram gemensamma riktlinjer för redovisning av hur det nya målet om föredömlig förvaltning har uppnåtts.317 Av riktlinjerna framgår att nämnda fonder rapporterar •hur de FN-stödda principerna för ansvarsfulla investeringar − Principles for () – implementeras •i enlighet med ramverket Taskforce on Climate-related Financial Disclosures (TCFD) •investeringarnas koldioxidavtryck i enlighet med det ramverk som AP-fonderna gemensamt tagit fram •hur de har möjlighet att bidra till FN:s globala hållbarhetsmål •hur de röstat i både svenska och utländska innehav •arbetet i i en separat årsrapport. AP6 och AP7 omfattas inte av riktlinjerna, men rapporterar i huvudsak enligt samma ramverk. De är dock inte medlemmar i det etikråd som är gemensamt för AP1−AP4. AP6 rapporterar inga röstningsdata eftersom fonden inte äger noterade bolag. AP7 har enligt lag inte rätt att rösta för sitt innehav i svenska aktiebolag. Nedan redovisas hur fonderna lever upp till riktlinjerna ovan. 6.2.3 Årlig rapporteringen till PRI AP-fonderna rapporterar hur de implementerat PRI enligt ett specifikt ramverk för rapportering.319 Organisationen utser investerare som presterat särskilt väl inom utvalda områden. har AP1, AP2 och AP6 mottagit utmärkelser för sitt hållbarhetsarbete.320 PRI utgör även en plattform för kunskapsutbyte och totalt har över 3 000 investerare skrivit under principerna.321 3174 kap. 2 § a lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). 318Första, Andra, Tredje och Fjärde AP-fondernas gemensamma riktlinjer för redovisning av hur målet har uppnåtts. 319Principles for , “What are the Principles for ?”, hämtad . 320Under 2019 utsågs AP1 och AP6 till att ingå i PRI:s Leaders’ Group för deras uppföljning av externa förvaltare inom riskkapital (onoterade bolag) och AP1 även för deras uppföljning av externa förvaltare av noterade bolag. AP2 inkluderades i PRI Leaders’ Group 2019 vad avsåg både val av externa förvaltare för noterade aktier och riskkapital. AP2 inkluderades även i denna grupp för sin klimatrapportering, vilket var temat detta år. fick AP4 utmärkelsen som den främsta av pensionsfonder vad gäller rapportering av klimatrelaterade risker av ShareAction/Asset Owners Disclosure Projekt. 321AP2, Hållbarhetsrapport , s. 7. R I K S R E V I S I O N E N A P - F O N D E R N A S H Å L L B A R H E T S A R B E T E – I N V E S T E R I N G A R O C H Ä G A R S T Y R N I N G 6.2.4 Klimatrapporteringen följer samma struktur Samtliga AP-fonder har tillämpat om klimatrapportering. Rapporteringen syftar bland annat till jämförbar och konsistent information om de risker och möjligheter som följer av klimatförändringarna. , som både riktar sig till bolag och investerare, innehåller en struktur för hur organisation och verksamhet ska beskrivas utifrån de fyra områdena styrning, strategi, riskhantering samt mått och mål. AP-fondernas redovisning följer den rekommenderade strukturen, även om det finns relativt stora skillnader i utförlighet och omfattning.322 6.2.5 Gemensam koldioxidredovisning underlättar uppföljning AP-fondernas gemensamma ramverk för koldioxidavtrycket från deras noterade aktieportföljer gör det möjligt att följa utvecklingen både per AP-fond och samlat . redovisar AP1−AP4 och AP6 även hur stor del av förändringen som beror på att portföljinnehavet ändrats och hur stor del som beror på att portföljbolagen minskat sina utsläpp.323 Det kompletterande måttet gör redovisningen mer resultatinriktad. Trots att redovisningen utvecklats betydligt, kvarstår flera utmaningar på området. Utsläppsdata från vissa bolag är inte fullständiga utan måste uppskattas i olika grad. är det eftersläpning på data och det är bara vissa tillgångsslag som mäts.324 6.2.6 Stor variation i redovisningen kring FN:s globala hållbarhetsmål Samtliga AP-fonder förutom AP6 redovisar hur fondens arbete har möjlighet att bidra till FN:s 17 globala hållbarhetsmål.325 Den varierande redovisningen gör det dock svårt att överblicka AP-fonders samlade bidrag till målen. Uppföljningen av de globala hållbarhetsmålen kompliceras av att målen inte är riktade till investerare utan till stater. pågår arbete bland annat inom PRI för att ge investerare bättre förutsättningar att operationalisera målen och för att följa upp dem.326 AP1 beskriver att fonden antagit en ny definition av dedikerade investeringar som omfattar FN:s samtliga globala mål. Redovisningen görs per tillgångsslag där det framgår att fastigheter utgör den största delen. Ett ramverk för investeringar i gröna och sociala obligationer har också tagits fram . AP2 lyfter bland annat fram volymen gröna och sociala obligationer som är direkt 322AP1, Årsredovisning 2020, s. 38–40; AP2, Hållbarhetsrapport , s. 34–39; AP3, Årsredovisning 2020, s.43; AP4, Årsredovisning 2020, s. 74–76; AP6, Hållbarhetsrapport , s. 19 och AP7, Hållbarhetsredovisning 2020, s. 31. 323AP-fondernas gemensamma mätetal och rapportering av koldioxidavtryck i investeringsportföljer, . 324Se t.ex. AP2, Hållbarhetsrapport , s. 37–38. 325AP1, Årsredovisning 2020, s. 31; AP2, Hållbarhetsrapport , s. 14–15; AP3, Årsredovisning 2020, s.43; AP4, Årsredovisning 2020, s. 30; AP7, Hållbarhetsredovisning 2020, s. 18–23. 326Principles for , “Sustainable Development Goals”, hämtad . 72R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N kopplade till något av målen. AP3 beskriver med ett flertal exempel på hur ägarstyrning och investeringar bedöms ha en positiv påverkan på några utvalda mål. AP4 redovisar de av målen som tydligast kopplar till deras portfölj. AP7 redovisar hur två av fondens pågående temaarbete kopplar till målen. redovisar hur de genom dialog bidrar till att förebygga problem, kränkningar och olyckor i olika företag och branscher bland annat kopplat till fokusområdena mänskliga rättigheter, miljö, klimat, affärsetik och avskogning. En studie av 17 nordiska investerares rapportering visar en liknande bild, det vill säga att rapporteringen gentemot de globala hållbarhetsmålen sker på olika sätt och inte standardiserat.327 6.2.7 Fonderna redovisar hur de har röstat AP1−AP4 röstar var för sig på runt 1 000 bolagsstämmor (se avsnitt 5.3.2). Vid varje bolagsstämma behandlas ett flertal beslutspunkter, vilket innebär att varje fond deltar i fler än 10 000 röstningsbeslut . Vi konstaterar att enskilda röstningsbeslut i utländska bolag är tillgängliga via nämnda fonders webbplatser, men på olika sätt.328 AP1 och AP4 har valt att länka direkt till leverantörens (ISS) databas, där röstningsbeslut för vald period enkelt kan tas fram. AP2 och AP3 har lagt upp dokument på deras webbplatser som anger hur fonderna röstat i olika utländska bolag. AP7 publicerar inte detaljerade röstningsdata på sin webbplats. Däremot redovisas övergripande röstningsdata i fondens årsredovisning och hållbarhetsredovisning.329 AP2−AP4 redovisar även övergripande röstningsdata avseende svenska bolag och utländska bolag i särskilda ägarstyrnings- eller stämmorapporter. AP1 lämnar ingen motsvarande rapport utan publicerar skriftliga kommentarer till vissa ställningstaganden via sin webbplats. 6.2.8 kvantitativa rapportering saknar tillbakablick har presenterat årliga rapporter , då rådet bildades.330 I rapporterna redovisas projekt och vidtagna åtgärder för att komma tillrätta med olika typer av hållbarhetsproblem så som korruption, mänskliga rättigheter, arbetsförhållanden och miljöföroreningar. Arbetet löper i regel och resultaten är ofta svåra att mäta. Rapporterna innehåller även en kort beskrivning av antalet genomförda dialoger , vilket typ av incidenter som registrerats samt inom vilka branscher incidenterna uppkommit. Då uppgifterna endast redovisas är det svårt att få en bild av hur dialogarbetet och antal incidenter utvecklats . 327Dansif, Investor Reporting on the Sustainable Development Goals, 2020, s. 4. 328AP1, “Proxy Voting Dashboard”; AP2, ”Global röstning”; AP3, ”Global röstning”; AP4, ”Proxy Voting Dashboard”. Samtliga länkar hämtade . 329AP7, Årsredovisning 2020, s.14; AP7, Hållbarhetsredovisning 2020, s. 10-13. 330Rapporterna är tillgängliga på webbplats, ”Rapporter”. R I K S R E V I S I O N E N A P - F O N D E R N A S H Å L L B A R H E T S A R B E T E – I N V E S T E R I N G A R O C H Ä G A R S T Y R N I N G 6.3 Regeringens redovisning till konstaterar att hållbarhetsredovisningen i regeringens årliga skrivelse om AP-fondernas verksamhet till behöver vidareutvecklas, men att redovisningen tagit viktiga steg framåt de senaste åren.331 6.3.1 Ökat fokus på hållbarhetsredovisningen Granskningen visar att under perioden 2015−2019 givits ökad möjlighet att följa hållbarhetsarbetet inom respektive AP-fond. I regeringens skrivelser har beskrivningarna av AP-fondernas samlade hållbarhetsarbete utökats och lämnas en fylligare redovisning av hur respektive AP-fond har bedrivit och utvecklat sitt arbete med hållbarhet och ägarstyrning. I skrivelsen avseende 2018 redovisas en sammanställning av koldioxidavtrycket i AP-fondernas aktieportföljer. I samma skrivelse beskrivs även det arbete som AP1−AP4 utfört för att förbereda sig inför de lagändringar som trädde ikraft . Skrivelsen avseende 2019, det vill säga den första skrivelsen efter det att de nya lagkraven för AP1−AP4 trätt i kraft, innehåller ett utvidgat avsnitt om AP-fondernas hållbarhetsarbete, som baseras på den utvärdering som regeringen låtit genomföra inom ramen för arbetet med skrivelsen.332 Den fördjupade utvärderingens syfte var att skapa en överblick över AP-fondernas arbete med hållbarhet och en jämförelse med ledande pensionsfonder som ligger i framkant inom hållbarhetsområdet. Slutsatsen i granskning var att AP-fonderna utmärker sig genom sitt ägarengagemang, men att de även ligger i framkant när det gäller att integrera hållbarhet i kapitalförvaltningen.333 Även om regeringens skrivelser utvecklats, och givit en tydligare bild av AP-fondernas hållbarhetsarbete, finns det behov av att vidareutveckla redovisningen. Detta gäller både mot bakgrund av •det nya lagbundna målet för AP1−AP4 om att fondmedlen ska förvaltas genom ansvarsfulla investeringar och ett ansvarsfullt ägande •att resultatet av AP-fondernas samlade hållbarhetsarbete skulle kunna redovisas tydligare. Vi konstaterar att finansutskottet i behandlingen av skrivelsen avseende 2018 utgår från att regeringen i kommande skrivelser grundligt granskar fondernas hållbarhetsarbete utifrån det nya lagbundna målet, men att det 331Den skrivelse som regeringen ska överlämna till avseende 2020 har på grund av publiceringstidpunkten för denna granskningsrapport inte varit möjlig att beakta nedan. 332Skr 2019/20:130, s. 31–45 samt bilaga 9. En liknande fördjupning av ingick även i skr. 2013/14:130. 2019/20:130, s. 32. 74R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ännu inte är möjligt att utvärdera effekterna av målet.334 Vi konstaterar också att i underlagsrapporten till regeringens skrivelse rekommenderar regeringen att inkludera hur AP1−AP4 arbetar för att säkerställa föredömlig förvaltning. Här lämnas även förslag på ett antal frågor med syftet att öka förståelsen för hur AP1−AP4 arbetar med hållbarhet, dels i den egna fonden, dels i samarbete med varandra. Frågorna inkluderar dock inte några specifika mätetal, med avsikt att undvika implicit styrning utöver fondernas mandat.335 ser positivt på att det pågår arbete för att utveckla regeringens redovisning av hur AP1−AP4 uppfyller de lagstadgade kraven på att fondmedlen ska förvaltas genom ansvarsfulla investeringar och ett ansvarsfullt ägande. Enligt vår bedömning bör dock hållbarhetsredovisningen även innehålla nyckeltal som beskriver utvecklingen inom investeringsverksamheten och inom ägarstyrningen för att redovisningen ska bli lättillgänglig och resultatinriktad. När så är möjligt bör nyckeltalen även användas av AP6 och AP7 då detta ger regeringen ökade möjligheter att ge en samlad bild av AP-fondernas hållbarhetsarbete till . 2019/20:FiU6, s. 14. 335Skr 2019/20:130, bilaga 9, s. 96-97. R I K S R E V I S I O N E N A P - F O N D E R N A S H Å L L B A R H E T S A R B E T E – I N V E S T E R I N G A R O C H Ä G A R S T Y R N I N G 7 Slutsats och rekommendationer övergripande slutsats är att AP-fondernas hållbarhetsarbete är ändamålsenligt i förhållande till deras uppdrag, men att det finns åtgärder som både AP-fonderna och regeringen bör vidta för att de förvaltade fondmedlen ytterligare ska främja mål och intentioner om en hållbar utveckling. AP-fondernas ställning som myndigheter styrda av lag ger fonderna ett stort utrymme att själva utforma sitt hållbarhetsarbete. Granskningen visar att hållbarhet kommer till uttryck i AP-fondernas styrdokument och att hållbarhet integrerats i fondernas tillgångsförvaltning och ägarstyrning. Vi bedömer att omfattningen av denna integrering är rimlig utifrån AP-fondernas uppdrag. Granskningen visar att det är svårt att få en samlad och tydlig bild över de resultat som AP-fondernas hållbarhetsarbete leder till. Förklaringar till detta är bland annat avsaknaden av standardiserade definitioner och ramverk, liksom brist på data. Utmaningarna är gemensamma för hela finanssektorn och det pågår omfattande arbete internationellt för att skapa ökad harmonisering. bedömer dock att det finns några åtgärder som AP-fonderna och regeringen själva kan vidta för att ska få en tydligare bild av måluppfyllelsen kopplad till en hållbar utveckling. 7.1Hållbarhetsuppdrag och hållbarhetsmål kan bli tydligare för vissa av AP-fonderna Vi bedömer att samtliga AP-fonder har integrerat hållbarhet i sina investeringsövertygelser och utvecklat värdegrunder, baserat på regeringsformen, internationella konventioner samt globala och svenska riktlinjer. 7.1.1 Samtliga AP-fonder bör ha ett tydligt hållbarhetsuppdrag I de förarbeten som togs fram och som ligger till grund för de lagar som styr AP-fonderna, framgår att fonderna ska ta hänsyn till miljö och etik. har AP1−AP4 lagkrav om att fästa särskild vikt vid hur en hållbar utveckling kan främjas. I både förarbeten och lag framgår att nämnda hänsyn ska tas utan att göra avkall på det övergripande målet om hög avkastning. Som AP-fondernas uppdrag är formulerat, uppstår således ingen övergripande målkonflikt, då hög avkastning är överordnat hållbarhet. Företrädare för AP-fonderna uttrycker också att integration av hållbarhet i förvaltningen i allt större utsträckning bedöms bidra till ett långsiktigt värdeskapande. finns givetvis utmaningar med hållbarhetsarbetet. AP-fondernas breda portföljer innehåller hållbarhetsrisker av olika slag, som måste bedömas och hanteras, både i de enskilda investeringsbesluten och på en mer strukturell nivå. 76R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Hållbarhetsarbetet är väletablerat på AP-fonderna. bedömer vi att den genomförda lagändringen har haft en viss pådrivande effekt för AP1−AP4:s hållbarhetsarbete. Den medförde en ökad diskussion inom och mellan AP1–AP4 i samband med att en gemensam värdegrund och gemensamma riktlinjer togs fram. Lagändringen uppges även ha underlättat avinvesteringsbeslut och gett ökad legitimitet för hållbarhetsarbetet internt. AP6 och AP7 saknar lagkrav kring hållbarhet. I bereds ett lagförslag som innebär att AP7 ska omfattas av samma hållbarhetsreglering som AP1−AP4. För AP6 saknas motsvarande initiativ. bedömer att ett lagstiftat hållbarhetsuppdrag skulle stärka hållbarhetsarbetets legitimitet i nämnda fonder. Det förtydligar även fondernas ansvar att beakta hållbarhet och kan därmed bidra till att främja mål och intentioner för en hållbar utveckling. 7.1.2 AP-fondernas egna hållbarhetsmål kan utvecklas i vissa fall AP-fondernas självständighet innebär att fonderna även sätter sina egna hållbarhetsmål. Miljö och klimat är de områden som tydligast kommer till uttryck i AP-fondernas målsättningar inom hållbarhet. Målen rör framför allt att minska portföljernas koldioxidutsläpp i linje med , samt att öka andelen investeringar som främjar hållbarhet. Social hållbarhet är mindre framträdande. bedömer att samtliga AP-fonder bör utveckla sina målsättningar inom social hållbarhet så att det tydligare framgår vad de vill uppnå inom detta område och hur det ska uppnås. Detta skulle både stärka förutsättningarna för fondernas eget arbete och kunna bidra till en tydligare extern kommunikation. En svårighet inom hållbarhetsområdet är att önskade effekter, som att bolag agerar mer hållbart, till stor del ligger utanför AP-fondernas kontroll. kan tydliga hållbarhetsmål ge viktig information om vad AP-fonderna vill uppnå inom området till riksdag och andra intressenter. Det förutsätter att målen uttrycker det önskade tillståndet AP-fonderna vill uppnå med sitt hållbarhetsarbete. För att styrningen ska bli tydlig krävs också att övergripande mål bryts ned i delmål och följs upp. Vi ser positivt på att AP-fondernas målsättningar har fått en mer övergripande karaktär med uppföljningsbara indikatorer. 7.2 Integrationen av hållbarhet i investeringar varierar AP-fonderna har vidtagit flera åtgärder för att integrera hållbarhet i förvaltningen av tillgångar. Hur långt de har kommit i detta arbete varierar mellan AP-fonderna och också mellan olika tillgångsslag. AP-fondernas breda portföljer innebär att hållbarhet måste hanteras i olika tillgångsslag, på olika marknader och integreras i olika förvaltningsstrategier. Vi konstaterar att AP-fonderna använder sig av de hållbarhetsmetoder som finns tillgängliga för investeringar: välja bort, integrering och välja till. R I K S R E V I S I O N E N A P - F O N D E R N A S H Å L L B A R H E T S A R B E T E – I N V E S T E R I N G A R O C H Ä G A R S T Y R N I N G 7.2.1Ett aktivt arbete bedrivs för att integrera hållbarhet i tillgångsförvaltningen AP-fonderna väljer bort få bolag baserat på sina värdegrunder. Det är vanligare att AP-fonderna avinvesterar i bolag och branscher på grund av finansiella klimatrisker. Generellt sett förespråkar AP-fonderna få restriktioner i sina investeringsuniversum, av flera skäl. Dels på grund av att det är tids- och resurskrävande att exkludera eller svartlista bolag. Dels på grund av att fonderna huvudsakligen arbetar med att påverka bolag i mer hållbar riktning genom ägarstyrning. Vi kan dock konstatera att en utmaning med den valda strategin är att det är svårt för AP-fonderna att visa på resultat av sina insatser som ägare, det vill säga om bolag verkligen ändrar sina beteenden till att bli mer hållbara. Hållbarhetsfaktorer kan utgöra både en finansiell risk och en möjlighet. Det gäller dock framför allt faktorer kopplade till att klimat och miljö i allt större utsträckning kan prissättas och därmed beaktas i finansiella analyser och beslut.