prop · H803143 · 2021-03-23 00:00:00 — Detta innebär att sekretess gäller om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan skada eller men för den enskilde eller någon närstående till denne. Det kan också formuleras som att huvudregeln är att sekretess gäller för uppgifterna. Sekretessen enligt bestämmelsen gäller i institutets verksamhet enligt lagen om . Med verksamhet avses även uppgifter som lämnas till institutet av enskilda som har den felaktiga uppfattningen att institutet prövar enskilda klagomål. Verksamheten omfattar dock inte t.ex. personalärenden där andra sekretessbestämmelser kan vara tillämpliga. Bestämmelserna i 10 kap. 21 och 23 §§ innebär att sekretessen inte hindrar att institutet i vissa fall lämnar uppgifter om misstanke om brott. I andra stycket anges att för uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Förslaget har utformats enligt Lagrådets förslag. 5 § Den tystnadsplikt som följer av 2 och 4 a §§ inskränker rätten enligt 1 kap. 1 och 7 §§ tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 10 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter. Förslaget behandlas i avsnitt 5.6.2. En hänvisning till 4 a § läggs till. Ändringen innebär att den tystnadsplikt som följer av sekretessen i 4 a § i verksamhet enligt lagen om ges företräde framför rätten att meddela och offentliggöra uppgifter. Sammanfattning av promemorian Förslag till en nationell rättigheter i (Ds 2019:4) En utredare har haft i uppdrag att föreslå hur en nationell rättigheter (MR-institution) kan inrättas. Utredaren ska enligt uppdraget ta fram förslag med utgångspunkt i Parisprincipernas riktlinjer för sådana institutioner. Förslagen ska hålla sig inom ramen för den svenska konstitutionella ordningen. I uppdraget har även ingått att föreslå hur institutionen ska kunna utgöra den oberoende mekanism som krävs för att främja, skydda och övervaka genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (CRPD). En utgångspunkt har därtill varit att har konstaterat att det finns skäl som talar mot att institutionen inrättas som en myndighet under . Utredaren föreslår i denna promemoria att MR-institutionen, benämnd nationella rättigheter, ska inrättas som en ny myndighet under regeringen. Kapitel 1 innehåller författningsförslagen och kapitel 2 en redogörelse för uppdraget och utredningens arbete. I kapitel 10 redogörs för kostnaderna för staten, förslag till finansiering och övriga konsekvenser. Kapitel 11 innehåller författningskommentarer. Innehållet i övriga kapitel beskrivs nedan. 2020/21:143 Bilaga 1 Kapitel 3 – bakgrund Kapitlet ger en bakgrund till förslagen och beskriver bland annat Parisprinciperna, vad en MR-institution är enligt Parisprinciperna, samt vad en oberoende övervakningsmekanism enligt CRPD är. Där finns vidare en redogörelse för internationella konventioner om mänskliga rättigheter och hur dessa implementeras i . I kapitlet konstateras att en nationell rättigheter, inrättad enligt Parisprinciperna, ska ha ett brett uppdrag att främja och skydda de mänskliga rättigheterna med utgångspunkt främst i statens åtaganden enligt internationella konventioner. Den ska vara oberoende från regeringen men även från andra aktörer. Kapitlet avslutas med en beskrivning av MR- institutionerna i , , och . Kapitel 4 – Institutionens uppgifter och uppdrag I kapitlet lämnar utredaren förslag på institutionens övergripande uppdrag och närmare uppgifter. Utredaren föreslår att dessa ska regleras i lag. Institutionens övergripande uppdrag föreslås vara att självständigt främja säkerställandet av de mänskliga rättigheterna i . Institutionens uppdrag ska utgå från för rättsligt bindande källor: –de grundlagsstadgade fri- och rättigheterna, –den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, –EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, och –andra för folkrättsligt bindande förpliktelser, så som åtaganden enligt konventioner om mänskliga rättigheter och förpliktelser enligt 2020/21:143 Bilaga 1 Kapitel 5 – Institutionens organisationsform och placering I kapitlet behandlas institutionens organisationsform och placering. Utredaren anser att arbetet vid institutionen ska betraktas som statlig verksamhet för vilken myndighetsformen är utgångspunkten. Utredaren har övervägt, med hänsyn till kraven i Parisprinciperna, om någon av de privaträttsliga organisationsformerna stiftelse, ideell förening eller aktiebolag skulle vara mer ändamålsenliga. Utredaren bedömer att så inte är fallet och föreslår därför att institutionens verksamhet ska bedrivas i myndighetsformen, som en myndighet under regeringen. Utredaren ska enligt uppdraget utreda och föreslå placering av MR- institutionen vid en redan befintlig institution. Utredaren har emellertid kommit fram till att en sådan placering varken skulle vara lämplig eller förenlig med Parisprinciperna. En sådan lösning kan inte garantera institutionens oberoende, och kan skada förtroendet för såväl institutionen som för den befintliga myndigheten. Utredaren föreslår därför att institutionen inrättas som en ny myndighet. Kapitel 6 – Institutionens ledning, organisation och namn I kapitlet behandlas frågor om institutionens ledning, organisation och namn. Utredaren konstaterar att institutionens ledningsform samt förfarandet för att utse och entlediga ledningen har central betydelse för dess oberoende och att detta kräver särskilda överväganden eftersom institutionen kommer att lyda under regeringen. För att stärka institutionens oberoende och uppfylla Parisprinciperna ska institutionens ledning i väsentliga avseenden regleras i lag. Utredarens bedömning är att processerna för tillsättning och entledigande, liksom förordnandetidens längd måste vara sådana att de sammantaget säkerställer ett funktionellt oberoende för institutionen. Utredaren föreslår att institutionen ska ledas av en styrelse med sju ledamöter som utses av regeringen. Styrelsen ska utse sin egen ordförande och vice ordförande. Styrelsen ska primärt tillföra institutionen en bred kompetens i fråga om strategiska beslut om verksamhetens inriktning och organisering. För ledningen av verksamheten närmast under styrelsen ska det finnas en direktör, som ska vara myndighetschef. Styrelsen ska anställa direktören. Direktören hamnar på så sätt på armlängdsavstånd från regeringen. Institutionen ska inom ramen för sitt uppdrag enligt lagen självständigt besluta om sin organisation och den närmare inriktningen av sitt arbete. Styrelsens sammansättning och utnämning är av väsentlig betydelse för att institutionen ska uppfylla Parisprinciperna. Styrelseledamöterna måste vara personer med stark integritet och gott omdöme och kunna värna institutionens oberoende. Styrelsens sammansättning och utnämning bör regleras särskilt. Utredaren föreslår att det inom styrelsen ska finna ledamöter med sakkunskap på de mänskliga rättigheternas område i förening med kvalificerad erfarenhet av arbete inom tre verksamhetsområden: civilsamhället, rättsväsendet respektive forskningen och den högre utbildningen. Regeringen ska till styrelseledamöter utnämna personer som föreslagits av utomstående aktörer. Regeringen föreslås vara skyldig att inhämta förslag till styrelseledamöter dels från det råd för de mänskliga rättigheterna som ska finnas vid institutionen (se nedan), dels från de allmänna förvaltningsdomstolarna och de allmänna förvaltnings- domstolarna, samt universiteten och Styrelseledamöterna föreslås bli förordnade för utan möjlighet till förlängning. De ska inte heller kunna komma ifråga för ett nytt uppdrag förrän . Regeringen ska med hänsyn till institutionens oberoende ha möjlighet att entlediga en styrelseledamot i förtid endast på ledamotens egen begäran eller om det finns synnerliga Institutionens direktör ska anställas för . ska ske efter en ordentlig annonsering och ett anställningsförfarande som inte ska omfattas av sekretess. Direktören ska ha erfarenhet av kvalificerat arbete inom de mänskliga rättigheternas område. styrelsen kunna skilja direktören från tjänsten med hänsyn till myndig- Vid institutionen ska det finnas ett råd som benämns Rådet för de Rådet ska utses av styrelsen. Det ska ge råd och stöd genom att tillföra institutionen kunskaper och erfarenheter från det civila samhällets och andra aktörers arbete med mänskliga rättigheter. Inom rådet ska det finnas särskild kompetens i fråga om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Institutionen ska självständigt besluta om rådet, såsom formerna för rådets verksamhet samt antalet ledamöter, grunderna för hur dessa utses och längden på deras förordnanden. Kapitel 7 – Befogenheter, personuppgiftsbehandling och sekretess I kapitlet behandlas institutionens behov av befogenheter, samt behovet av bestämmelser om personuppgiftsbehandling och sekretess. bedömer att institutionen endast behöver befogenheter för att skaffa sig faktaunderlag, och att den i stor utsträckning kan få det underlaget utan att ges särskilda befogenheter. Utredaren anser emellertid att det på vissa punkter finns anledning att ge institutionen befogenheter. förvaltningsmyndigheter, kommuner och landsting ska på institutionens begäran lämna uppgifter om vilka åtgärder som vidtagits i den egna verksamheten för att säkerställa de mänskliga rättigheterna. på institutionens begäran komma till överläggningar. slås omfatta även privata rättssubjekt som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen, men däremot inte domstolar och vissa andra organ med domstolsliknande uppgifter. Kapitel 8 – Ikraftträdande I kapitlet lämnas förslag om ikraftträdandebestämmelser. föreslår att den lag som ska innehålla bestämmelserna om institutionen, och de författningsändringar som föreslås i övrigt, ska träda ikraft den 1 Särskilda bestämmelser föreslås gälla när institutionens styrelse ska utses första gången. 2020/21:143 Bilaga 1 Kapitel 9 – Frågor för framtiden I kapitlet behandlas frågor som framkommit under utredningens arbete och som anknyter till uppdraget utan att omfattas av uppdragsbeskrivningen. Frågorna bör hanteras i framtida utredningar eller översyner av institutionen. –behovet av grundlagsreglering av institutionens uppgifter och ledningsform, –om främjandeuppdrag ska flyttas till institutionen, –om institutionen ska kunna avge s.k. amicus curiae-yttranden, samt –om regeringen bör ha en lagreglerad skyldighet att redovisa arbetet med mänskliga rättigheter till . Förslag till lag om nationella rättigheter Härigenom föreskrivs följande. 2020/21:143 Bilaga 2 1 § nationella rättigheter är en myndighet som har i uppdrag att självständigt främja säkerställandet av de mänskliga rättigheterna i , med utgångspunkt i 1.de grundlagsstadgade fri- och rättigheterna, 2.den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, 3.Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och 4.andra för folkrättsligt bindande förpliktelser på de mänskliga rättigheternas område. Institutionen fullgör de uppgifter som ankommer på en oberoende nationell mekanism enligt artikel 33.2 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 2 § Institutionen ska inom sitt verksamhetsområde särskilt 1.följa, undersöka och rapportera om hur de mänskliga rättigheterna respekteras och genomförs, 2.lämna förslag till regeringen om de åtgärder som behövs för att säkerställa de mänskliga rättigheterna enligt 1 §, 3.ha kontakter med internationella organisationer och även i övrigt delta 4.främja utbildning, forskning och kompetensutveckling, och 5.främja information och ökad medvetenhet om de mänskliga rättigheterna. Institutionen får föreslå att folkrättsliga åtaganden utvidgas på de mänskliga rättigheternas område. Institutionen ska inte pröva enskilda klagomål om kränkningar av de mänskliga rättigheterna. 3 § Institutionen ska lämna en rapport till regeringen om sin verksamhet och sina iakttagelser av utvecklingen på de mänskliga rättigheternas område under det närmast föregående kalenderåret. 4 § Institutionen leds av en styrelse. För ledningen av verksamheten närmast under styrelsen finns en direktör. Institutionen beslutar inom ramen för sitt uppdrag enligt denna lag självständigt om sin organisation och den närmare inriktningen av sitt 2020/21:143 Bilaga 2 5 § Styrelsen består av sju ledamöter. Ledamöterna utses av regeringen för . Styrelsen utser inom sig en ordförande och en vice ordförande. Regeringen får endast entlediga en ledamot på ledamotens begäran eller om det finns synnerliga skäl. Om en ledamots uppdrag upphör ska en ny ledamot utses för återstoden av tiden. 6 § Inom styrelsen ska det finnas ledamöter med sakkunskap på de mänskliga rättigheternas område i förening med kvalificerad erfarenhet av arbete inom följande tre verksamhetsområden: 1.det civila samhället, 3.forskningen och den högre utbildningen. I styrelsen ska det ingå minst två ledamöter med erfarenhet från vart och ett av verksamhetsområdena enligt första stycket. Regeringen ska inhämta förslag till ledamöter från 1.Rådet för de mänskliga rättigheterna enligt 9 §, 2.de allmänna domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarna, 3.Sveriges advokatsamfund, och 4.universiteten och högskolorna. 7 § Direktören anställs av styrelsen för . Anställningen ska utlysas och tillsättas efter ett ansökningsförfarande. Styrelsen får utse en tillförordnad direktör fram till dess att direktören anställts. Direktören ska ha erfarenhet av kvalificerat arbete inom de mänskliga rättigheternas område. Direktören ska inte ingå i styrelsen. 8 § Den som har varit styrelseledamot eller direktör får inte förordnas till nytt uppdrag eller anställas på nytt vid institutionen tidigare än från det senaste uppdragets eller den senaste anställningens upphörande. 9 § Vid institutionen ska det finnas ett råd som benämns Rådet för de mänskliga rättigheterna. Rådet utses av styrelsen. Rådet ska ge råd och stöd genom att tillföra institutionen kunskaper och erfarenheter från det civila samhällets och andra aktörers arbete med mänskliga rättigheter. Inom rådet ska det finnas särskild kompetens i fråga om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 10 § Statliga förvaltningsmyndigheter, kommuner, landsting och andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen ska på institutionens begäran lämna uppgifter om vilka åtgärder som vidtagits i den egna verksamheten för att säkerställa de mänskliga rättigheterna enligt De ska även på institutionens begäran komma till överläggningar med Skyldigheten gäller inte för domstolsliknande nämnder eller sådana organ i förvaltningsmyndigheter som har domstolsliknande uppgifter. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Första gången styrelsen utses ska två ledamöter utses för , två ledamöter för och tre ledamöter för . 2020/21:143 Bilaga 2 2020/21:143 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:260) om offentlig anställning Härigenom föreskrivs att 33 § lagen (1994:260) om offentlig anställning ska ha följande lydelse. anställd för bestämd tid, får han eller chefen för nationella eller hon skiljas från sin anställning före utgången av , om det rättigheter anställd för bestämd tid, är nödvändigt av hänsyn till verkets får han eller hon skiljas från sin anställning före utgången av denna tid, om det är nödvändigt av hänsyn till myndighetens bästa. Är chefen för någon annan förvaltningsmyndighet som lyder under regeringen anställd för bestämd tid, får han eller hon förflyttas till en annan statlig anställning som tillsätts på samma sätt, om det är påkallat av organisatoriska skäl eller annars är nödvändigt av hänsyn till myndighetens bästa. Denna lag träder i kraft . 7 Senaste lydelse 2015:384. Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) dels att 1 kap. 6 §, 10 kap. 21, 23 och 27 §§ och 33 kap. 5 § samt rubriken till 33 kap. ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 33 kap. 4 a §, och närmast före paragrafen en ny rubrik av följande lydelse. 2020/21:143 Bilaga 2 Den femte avdelningen innehåller bestämmelser om sekretess till skydd för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Vissa av dessa bestämmelser tillämpas oavsett i vilket sammanhang uppgiften förekommer (21 kap.). Bestämmelserna i övrigt avser –folkbokföring, delgivning, m.m. (22 kap.), –utbildningsverksamhet, m.m. (23 kap.), –forskning och statistik (24 kap.), –hälso- och sjukvård m.m. (25 kap.), –socialtjänst, bostadsförmedling, adoption, m.m. (26 kap.), –skatt, tull, m.m. (27 kap.), –socialförsäkring, studiestöd, arbetsmarknad, m.m. (28 kap.), –transporter och andra former av kommunikation (29 kap.), –tillsyn m.m. i fråga om näringslivet (30 kap.), –annan verksamhet med anknytning till näringslivet (31 kap.), –annan tillsyn, granskning, övervakning, m.m. (32 kap.), (33 kap.), –utsökning och indrivning, skuldsanering, m.m. (34 kap.), –verksamhet som syftar till att förebygga eller beivra brott, m.m. (35 kap.), –vissa mål och ärenden hos domstol, vissa fall av medling, rättshjälp, m.m. (36 kap.), –utlänningskontroll, , m.m. (37 kap.), –totalförsvar, krisberedskap, m.m. (38 kap.), –personaladministrativ verksamhet (39 kap.), och –övriga myndigheter och verksamheter (40 kap.). 8 Senaste lydelse 2011:864. 2020/21:143 Bilaga 2 26 kap. 1, 3, 4 och 6 §§ samt 33 26 kap. 1, 3, 4 och 6 §§ samt 33 kap. 2 § hindrar inte att en uppgift kap. 2 och 4 a §§ hindrar inte att en lämnas till en åklagarmyndighet uppgiften angår misstanke om brott som riktats mot någon som inte har angår misstanke om brott som fyllt och det är fråga om riktats mot någon som inte har fyllt brott som avses i och det är fråga om brott 1.3, 4 eller 6 kap. , eller 2.lagen (1982:316) med förbud mot könsstympning av kvinnor. Om inte annat följer av 19–22 §§ Om inte annat följer av 19–22 §§ får en uppgift som angår misstanke får en uppgift som angår misstanke om ett begånget brott och som är om ett begånget brott och som är sekretessbelagd enligt 24 kap. 2 a sekretessbelagd enligt 24 kap. 2 a eller 8 §, 25 kap. 1 §, 2 § andra eller 8 §, 25 kap. 1 §, 2 § andra stycket eller 3–8 §§, 26 kap. 1– stycket eller 3–8 §§, 26 kap. 1–6 §§, 6 §§, 29 kap. 1 §, 31 kap. 1 § första 29 kap. 1 §, 31 kap. 1 § första stycket, 2 eller 12 §, 33 kap. 2 §, 36 stycket, 2 eller 12 §, 33 kap. 2 och kap. 3 § eller 40 kap. 2 eller 5 § 4 a §§, 36 kap. 3 § eller 40 kap. 2 till en åklagarmyndighet, eller 5 § lämnas till en myndighet som har till uppgift att eller någon annan myndighet som ingripa mot brottet endast om har till uppgift att ingripa mot brottet endast om misstanken angår 1.brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , eller 2.försök till brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , eller 3.försök till brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse , om gärningen innefattat försök till överföring av sådan allmänfarlig sjukdom som avses i 1 kap. 3 § smittskyddslagen (2004:168). 9Senaste lydelse 2014:633. 10Senaste lydelse 2014:633. Utöver vad som följer av 2, 3, 5 och 15–26 §§ får en sekretessbelagd uppgift lämnas till en myndighet, om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen ska Första stycket gäller inte i fråga Första stycket gäller inte i fråga om sekretess enligt 24 kap. 2 a och om sekretess enligt 24 kap. 2 a och 8 §§, 25 kap. 1–8 §§, 26 kap. 1– 8 §§, 25 kap. 1–8 §§, 26 kap. 1– 6 §§, 29 kap. 1 och 2 §§, 31 kap. 1 § 6 §§, 29 kap. 1 och 2 §§, 31 kap. 1 § första stycket, 2 och 12 §§, 33 kap. första stycket, 2 och 12 §§, 33 kap. 2 §, 36 kap. 3 § samt 40 kap. 2 och 2 och 4 a §§, 36 kap. 3 § samt 40 kap. 2 och 5 §§. Första stycket gäller inte heller om utlämnandet strider mot lag eller Sekretess till skydd för enskild Sekretess till skydd för enskild om en enskilds personliga och inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne leder För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Den tystnadsplikt som följer av Den tystnadsplikt som följer av 2 § inskränker rätten enligt 1 kap. 1 kap. 1 och förordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ 11 Senaste lydelse 2018:220. Denna lag träder i kraft . Remissinstanser som har gett in yttrande Agera (tidigare Antidiskrimineringsverksamheten i ) i , Antidiskrimineringsbyrån (), Antidiskrimineringsbyrån Syd, Antidiskrimineringsbyrån , Antidiskrimineringsbyrån , , , , , Bodens kommun, , , Byrån mot diskriminering i , , Civil Rights Defenders, Delaktighet Handlingskraft Rörelsefrihet, , , , Enskilda , kommun, , , Fonden för mänskliga rättigheter, Forum för levande historia, Frantzwagner Sällskapet, Funktionsrätt , Föreningen , , , , Förvaltningsrätten i , kommun, , rättighetscenter mot diskriminering, , , Human Rights Watch , Individuell Människohjälp, Inspektionen för Socialförsäkringen, och folkminnen, Inspektionen för vård och omsorg, (tidigare Datainspektionen), Judiska i , Justitiekanslern, , , kommun, Kammarrätten i , , , , kommun, i , Lika Unika, , LSU – ungdomsorganisationer, (juridiska fakulteten), i , i , i , i län, i , i , i län, i , mot Diskriminering, kommun, , , Myndigheten för delaktighet, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, , kommun, , , Region , Region , Region, Region , , , ombudsmän, , , unga och vuxna med utvecklingsstörning, , bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter, barn och ungdomar, , , , Rådgivningsbyrån för asylsökande och flyktingar, , Rättighetscentrum , Rättighetscentrum , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , , , , , , Statskontoret, Stiftelsen , , , , , , , , , , 2020/21:143 Bilaga 3 2020/21:143 Bilaga 3 Svenska Röda korset, , Svenska , , Sverigefinländarnas delegation, , , akademikers centralorganisation, , Kommuner och Regioner (tidigare Kommuner och Landsting), kristna råd, Kvinnolobby, Säkerhetspolisen, kommun, Teknikföretagen, , , , , Universitets- och högskolerådet, kommun, kommun, , , , , kommun, Remissinstanser som har bjudits in men inte har gett in något yttrande , tjänsteföretagen, Antidiskrimineringsbyrån Sydost, kommun, Barnens rätt i samhället, , Demokratiakademin, Diskrimineringsbyrån , Diskrimineringsbyrån Humanitas, Finska i , Flyktinggruppernas Riksråd, Forum – Kvinnor och funktionshinder, Global Compact , , International Chamber of Commerce, International Romska Evangeliska Missionen, , i , kommun, kommun, , Kvinna till Kvinna, , kommun, , Maskrosbarn, , Nationell Samverkan för Psykisk Hälsa, Nuft – nätverket för unga för tillgänglighet, för mänskliga rättigheter och humanitär rätt, i , , , , Rättighetscentrum , Sáminuorra, , Same Ätnam, kommun, kommun, Svenska Avdelningen av , , , , , , Teskedsordern, kommun, kommun, kommun, rättighetscenter, kommun Övriga som har yttrat sig , Antidiskrimineringsbyrån Norr, , Barnombudet i län, , Human Rights Institutions, Förbundet och Jämlikhet, , , , , , , , Förslag till lag om 2020/21:143 Bilaga 4 Härigenom föreskrivs följande. 1 § ska främja säkerställandet av de mänskliga rättigheterna i , med utgångspunkt i 1.regeringsformen, tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen, 2.den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, 3.Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och 4.andra för folkrättsligt bindande förpliktelser inom området mänskliga rättigheter. Institutet ska fullgöra de uppgifter som en oberoende nationell mekanism har enligt artikel 33.2 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 2 § Institutet ska särskilt 1.följa, undersöka och rapportera om hur de mänskliga rättigheterna respekteras och förverkligas, 2.lämna förslag till regeringen om de åtgärder som behövs för att säkerställa de mänskliga rättigheterna, 3.ha kontakter med internationella organisationer och även i övrigt delta iinternationellt samarbete, och