prop · H80383 · 2021-01-19 00:00:00 — 2020/21:83 företag i många av de sektorer som drabbats hårt av krisen på ett sätt som både är administrativt enkelt och i linje med . I budgetpropositionen föreslår regeringen även andra satsningar som kan förbättra arbetsmarknadssituationen för unga, såsom en rad utbildningssatsningar. Förslaget ska ses som ett komplement till sådana satsningar som dessutom stödjer företag i branscher där många unga arbetar. Se även vad som framförs i avsnitt 6.5.1 om syfte och alternativa lösningar. Bland andra LRF och framhåller att systemet för nedsättning av arbetsgivaravgifter är svårt att överblicka och att en generell och permanent nedsättning vore att föredra. Srf konsulterna anser att nivån på nedsättningen bör motsvara den för 15–18-åringar och att det medför risk för felhantering att ha två olika men så snarlika regelverk. ESV bedömer att en ytterligare nedsättning ökar komplexiteten i skattesystemet. Regeringen är medveten om att förslaget innebär en ytterligare differentiering av socialavgifterna, vilket i viss mån komplicerar socialavgiftssystemet, men anser att detta inte är så avgörande att förslaget inte bör genomföras. En generell sänkning av avgifterna har inte samma träffbild som förslaget och skulle inte heller av budgetskäl vara möjlig i någon större utsträckning. Flera remissinstanser, däribland LO och TCO, påminner om vikten av en ny skattereform. När det gäller frågan om behovet av en övergripande och bred skatteöversyn, konstaterar regeringen att det kräver en omfattande utredning, vilket ligger utanför detta lagstiftningsärende. Några remissinstanser, däribland IFAU och LO, har framfört att förslaget sannolikt innebär begränsade effekter för sysselsättningen. Arbetsförmedlingen menar att det, mot bakgrund av promemorians bedömningar av sysselsättningseffekterna på lång och kort sikt samt tidigare utvärderingar, är osäkert om den föreslagna nedsättningen kommer att bidra till att varaktigt öka sysselsättningen och minska ungdomsarbetslösheten. Arbetsförmedlingen påpekar även att den föreslagna nedsättningen påverkar ersättningsnivån till arbetsgivare i kombination med olika stöd och bidrag som helt eller delvis baseras på uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift och att det saknas en analys om hur förslaget påverkar myndighetens verksamhet. Synpunkter på sysselsättningseffekterna av förslaget liksom på konsekvensanalysen i övrigt behandlas i avsnitt 6.5.4. Nedsättningen omfattar 19–23-åringar I promemorian föreslås att nedsättningen av det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift ska gälla ersättning till personer som vid årets ingång har fyllt 18 men inte . Den föreslagna nedre åldersgränsen innebär att alla som fyller omfattas och den övre åldersgränsen innebär på motsvarande sätt att alla som fyller omfattas. MUCF anser att nedsättningen även bör omfatta 24–25-åringar. anser att nedsättningen även bör omfatta de som fyller 24–. Även Visita anser att 24–26-åringar bör omfattas och bedömer att den övre begränsningen är onödigt låg. Enligt Visita utgör personer vanligtvis av de förvärvsarbetande i hotell- och restaurangbranschen. Sannolikheten för att en ung person har högskole- utbildning eller är etablerad på arbetsmarknaden stiger dock med åldern Prop. 2020/21:83 och målgruppen för förslaget har därmed har en svagare anknytning till arbetsmarknaden överlag än personer i äldre åldersgrupper. anser således att den i promemorian föreslagna åldersavgränsningen, dvs. personer som vid årets ingång har fyllt 18 men inte , är väl avvägd. Nedsättningen bör utformas så att endast ålderspensionsavgiften och nio tjugondelar av de övriga arbetsgivaravgifterna och den allmänna löneavgiften ska betalas. TCO har efterlyst en förklaring till den valda nivån på nedsättningen. Regeringen vill därför förtydliga att ett skäl för den föreslagna storleken på nedsättningen är att den ska motsvara den del av socialavgifterna som utgörs av den allmänna löneavgiften. Av lagtekniska skäl har en nedsättning av arbetsgivaravgifterna som i princip motsvarar den allmänna löneavgiften föredragits framför ett borttagande av densamma. Förslaget att endast ålderspensionsavgiften och nio tjugondelar av de övriga arbetsgivaravgifterna och den allmänna löneavgiften ska betalas innebär en nedsättning och en avgiftsnivå om sammantaget (jämfört med normala ). Vid beräkningen ska varje delavgift räknas för sig och tas upp med två decimaler så att övriga decimaler faller bort. Nedsättningen föreslås begränsas till den del av lönen som inte överstiger . En motsvarande beloppsgräns gäller för nedsättningen för den först anställda i ett enmansföretag samt för nedsättningen för personer som vid årets ingång inte har fyllt . Beloppsgränsen bedöms innebära att lönen till en anställd i flertalet fall i sin helhet kommer att omfattas av nedsättningen. FAR framför att ett slopande av lönetaket vid skulle förenkla regeln och att ett slopande i praktiken torde sakna betydelse för aktuell åldersgrupp. Regeringen instämmer i att en förenkling skulle kunna uppnås genom att inte införa ett tak för lönesumman men anser att en nedsättning på den del av lönesumman som inte överstiger är tillräckligt för att utgöra ett incitament för att anställa. Någon nedsättning på belopp därutöver bör därför inte ges, även om lönen för ett flertal i den aktuella åldersgruppen kommer att rymmas inom lönetaket. Förslaget medför 2 § i den nya lagen om särskild beräkning av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift för personer som fyllt 18 men inte . Regeringens förslag: Det särskilda avdraget från den allmänna löneavgiften och arbetsgivaravgifterna i stödområdet ska inte kunna medföra att avgifterna understiger ålderspensionsavgiften enligt socialavgiftslagen. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. 2020/21:83 Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt i frågan. Skälen för regeringens förslag: Som beskrivits i avsnitt 6.1.4 får arbetsgivare som är verksamma i stödområdet enligt stödområdeslagen göra ett särskilt avdrag av avgiftsunderlaget vid beräk- ningen av den allmänna löneavgiften och arbetsgivaravgifterna. För personer som arbetar med forskning och utveckling och som därigenom omfattas av bestämmelserna om nedsatta arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift i 2 kap. 31 § socialavgiftslagen respektive 3 § lagen om allmän löneavgift, finns en begränsningsregel i 5 § stödområdeslagen som innebär att avdraget i stödområdet inte får medföra att avgifterna understiger ålderspensionsavgiften enligt 2 kap. 26 § socialavgiftslagen. Om nedsättningarna skulle tillåtas löpa parallellt skulle det innebära att avgifterna till ålderspensionssystemet inte skulle bli inbetalda fullt ut, vilket skulle bryta mot finansieringsprinciperna för ålderspensionssystemet. Avdraget i stödområdet bör av samma skäl begränsas för personer som omfattas av den nu föreslagna nedsättningen. För att begränsningsregeln i 5 § stödområdeslagen inte ska behöva ändras varje gång en tillkommande nedsättning av arbetsgivaravgifter löper parallellt med det särskilda avdraget i stödområdet föreslås att bestämmelsen görs generell, så att avdraget i stödområdet aldrig får medföra att avgifterna understiger ålderspensionsavgiften enligt socialavgiftslagen. Förslaget medför en ändring i 5 § lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980). Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft och tillämpas på ersättning som utges efter . Den nya lagen om särskild beräkning av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift för personer som fyllt 18 men inte ska upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen ska dock fortfarande gälla för ersättning som har utgetts –. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. I promemorian föreslogs att lagändringarna skulle träda i kraft och, vad gäller den föreslagna tillfälliga lagen, tillämpas på ersättning som utges efter . Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. FAR, Srf konsulterna, och Visita förordar ett ikraftträdande . Skälen för regeringens förslag: I promemorian föreslogs i linje med vad som aviserats i budgetpropositionen att nedsättningen av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift på ersättning till 19–23-åringar skulle träda i kraft och tillämpas på ersättning som utges Prop. 2020/21:83 efter . Flera remissinstanser förordar ett ikraftträdande Bland annat anser att förslaget bör träda i kraft för att det ska få önskad effekt. Även Srf konsulterna anser att förslaget ska träda i kraft och anför därutöver att det medför ökad administration för företagen att ändra arbetsgivaravgifter mitt . Av samma skäl bör, enligt Srf konsulterna, bestämmelserna upphöra att gälla . Visita framhåller att krisen fortfarande rasar för en mängd företag inom besöksnäringen och att ikraftträdandetidpunkten därför är ologisk. Regeringen konstaterar att ett ikraftträdande är i enlighet med aviseringen i budgetpropositionen och den beräkning av inkomster i statens budget som godkänt. Mot bakgrund av det ekonomiska läge som spridningen av covid-19 gett upphov till anser dock regeringen att det finns starka skäl för att tidigarelägga ikraftträdandet. Regeringen anser därför att den nya lagen om särskild beräkning av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift för personer som fyllt 18 men inte ska träda i kraft och tillämpas på ersättning som ges ut efter . Som angetts i avsnitt 6.2 ska lagen vara tillfällig. Vad gäller tidpunkten för bestämmelsernas upphörande har regeringen förståelse för att en ändring av nivån för arbetsgivaravgifter under ett pågående kalenderår i vissa fall kan medföra ökad administration. Svårigheterna bör dock inte överdrivas. Som också bl.a. Srf konsulterna har påpekat har införandet av arbetsgivardeklaration på individnivå förbättrat förutsättningarna att få rätt beräkning av arbetsgivaravgifter i rapportering till . Lagen ska därför upphöra att gälla vid utgången av . Den upphävda lagen ska dock fortfarande tillämpas för ersättning som har utgetts –. Eftersom det nu föreslås att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna och den allmänna löneavgiften för 19–23-åringar ska tillämpas retroaktivt och gälla på ersättning som ges ut efter behövs det en motsvarande tillämpningsbestämmelse i den föreslagna ändringen i den s.k. stödområdeslagen. Syftet med den ändringen är att olika nedsättningar av socialavgifter och allmän löneavgift inte sammantaget med det särskilda avdraget i stödområdet ska kunna innebära att ålderspensionsavgiften inte betalas in fullt ut (se avsnitt 6.3 ovan). Även förslaget om ändrade regler för det särskilda avdraget från den allmänna löneavgiften och arbetsgivaravgifterna i stödområdet föreslås därför träda i kraft den och tillämpas på ersättning som utges efter . I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. De offentligfinansiella effekterna till följd av ändrade skatte- och avgiftsregler beräknas i enlighet med beräknings- 2020/21:83 konventioner. Beräkningarna utgår vanligtvis från att beteendet hos individer och företag inte ändras till följd av förändringarna i skattereglerna. Antagandet om oförändrat beteende ger en god uppskattning av åtgärdernas effekt på kort och medellång sikt. På och för att bedöma andra effekter än de offentligfinansiella effekterna kan ett mer dynamiskt synsätt behöva användas, där skattebaser tillåts påverkas av regeländringen. Beräkningarna görs i ikraftträdandeårets priser och volymer. anser att konsekvensutredningen uppfyller kraven i 6 och 7§§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. anser att redovisningen av förslagets överensstämmelse med är knapphändig, men finner ingen anledning att ifrågasätta bedömningen. Gällande redovisningen av förslagets administrativa kostnader anser att det hade varit behövligt med en kvantitativ uppskattning och finner därför redovisningen i detta avseende bristfällig. synpunkt bemöts nedan. 6.5.1Syfte och alternativa lösningar Förslaget är en del av de stimulansåtgärder som syftar till att återstarta ekonomin efter covid-19. Många av de branscher där unga arbetar har drabbats hårt under spridningen av covid-19, vilket har påverkat ungas möjlighet till anställning och extrajobb negativt. En nedsättning av arbetsgivaravgifterna enligt förslaget skulle motverka de negativa effekterna för unga på arbetsmarknaden och förbättra möjligheterna för företag att behålla och nyanställa personal. Det bedöms vidare vara angeläget att nedsättningen kommer arbetsgivarna till del för att bidra till återstarten. Då nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för unga främst ska ses som en stimulansåtgärd föreslås nedsättningen vara tillfällig. Ett alternativt förslag skulle vara en permanent nedsättning. En tillfällig nedsättning förväntas dock i högre grad än en permanent sänka företagens lönekostnader som nedsättningen gäller (se redogörelsen av effekter för sysselsättningen nedan). I och med att nedsättningen är tidsbegränsad kan det också leda till att företagen tidigarelägger nyrekryteringar för att därigenom kunna dra fördel av nedsättningen. På så sätt förväntas en tillfällig åtgärd mer effektivt stimulera ekonomin med nedsättningen och bidra till att unga som förlorat anställningen till följd av de restriktioner och beteendeförändringar som covid-19 medfört snabbare kan återgå i sysselsättning. Ett annat alternativ skulle vara en tillfällig generell sänkning av arbetsgivaravgifterna såsom den reglering som var i kraft en period . Givet att målet är att motverka de negativa effekter för ungas anställningar som uppkommit under covid-19 och stödja företag i branscher där många unga arbetar skulle en generell nedsättning inte vara ändamålsenlig och dessutom förenad med större dödviktskostnader, dvs. den skulle i större utsträckning riktas till företag och anställda som inte är i samma behov av stöd. Ett ytterligare alternativ skulle vara att sänka arbetsgivaravgifterna i branscher som drabbats särskilt hårt i samband med covid-19. dock problem kring att träffsäkert definiera branscher enligt exempelvis Prop. 2020/21:83 SNI-koder. Det automatiserade förfarandet för arbetsgivaravgifter innebär också ett hinder för ett sådant alternativ. Vidare skulle ett selektivt stöd som riktar sig enbart till vissa branscher innebära att åtgärden utgör statligt stöd, och därmed skulle ett förhandsgodkännande från kommissionen krävas innan åtgärden kunde införas. Ett motsvarande stöd på utgiftssidan föregås vanligen av ett ansökningsförfarande. Ett stöd till företagen i form av en nedsättning av arbetsgivaravgifter kan i detta perspektiv anses vara mindre administrativt betungande då arbetsgivaren redan fyller i uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen. Det finns flera alternativa lösningar på utgiftssidan för att hjälpa unga på arbetsmarknaden, t.ex. arbetsmarknadspolitiska åtgärder, nystartsjobb eller olika utbildningar. I budgetpropositionen föreslås bl.a. en rad utbildningssatsningar. Föreliggande förslag ska ses som ett komplement till dessa åtgärder som dessutom stödjer företag i branscher där många unga arbetar. De som berörs av regleringen är i första hand företag som anställer eller har anställda personer som omfattas av den tillfälliga nedsättningen av arbetsgivaravgifter. Unga som får en anställning till följd av de nedsatta arbetsgivaravgifterna berörs också av regleringen. Ett stöd på inkomstsidan enligt förslaget är administrativt sett mindre betungade men innebär att en ny tillfällig skatteutgift införs för personer som vid årets ingång fyllt 18 men inte . Utöver skälen som anges ovan bedöms ingen särskild hänsyn behöva tas vad gäller tidpunkten för ikraftträdandet. Den offentligfinansiella effekten av förslaget är -10,per helår. Beräkningen av effekten utgår från uppgifter i FASIT om löneunderlaget för personer i målgruppen. I budgetpropositionen aviserades att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna skulle gälla från , vilket skulle innebära en offentligfinansiell effekt om -8,2021. Ett tidigareläggande av nedsättningen så att den gäller från innebär att den offentliga sektorns intäkter bedöms minska med ytterligare 2021 till följd av förslaget. Enligt förslaget ska nedsättningen gälla t.o.m. och den offentligfinansiella effekten bedöms uppgå till -1,. Enligt aviseringen i budgetpropositionen beräknas den offentligfinansiella nettoeffekten till -7,2021, -8,2022 och -1,2023. Ett tidigareläggande av nedsättningen till innebär en ytterligare offentligfinansiell nettoeffekt om -1,2021. Nedsättningar av arbetsgivaravgifter minskar företagens lönekostnader och har en positiv effekt på företagens lönsamhet. förväntas övervältras på priser och löner på kortare sikt och fullt ut på löner 2020/21:83 på . Det föreliggande förslaget innebär dock en tillfällig nedsättning för unga anställda. För en tillfällig nedsättning förväntas övervältring på priser och löner ske i betydligt mindre grad och bedömningen är att en sådan nedsättning på kort sikt främst leder till att vinsterna ökar för de företag som har anställda i åldern 19–. Förslaget innebär en nedsättning av arbetsgivaravgifterna och en avgiftsnivå om sammantaget (jämfört med normala ). Tabell 6.2 nedan illustrerar förändringen i lönekostnad för en anställd som vid årets ingång fyllt 18 men inte vid oförändrad lön. För en anställd med en lön på minskar lönekostnaden med till följd av förslaget och för en anställd med en månadslön på eller mer minskar lönekostnaden med . För anställda i andra åldersgrupper är lönekostnaden oförändrad. Källa: Egna beräkningar. Om och hur mycket lönekostnaden minskar för ett företag beror på ålders- och lönesammansättningen bland företagets anställda. Företag med en större andel anställda som vid årets ingång fyllt 18 men inte kommer att gynnas av förslaget jämfört med företag med en mindre andel anställda i samma åldersgrupp. Konkurrensförhållandena mellan företag kan således i viss utsträckning påverkas negativt i denna dimension. Vad gäller branscher omfattas alla branscher av regelverket, men då vissa branscher har en högre andel unga anställda gynnas dessa branscher i förhållande till andra och på så sätt kan även konkurrensförhållanden mellan branscher påverkas. De branscher som 2018 anställde en högre andel unga i åldern 19–var arbetsförmedling och bemanning, kontorstjänster, hotell och restaurang, detaljhandeln och post- och kurirverksamhet. Uppgifterna har tagits fram baserat på de branschkoder som framgår av kontrolluppgifter från arbetsgivaren i SCB:s mikrosimuleringsmodell FASIT. Utifrån modellen är det dock inte möjligt att ta fram uppgifter över anställda ungdomars fördelning över företagsstorlek eller antalet företag som påverkas av förändringen. Eftersom underlaget för arbetsgivaravgifterna redan redovisas på individnivå i arbetsgivardeklarationen bedöms ökningen av den administrativa bördan för företagen vara begränsad. Att nedsättningen har ett tak vid ett underlag på innebär att beräkningen av arbetsgivaravgifterna kompliceras något. Bedömningen är dock att lönen till en anställd i flertalet fall i sin helhet kommer att omfattas av Någon ytterligare särskild hänsyn till små företag vid Prop. 2020/21:83 reglernas utformning bedöms därmed inte behöva tas. anser att det hade varit behövligt med en kvantitativ uppskattning av de administrativa kostnaderna och finner därför redovisningen i detta avseende bristfällig. Regeringen vill förtydliga att eftersom nedsättningen baseras på den anställdes ålder kan automatiskt räkna ut rätt avgifter på löneunderlaget. Regeringen menar därför att förslaget inte torde innebära mer än en försumbar ökning av de administrativa kostnaderna för företag som anställer personer i målgruppen. Resonemanget ovan utgår från aviseringen i budgetpropositionen om att nedsättningen ska gälla fr.o.m. . Ett tidigareläggande av nedsättningen så att den gäller retroaktivt fr.o.m. kan eventuellt innebära att de administrativa kostnaderna för företagen ökar något. Det är dock inte känt i vilken utsträckning. Förslaget bedöms inte medföra några andra kostnader eller förändringar i verksamheten som företagen kan behöva vidta till följd av den föreslagna regleringen. Förslaget bedöms inte heller påverka företagen i några andra avseenden. Flera remissinstanser, däribland IFAU och LO, har framfört att förslaget sannolikt innebär begränsade effekter för sysselsättningen. En anledning till denna bedömning är att tidigare utvärderingar av sänkta socialavgifter för unga indikerar att sysselsättningseffekterna är relativt små. Arbetsförmedlingen menar att det, mot bakgrund av promemorians bedömningar av sysselsättningseffekterna på lång och kort sikt samt tidigare utvärderingar, är osäkert om den föreslagna nedsättningen kommer att bidra till att varaktigt öka sysselsättningen och minska ungdomsarbetslösheten. och Företagarna instämmer i promemorians bedömning att sänkta arbetsgivaravgifter minskar företags lönekostnad och att detta kan medföra ökad efterfrågan på arbetskraft. Visita och bedömer att risken att nedsättningen vältras över i löneökningar i detta ekonomiska läge är mycket begränsad och att reformen leder till fler jobb. menar att då efterfrågan på arbetskraft kommer att vara onormalt låg kan en riktad nedsatt arbetsgivaravgift vara ett effektivt sätt att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten bland unga. , och anför att förslaget även kan få positiva effekter för anställningar i andra åldersgrupper än i målgruppen. MUCF ställer sig positiva till förslaget och påpekar att ungas arbetsmarknadsanknytning generellt sett är svagare än äldres, vilket gör unga mer känsliga för ekonomiska svängningar och påverkar deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Generella nedsättningar av arbetsgivaravgifterna antas övervältras helt på lönerna på . Det innebär att det inte uppstår någon effekt på efterfrågan på arbetskraft på lång sikt. På kort sikt, innan full övervältring uppnåtts, kan dock efterfrågan på arbetskraft öka. av arbetsgivaravgifterna mot vissa grupper på arbetsmarknaden, som 2020/21:83 exempelvis unga, kan dock medföra att lönekostnaderna minskar och efterfrågan på arbetskraft ökar i målgruppen jämfört med övriga på arbetsmarknaden även . Detta sker i den mån nedsättningen övervältras på hela löntagarkollektivet. En viktig aspekt av det föreliggande förslaget är vidare att det gäller en tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifterna. En tillfällig nedsättning bedöms övervältras på lönerna i mindre grad än en permanent: Eftersom nominella löner mycket sällan sänks, är det rimligt att anta att löneförhandlingar mellan arbetsmarknadens parter främst beaktar företagens långsiktiga löneutrymme. En tillfällig sänkning medför då en större effekt på lönekostnaden och således på efterfrågan på arbetskraft i målgruppen relativt övriga på arbetsmarknaden med nedsättningen. Därtill skapar en tillfällig nedsättning incitament för företag att tidigarelägga planerade nyrekryteringar. Sammantaget förväntas en tillfällig nedsättning innebära större kortsiktiga effekter på ungas sysselsättning än en permanent. Den exakta storleken på de kortsiktiga sysselsättningseffekterna är mycket osäker, inte minst mot bakgrund av det nuvarande ekonomiska läget. Utvärderingar av den tidigare nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för ungdomar, som var i kraft i olika utformningar –2016, och som infördes som en permanent åtgärd, indikerar att den ledde till ökad sysselsättning i målgruppen, men av begränsad omfattning. Det finns därmed anledning att förvänta sig positiva, kortsiktiga effekter på sysselsättningen för unga i åldern 19–av de föreliggande förslaget.