prop · H90319 · 2021-10-05 00:00:00 — anför att Bergsstaten är ett organ som har domstolsliknande uppgifter eftersom Bergsstaten, i likhet med miljöprövningsdelegationerna, också har en oberoende roll i förhållande till sin huvudorganisation och att Bergsstaten ifrågasätter emellertid inte bedömningen att den inte omfattas av det föreslagna undantaget men anser att kriterierna bör ändras så att den undantas. Detta eftersom Bergsstatens prövningar ska vara opartiska och objektiva och konsultationer kan leda till att förtroendet för Bergsstaten blir ifrågasatt. innebär att Bergsstaten är undantagen eftersom organ i förvaltningsmyndigheter som har domstolsliknande uppgifter undantas. Så som Bergsstaten själv anfört kan Bergsstaten dock inte bedömas vara ett sådant organ i en förvaltningsmyndighet som har domstolsliknande Bergsstaten är en organisatorisk enhet inom SGU som har till uppgift att handlägga ärenden som rör prospektering och utvinning av Bergsstaten leds av bergmästaren, som beslutar i frågor enligt minerallagen (1991:45). Det finns dock – till skillnad mot vad som gäller för miljöprövningsdelegationerna – inte något krav på att bergmästaren ska vara lagfaren och inte heller i övrigt några särskilda bestämmelser som motiverar slutsatsen att prövningen sker av ett sådant oavhängigt och opartiskt organ som kan jämställas med en domstol. Transportstyrelsen pekar på att myndigheten som sista instans överprövar beslut från länsstyrelser, kommuner, statliga väg- hållningsmyndigheter m.m. om bl.a. lokala trafikföreskrifter, undantag från trafikregler och uppsättande av vägmärken, och att den prövning som görs inte sker i något särskilt organ eller någon särskild nämnd inom Enligt myndigheten skulle det vara mindre lämpligt och avvikande från nuvarande praxis och ordning i förvaltningsprocessen i övrigt, om Transportstyrelsen i sin överprövning av ett beslut som fattas av en underinstans som inte uppfyllt sin konsultationsskyldighet skulle försöka åtgärda bristen genom att genomföra en egen konsultation, i stället för att upphäva det överklagade beslutet och låta den andra myndigheten Det kan dock inte anses finnas skäl att utvidga undantaget till förvaltningsmyndigheter som inte är ett domstolsliknande organ eller har domstolsliknande uppgifter, även om det handlar om för en ärendetyp. förvaltningsmyndigheter inte heller undantas från konsultationsskyldighet vid handläggning av ärenden som överklagats dit enbart på grund av att underinstansen inte varit konsultationsskyldig. När en underinstans inte har uppfyllt sin konsultationsskyldighet bör det dock ibland vara möjligt för en förvaltningsmyndighet som är överinstans att avhjälpa handläggningsfelet i efterhand genom att konsultera eller annan samisk företrädare och därefter avgöra ärendet. Frågan om i vilka fall felet ska avhjälpas i överinstansen alternativt att ärendet återförvisas får dock lösas av myndigheterna efter överväganden i det enskilda fallet. Energiföretagen pekar på att vattenmyndigheterna inte har berörts och anser att de bör undantas med motiveringen att deras beslutsfattande inte är förenligt med ett konsultationsförfarande. Vattenmyndigheterna, som har i uppdrag att genomföra EU:s vattendirektiv, är fem länsstyrelser som är utsedda av regeringen att vara vattenmyndighet i var sitt vattendistrikt, däribland länsstyrelserna i och . Eftersom vattenmyndigheterna är statliga förvaltningsmyndigheter omfattas de av konsultationsplikten. Det har inte framkommit något skäl att göra undantag för vattenmyndigheterna. En förutsättning för att en vattenmyndighet ska ha en konsultationsskyldighet är att den handlägger ett ärende som bedöms kunna få särskild betydelse för samerna. Skyldigheten bör alltså gälla på samma sätt som för övriga förvaltningsmyndigheter. i anser att det är oklart hur konsultationer ska genomföras i de ärenden som avgörs av rennärings- eller viltförvaltningsdelegationen, i hur stor utsträckning hänsyn ska tas till synpunkter och om det är delegationen som organ som ska genomföra konsultationen. anser att det inte behövs konsultationer i frågor som avgörs av viltförvaltningsdelegationerna eftersom samiska intressen redan är väl representerade i delegationerna inom de län där det bedrivs renskötsel. Rennäringsdelegationen är ett särskilt beslutsorgan för rennäringsfrågor inom länsstyrelserna i , och och vars verksamhet regleras i förordningen (2017:871) om rennäringsdelegationer. Viltförvaltningsdelegationen är ett särskilt beslutsorgan som finns inom varje länsstyrelse. delegationen finns i förordningen (2009:1474) om viltförvaltningsdelegationer. Ärenden vid dessa delegationer bereds av anställda vid och eventuella konsultationer med eller andra samiska företrädare får därför genomföras av de tjänstemän på som ansvarar för ärendenas handläggning. Konsultationen sker alltså innan delegationerna ska fatta beslut. Frågor om jakt- och rennäring är viktiga frågor för samerna. Det som anfört medför inte skäl att undanta viltförvaltningsdelegationerna från konsultationslagens tillämpningsområde. Frågan om vilken betydelse som bör tillmätas och andra samiska företrädares synpunkter i ett ärende behandlas i avsnitt 6.6. 5.4Vilka samiska företrädare ska konsulteras och vilka ärenden ska omfattas? Regeringens förslag: ska konsulteras i ett ärende som företrädare för det samiska folket. Om ärendet kan få särskild betydelse för en sameby ska även samebyn konsulteras. Om ärendet kan få särskild betydelse för en samisk organisation med hänsyn till dess ändamål enligt stadgarna och organisationen anmält intresse av att delta i konsultationer, ska även organisationen konsulteras. När en sameby eller en samisk organisation ska konsulteras anses de vara samiska företrädare. ska informeras om en konsultation med en sameby eller en samisk organisation som inte ska genomföras gemensamt med . En bestämmelse ska införas i sametingslagen om att har i uppgift att delta i konsultationer. Regeringens bedömning: En konsultationsordning kräver inga ändringar i organisation. bör bestämma vilken funktion inom myndigheten som ska företräda det samiska folket vid konsultationer. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med förslaget och bedömningen i utkastet. I promemorians förslag anges att om ärendet kan få särskild betydelse för en sameby eller en samisk organisation ska även dessa konsulteras om det finns skäl för det. En annan skillnad gäller hur informationsskyldigheten till är reglerad. I promemorians förslag anges att ska underrättas om att konsultation ska ske också med samiska organisationer eller samebyar. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker, har en positiv inställning till eller invänder inte mot promemorians förslag om vilka samiska företrädare som ska konsulteras, och bland dessa framförs synpunkter av Statskontoret, vid (), Region , Kommuner och Regioner (SKR, tidigare Kommuner och Landsting) och . Det finns även ett stort antal remissinstanser som avstyrker eller har en negativ inställning till förslaget, bl.a. länsstyrelserna i och , (), (), (), , (), Lantmäteriet, , (), , och kommuner, Girona Sámesearvi, och Skogsägarna (LRF), (), Sáminuorra, Sámiid Riikkasearvi/(), , , och (). Kritiken mot promemorians förslag riktar sig främst mot den förhållandevis svaga konsultationsrätt som samebyarna ges i förslaget och att inte kan företräda samebyarna som rättighetsinnehavare. En stor majoritet av remissinstanserna tillstyrker, har en positiv inställning till eller invänder inte mot förslaget att konsultationsordningen ska gälla ärenden av särskild betydelse för samerna, och bland dessa har synpunkter lämnats av Mark- och miljödomstolen vid (), Justitiekanslern (), , (), , och kommuner, Vuovdega/Skogssamerna, (), och . Det finns även ett stort antal remissinstanser som avstyrker eller har en negativ inställning till förslaget i den delen, bl.a. i , SFV, , (), Transportstyrelsen, Bergsstaten, , , (), , , , , , , , Åre och kommuner, SKR, Civil Rights Defenders (CRD), LRF, Sáminuorra, SSR, Skogsindustrierna, och . Förslaget och bedömningen i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med regeringens. I utkastet förslogs inte att samiska organisationer ska anmäla intresse av att delta i konsultationer. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna som yttrat sig tillstyrker, har en positiv inställning till eller invänder inte särskilt mot förslaget om vilka samiska företrädare som ska konsulteras. Några remissinstanser anser att kretsen av de konsultationsberättigade bör vidgas. Partiet Jakt och Fiskesamerna anser att enskilda samer utanför samebyar också bör konsulteras och Landspartiet Svenska Samerna anser att samiska sammanslutningar som känner sig berörda i ett ärende ska få delta i konsultation. föreslår att en sameby eller samisk organisation ska kunna utse en samisk organisation som intressent i ärendet. anser att samiska barns rätt till inflytande bör tydliggöras. Andra remissinstanser är negativa till eller efterfrågor förtydliganden angående den föreslagna kretsen av konsultationsberättigade. i och anser att det främst är som ska konsulteras som företrädare för det samiska folket. anser att i ärenden som är av övergripande karaktär inom skogspolitikens område bör konsultation endast genomföras med . pekar på att den utökade kretsen innebär en försämring i förhållande till promemorians förslag eftersom den leder till ökad tidsutdräkt. Bergsstaten föreslår att bör vara ansvarig för samordning när samebyar och samiska organisationer ska inkluderas i en konsultation. och kommun anser konsultation endast bör ske med berörd sameby och efterfrågar ett förtydligande om en konsultation med en sameby ska ersätta en konsultation med . anser att det bör förtydligas att lagen omfattar konsultationer med representanter för det samiska folket och grupper och organisationer som företräder det samiska folkets intressen. Mark- och miljödomstolen vid () anser att det är oklart om en fråga som har särskild betydelse för en sameby också har särskild betydelse för samerna. Bergmaterialindustri (SBMI), och geologiska undersökning (SGU) och () pekar på svårigheten att veta vilka organisationer som är konsultationsberättigade. efterfrågar besked om konsultation ska ske även med företrädare för samer i och i de fall ett ärende kan vara av särskild betydelse för samer i dessa länder. Flera remissinstanser, däribland , i , , , Bergsstaten, geologiska undersökning (SGU), , Stiftelsen , , , , kommuner, anser att innebörden av särskild betydelse måste preciseras och förtydligas. Flera av dessa remissinstanser efterfrågar direktiv för hur bedömningen ska göras och ett förtydligande om vem som har tolkningsföreträde. kommun anser att det är felaktigt att utgå från att de konsultationsskyldiga har kompetens att avgöra vad som är av särskild betydelse. kommun efterfrågar besked om vilka kommunala ärendetyper som omfattas. SGU och Bergsstaten anser att det bör förtydligas i vilka fall samerna ska konsulteras i ärenden enligt minerallagen. anser att det är otydligt vilka ärenden inom dess verksamhetsområde som har särskild betydelse för samerna. Stiftelsen efterfrågar ett klargörande angående vilka frågor som har särskild betydelse för samerna i fråga om immateriellt och materiellt kulturarv. SFV anser att det bör framgå av författningstexten att civilrättsliga avtal inte omfattas. CRD, och Landspartiet Svenska invänder mot bedömningen att ärenden om undersökningstillstånd normalt inte har särskild betydelse för samerna. Skälen för regeringens förslag och bedömning ska konsulteras i ett ärende som företrädare för det samiska folket Konsultationer ska genomföras med eftersom det i sin folkvalda del är att betrakta som företrädare för det samiska folket. Ledamöterna i plenum väljs i allmänna val av alla som uppfyller rösträttskraven enligt 3 kap. sametingslagen (1992:1433). Styrelsen utses av plenum och kanslichefen av styrelsen. Det är alltså med ett organ som samerna själva utsett som konsultationer ska genomföras. Från det första valet har partier som företräder det samiska folket blivit invalda i plenum. Det förhållandet att också har vissa myndighetsuppgifter som följer av och regeringen beslutade föreskrifter m.m. saknar betydelse i detta sammanhang. Dessa uppgifter ska vara helt skilda från konsultationsförfarandet. Med anledning av den fråga som och Sáminuorra har väckt om betydelsen av dubbla roller vid konsultationer bör det understrykas att det väsentliga vid konsultationer är att synpunkterna från ger uttryck för samernas inställning. Det bedöms därför att införandet av en konsultationsordning i sig inte kräver förändringar i organisation. Det kan även tilläggas att också det norska , som deltar i konsultationer, fungerar som en myndighet i vissa ärenden, som det utgör ett folkvalt organ (se avsnitt 4.4). SKR pekar på att promemorian inte behandlar hur dubbla roller kan påverka kommunerna i en konsultationsprocess. konstaterats att vid konsultation föreslås agera i egenskap av Prop. 2021/22:19 företrädare för det samiska folket. dubbla roller bör därför inte heller i förhållande till kommunerna komma att innebära några problem. Regeringen föreslår därför att när ett ärende kan få särskild betydelse för samerna ska konsulteras i ärendet som företrädare för det samiska folket. Vidare gör regeringen bedömningen att det är lämpligt att införa en bestämmelse i sametingslagen om att deltagande i konsultationer är en av uppgifter. Utöver den obligatoriska valnämnden har plenum tillsatt nämnder för områdena kultur, näring, rennäring och språk. Nämndernas uppgifter regleras i en särskild arbetsordning för och nämnder som är beslutad av . plenum beslutar också om särskilda politiska handlingsprogram med mål, riktlinjer och prioriteringar för sakområdena. Nämnderna ska se till att verksamheten inom deras respektive ansvarsområden bedrivs i enlighet med de mål och riktlinjer som plenum har bestämt samt enligt de föreskrifter som gäller för verksamheten. Nämnderna är, enligt arbetsordningen för och nämnder, skyldiga att följa handlingsprogrammen i sitt arbete. Enligt 2 kap. 6 a § sametingslagen beslutar och nämnder i frågor som rör myndighetsutövning och i andra frågor som de enligt lag eller annan författning har hand om. Arbetsordningen för och nämnder föreskriver att nämnderna beslutar inom sitt verksamhetsområde och i enlighet med fastställd delegationsordning och politiskt handlingsprogram i sådana frågor som anges i sametingslagen. I delegationsordningarna för nämnderna för områdena kultur, näring, rennäring och språk regleras även vilka uppgifter som delegerats till kanslichef (förvaltningsorganisationen). En uppgift som enligt delegationsordningarna faller på kanslichefen ska om den är av principiell eller annan viktig betydelse ändå underställas styrelsen eller berörd . Den beskrivna ordningen säkerställer att inställning vid konsultationer utgår från de folkvalda. Mot denna bakgrund saknas det anledning att närmare beröra frågan om representant vid Som Sáminuorra anför är det också utifrån idén om självbestämmande naturligt att självt bestämmer vilken intern funktion inom myndigheten som ska företräda det samiska folket vid Det får förutsättas att inför bestämmelser om detta i sin arbetsordning. Även andra samiska företrädare än ska konsulteras Som framgått föreslås att konsultation ska genomföras i ärenden som kan få särskild betydelse för samerna och bör då ha rätt att bli konsulterat som företrädare för det samiska folket. att även andra samiska företrädare, så som samebyar och samiska organisationer, bör ha rätt att bli konsulterade i ärenden som kan få särskild betydelse för samerna. Dessa bör, på samma sätt som , i ökad 2021/22:19 utsträckning bli delaktiga i ärenden som kan få särskild betydelse för dem. När en sameby eller en samisk organisation ska konsulteras anses de vara samiska företrädare. Exempelvis kommer åtskilliga av de ärenden där konsultation är viktig att beröra renskötseln och därmed samebyarnas verksamhet. LRF:s synpunkt om att andra samiska organisationer än har en bristande legitimitet som företrädare för samiska intressen beaktar inte att konsultationsordningens syfte är vidare än att ge samerna ökat inflytande i allmänna frågor. Konsultationsordningen syftar till att säkerställa samernas rätt till delaktighet i beslutsprocesser på alla nivåer i samhället och stärka samernas inflytande i frågor som särskilt berör dem. Det är därför lämpligt att även inkludera samebyar och samiska organisationer i konsultationsordningen. alternativet att endast ska omfattas av konsultationsskyldigheten och sedan ansvara för att involvera berörda samebyar eller samiska organisationer i konsultationen. Regeringen anser dock att det inte vore lämpligt, utan att dessa bör ha en självständig konsultationsrätt. invänder mot att kretsen utökas eftersom det leder till längre handläggningstider. Som framgår nedan kan konsultationer med flera samiska företrädare i många fall genomföras gemensamt och det medför att tidsåtgången inte behöver påverkas i någon större mån av antalet konsultationspartners. Att handläggningstiderna i vissa av dessa ärenden kan väntas bli något längre till följd av att flera samiska företrädare önskar delta i konsultation motiverar inte att kretsen inskränks och vägs upp av att omständigheterna i ärendet därigenom blir bättre belysta. När ska samebyar konsulteras? För renskötseln finns samebyar med särskilda betesområden. Samebyn har till ändamål att för medlemmarnas gemensamma bästa ombesörja renskötseln inom byns betesområde. Samebyn har en särskild rättsställning i den svenska rättsordningen. Eftersom samebyn är rättighetshavare bör den ges en tydlig rätt till konsultation i ärenden som kan få särskild betydelse för den, vilket är när dess rättigheter berörs. Detta är i linje med synpunkter från många remissinstanser, bl.a. , , , LTU, SEI, DO, Girona Sámesearvi, samt och kommuner. Renskötselrätten i regleras av rennäringslagen (1971:437). Rätten tillkommer den samiska befolkningen och grundas på urminnes hävd (1 §) eller i vissa fall på sedvana (jfr NJA 2011 s. 109). Renskötselrätten får utövas av den som är medlem i en sameby. En sameby företräder medlemmarna i frågor som rör renskötselrätten eller medlemmarnas gemensamma intressen inom rennäringen i övrigt (10 §). Samebyn företräder alltså medlemmarna i förhållande till myndigheter och enskilda. Renskötselrätten är från civilrättslig synpunkt en inte tidsbegränsad bruksrätt till fastighet (särskild typ av nyttjanderätt till mark), som inte beror på någon form av upplåtelse från markägarens sida. Den har ett egendomsskydd enligt 2 kap. 15 § regeringsformen, vilket motsvarar skyddet för äganderätten (NJA 1981 s. 1 och NJA 2020 s. 3). Renskötselrätten omfattar renbete, jakt och fiske (25 §) och visst skogsfång (17 §). Renskötselrätten innebär vidare en rätt att uppföra vissa anläggningar inom byns betesområde (16 §). I en del fall tillkommer en rättighet enligt lagen enskilda medlemmar av en sameby eller enskilda samer utanför sameby. Markägaren eller annan som brukar marken har rätt att vidta åtgärder som innebär olägenhet för renskötseln, om inte olägenheten är avsevärd (30 §) – en regel som blir aktuell främst för skogsbrukets del men också beträffande exempelvis turistanläggningar och vägbyggen. Någon regel om ersättning vid sådana intrång finns inte i lagen men gäller enligt lagmotiven. Renskötselrätten kan inte överlåtas och inte heller pantsättas. Dessa begränsningar framstår som naturliga med hänsyn till rättens speciella karaktär; den tillkommer bara det samiska folket och kan inte överföras till utomstående. Det finns såväl fjällsamebyar som skogssamebyar. Fjällsamebyarna flyttar med renarna på somrarna till fjällen och på vintrarna till barrskogar österut medan skogssamebyarna stannar i skogslandet året om. Det finns även en annan form av renskötsel, koncessionsrenskötsel, som bedrivs av koncessionssamebyar i östra längs med Torne- och Kalixälvarnas dalgångar. Den skiljer sig från fjäll- och skogsrenskötsel genom att koncessionssamebyarna har åretruntmarker utanför och renarna inte bara ägs av renskötande samer utan även av dem som äger eller brukar jordbruksfastigheter i området. Dessa har så kallade skötesrenar. Skötesrenägare får ha högst 30 renar per hushåll. Denna form av renskötsel får bara bedrivas av samer som fått tillstånd (koncession) av i . Koncession lämnas för högst (se 85– 89 §§ rennäringslagen). Den föreslagna konsultationsordningens syfte är att främja det samiska folkets inflytande över sina angelägenheter genom att konsultationer ska ske innan beslut fattas i ärenden som kan få särskild betydelse för samerna. Eventuella konsultationer med en koncessionssameby bör därför genomföras med koncessionshavaren och eventuella andra samer som är medlemmar i styrelsen och företräder koncessionssamebyn. I promemorian föreslås att en sameby ska konsulteras om ärendet kan få särskild betydelse för samebyn och om det finns skäl för det. I promemorians förslag krävs det alltså något ytterligare skäl för konsultation med en sameby utöver att ärendet kan få särskild betydelse för den. Kravet för att konsultation ska genomföras med en sameby bör dock inte vara högre än när konsultation ska genomföras med . En sameby är en association som har tillskapats för att tillgodose medlemmarnas gemensamma intressen och representerar ett urfolk (se NJA 2020 s. 3, punkterna 162 och 221). Mot bakgrund av vad som anförts ovan om samebyns rättsliga ställning och rättigheter bedöms att en sameby bör ha rätt till konsultation i ärenden som kan få särskild betydelse för den. Regeringen föreslår därför att om ärendet kan få särskild betydelse för en sameby ska även samebyn konsulteras. Med anledning av tingsrätts synpunkt förtydligas att i det fall ett ärende kan få särskild betydelse för en sameby anses ärendet också få en särskild betydelse för samerna. I linje med synpunkten från bör alltid erbjudas att delta i konsultation om ärendet kan få särskild betydelse för samerna. Rennäringen har en stor betydelse för den samiska kulturen och det samiska folket. I de fall en sameby konsulteras bör därför även , i egenskap av företrädare för det samiska folket, tillfrågas om konsultation begärs. Myndigheter kan alltså i dessa 2021/22:19 ärenden behöva konsultera såväl som den eller de samebyar som är särskilt berörda av ärendet. Med anledning av Svenska kraftnäts synpunkt förtydligas att en konsultation med en berörd sameby alltså inte bör ersätta en konsultation med . En annan sak är att konsultation bara ska genomföras med en samisk företrädare som önskar delta i konsultation. När ska samiska organisationer konsulteras? Som framgått ovan föreslås att även samiska organisationer ska ha rätt att bli konsulterade. Olika samiska organisationer bevakar olika samiska intressen och bedöms vara företrädare för det samiska folket i de frågor de bevakar. En utgångspunkt bör därför vara att ett ärende kan få särskild betydelse för organisationen med hänsyn till dess ändamål enligt stadgarna. Det kan bli aktuellt att konsultera såväl samiska riksorganisationer som lokala sameföreningar. Regeringen bedömer inte att det är lämpligt att, som förordar, låta vissa specifikt nämnda samiska organisationer omfattas av konsultationsordningen utan anser att det avgörande för konsultationsskyldigheten bör vara om ärendet kan få särskild betydelse för organisationen med hänsyn till dess ändamål enligt stadgarna. Att ärendet ska kunna få särskild betydelse för organisationen innebär att myndigheten inte är skyldig att konsultera alla samiska organisationer som kan vara intresserade av frågan eller känner sig berörda i ett ärende, så som Landspartiet Svenska Samerna föreslår. Det skulle innebära en risk för betydande förlängning av handläggningstiderna som inte framstår som motiverad.