prop · H803150 · 2021-03-23 00:00:00 — En kärande kan t.ex. ge in handlingar som visar att käranden eller svaranden beviljats någon form av skyddade personuppgifter eller handlingar som visar att han eller hon har haft kontakt med men inte fått ut de uppgifter som behövs för att avgöra var svaranden har sin hemvist. Om en person har en sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen bör det i de flesta fall vara tillräckligt för att det ska kunna antas att sekretess gäller för de uppgifter som behövs för att avgöra hemvisten. Om en person har medgetts skyddad folkbokföring kan en annan enskild person få uppgift om vilken kommun som personen är folkbokförd i, även om det normalt sett inte är den kommun där personen faktiskt bor. En sådan uppgift kan vanligen ligga till grund för att bedöma var en persons rättsliga hemvist finns. Käranden kan då vända sig till domstolen i denna ort. Som en följd av det nya andra stycket betecknas det hittillsvarande andra stycket härefter tredje stycket. Övriga ändringar är språkliga eller redaktionella. 10 kap. Om förmyndare 3 § Den eller de som har utsetts till särskilt förordnade vårdnadshavare är också förmyndare för den underårige. Detsamma gäller den som har utsetts till tillfällig Om särskilda skäl talar för det, ska dock någon annan än den särskilt förordnade vårdnadshavaren eller den tillfälliga vårdnadshavaren förordnas till förmyndare. sådant fall tillämpas 6 och 7 §§. Det som sägs i denna balk om särskilt förordnade förmyndare ska gälla även den som är förmyndare enligt första stycket. 2020/21:150 Paragrafen innehåller bestämmelser om förmynderskapet för ett barn när någon annan än en förälder är vårdnadshavare för barnet. Övervägandena finns i avsnitt 10.3. I första och andra styckena görs tillägg. Tilläggen är en följd av att det införs en möjlighet för rätten att anförtro vårdnaden om ett barn till en tillfällig vårdnadshavare (se 6 kap. 10 d §). Genom tilläggen kommer en tillfällig vårdnadshavare, i likhet med vad som gäller för en särskilt förordnad vårdnadshavare, automatiskt – om inte annat beslutas – även att vara förmyndare för barnet. Särskilda skäl att förordna en förmyndare vid sidan om en tillfällig vårdnadshavare kan finnas i motsvarande situationer som för en särskilt förordnad vårdnadshavare – t.ex. om den underåriges förmögenhetsförhållanden är komplicerade och den tillfälliga vårdnadshavaren saknar erfarenhet av eller förutsättningar att förvalta en förmögenhet av sådan beskaffenhet. Ett alternativ är att enligt 8 § förordna en medförmyndare. Övriga ändringar är språkliga. 20 kap. Vissa gemensamma bestämmelser om rättegången 11 § Beslut som tingsrätten har meddelat under rättegången i frågor som avses i 6 kap. 18 a § tredje stycket eller 20 §, 7 kap. 15 §, 10 kap. 16 eller 17 § eller 11 kap. 18 § eller 23 § tredje stycket ska överklagas särskilt. Ett beslut enligt 6 kap. 17 c § om att ta upp ett yrkande om vårdnad, boende eller umgänge till prövning trots att en förälder inte har deltagit i informationssamtal får inte överklagas. Paragrafen innehåller vissa regler rörande överklagande av beslut som tingsrätten har meddelat under rättegången. Övervägandena finns i avsnitt 7.1. Ändringen i första stycket är språklig. Av andra stycket, som är nytt, framgår att ett beslut enligt 6 kap. 17 c § om att ta upp ett yrkande om vårdnad, boende eller umgänge till prövning trots att en förälder inte har deltagit i informationssamtal inte får överklagas. 21 kap. Om verkställighet av domar, beslut eller avtal om vårdnad, boende eller umgänge m.m. Verkställighet av domar, beslut eller avtal 1 § Vid verkställighet ska barnets bästa komma i främsta rummet. Barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Paragrafen innehåller bestämmelser om barnets bästa och barnets rätt att komma till tals vid verkställighet. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Utformningen av andra meningen anknyter till hittillsvarande 6 kap. 2 a § tredje stycket, som utgår och ersätts av 6 kap. 2 b § andra stycket. Terminologin ändras här på motsvarande sätt som där. framgår att barnets åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Uttrycket vilja byts ut mot ”åsikter” för att markera att det inte krävs att barnet kan ge uttryck för en konkret vilja eller ge tillkänna något som kan likställas med ett ställningstagande till de yrkanden som Prop. 2020/21:150 finns i ärendet för att barnets uppgifter ska beaktas av domstolen (jfr 6 kap. 2 b § och artikel 12 i ). Att barnets ålder och mognad ska beaktas medför, liksom , generellt sett att hänsyn ska tas i högre grad till de äldre barnens åsikter än till de yngre barnens. Hur mycket ett barn förstår är dock inte på ett entydigt sätt knutet till barnets ålder. Mognad avser förmågan att förstå och bedöma konsekvenserna av en särskild fråga, varvid den fortlöpande utvecklingen av barnets förmågor måste beaktas (jfr prop. 2017/18:121 s. 146). Enbart ålder kan alltså inte avgöra vikten av ett barns åsikter. I 5 § preciseras hur barnets vilja beaktas när barnet motsätter sig verkställigheten. De hittillsvarande andra – femte styckena överförs till 1 a – 1 c §§. I övrigt görs en språklig ändring. 1 a § Verkställighet av en dom eller ett beslut om vårdnad, boende, umgänge eller överlämnande av barn söks hos tingsrätten i den ort där barnet har sin hemvist. Om det kan antas att sekretess gäller för de uppgifter som behövs för att avgöra barnets hemvist, får verkställighet även sökas hos tingsrätten i den ort där sökanden eller motparten har sin hemvist. Om det kan antas att sekretess gäller också för de uppgifter som behövs för att avgöra parternas hemvist, får verkställig- het sökas även hos . Detsamma gäller om det kan antas att sekretess gäller för de uppgifter som behövs för att avgöra barnets och en parts hemvist och den andra parten saknar hemvist i landet. Om en annan tingsrätt handlägger ett mål mellan samma parter om vårdnaden, boendet eller umgänget, får verkställighet också sökas hos den tingsrätten. Om det inte finns någon annan behörig domstol, tas frågan om verkställighet upp av . Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om behörig domstol vid verkställighet. Övervägandena finns i avsnitt 11.1. Första stycket motsvarar första meningen i hittillsvarande 1 § andra stycket. Genom andra stycket införs kompletterande bestämmelser om behörig domstol när det förekommer skyddade personuppgifter i ett verkställighetsärende. Om det kan antas att sekretess gäller för uppgifter som behövs för att avgöra var barnet har sin hemvist, t.ex. barnets adress eller folkbokförings- ort, får ärendet även tas upp av en domstol där sökanden eller motparten har sin hemvist. Om det kan antas att sekretess gäller för båda parternas uppgifter, eller för en part och barnet och den andra parten är bosatt utomlands, kan målet även tas upp av . Bestämmelserna anger ytterligare forum, men utesluter inte att ordinarie forum (se första och tredje styckena) används. Bestämmelserna är alltså fakultativa på så sätt att en part, trots att det kan antas att sekretess gäller för aktuella personuppgifter, kan välja att söka verkställighet hos tingsrätten i den ort där barnet har sin hemvist eller vid en tingsrätt som redan handlägger ett mål mellan parterna om vårdnaden, boendet eller umgänget. På motsvarande sätt är det, när detsamma kan antas gälla för båda parternas uppgifter, möjligt för en part att vända sig till tingsrätten i den ort där någon av parterna har hemvist, i stället för att använda sig av . 2020/21:150 I likhet med de grundläggande forumreglerna för verkställighetsärenden är de nya forumreglerna exklusiva och rätten ska självmant pröva sin behörighet (se 10 kap. 17 § första stycket 7 och 18 § ). Begreppet sekretessbelagd uppgift definieras i 3 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som en sekretessreglerad uppgift för vilken sekretess gäller i ett enskilt fall. Det spelar inte någon roll varför en uppgift sekretessbelagts eller vilken form av sekretess som råder. Prövningen måste av naturliga skäl utgå från vilka uppgifter en enskild person har möjlighet att få del av, inte vilka uppgifter som domstolen, eller en annan offentlig aktör, kan få del av. Kraven för att visa att det kan antas att sekretess gäller för en uppgift bör inte ställas alltför högt. En sökande kan t.ex. ge in handlingar som visar att barnet, sökanden eller motparten beviljats någon form av skyddade personuppgifter eller – om skyddet gäller någon annan – handlingar som visar att parten haft kontakt med men inte fått ut de uppgifter som behövs för att avgöra var barnet eller motparten har sin hemvist. Om en person har en sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen bör det i de flesta fall vara tillräckligt för att det ska kunna antas att sekretess gäller för de uppgifter som behövs för att avgöra hemvisten. Om en person har medgetts skyddad folkbokföring kan en annan enskild person få uppgift om vilken kommun som personen är folkbokförd i, även om det normalt sett inte är den kommun där personen faktiskt bor. En sådan uppgift kan vanligen ligga till grund för att bedöma var en persons rättsliga hemvist finns. Sökanden kan då vända sig till domstolen i denna ort. Tredje och fjärde styckena motsvarar hittillsvarande 1 § fjärde och femte styckena. 1 b § Om en dom eller ett beslut inte har fått laga kraft och det inte är särskilt medgivet att verkställighet ändå får ske, får rätten inte vidta åtgärder enligt 2– 4 §§. Paragrafen, som är ny, reglerar i vilken mån verkställighet av en dom eller ett beslut som inte har fått laga kraft får ske. Bestämmelsen motsvarar andra meningen i hittillsvarande 1 § andra stycket. 1 c § Det som i detta kapitel föreskrivs om behörig domstol och om verkställighet av en dom eller ett beslut som har fått laga kraft gäller även vid verkställighet av ett avtal enligt 6 kap. 6 §, 14 a § andra stycket och 15 a § tredje stycket. Av paragrafen, som är ny, framgår att föräldrars avtal om vårdnad, boende eller umgänge som har godkänts av socialnämnden ska verkställas på samma sätt som ett avgörande av domstol som fått laga kraft. Vidare regleras vilken domstol som är behörig att handlägga en ansökan om verkställighet av ett sådant avtal. Paragrafen motsvarar hittillsvarande 1 § tredje stycket. 13 § I fråga om rättegångskostnader ska 18 kap. tillämpas. Om ärendet skrivs av på grund av att parterna har nått en samförståndslösning eller om det annars finns särskilda skäl, får rätten besluta att vardera parten ska bära sin Prop. 2020/21:150 kostnad. Kostnader för utförande av uppdrag enligt 2 § första stycket andra meningen, för hämtning av en part till sammanträde och för hämtning eller omhändertagande av barn betalas av allmänna medel efter beslut av rätten. Rätten får efter vad som är skäligt besluta att en part som har föranlett kostnad för hämtning eller för omhändertagande av barn ska helt eller delvis betala kostnaden till staten. I paragrafen finns bestämmelser om rättegångskostnader, om ersättning av allmänna medel för vissa kostnader och om återbetalningsansvar i förhållande till staten. Övervägandena finns i avsnitt 12.2. I första stycket görs ett tillägg. Genom tillägget införs en möjlighet att, om det finns särskilda skäl, besluta att vardera parten ska bära sin rättegångskostnad, även när en sådan fördelning inte är möjlig med stöd av 18 kap. eller för att parterna har nått en samförstånds- lösning. Frågan om huruvida det finns särskilda skäl måste bedömas utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Prövningen ska utgå från vilken fördelning av rättegångskostnaderna som är möjlig med stöd av 18 kap. . Det är möjligt att fördela rättegångskostnaderna på ett rimligt sätt redan med stöd av dessa regler, t.ex. genom de möjligheter som 3 § andra stycket och 5 § andra stycket ger. Att den fördelning som 18 kap. möjliggör – med hänsyn till omstän- digheterna i ärendet – inte framstår som rimlig, kan dock innebära att det föreligger särskilda skäl för att med stöd av den nya bestämmelsen besluta att vardera parten ska bära sin kostnad. Det kan t.ex. handla om att förutsättningarna för verkställighet på något avgörande sätt har ändrats under handläggningens gång, utan att avsteg från huvudregeln i 18 kap. 1 § är möjlig, som det inte framstår som rimligt att den som är att betrakta som förlorande part ska bära alla kostnader. Domstolen kan då besluta att vardera parten ska bära sin kostnad. Övriga ändringar är språkliga eller redaktionella. Denna lag träder i kraft i fråga om 6 kap. 17 c § och 20 kap. 11 § och i övrigt . De allra flesta ändringarna träder i kraft . I två avseenden är dock tidpunkten för ikraftträdande en annan. Det gäller bestämmelserna om deltagande i informationssamtal som en förutsättning för att en domstol i vissa fall ska få ta upp yrkanden om vårdnad, boende eller umgänge till prövning respektive om att ett beslut att ta upp ett yrkande om vårdnad, boende eller umgänge till prövning trots att en förälder inte har deltagit i informationssamtal inte får överklagas. Dessa träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 13. 2020/21:150 15.2 Förslaget till lag om ändring i 14 kap. Äktenskapsmål och mål om underhåll 3 § Äktenskapsmål tas upp av tingsrätten i den ort där en av makarna har sin hemvist. Om det kan antas att sekretess gäller för de uppgifter som behövs för att avgöra makarnas hemvist, får målet tas upp även av . Detsamma gäller om det kan antas att sekretess gäller för de uppgifter som behövs för att avgöra en makes hemvist och den andra maken saknar hemvist i landet. Om ingen av makarna har sin hemvist i landet, tas målet upp av . Paragrafen innehåller forumregler för äktenskapsmål. Övervägandena finns i avsnitt 11.1. Det nya andra stycket innehåller kompletterande bestämmelser om behörig domstol när det förekommer skyddade personuppgifter i ett äktenskapsmål. Om det kan antas att sekretess gäller för de uppgifter som behövs för att avgöra var makarna har sin hemvist, t.ex. makarnas adress eller folkbokföringsort, får målet även tas upp av . Detsamma gäller om det kan antas att sekretess gäller för den ena makens uppgifter och den andra maken är bosatt utomlands. Bestämmelserna anger ytterligare forum, men utesluter inte att ordinarie forum används. Bestämmelserna är alltså fakultativa på så sätt att makarna, trots att det kan antas att sekretess gäller för personuppgifterna, kan välja att vända sig till tingsrätten i den ort där någon av makarna har sin hemvist. I likhet med de grundläggande forumreglerna för äktenskapsmål är de nya forumreglerna exklusiva och rätten ska självmant pröva sin behörighet (se 10 kap. 17 § första stycket 5 och 18 § ). Begreppet sekretessbelagd uppgift definieras i 3 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som en sekretessreglerad uppgift för vilken sekretess gäller i ett enskilt fall. Det spelar inte någon roll varför en uppgift sekretessbelagts eller vilken form av sekretess som råder. Prövningen måste av naturliga skäl utgå från vilka uppgifter en enskild person har möjlighet att få del av, inte vilka uppgifter som domstolen, eller en annan offentlig aktör, kan få fram. Kraven för att visa att det kan antas att sekretess gäller för en uppgift bör inte ställas alltför högt. En make kan t.ex. ge in handlingar som visar att maken beviljats någon form av skyddade personuppgifter eller – om skyddet gäller någon annan – handlingar som visar att maken haft kontakt med men inte fått ut de uppgifter som behövs för att avgöra var motparten har sin hemvist. Om en person har en sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen bör det i de flesta fall vara tillräckligt för att det ska kunna antas att sekretess gäller för de uppgifter som behövs för att avgöra hemvisten. Om en person har medgetts skyddad folkbokföring kan en annan enskild person få uppgift om vilken kommun som personen är folkbokförd i, även om det normalt sett inte är den kommun där personen faktiskt bor. En sådan uppgift kan vanligen ligga till grund för att bedöma var en persons rättsliga hemvist finns. Käranden kan då vända sig till domstolen i denna Prop. 2020/21:150 ort. Det nya tredje stycket motsvarar hittillsvarande andra meningen i första stycket. Övriga ändringar är språkliga. 5 § I mål om äktenskapsskillnad får domstolen pröva frågor om underhållsbidrag, vårdnad om barn, barns boende, umgänge med barn, rätt att bo kvar i makarnas gemensamma bostad till dess att bodelning sker och förbud att besöka varandra. Yrkanden i sådana frågor framställs i den ansökan genom vilken talan om äktenskapsskillnad väcks. Om en sådan talan redan har väckts, får yrkandena framställas muntligen inför domstolen eller skriftligen utan särskild stämning. I målet får även prövas frågan om förordnande av bodelningsförrättare. I 6 kap. 17 c § finns bestämmelser om att domstolen i vissa fall inte får ta upp en förälders yrkande om vårdnad om barn, barns boende eller umgänge med barn till prövning om föräldern inte har deltagit i informationssamtal. I paragrafen finns bestämmelser om domstolens prövning av vissa andra frågor i mål om äktenskapsskillnad. Övervägandena finns i avsnitt 7.1. Ändringen i första stycket är redaktionell. Det nya tredje stycket innehåller en upplysning om att domstolen i vissa fall inte får pröva en förälders yrkande om vårdnad, boende eller umgänge. Förutsättningarna för att domstolen i ett mål om äktenskapsskillnad ska få pröva en förälders yrkanden om vårdnad, boende eller umgänge framgår av 6 kap. 17 c § . Denna lag träder i kraft i fråga om 14 kap. 3 § och i övrigt . Ändringen med kompletterande bestämmelser om behörig domstol för äktenskapsmål träder i kraft . Ändringen i 14 kap. 5 § som rör informationssamtal som en förutsättning för att domstolen i vissa fall ska få ta upp en förälders yrkande om vårdnad om barn, barns boende eller umgänge med barn till prövning träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 13. 15.3Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Särskilda bestämmelser för olika grupper 3 a § Kommunen ska sörja för att föräldrar som inte är överens i frågor om vårdnad, boende eller umgänge kan erbjudas informationssamtal under sakkunnig ledning. I lagen (2021:xxx) om informationssamtal finns bestämmelser om sådana samtal. 2020/21:150 Paragrafen, som är ny, reglerar kommunens skyldighet att erbjuda informationssamtal till föräldrar som inte är överens i frågor om vårdnad, boende eller umgänge. Övervägandena finns i avsnitt 7.2. Av första stycket framgår att kommunen ska se till att informa- tionssamtal under sakkunnig ledning kan erbjudas föräldrar. Bestämmelser om vilken kommun som är ansvarig för att sådana samtal kan hållas finns i 2 § lagen om informationssamtal. Andra stycket innehåller en hänvisning till lagen om informationssamtal som innehåller bestämmelser om sådana samtal. Denna lag träder i kraft . Kommunen får en skyldighet att sörja för att föräldrar kan erbjudas informationssamtal. Det möjliggör att informationssamtal kan hållas innan kravet på deltagande i informationssamtal som en förutsättning för att en domstol i vissa fall ska få ta upp en förälders yrkande om vårdnad, boende eller umgänge till prövning börjar gälla (se den föreslagna 6 kap. 17 c § ). Övervägandena finns i avsnitt 13. 15.4 Förslaget till lag om informationssamtal 1 § Denna lag gäller för sådana informationssamtal som avses i 5 kap. 3 a § socialtjänstlagen (2001:453) och som hålls med föräldrar som inte är överens i frågor om vårdnad, boende eller umgänge. Om en förälder begär informationssamtal, ska socialnämnden erbjuda I paragrafen, som i allt väsentligt utformas i enlighet med Lagrådets förslag, anges lagens tillämpningsområde. Av första stycket framgår att lagen reglerar förfarandet hos föräldrar som inte är överens i frågor om vårdnad, boende eller umgänge. Lagen reglerar även vilken socialnämnd som, på begäran av en förälder, ansvarar för att informationssamtal kan hållas. Informationssamtal är samtal under sakkunnig ledning som hålls med föräldrar som inte är överens i frågor om vårdnad, boende eller umgänge (5 kap. 3 a § socialtjänstlagen). Av 6 kap. 17 c § framgår att deltagande i informationssamtal i vissa fall är en förutsättning för att domstolen ska få ta upp yrkanden avseende sådana frågor till prövning. I andra stycket anges att socialnämnden ska erbjuda föräldrarna informationssamtal om en förälder begär samtal. Ansvaret för att sörja för att informationssamtal kan hållas uppkommer när en förälder begär samtal. Även om det endast är en förälder som begär informationssamtal ska båda föräldrarna erbjudas sådana samtal. Det finns inte något formkrav för en kallelse till samtal. kan kalla på det sätt som den anser Prop. 2020/21:150 lämpligt. 2 § i den kommun där barnet är folkbokfört ansvarar för att informationssamtal kan hållas. Paragrafen, som utformas i enlighet med Lagrådets förslag, reglerar vilken kommun som är ansvarig för att informationssamtal kan hållas. Övervägandena finns i avsnitt 7.2. Av paragrafen framgår att socialnämnden i den kommun där barnet är folkbokfört ansvarar för att informationssamtal kan hållas. Samtalet behöver dock inte genomföras av socialnämnden i den kommunen. Kommunen är inte heller skyldig att erbjuda informationssamtal inom sin egen organisation. Det är upp till varje kommun att inom ramen för sina resurser avgöra hur skyldigheten ska fullgöras – om det ska ske inom den egna verksamheten, genom att två eller flera kommuner samarbetar eller genom att kommunen på annat sätt förmedlar samtalsledare (jfr prop. 1990/91:8 s. 28 f. och 70). 3 § Om det kan antas att sekretess gäller för de uppgifter som behövs för att avgöra var barnet är folkbokfört, ansvarar även socialnämnden i en kommun där någon av föräldrarna är folkbokförd för att informationssamtal kan hållas. Om det kan antas att sekretess gäller också för de uppgifter som behövs för att avgöra var föräldrarna är folkbokförda, ansvarar socialnämnden i den kommun som en förälder väljer för att sådana samtal kan hållas. Detsamma gäller om det kan antas att sekretess gäller för de uppgifter som behövs för att avgöra var barnet och en förälder är folkbokförda och den andra föräldern inte är folkbokförd i landet. Paragrafen, som utformas i enlighet med Lagrådets förslag, innehåller kompletterande bestämmelser till 2 § och reglerar vilken socialnämnd som ansvarar för att informationssamtal kan hållas när det förekommer skyddade personuppgifter. Övervägandena finns i avsnitt 11.2. Enligt bestämmelserna kan fler kommuner än barnets folkbokförings- kommun vara ansvariga för att informationssamtal kan hållas. Bestämmelserna utesluter dock inte att föräldrarna vänder sig till den kommun där barnet är folkbokfört. Av första stycket framgår att om det kan antas att sekretess gäller för uppgifter som behövs för att avgöra var barnet är folkbokfört, ansvarar även socialnämnden i en kommun där någon av föräldrarna är folkbokförd för att informationssamtal kan hållas. Av andra stycket framgår att om det kan antas att sekretess gäller för barnets personuppgifter och dessutom för båda föräldrarnas uppgifter, eller för en av dem och den andra inte är folkbokförd i landet, är socialnämnden i den kommun som en förälder väljer ansvarig för att informationssamtal kan hållas. Det står då föräldern fritt att vända sig till den kommun där han eller hon är bosatt, men han eller hon kan även välja en annan. Det kan innebära att föräldrar vänder sig till varsin kommun. Om två kommuner är ansvariga för att informationssamtal kan hållas bör 2020/21:150 socialnämnderna samverka för att avgöra hur informationssamtalen ska hållas. Samtal kan ibland behöva anordnas av båda socialnämnderna. Begreppet sekretessbelagd uppgift definieras i 3 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som en sekretessreglerad uppgift för vilken sekretess gäller i ett enskilt fall. Det spelar inte någon roll varför en uppgift sekretessbelagts eller vilken form av sekretess som råder.