prop · H803139 · 2021-03-23 00:00:00 — I avsnitt 10.1.3 föreslår regeringen att arv eller försäkringsbelopp få avstås till arvlåtarens sambo eller någon annan som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. Förslaget innebär att arv eller försäkringsbelopp som har tillfallit fonden kommer att avstås i något fler fall än tidigare eftersom sådan egendom ska kunna avstås i större utsträckning till en efterlevande sambo. Enligt uppgifter från Kammarkollegiet till utredningen upptar arbetet med att handlägga ansökningar om avstående av arv och försäkringsbelopp omkring 3,5 årsarbetskrafter . Om antalet ansökningar ökar kan arbetsbördan för Kammarkollegiet för att hantera ansökningar förväntas öka. Regeringen bedömer dock att det tillkommande resursbehovet är litet, även om det nedan angivna antagandet om en ökning av antalet ansökningar med så mycket som skulle bli verklighet. Med hänsyn till den minskade marginalkostnaden för att hantera de tillkommande ansökningarna kan det ökade resursbehovet på sin höjd antas motsvara 0,5 årsarbetskrafter. I den absoluta merparten av fallen där det inkommit en ansökan om avstående av arv eller försäkringsbelopp uppdrar Kammarkollegiet åt att utreda frågan. Den ökade arbetsbördan för varje enskild länsstyrelse uppskattas som marginell eftersom de tillkommande ansökningarna enligt nuvarande 13 a § förordningen om Allmänna arvsfonden sprids ut på sju länsstyrelser. Något resurstillskott för länsstyrelserna bedöms därför inte vara nödvändigt. Förslaget i avsnitt 10.3 innebär att regeringen inte längre ska ha någon Prop. 2020/21:139 beslutsfattande roll i ärenden om avstående av arv och försäkringsbelopp och att beslut i samtliga sådana ärenden ska fattas av Kammarkollegiet. Av avsnittet framgår att Kammarkollegiet inte har överlämnat något ärende till regeringen på denna grund sedan beloppsgränsen togs bort 2014. Förslaget förväntas därför inte innebära några ekonomiska konsekvenser varken för Kammarkollegiet eller för . 16.2.4Elektronisk underskrift för Arvsfondsdelegationen Enligt förslag i avsnitt 11.2 ska Arvsfondsdelegationen få tillåta att en ansökan om stöd undertecknas med en avancerad elektronisk underskrift. Om Arvsfondsdelegationen tar vara på denna möjlighet – och de sökande organisationerna väljer att ansöka elektroniskt – kommer det att innebära effektivitetsvinster för delegationen eftersom pappers- och registreringsarbeten automatiseras. Dessutom kan ett elektroniskt förfarande innehålla olika slag av stöd- och hjälpfunktioner som underlättar ansökningsförfarandet och minskar risken för fel. Kammarkollegiet planerar att införa ett nytt digitalt ärendehanteringssystem och ett digitalt mottagande av inkommande ansökningar, vilket underlättar genomförandet av förslaget och innebär ytterligare effektivitetsvinster och medföljande kostnadsbesparingar. Kammarkollegiet bedömer till skillnad från utredningen att möjligheten att ta emot ansökningar som undertecknats elektroniskt medför en kostnad som hamnar på verksamheten. Regeringen bedömer dock att de ökade kostnaderna inte överstiger de effektivitetsvinster som förslaget innebär. 16.2.5Förslag om beslut om försäljning av fast egendom medför minskad administration Förslaget i avsnitt 12.2 innebär att Kammarkollegiet ska besluta om försäljning av fondens fasta egendom och tomträtter oberoende av egendomens värde. Regeringen ska sålunda inte längre pröva sådana frågor. Förslaget bedöms endast få konsekvenser för Kammarkollegiet och . Förslaget innebär att Kammarkollegiet kommer att fatta beslut i fler ärenden än tidigare, vilket skulle kunna tala för att kollegiets kostnader för handläggningen av ärendena kommer att öka. Kammarkollegiet lämnar emellertid ett förslag till beslut i samband med att ärendet överlämnas till regeringen för prövning. Det förhållandet att Kammarkollegiet enligt förslaget formellt kommer att besluta i ärendena bedöms medföra en minskad administration och minskade kostnader för kollegiet. hantering av försäljningsärendena kommer helt att upphöra, vilket torde medföra ett minskat resursbehov. De frigjorda resurserna bedöms dock vara marginella. 2020/21:139 16.3 16.3.1Förslag om utökad målgrupp kan öka intresset för att låta arv tillfalla arvsfonden Förslaget om att utöka målgruppen för Allmänna arvsfonden till att även omfatta äldre personer bedömer regeringen kan komma att öka intresset för att låta kvarlåtenskap tillfalla arvsfonden. Detta lyfter även några remissinstanser i sina yttranden. är inte Allmänna arvsfonden ett alternativ för dem som önskar att kvarlåtenskapen ska kunna användas till nytta för äldre personer. 16.3.2Inga större förändringar av förslag om fondens användning Förslaget i avsnitt 6.2 om att en tiondel av influtna medel inte längre ska läggas till fonden kommer att innebära att fonden inte längre kommer att växa i motsvarande omfattning. är det dock bara en del av det utdelningsbara beloppet som delas ut, eftersom de ansökningar som kommer in inte alltid motsvarar kriterierna för att få stöd. Det innebär att fonden även under en överskådbar framtid kommer att fortsätta öka eftersom de medel som inte delas ut på samma sätt som kommer att återgå till fondkapitalet. Förslag om arvsavstående minskar det kapital som tillförs fonden något I avsnitt 10.1.3 föreslår regeringen att arv eller försäkringsbelopp får av- stås till arvlåtarens sambo eller någon annan som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. Åren 2015–2019 inkom mellan 42 och 81 ansök- ningar om arvsavståenden till Kammarkollegiet (skr. 2015/16:190, 2016/17:211, 2017/18:277, 2018/19:146 och 2019/20:180). Det är svårt att uppskatta hur stor en eventuell ökning av antalet ansökningar om arvs- avstående kan bli, men även en stor procentuell ökning skulle i faktiska tal vara mycket begränsad. Vid ett antagande om att antalet ansökningar ökar med så mycket som , skulle antalet årliga ansökningar enligt utredningens beräkning öka med mellan 8 och 16 . Det ökade antalet ansökningar kan endast förväntas öka antalet bifall med något enstaka beslut . Baserat på hur många bifallsbeslut som har meddelats 2015–2017, om de bestämmelser som utredningen föreslår hade gällt, och den förväntade ökningen av antalet beslut som kan följa av ett ökat antal ansökningar, kan antalet bifallsbeslut enligt utredningen antas öka med fem . Utredningens förslag innebär dock att arv och försäkringsbelopp i större utsträckning ska kunna avstås även till styv- föräldrar och styvbarn och att skälighetsbedömningen, till skillnad från regeringens förslag, bör göras huvudsakligen utifrån sökandens behov av Om det också antas att det belopp som avstås i varje ärende uppgår till , vilket är det högsta belopp som enligt utredningen normalt avstås på närståendegrunden enligt nuvarande praxis, skulle utredningens förslag innebära att de medel som tillförs Allmänna arvsfonden skulle minska med . Med regeringens Prop. 2020/21:139 förslag skulle det belopp som tillförs fonden minska med ett något Förslagen i avsnitt 7.1 och 7.2 om att ta bort kravet på nyskapande verksamhet samt i lag ange samtliga övergripande kriterier som ska tillämpas vid stödgivning kan innebära att fler organisationer än tidigare ansöker om och beviljas stöd ur fonden för ny-, om- eller tillbyggnad av lokaler. Det innebär att samhällsplanering, bostadsbyggande eller energianvändning kan komma att påverkas i vissa fall. Förslaget i avsnitt 11.2 om att Arvsfondsdelegationen ska få tillåta att en ansökan om stöd undertecknas med en avancerad elektronisk underskrift kan komma att innebära mindre användning av papper. Den samlade bedömningen är att förslagen kommer att ha begränsad påverkan på miljön. Det finns inte någon statistik att tillgå vad gäller om vissa typer av projektverksamheter har sämre förutsättningar än andra att få stöd på grund av det nuvarande regelverket. Det kan dock konstateras att verksamheter som arbetar brottsförebyggande, för jämställdheten mellan kvinnor och män samt med integrationsfrågor i förhållandevis stor utsträckning får stöd ur Allmänna arvsfonden . Förslaget om utformningen av kriterierna för stöd innebär som framgår ovan att kraven blir något lägre vilket kan leda till att organisationer som arbetar med de frågorna kan komma att få stöd ur fonden i större utsträckning . Exempelvis kan verksamhet som syftar till att öka jämställdheten mellan kvinnor och män, som avser brottsförebyggande verksamhet eller som kan påverka möjligheten att nå de integrationspolitiska målen men som inte når dagens krav på nyskapande verksamhet komma att vara aktuella för stöd. Fler projekt som arbetar med dessa frågor kan således få stöd till följd av förslaget . I och med att kraven för stöd sänks kan förslagen även komma att påverka sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet på så sätt att det kan komma att behövas anställas personer i dessa projekt, vars anställningar annars inte skulle kunna finansieras. 2020/21:139 17 17.1Förslaget till lag om Allmänna arvsfonden Lagen är ny och innebär till stora delar en redaktionell omarbetning av den nuvarande lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Den nya lagen har en annan struktur och ett modernare språk än den hittillsvarande lagen. Paragraferna har fått en delvis ny inbördes placering och lagen är indelad i kapitel. Dessa förändringar är endast redaktionella och är inte avsedda att göra någon saklig skillnad vid tillämpningen. Ett stort antal av paragraferna överensstämmer i sak med den hittillsvarande lagen. I de fallen är författningskommentaren utformad så att det anges vilken eller vilka paragrafer i den hittillsvarande lagen som den aktuella paragrafen motsvarar. Dessutom anges hänvisningar till lagförarbeten. Det görs dock också ett flertal ändringar i sak vilket innebär att några nya paragrafer tillkommit och vissa andra har utgått. I de fall en paragraf enbart delvis har en motsvarighet i den hittillsvarande lagen, kommenteras de sakliga skillnaderna särskilt. Motsvarande gäller om en paragraf i den nya lagen saknar motsvarighet i den hittillsvarande lagen. En översikt över var man hittar motsvarigheten till respektive bestämmelse i den nya alternativt den hittillsvarande lagen finns i bilaga 7. 1§ Allmänna arvsfonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för målgrupperna barn, ungdomar, äldre personer och personer med funktionsnedsättning. Paragrafen anger Allmänna arvsfondens ändamål. Målgrupperna är barn (0–), ungdomar (12–), äldre personer () och personer med funktionsnedsättning. Bestämmelsen motsvarar 5 § i den hittillsvarande lagen med den ändringen att Allmänna arvsfondens ändamål utvidgas till att även omfatta att främja verksamhet till förmån för äldre personer (se vidare prop. 1993/94:124 s. 37). Därutöver har termen funktionshinder ersatts av funktionsnedsättning. Ändringen i den delen är endast av språklig karaktär. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. 2 § Allmänna arvsfonden består av egendom som har tillfallit fonden genom –förmånstagarförordnande i försäkringsavtal, –ersättning från återvinning enligt 5 kap. 6 § andra stycket begravningslagen (1990:1144), –överlämnande från en likvidator enligt 7 kap. 11 § stiftelselagen (1994:1220), – upplösning av en värdepappersfond under de förutsättningar som anges i Prop. 9 kap. 3 § lagen (2004:46) om värdepappersfonder, –beslut av enligt 25 kap. 42 eller 44 § aktiebolagslagen (2005:551) eller 17 kap. 41 eller 42 § lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar, –skifte enligt 32 kap. 14 § aktiebolagslagen, eller Det som sägs om egendom som har tillfallit fonden genom arv gäller också egendom som har tillfallit fonden enligt 1 kap. 11 § i den upphävda lagen (1937:81) om internationella rättsförhållanden rörande dödsbo eller enligt 2 kap. 4 § lagen (2015:417) om arv i internationella situationer. I paragrafen anges vilken egendom Allmänna arvsfonden består av. Bestämmelsen motsvarar 1 § i den hittillsvarande lagen med den kompletteringen att det nu framgår av bestämmelsen att egendom kan tillfalla fonden även genom överlämnande från en likvidator enligt 7 kap. 11 § stiftelselagen (1994:1220), upplösning av en värdepappersfond under de förutsättningar som anges i 9 kap. 3 § lagen (2004:46) om värdepappersfonder samt beslut av enligt 25 kap. 42 eller 44 § aktiebolagslagen (2005:551) eller 17 kap. 41 eller 42 § lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar. I uppräkningen i den hittillsvarande lagen saknades detta (se vidare prop. 1993/94:124 s. 37). Bestämmelsen är en upplysningsbestämmelse. Någon ändring i sak är därför inte avsedd. Stöd ur Allmänna arvsfonden Arvsfondsdelegationen 1 § Arvsfondsdelegationen beslutar om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Om det finns särskilda skäl får regeringen, efter förslag från delegationen, besluta att en annan myndighet ska fördela visst stöd. Det som föreskrivs i 5, 7, 8 och 10–14 §§ om delegationen ska gälla även för en sådan myndighet. Av paragrafen följer att det är Arvsfondsdelegationen som beslutar om stöd ur Allmänna arvsfonden men att regeringen, om det finns särskilda skäl, kan besluta att en annan myndighet ska fördela visst stöd. Paragrafen motsvarar vad som har gällt enligt 8 § i den hittillsvarande lagen (se vidare prop. 2002/03:136 s. 35). Bestämmelsen kompletteras med en uppräkning av de bestämmelser i lagen som gäller för en annan myndighet som enligt regeringens beslut ska fördela stöd. Det som anges om Arvsfondsdelegationen i fråga om ansökan om stöd i 5 §, förbindelse och villkor vid stöd för lokaler och anläggningar i 7 och 8 §§, anmälan om ändrade förhållanden i 10 §, och redovisning, hinder mot utbetalning och återbetalning av stöd i 11–14 §§ ska gälla även för den myndigheten. 2 § Regeringen utser ledamöterna i . I delegationen ska såväl ledamöter från , varav en är ordförande, som andra ledamöter ingå. En majoritet av ledamöterna ska vara personer som inte arbetar i . Ledamöterna i delegationen ska ha goda kunskaper om barn, ungdomar, äldre personer eller personer med funktionsnedsättning. Paragrafen, som motsvarar vad som har gällt enligt 8 b § i den hittills- varande lagen, reglerar hur Arvsfondsdelegationen ska vara sammansatt (se vidare prop. 2002/03:136 s. 36). Kvalifikationskraven utökas till att även omfatta goda kunskaper om äldre personer och det till följd av att arvsfondens ändamål breddas. Övervägandena finns i avsnitt 6.4. 3 § Stöd får lämnas till en verksamhet som är utvecklande för någon av Allmänna arvsfondens målgrupper och som har förutsättningar att främja målgruppen även efter det att stödet ur fonden har upphört. Stöd får inte lämnas till en organisations Stöd får också lämnas för ny-, till- eller ombyggnad av lokaler, anläggningar och samt utrustning i anslutning därtill, om de lokalerna eller anläggningarna ska användas för verksamhet som uppfyller kriterierna i första stycket. Vid bedömningen av om stöd enligt första eller andra stycket ska lämnas ska hänsyn tas till om målgruppen deltar i planeringen eller genomförandet. I paragrafen, som delvis har sin motsvarighet i 6 § i den hittillsvarande lagen, regleras de allmänna förutsättningarna för stöd ur Allmänna Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. I första stycket anges två övergripande kriterier för stöd ur fonden samt ett förbud mot att lämna stöd till en organisations löpande verksamhet. Bestämmelserna i första stycket innebär att en verksamhet för att få stöd normalt måste bedrivas i projektform. Samtliga i första stycket angivna förutsättningar måste vara uppfyllda för att stöd ska kunna beviljas. Bestämmelsen hindrar inte att Arvsfondsdelegationen kan uppställa villkor för stödgivningen. Bestämmelsen hindrar inte heller att det även fortsättningsvis kan beviljas stöd till förstudier, under försättning att det planerade efterföljande projektet kan förväntas uppfylla kriterierna. Verksamheten måste enligt första stycket första meningen vara utvecklande för någon av fondens målgrupper för att den ska kunna få Med utvecklande verksamhet avses verksamhet som på något sätt medför förbättring för den målgrupp som verksamheten riktar sig till. kan t.ex. röra sig om att man vill pröva en helt ny verksamhet eller utveckla nya metoder i en redan etablerad verksamhet eller att utveckla verk- samheten i en ny riktning. Betydelsen av begreppet utvecklande verksam- het är dock vidare än så. Det avgörande är att verksamheten innebär ett utvecklingsarbete som syftar till en förändring och förbättring av mål- Verksamheten ska således tillgodose målgruppens behov i högre grad än vad som skulle vara fallet utan verksamheten. bara nya metoder och arbetssätt är att se som utvecklande, utan även en beprövad metod som har använts för en målgrupp, men som är tänkt att användas för en ny målgrupp kan falla inom begreppet. beprövad metod på samma målgrupp men i ett annat sammanhang, t.ex. att tillämpa en metod för en annan funktionsnedsättning än den tidigare har tillämpats på, kan anses innefatta ett sådant utvecklingsarbete att projektet är utvecklande för målgruppen. Att flytta en befintlig metod från en ort till en annan för att använda den för samma målgrupp kan innebära ett utvecklingsarbete om förhållandena på orterna är olika, t.ex. kan en metod som använts i ett storstadsområde behöva anpassas till förhållandena i glesbygd. För bedömningen har det alltså inte någon betydelse om metoden har använts inom riket eller inte, så länge användningsområdet är utvecklande för någon av målgrupperna, dvs. syftar till förbättring för deras situation och behov och att ett utvecklingsarbete är nödvändigt för att undersöka om metoden fungerar. Det är inte utvecklande i bestämmelsens mening att en organisation använder en metod som är ny för organisationen, men som redan tillämpas av andra aktörer på den målgrupp vars behov verksamheten syftar att tillgodose. Av första stycket första meningen framgår vidare att verksamheten måste ha förutsättningar att främja målgruppen även efter det att stödet ur fonden har upphört. Bestämmelsen är en kodifiering av praxis. Här ska en bedömning göras om det finns förutsättningar för en fortsatt drift av verksamheten när finansieringen från fonden upphör. Så kan vara fallet om projektet kan bli en del av organisationens ordinarie verksamhet eller om någon annan aktör kan ta över verksamheten. Kriteriet kan också vara uppfyllt om organisationen sprider metoder som har utvecklats i projektet. Det kan t.ex. vara fråga om att ta fram en metodbok eller liknande material som beskriver arbetssättet och metoder som har använts i verksamheten. Genom att sprida sådant material kan kunskapen och metoder leva vidare i en annan verksamhetsform. Det krävs redan vid ansökan en konkret plan för hur metodmaterial ska användas efter projektets slut och det bör finnas en efterfrågan på materialet. Enligt första stycket, andra meningen, får stöd inte lämnas till en organisations löpande verksamhet. Stöd får alltså inte lämnas till verksamhet som sökanden redan bedriver. Stöd får dessutom endast lämnas , eftersom verksamheten annars rimligen måste anses övergå till att vara löpande verksamhet. Första stycket innebär att stöd inte får ges i form av verksamhets- eller organisationsstöd. Bestämmelsen har ingen motsvarighet i den hittillsvarande lagen om Allmänna arvsfonden. Av andra stycket framgår de grundläggande förutsättningarna för att stöd ska lämnas för ny-, till- eller ombyggnad av lokaler, anläggningar och utrustning (s.k. lokalstöd). Bestämmelsen är en kodifiering av praxis och i den redogörs mer utförligt för förutsättningarna för lokalstöd än vad som var fallet i 6 § i den hittillsvarande lagen. De kriterier som anges i första stycket ska enligt bestämmelsen tillämpas även vad gäller sådant stöd. En fastighet är till skillnad från en projektverksamhet ett statiskt objekt och verksamheten bedrivs i eller i anslutning till den fastighet som lokalstödet finansierar. Verksamheten är således till skillnad från en projektverksamhet på grund av lokalen knuten till en viss ort och fastigheten är en förutsättning för den verksamhet som är aktuell för stöd. Det är därför naturligt med en väl definierad geografisk avgränsning i fråga om bedömningen om en viss verksamhet ska anses utvecklande för målgruppen i fråga om lokalstöd. I likhet med den praxis som har tillämpats bör utgångspunkten vara att det inte får finnas en liknande verksamhet inom en mils radie för att avgöra om en verksamhet är utvecklande på en viss ort. 2020/21:139 Enligt tredje stycket, som även det är en kodifiering av praxis, ska hänsyn tas till om målgruppen deltar i planeringen eller genomförandet av den verksamhet som ansökan om stöd gäller, vid bedömningen av om stöd ska lämnas för verksamheten. Bestämmelsen gäller både stöd till projekt- och lokalstöd. Med att målgruppen deltar avses att målgruppen aktivt är delaktiga i verksamheten, från utformningen och planeringen av verksamheten – dvs. i arbetet innan ansökan om stöd görs – till själva genomförandet av verksamheten. Delaktigheten bedöms utifrån målgruppens förutsättningar att kunna delta i verksamheten. Är målgruppen t.ex. mindre barn som inte själva kan delta i planeringen och utformningen av verksamheten kan det vara nödvändigt att målgruppen representeras av någon annan, exempelvis föräldrar. Om målgruppen inte själv kan delta åligger det organisationen att undersöka målgruppens behov och ta till vara målgruppens idéer och perspektiv. Övervägandena finns i avsnitt 7.1–7.6. 4 § Stöd får lämnas endast till en organisation som bedriver ideell verksamhet. Om det finns särskilda skäl, får stöd enligt 3 § första stycket lämnas även till en offentlig huvudman. Stöd får inte lämnas till en organisation som har skulder för svenska skatter eller avgifter hos eller som är i likvidation eller försatt i konkurs. I paragrafen, som har fått sin utformning efter synpunkter från Lagrådet, anges vilken typ av organisation som stöd ur Allmänna arvsfonden får ges till. Av paragrafens första stycke följer att stöd endast får lämnas till en organisation som bedriver ideell verksamhet eller, om det är fråga om projektstöd och det finns särskilda skäl, till en offentlig huvudman. I likhet med vad som tidigare gällt innebär bestämmelsen att stöd inte får lämnas till fysiska personer. Bestämmelsen motsvarar vad som har gällt enligt 7 § i den hittillsvarande lagen (se vidare prop. 1993/94:124 s. 38). Av andra stycket följer att stöd inte får lämnas om den organisation som ansöker om stöd har skulder för skatter eller avgifter hos eller om organisationen är i likvidation eller försatt i konkurs. Bestämmelsen har ingen motsvarighet i den hittillsvarande lagen om Allmänna arvsfonden. Övervägandena finns i avsnitt 7.7–7.8. 5 § En ansökan om stöd ska göras skriftligen hos Arvsfondsdelegationen. Ansökan ska innehålla de uppgifter som behövs för att bedöma sökandens förutsättningar att få stöd. Ansökan ska vara egenhändigt undertecknad av sökanden eller dennes ombud. Delegationen får tillåta att ansökan undertecknas med en sådan avancerad elektronisk underskrift som avses i artikel 3 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG, i den ursprungliga lydelsen. I paragrafen finns bestämmelser om ansökningar om stöd ur Allmänna Prop. 2020/21:139 arvsfonden. Enligt första stycket ska en ansökan om stöd vara skriftlig och göras hos Arvsfondsdelegationen. Även en elektroniskt inskickad ansökan uppfyller skriftlighetskravet. Av 1 § andra stycket följer att fördelning av stöd undantagsvis kan beslutas av en annan myndighet än Arvsfondsdelegationen och att ansökan i de fallen ska göras hos den beslutande myndigheten. I andra stycket anges att ansökan ska innehålla de uppgifter som behövs för att bedöma sökandens förutsättningar att få stöd ur fonden.