prop · H803130 · 2021-05-27 00:00:00 — Utvecklingen på finansmarknaderna har dock stor betydelse för den långsiktiga resultat- utvecklingen även för dessa tillgångsslag. I figur 3.11 redovisas buffert- fondernas allokering och utveckling på de underliggande marknaderna. Figur 3.11 Buffertfondernas allokering och utveckling på de underliggande marknaderna Källa: bilaga 9 (grunddata från Datastream). Regeringens bedömning: Buffertfondernas kostnader har minskat i både absoluta tal och som andel av fondkapitalet. fonderna, liksom övrig verksamhet i offentlig regi, är det viktigt att ständigt arbeta för en hög kostnadseffektivitet. Detta bidrar både till nettoavkastningen och till allmänhetens förtroende för det allmänna Nettoavkastningen bidrar till buffertfondernas lång- siktiga finansiering av inkomstpensionssystemet, vilket kostnads- besparingar ska vägas emot. Viktiga faktorer för kostnadsutvecklingen i absoluta tal är fondkapitalets utveckling och placeringarnas inriktning. Andra och Tredje AP-fonderna har anslutit sig till ett initiativ som ska verka för att det tas fram en gemensam rapporteringsstandard avseende bl.a. vinstdelning med förvaltarbolag. detta som ett steg i att öka transparensen kring vinstdelningen i Skälen för regeringens bedömning Buffertfondernas kostnader uppgick till . Jämfört med föregående år var detta en minskning med eller . Det är framför allt de externa förvaltnings- kostnaderna som har minskat. Som andel av fondkapitalet minskade kostnaderna från . Den absoluta kostnadsutvecklingen styrs i hög grad av fondkapitalets storlek och placeringarnas inriktning. med högre kostnader är motiverad när den förväntas bidra till högre nettoavkastning och ökad riskspridning. Den svenska kronans rörelse gentemot andra valutor påverkar fondernas kostnader för köp av tjänster som prissätts i amerikanska dollar och euro. Under perioden 2012‒2015 ökade kostnaderna med i genomsnitt , men 2016 bröts trenden och kostnaderna minskade med eller . –2020 har kostnaderna minskat med medan buffertkapitalet har ökat med . Ett ökat kapital påverkar framför allt de externa förvaltningskostnaderna eftersom ersättningen i huvudsak utgår i form av en andel av det förvaltade kapitalets storlek. Placeringarnas inriktning mot en gradvis ökad andel alternativa tillgångar och motsvarande mindre andel aktier och räntebärande tillgångar kan även det bidra till högre kostnader. Det är viktigt att understryka att det är buffertfondernas nettoavkastning som påverkar deras bidrag till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering. Att få kapitalet att växa är buffertfondernas uppgift. En ökad andel alternativa tillgångar har bidragit positivt till buffertfondernas netto- avkastning och till lägre risk genom ökad diversifiering. AP-fonderna bör dock, liksom övrig verksamhet i offentlig regi, ständigt arbeta för hög kostnadseffektivitet. Detta är viktigt både för fondernas nettobidrag till inkomstpensionssystemet och för att upprätthålla ett högt förtroende hos allmänheten. Buffertfondernas kostnader finansieras av de medel som fonderna förval- tar.9 Kostnaderna delas in i interna och externa kostnader, vilka redovisas 9Kostnader för revision och externa utvärderingen täcks också av fondmedlen (2 kap. 3 § lagen om allmänna pensionsfonder [AP-fonder]). 2020/21:130 på olika sätt i årsredovisningen. De interna förvaltningskostnaderna redovisas som rörelsens kostnader i resultaträkningen medan de externa förvaltningskostnaderna tas upp som en negativ post under rörelsens intäkter. I tabell 4.1 redovisas den sammantagna kostnadsutvecklingen för buffertfonderna . Tabell 4.1 Buffertfondernas interna och externa förvaltningskostnader Förändring jmf föregående år, mnkr Förändring jmf föregående år, procent -5,6 -2,3 -6,9 Kostnadsandel av buffertkapital, procent Buffertkapital i genomsnitt, mdkr2 Källa: AP-fondernas årsredovisningar. 1Exklusive prestationsbaserade arvoden. 2Genomsnittligt fondkapital (ingående fondkapital + utgående fondkapital)/2 . uppgick buffertfondernas interna och externa förvaltnings- kostnader till sammanlagt . I förhållande till före- gående år är detta en minskning med eller . Kostnadernas andel av buffertkapitalet fortsatte att minska, från 0,118 pro- cent till 0,099 procent.10 Av kapitalet i Första–Fjärde AP-fonderna förvaltades internt vid slut, jämfört med vid slut. I en internationell jämförelse är andelen internt förvaltat kapital hög hos Första–Fjärde AP-fonderna. En hög andel intern förvaltning ökar kostnadseffektiviteten. De interna förvaltningskostnaderna avser främst personal, informations- och datasystem, köpta tjänster och lokaler. I tabell 4.2 redovisas hur kostnaderna har fördelats på dessa poster. Personalkostnader och informations- och datatjänster är de två största kostnadsposterna. Tabell 4.2 Buffertfondernas interna förvaltningskostnader 10 Enligt de redovisningsregler och den praxis för kostnadsredovisning som tillämpas i Källa: Första–Fjärde och Sjätte årsredovisningar. Personalkostnaderna påverkas av antalet anställda och lönenivåerna. Antalet anställa påverkas i sin tur av fondernas strategival, bl.a. när det gäller hur mycket av kapitalet som förvaltats internt. har andelen intern förvaltning ökat som det förvaltade kapitalet vuxit. Figur 4.1 Antal anställda i buffertfonderna och andelen kvinnor Antal (vänster axel), andel (höger axel) Källa: Första–Fjärde och Sjätte årsredovisningar. Vid slut var 293 personer anställda i buffertfonderna, vilket är en ökning med 14 personer jämfört med föregående årsskifte (figur 4.1). Andelen kvinnor har ökat något från till . Andra, Tredje och Fjärde AP-fonderna använder rörliga ersättnings- program för medarbetare. betalades ut i rörlig ersättning, vilket är ungefär i nivå med rörliga ersättningar. Tabell 4.3 Rörliga ersättningar för medarbetare i buffertfonderna Källa: Första–Fjärde och Sjätte årsredovisningar. Enligt regeringens riktlinjer avseende anställningsvillkor för ledande befattningshavare i AP-fonderna ska den totala ersättningen till ledande befattningshavare vara rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig, samt bidra till en god etik och organisationskultur (se bilaga 1). I samband med den årliga bok- slutsrevisionen genomförs en granskning av att riktlinjer följs. Gransk- ningen har inte visat några avvikelser från riktlinjerna. Samtliga AP-fonder har ett ersättningsutskott eller en kommitté som bereder löneramen för samtliga medarbetare, ersättningar till ledande befattningshavare samt förhandlar lön och övriga villkor med den verkställande direktören. Hela styrelsen fattar beslut i ersättningsfrågor efter beredning av ersättnings- utskottet eller kommittén. Externa förvaltningskostnader (exklusive prestationsbaserade arvoden) Externa förvaltningskostnader utgörs av ersättningar som betalas till parter som förvaltar kapital på uppdrag av fonderna. Vanligtvis ges ersättningen som en procentuell andel av det förvaltade kapitalet. De externa förvaltningskostnaderna bestäms därmed främst av storleken på det externt förvaltade kapitalet, men även av hur kapitalet förvaltas. Passiv förvaltning har i allmänhet en lägre kostnad än aktiv förvaltning och på motsvarande sätt påverkar förvaltningens inriktning kostnaderna. Onote- rade tillgångar kostar i regel mer att förvalta än noterade aktier. En mindre andel av de externa förvaltningskostnaderna avser kostnader för depåbank och säkerhetsadministration (kollateral), vilka är beroende av kapitalets volym och omfattningen av transaktioner. Av tabell 4.4 framgår att de externa förvaltningskostnaderna har minskat –2020 trots att buffertkapitalet har ökat. De lägre kostnaderna beror på aktivt strategiskt arbete med att öka andelen internt förvaltat kapital och omstrukturering av mandat. Tabell 4.4 Buffertfondernas externa förvaltningskostnader Förändring jfr föregående år, procent -9,4 -3,3 -7,7 -3,8 -16,5 Buffertkapital i genomsnitt, mdkr2 2(ingående fondkapital + utgående fondkapital)/2. Källa: Första–Fjärde och Sjätte årsredovisningar. Prestationsbaserade arvoden för extern förvaltning Posten externa förvaltningskostnader innefattar enligt AP-fondernas redovisningsprinciper inte prestationsbaserade arvoden eller förvaltar- arvoden för onoterade tillgångar. Prestationsbaserade arvoden betalas ut till externa förvaltare när en överenskommen avkastning överträffas. Avkastning över detta mål ökar nettoavkastningen men genererar för denna typ av arvodesavtal en kostnad i form av ett prestationsbaserat arvode. I AP-fondernas resultat- räkning redovisas erlagda prestationsbaserade arvoden som en avgående post under nettoresultatet för aktuellt tillgångsslag. I tabell 4.5 redovisas Prestationsbaserade arvoden för extern förvaltning Källa: Första–Fjärde och Sjätte årsredovisningar. För onoterade tillgångsslag är en annan avtalskonstruktion vanligare, vilken oftast innebär att erlagda förvaltararvoden återbetalas förutsatt att det skett vinstgivande försäljningar i den onoterade fonden. Därefter sker en vinstdelning, vilket innebär att en del av vinsten över en viss förut- bestämd avkastningsränta delas med förvaltarbolaget och nettoredovisas vid realisering. Detta innebär att erlagda arvoden över exempelvis en onoterad riskkapitalfonds livstid återbetalas i sin helhet (förutsatt att det finns utrymme inom upparbetade vinster. I regeringens skrivelse Redovisning av AP-fondernas verksamhet (skr. 2015/16:130) ändrades redovisningen för att ge en mer rättvisande bild av den senare kategorin av arvoden och AP-fonderna ombads också att tydligare redogöra för såväl erlagda som återbetalda belopp för onoterade avtals- upplägg i sina årsredovisningar. Ändringen och förtydligandet i skrivelsen innebär att erlagda arvoden på årsbasis ska ställas mot, och redovisas tillsammans med, återbetalda arvoden som återbetalas i samband att en onoterad tillgång säljs med vinst. I tabell 4.6 redovisas detta nettobelopp per fond. var de erlagda arvodena högre än de återbetalda. Tabell 4.6 Netto erlagda och återbetalda arvoden för onoterade innehav (positivt belopp då erlagda arvoden överstiger återbetalda) Miljoner kronor Not: har som princip att periodisera sina förvaltningskostnader och dessa ingår därmed inte i Källa: Första–Fjärde AP-fondernas årsredovisningar. Vinstdelningen sker efter en viss vinstnivå, men denna nivå uppnås först efter det att AP-fonden har återfått investerat belopp och erlagda avgifter 2020/21:130 och därutöver även erhållit en ersättning motsvarande en viss procentuell årlig avkastning på hela det investerade beloppet. Vinstdelningen redo- visas inte specifikt utan den har reducerat erhållet försäljningsbelopp och därmed reducerat nettoresultatet. Jämfört med föregående år har netto erlagda och återbetalda arvoden ökat . Denna typ av avtalskonstruktioner kan förväntas öka ytterligare i och med de ändringar av placeringsreglerna som trädde i kraft . AP-fonderna utredde frågan hur de på bästa sätt kan bidra till att öka transparensen kring vinstdelning och konstaterade då att genom att ansluta till pågående initiativ tillsammans med andra globala institutionella investerare skapas de bästa förutsättningarna för att påverka transparensen i branschen i rätt riktning samt bidra till utvecklandet av en gemensam rapporteringsstandard. har Andra och Tredje AP- fonderna anslutit sig till det icke-vinstdrivande ADS-initiativet (Standards) som är en sammanslutning vars huvudsakliga syfte är att verka för just detta. 4.2Jämförelse av Första–Fjärde AP-fondernas kostnader Regeringens bedömning: Första–Fjärde AP-fondernas kostnader är sammantaget låga, men skiljer sig åt något mellan fonderna. Regeringen välkomnar att fonderna aktivt arbetar med att säkerställa kostnads- effektivitet, men understryker att besparingar inte får ske på bekostnad av möjligheten att generera avkastning för att säkerställa den lång- siktiga finansieringen av inkomstpensionssystemet. Skälen för regeringens bedömning I finansutskottets betänkande 2020/21:FiU6 finns en önskan om att regeringen i denna skrivelse analyserar skillnaderna i kostnader mellan AP-fonderna, som utskottet anser är stora trots att fonderna har liknande storlek på förvaltat kapital och ungefär samma avkastning . Mot bakgrund av detta gavs i uppdrag att i samband med årets utvärdering analysera kostnadsskillnaderna mellan Första–Fjärde AP- fonderna, eftersom de har samma uppdrag och ungefär lika stort kapital att analys visar att Andra AP-fonden har högre kostnader än övriga tre AP-fonder. Det är provisionskostnaderna som framför allt skiljer Andra AP-fonden har sänkt sina provisionskostnader för noterade tillgångar till följd av kostnadsbesparingsprogram där externa mandat minskats ner eller avslutats. Andra AP-fonden planerar att fortsatt se över kostnaderna för den externa förvaltningen för att säkerställa kost- Programmet förväntas ge tydligt utslag på kostnaderna betonar att samtliga kostnader bör sättas i relation till den avkastning som tillhörande investeringar genererar. Detta har dock inte analyserats inom ramen för detta uppdrag. I regeringens skrivelse Redovisning av AP-fondernas verksamhet t.o.m. Skr. 2020/21:130 2016 (skr. 2016/17:130) gjordes en internationell jämförelse med andra pensionsfonder när det gäller kostnadseffektivitet. Första–Fjärde AP-fonderna hade lägre kostnader än jämförbara fonder internationellt. Första–Fjärde AP-fondernas redovisade kostnader Analysen görs utifrån fondernas redovisade kostnader, vilka redogörs för i avsnitt 4.1 och i den grundläggande utvärderingen av respektive AP-fond i avsnitt 6. De redovisade kostnaderna består dels av provisionskostnader, dels av rörelsekostnader. I tabell 4.7 nedan redovisas dessa kostnader för respektive fond. Tabell 4.7 Redovisade kostnader per fond 2020 Miljoner kronor, procent av totalt förvaltat kapital inom parentes (0,08) (0,14) (0,09) (0,09) (0,02) (0,08) (0,03) (0,03) (0,06) (0,06) (0,06) (0,06) Källa: bilaga 9 (grunddata från Första–Fjärde AP-fonderna). Första, Tredje och Fjärde AP-fonderna redovisar liknande kostnadsnivåer, totalt 0,08–0,av förvaltat kapital. Andra AP-fonden har högre redovisade kostnader, av förvaltat kapital. Skillnaden förklaras av att Andra AP-fonden har högre provisionskostnader jämfört med de övriga fonderna, då rörelsekostnaderna uppgår till av förvaltat kapital för samtliga fonder. Det skiljer ca i provisionskostnader mellan Första AP-fonden, som har lägst provisionskostnader, och Andra AP-fonden, som har högst provisionskostnader. har observerat att liknande skillnader funnits även 2019 och . Nedan görs en fördjupad analys av Första–Fjärde AP-fondernas provisionskostnader. Jämförelse av Första–Fjärde AP-fondernas provisionskostnader Första–Fjärde AP-fondernas provisionskostnader består till största del av kostnader för extern förvaltning av noterade tillgångar (2020). AP-fondernas olika investeringsstrategier förklarar skillnaderna i provisionskostnader. Eftersom provisionskostnaderna bestäms som en procentandel av det förvaltade kapitalet påverkas dessa kostnader, allt annat lika, av storleken på det externt förvaltade kapitalet, samt av hur stor del av kapitalet som är aktivt förvaltat. Aktiv förvaltning är i regel dyrare än passiv förvaltning. Ifigur 4.2 kan man utläsa att Tredje AP-fonden har störst externt förvaltat kapital totalt och även när det gäller storleken på det aktivt förvaltade 2020/21:130 kapitalet (, varav 61 miljarder utgör aktivt förvaltat kapital). Andra AP-fonden har lägst externt aktivt förvaltat kapital, . Figur 4.2 Externt förvaltat kapital per fond, noterade tillgångar Källa: bilaga 9 (grunddata från Första–Fjärde AP-fonderna). menar att skillnaden i kostnader mellan Första–Fjärde AP- fonderna framför allt förklaras av allokeringen mellan olika tillgångsslag och investeringsprodukter, snarare än storleken på det externt förvaltade kapitalet. Förvaltningen av olika produkter på olika marknader kan skilja sig avsevärt i kostnadsnivå. Stora kostnadsskillnader förekommer inom tillgångsslagen, där mer nischade produkter ofta är dyrare. Sådana skillnader inom tillgångsslagen är en viktig orsak till de totala kostnads- skillnaderna mellan fonderna, som valt olika strategier med avseende på typ av investeringsprodukter. I figur 4.3 nedan redovisas en nedbrytning av provisionskostnaderna per fond. Nedbrytning av provisionskostnader, noterade tillgångar Aktier, utvecklade marknader Källa: bilaga 9 (grunddata från Första –Fjärde AP-fonderna). Av provisionskostnader är aktier i tillväxtmarknader den största kostnadsposten (). Första AP-fonden har en genomgående låg provisionskostnadsnivå i relation till förvaltat kapital för alla tillgångsslag. Andra AP-fonden hade högre kostnader för aktiv aktieförvaltning i tillväxtmarknader () än övriga fonder. Skillnaden beror framför allt på högre kostnader relativt förvaltat kapital på grund av nischade mandat, exempelvis kinesiska aktier. Andra AP-fonden hade även högre kostnader för räntebärande tillgångar () samt aktier i utvecklade marknader (). Andra AP-fonden har minskat sina provisionskostnader för noterade tillgångar till följd av kostnadsbesparingsprogram där externa mandat minskats eller avslutats. Programmet förväntas ge tydligt utslag på kostnaderna . Andra AP-fonden planerar att fortsatt se över kostnaderna för den externa förvaltningen för att säkerställa kostnads- effektivitet. Tredje AP-fonden har haft ett större kapital i noterade externa mandat än övriga fonder (), och har i förhållande till det låga kostnader. Av provisionskostnader är aktier i tillväxt- marknader den största kostnadsposten (). Av provisionskostnader är den största kostnadsposten aktier i utvecklade marknader () på grund av högre exponering mot små och medelstora bolag. Första–Fjärde AP-fondernas placeringar i Regeringens bedömning: De nya placeringsreglerna har utvärderats med avseende på om placeringar i fossil energi minskar. Regeringen konstaterar att så har varit fallet. Förbrukningen av fossil energi har en direkt avgörande roll för möjligheten att nå mål att hålla den globala uppvärm- ningen och sträva efter att stanna . För att styra om investeringar till en mindre fossilberoende ekonomi har finansiella aktörer en central roll att spela. Vid utgången av 2020 utgjorde Första–Fjärde AP-fondernas samlade tillgångar , vilket är ett betydande belopp. Det innebär inte bara att dessa fonders investeringar ger omställningen en hävstång i monetära mått, utan även att deras investeringspolicyer är vägledande för andra, mindre investerare. AP-fonderna har olika strategier när det gäller avyttringar av innehav eller minskad exponering mot fossil energi. Även när det gäller i vilken utsträckning aktiv ägarstyrning av portföljbolag används som strategi skiljer sig fonderna åt. Regeringen kan konstatera att marknadsvärdet för innehaven i fossil energi minskat med mellan för Första–Fjärde AP- fonderna, vilket både förklaras av en minskning av antalet bolag inom fossil energi och en nedåtgående utveckling av tillgångarnas värde. Regeringen välkomnar att takten för minskningen har ökat efter det att de nya placeringsreglerna trädde i kraft. Det visar att detta ökade fokus på hållbarhetsarbetet har gett ett tydligt resultat. I jämförelse med Sjunde AP-fonden, som inte omfattas av ett motsvarande placerings- mål, har Första-Fjärde AP-fonderna ett betydligt lägre koldioxid- avtryck. Regeringen anser att det är föredömligt att AP-fonderna bedömer att investeringar i bolag verksamma inom kol-, olje- och gasindustrin kan medföra en högre finansiell risk för fonden som en konsekvens av den pågående omställningen till en mindre fossilberoende ekonomi. Regeringen uppmuntrar AP-fonderna att fortsätta sitt arbete för att investeringarna ska vara i linje med mål. rapport om Första–Fjärde AP-fondernas placeringar i fossil energi På uppdrag av regeringen har utfört en fördjupad analys av Första–Fjärde AP-fondernas placeringar i fossil energi . Bak- grunden är att regeringspartierna, och Liberalerna i den sakpolitiska överenskommelsen (januariavtalet) beslutade att de nya placeringsreglerna för AP-fondsmyndigheterna ska utvärderas fram med avseende på om placeringar i fossil energi minskar. Analysen är avgränsad till Första–Fjärde AP-fonderna, då det endast är dessa som omfattas av de nya placeringsreglernas hållbarhets- Analysen avser utvecklingen av placeringar i fossil energi Skr. 2020/21:130 2016–2020, och fokus har varit på placeringar i fossil energi. Placeringar i fossil energi baseras i analysen på Classification Standard (GICS) definition av den fossila energisektorn, vilket är ett väletablerat industriklassificeringssystem från () och Standard & Poor’s (S&P). Definitionen utvecklas och kommenteras ytterligare i avsnitt 2 i rapport. Analysen av utvecklingen av placeringar i fossil energi avgränsas till direktägda noterade aktier för vilka det finns jämförbara data för alla fonder. Det är inom aktieportföljen som de huvudsakliga fossila innehaven finns. Jämförelsen omfattar därmed inte noterade fondinnehav, kredit- portföljen och alternativa investeringar. Rapporten i sin helhet finns i bilaga 10. Nedan sammanfattas slutsatser. kommer i sin analys fram till att Första–Fjärde AP-fonderna –2020 har minskat sin exponering mot fossil energi enligt GICS klassificering, både i marknadsvärde och antal bolag. Minskningen i marknadsvärde uppgår till mellan för fonderna. För- ändringen påbörjades redan innan det i placeringsreglerna infördes krav på föredömlig förvaltning genom ansvarsfulla investeringar. redogör för ett flertal faktorer som har bidragit till denna utveckling. Första–Fjärde AP-fonderna har avyttrat innehav i ett stort antal bolag – mellan 80 och 121 för respektive fond – verksamma inom fossil energi. Avyttringarna baseras på generella beslut som täcker en hel kategori av bolag eller baserat på fundamental analys av enskilda bolag, där klimat- risker och andra finansiella risker kopplade till verksamheten har vägts in. Fondernas beslut att minska sina innehav i fossil energi är således inte enbart kopplat till deras hållbarhetsarbete, utan är främst ett utfall av mål- sättningen att balansera avkastning och risk i den finansiella förvaltningen. En liknande utveckling kan observeras på den finansiella marknaden överlag, i och internationellt. Investerare analyserar i ökande grad klimatrelaterade risker och bedömer i allt större utsträckning placeringar i fossil energi som riskabla och därmed mindre finansiellt attraktiva. Det pågår på ett internationellt plan ett stort arbete för grön energiomställning. Storskaliga program och investeringar med den inriktningen har tillkänna- givits enbart och början av 2021. Därtill skärps regel- verken för fossila utsläpp gradvis i stora delar av världen. Inom ramarna för EU:s utsläppshandelssystem ETS () har priserna för koldioxidutsläpp närmare fyrdubblats . kommer sammantaget fram till att dessa faktorer bidrar till att öka risken och minska den förväntade avkastningen för placeringar i fossil energi på lång sikt. Första–Fjärde AP-fondernas investeringar i sektorn skulle enligt i så fall kunna förväntas minska ytterligare, även där beslut om avyttringar av innehav från hela sektorer saknas. konstaterar i sin analys att efterfrågan på fossil energi är fortsatt hög, såväl i som internationellt, och att de faktiska utsläppen av växthusgaser sker i många fler sektorer än den fossila energisektorn. Detta innebär att andra påverkansverktyg än avyttringar fortsatt är viktiga för AP-fonderna. Första–Fjärde AP-fonderna har 2020/21:130 förstärkt sitt arbete med aktiv ägarstyrning inom hållbarhet och förväntar sig att fortsätta driva dessa frågor mot bolag med hög klimatpåverkan. Definition av placeringar i fossil energi Det finns ingen vedertagen definition av fossila innehav, varken bland investerare eller bland AP-fonderna.