prop · H803115 · 2021-03-17 00:00:00 — Arbetet med att få igång den nya har fortsatt och flera juridiska och organisatoriska åtgärder har vidtagits, exempelvis att utse de europeiska åklagarna och att ta fram interna förfaranderegler. Avsikten är att Eppo ska vara operativ . Regeringen tillsatte en utredning som fick i uppdrag att analysera behovet av och föreslå författningsändringar och andra åtgärder för ett svenskt deltagande i Eppo. Utredningen redovisade sitt betänkande . Betänkandet har remitterats. Information lämnades till justitieutskottet , maj, . Samråd med ägde rum , maj, . Rådet antog en allmän inriktning om förordning om tillgång till elektronisk bevisning, e-bevisning, och om direktiv om att utse representant för utlämnande av e-bevisning (se faktapromemoria 2017/18:FPM88). beslutade om ändringsförslagen. Trilogförhandlingar om förordningen och direktivet väntas inledas . Kommissionen har presenterat en EU-strategi för perioden –2025 för brottsoffers rättigheter (se faktapromemoria 2019/20:FPM58). Det huvudsakliga syftet med strategin är att ytterligare stärka brottsoffers rättigheter, öka tillgång till information och stöd som de kan vara i behov av, oavsett var i EU ett brott begås. Strategin lyfter fram flera grupper som kan ha behov av särskilda åtgärder och uppmanar till förstärkt internationellt samarbete i dessa frågor. Det tyska ordförandeskapet har fokuserat arbetet på stöd till, och mellanstatlig samverkan kring, offer för terrorism. 29.1EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna Till följd av arbetet med en ny strategi på området presenterade inte kommissionen någon rapport om läget för de grundläggande rättigheterna inom unionen. I stället initierades det årliga arbetet med rådsslutsatser på området av det tyska ordförandeskapet. Då enighet om utkastet till rådsslutsatser inte kunde nås antog ordförandeskapet i stället ordförandeskapsslutsatser . Dessa fokuserar på förhållandet mellan grundläggande rättigheter å ena sidan, och artificiell intelligens (AI) samt digital utveckling å andra sidan. informerades och samråd med ägde rum . 29.2Strategi för tillämpningen av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan) blev i och med Lissabonfördragets ikraftträdande rättsligt bindande. Kommissionen antog 2010 en strategi för EU:s tillämpning av stadgan som reviderades 2012. Kommissionen presenterade en ny strategi som ersätter den tidigare (se faktapromemoria 2020/21:FPM51). Strategin fokuserar på ökad kunskap om stadgan och genomförande av stadgan i medlemsstaterna. 29.3Program för rättigheter och värden Som en del av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2027 presenterade kommissionen förslag till ett nytt finansieringsprogram för rättigheter och värden. Programmet föreslås ersätta de båda programmen Ett för medborgarna och Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap (se faktapromemoria 2017/18:FPM126). nådde rådet och samsyn om programmets utformning och innehåll i sak. Budgeten för programmet och vissa övergripande frågor har förhandlats separat som en del av EU:s fleråriga budgetram. Sedan förhandlingen om budgetramen avslutats, och efter trilogförhandlingar, nåddes en preliminär överenskommelse mellan rådet och om förordningen . 29.4Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter för grundläggande rättigheter (FRA) har till uppgift att ge stöd och sakkunskap i fråga om grundläggande rättigheter för att stödja medlemsstaterna i tillämpningen av rättighetsstadgan. Till följd av den andra externa utvärderingen av byråns verksamhet lämnade kommissionen förslag till vissa justeringar av förordningen om inrättande av FRA. Förhandlingarna i rådet påbörjades . Rådet för rättsliga och inrikes frågor antog kompletterande förhandlingsmandat efter att förde fram invändningar mot utkastet till avtal om EU:s anslutning till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, . Rådet uttryckte även sitt stöd för att förhandlingarna mellan EU och snabbt skulle återupptas. återupptogs förhandlingarna om anslutningsavtalet mellan EU och . 30Asyl, invandring, visering och annan politik som rör rörlighet för personer 30.1Reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet En av kommissionens mest prioriterade frågor sedan de stora flykting- och migrationsströmmarna har varit att reformera det gemensamma europeiska asylsystemet. Behovet av reform har även lyfts fram av och . Kommissionen presenterade 2016 ett förslag till reform av det gemensamma europeiska asylsystemet och ökade möjligheter till laglig inresa i (se faktapromemoria 2015/16:FPM79). Positionerna har dock varit låsta kring hur de som ansöker om asyl i EU rättvist ska fördelas mellan medlemsstaterna. presenterade kommissionen ett meddelande om en ny (se faktapromemoria 2020/21:FPM19). Den nya pakten syftar till att säkerställa att ingen medlemsstat ska behöva ta oproportionerligt stort ansvar och att alla medlemsstater fortlöpande ska bidra till solidariteten mellan medlemsstaterna. Pakten utgår från en helhetssyn på områdena migration, asyl, integration, gränshantering, återvändande, lagliga vägar och samarbete med tredjeland. För att förbättra och snabba på förfarandena i hela asyl- och Skr. 2020/21:115 migrationssystemet och uppnå balans mellan rättvis ansvarsdelning och solidaritet föreslår kommissionen en förordning om införande av screening för tredjelandsmedborgare vid yttre gräns (se faktapromemoria 2020/21:FPM22), ett ändrat förslag till asylprocedurförordning (se faktapromemoria 2020/21:FPM21), en förordning om asyl- och migrationshantering (se faktapromemoria 2020/21:FPM20) och en förordning om hantering av krissituationer och force majeure på migrations- och asylområdet (se faktapromemoria 2020/21:FPM23). Kommissionen föreslår också ändringar i förslaget till reviderad Eurodac-förordning. I meddelandet framhåller kommissionen också vikten av att bygga vidare på de framsteg som gjorts sedan kommissionen presenterade sitt tidigare reformförslag 2016. Man vill anta förslagen om –en skyddsgrundsförordning, –ett omarbetat mottagandedirektiv, –en reviderad Eurodac-förordning, –det ändrade förslaget till en förordning om en EU-gemensam byrå för asylfrågor (EUAA), –förordningen om en unionsram för vidarebosättning och inresa av humanitära skäl, –det nya blåkortsdirektivet om tillstånd för högkvalificerad arbetskraft –ett reviderat återvändandedirektiv. Därutöver presenterade kommissionen bl.a. en rekommendation om en ny beredskaps- och krismekanism, en rekommendation för att förbättra samordningen mellan aktörer som är involverade i sjöräddningsinsatser och en rekommendation för främjande av lagliga vägar för personer som är i behov av skydd i EU. Den nya asyl- och migrationspakten behandlades vid videomöten med inrikesministrar . Förhandlingar om flera av kommissionens rättsaktsförslag inleddes. Information lämnades till socialförsäkringsutskottet och överläggning med utskottet ägde rum . Samråd med ägde rum , . Regeringen har välkomnat kommissionens förslag till en ny och anser att det är positivt att pakten har en heltäckande ansats som inkluderar alla aspekter av migration och asyl samt betonar att asylsystemet ska bygga på solidaritet mellan medlemsstaterna. EU:s integrerade arrangemang för politisk krishantering (IPCR) är fortsatt aktiverat för migrationssituationen. Detta innebär en kontinuerlig informationsinsamling som ligger till grund för gemensamma lägesbilder i syfte att effektivisera beslutsfattandet i rådet. 30.1.1Samordnad strategi om inskränkningar i den fria rörligheten med anledning av covid-19-pandemin Restriktioner när det gäller inresor från andra EU-länder som många medlemsstater infört med anledning av pandemin ledde till svårigheter att upprätthålla den fria rörligheten. Därför vidtogs åtgärder för att stärka samordningen av sådana åtgärder och för att förbättra förutsebarheten. 2020/21:115 presenterade kommissionen ett förslag till rådsrekommendation om en samordnad strategi om inskränkningar i den fria rörligheten med anledning av covid-19-pandemin. Rekommendationen antogs vid rådet för allmänna frågor . Samråd med ägde rum . 30.2EU-fonder på asyl- och migrationsområdet Förhandlingarna om kommissionens förslag till förordning om inrättande av asyl- och migrationsfonden (som är en del av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2027) har pågått . nåddes en allmän inriktning i rådet i syfte att ge ordförandeskapet mandat att fortsätta trilogförhandlingarna. Förordningen förväntas förhandlas klart . Den reviderade viseringskodexen (förordning [EU] 2019/1155) började tillämpas . Detta är den första uppdateringen av reglerna sedan EU:s viseringskodex började tillämpas . Syftet är att skapa ett mer effektivt, harmoniserat och konsekvent system för viseringar. mellan och trädde ikraft . mellan och trädde i kraft . Den externa dimensionen av migration I kommissionens nya framhålls betydelsen av samarbete med tredjeland för effektiviteten i EU:s interna migrations- och Migrationsfrågan beskrivs som central för EU:s övergripande relationer med ursprungs- och transitländer och föreslås inkluderas på ett mer systematiskt sätt i de bredare relationerna med partnerskapsländer. Samarbete med tredjeland ska bygga på partnerskap som är heltäckande, balanserade och skräddarsydda. Partnerländers kapacitet att hantera Skr. 2020/21:115 migration ska stärkas och stödet till flyktingar, värdländer och till bemötande av grundorsaker till irreguljär migration och tvångsfördrivning ska utökas. En väl fungerande ordning för migrationspolitiken inom EU är beroende av ett stärkt samarbete med strategiskt utvalda partnerländer. Regeringen välkomnar ett fördjupat samarbete med prioriterade tredjeländer för att motverka grundorsaker till irreguljär migration och tvångsfördrivning och för att stärka ursprungs- och transitländers egen kapacitet att hantera alla aspekter av migration. 30.5.2Uppföljning av för flyktingar De första stegen i uppföljningen av det globala flyktingforumet 17–har tagits . Arbetet med varaktiga lösningar för personer i behov av internationellt skydd genom vidarebosättning har fortsatt varit centralt för EU. Arbetet är kopplat till uppföljningen av det globala flyktingramverket och genomförandet av för ökad global vidarebosättning. har drivit på för ökat globalt ansvarstagande. Uppföljningen av det globala ramverket för migration pågår. I syfte att avrapportera genomförandet hölls ett första regionmöte för bl.a. . Kopplingen mellan migration och utveckling är en del av både EU:s utvecklings- och migrationspolitik. Betydelsen av reguljär migration lyfts som en viktig bidragande faktor till hållbar ekonomisk utveckling och tillväxt. Inom ramen för ett bredare partnerskap och stärkt samarbete med partnerländer har EU fortsatt att inkludera den reguljära migrationens positiva påverkan på hållbar utveckling i förhandlingarna om post- . I den nya migrations- och asylpakten framgår att partnerskapen med tredjeland ska vara heltäckande, balanserade och skräddarsydda. Stöd till flyktingar och deras värdländer samt för bemötande av grundorsaker till irreguljär migration och tvångsfördrivning ska utökas. DEL 6 SYSSELSÄTTNING OCH SOCIALPOLITIK, HÄLSO- OCH 31.1Samordning av sysselsättning och socialpolitik inom sysselsättningsstrategin och den öppna samordningsmetoden Enligt fördraget ska rådet och kommissionen upprätta en gemensam rapport till om sysselsättningssituationen i unionen och om genomförandet av sysselsättningsriktlinjerna. presenterade kommissionen ett utkast till rapport som en del av kommissionens årliga hållbara tillväxtstrategi . Rapporten visade att EU fortsätter att uppleva ekonomisk tillväxt och rekordhög sysselsättning, men att återhämtningen inte når alla grupper. 2020-målet om 75 procents sysselsättningsgrad för kvinnor och män till 2020 ser ut att vara nåbart enligt rapport. Även om det finns en positiv utveckling inom EU på det sociala området är andelen individer i risk för fattigdom eller social exkludering fortsatt hög. EU väntas inte nå 2020-målet att minska antalet människor i fattigdom eller social exkludering med 20 miljoner. Den gemensamma sysselsättningsrapporten, som presenterades före pandemins utbrott, antogs av rådet . och socialutskottet informerades . Samråd med ägde rum . 31.1.2Landsspecifika rekommendationer på det sysselsättnings- och socialpolitiska området Rekommendationer på sysselsättningsstrategins område inom 2020-strategin antogs av rådet (se avsnitt 8). fick, i likhet med övriga medlemsstater, en rekommendation om att vidta alla nödvändiga åtgärder för att effektivt hantera pandemin. det sysselsättnings- och socialpolitiska området genom rekommendationen att säkerställa hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, däribland genom tillräcklig tillgång till kritiska medicinska produkter, Skr. 2020/21:115 infrastruktur och personal. 31.1.3Rapporter om situationen och utvecklingen på det socialpolitiska området och på sysselsättningsområdet Inom ramen för den öppna samordningsmetoden har skydd genomfört olika typer av erfarenhetsutbyten mellan medlemsstaterna och tagit fram en årlig rapport om den sociala situationen, reformer och utvecklingstrender på det socialpolitiska området, med fokus på konsekvenserna av covid-19-pandemin. Även har genomfört motsvarande erfarenhetsutbyten och tagit fram en rapport om den sysselsättningspolitiska situationen och utvecklingen. Rådet godkände huvudbudskapen . Samråd med ägde rum . 32Arbetsliv, arbetsmarknad och sociala frågor 32.1Direktiv om tillräckliga minimilöner i EU Kommissionen lämnade ett förslag till direktiv om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen (se faktapromemoria 2020/21:FPM41). Kommissionens förslag har som mål att säkerställa att arbetstagarna i EU skyddas med tillräckliga minimilöner som tillåter en skälig levnadsstandard var de än arbetar. Syftet är att fastställa en ram på unionsnivå för att säkerställa både att minimilönerna sätts på en lämplig nivå och att arbetstagarna får tillgång till minimilöneskydd, i form av en lagstadgad minimilön eller löner som sätts enligt kollektivavtal. Regeringen menar att det finns ett begränsat utrymme för bindande åtgärder på EU-nivå om tillräckliga minimilöner. Utgångspunkten är att nationella system och arbetsmarknadens parters autonomi ska värnas. Ordförandeskapet har efterfrågat ett skriftligt yttrande från rådets rättstjänst om förslagets förenlighet med rättslig grund. Vid rådets informella videomöte informerade ordförandeskapet om förhandlingarna. Överläggning med arbetsmarknadsutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . 2020/21:115 32.2 Förordning om Europeiska fonden för justering Kommissionen lämnade ett förslag till förordning för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter) efter 2020 (se faktapromemoria 2017/18:FPM128). informerades , juni, . Samråd med ägde rum . 32.3Rådsrekommendation om en väg till jobb – en förstärkt ungdomsgaranti presenterade kommissionen ett förslag till rådsrekommendation om ”En väg till jobb – en förstärkt ungdomsgaranti” (se faktapromemoria 2020/21:FPM60). Rådsrekommendationen ersätter den tidigare ungdomsgarantin från (se faktapromemoria 2012/13:FPM42). Rådsrekommendationen antogs av rådet . informerades och skriftligt samråd med ägde rum . 32.4Fjärde revideringen av carcinogen- och mutagendirektivet Kommissionen lämnade förslag till en fjärde revidering av direktivet om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet. Direktivet behöver uppdateras regelbundet på grundval av tillgänglig kunskap inklusive vetenskapliga och tekniska uppgifter. Kommissionen föreslår att två kemiska ämnen eller grupper av ämnen läggs till i direktivet och får gränsvärden för exponering samt noteringar, vilka förs in i direktivets bilaga III: akrylnitril och nickelföreningar. Ett kemiskt ämne, bensen, finns redan i direktivets bilaga III, men får sänkta gränsvärden. Kommissionen gavs mandat att inleda förhandlingar med Europarlamentet. 32.5Rådsslutsatser om ökat välbefinnande i arbetet presenterade ordförandeskapet rådsslutsatser på området för arbetsmiljö, balans mellan arbete och privatliv samt social trygghet. Syftet med rådsslutsatserna var att bygga vidare på det förra ordförandeskapets fokus på de ekonomiska vinsterna med välbefinnande på arbetet genom att nu lyfta välbefinnande ur ett individperspektiv. Rådsslutsatserna antogs av rådet . presenterade ordförandeskapet rådsslutsatser om säsongsarbetare och andra rörliga arbetstagare. Syftet med rådsslutsatserna var att uppmärksamma säsongsarbetares och andra rörliga arbetstagares, inklusive utstationerade arbetstagares, arbets- och levnadsvillkor mot bakgrund av bl.a. covid-19-pandemin. Rådsslutsatserna antogs av rådet . 32.7Handlingsplan för integration och inkludering presenterade kommissionen en ny handlingsplan för integration och inkludering –2027 (se faktapromemoria 2020/21:FPM54). Den bygger vidare på den handlingsplanen för integration av tredjelandsmedborgare som kommissionen presenterade 2016. Meddelandet om handlingsplanen innehåller en gemensam politisk ram, information om kommissionens åtgärder för att stödja medlemsstaterna att vidareutveckla och stärka sin nationella integrationspolitik samt en uppmaning till medlemsstaterna att i sin tur vidta vissa åtgärder. Handlingsplanen redovisar det politiska, operativa och ekonomiska stöd som kan ges från EU för att stödja dessa insatser. 32.8Vägledning för bestämmelserna om samordning av sociala trygghetsförmåner i utträdesavtalet Som ett stöd för tillämpningen av utträdesavtalet mellan och , som trädde i kraft , publicerades ett tillkännagivande från kommissionen. Tillkännagivandet handlar om tolkningen av utträdesavtalets bestämmelser om medborgares rättigheter, däribland bestämmelserna om samordning av de sociala trygghetssystemen. De flesta av dessa bestämmelser är tillämpliga . Tillkännagivandet innehåller klargöranden och exempel för tillämpningen av bestämmelserna och är en vägledning för tolkningen av utträdesavtalets bestämmelser, dvs. det är av informativ och icke-rättsligt bindande karaktär och är inte avsett som tillägg eller komplettering av avtalet. samt socialförsäkringsutskottet informerades . lade det tyska EU-ordförandeskapet fram ett utkast till rådsslutsatser om minimiinkomstskydd för att bekämpa fattigdom och social exkludering under och efter covid-19-pandemin. 2020/21:115 till att lyfta frågor om stöd till individer som blir arbetslösa, drabbas av minskade eller förlorade inkomster och saknar tillräckliga resurser. I rådsslutsatserna tydliggörs vikten av att inte se minimiinkomstskydd som ett enskilt ekonomiskt stöd, utan som en del av flera åtgärder, exempelvis arbetsmarknadsinsatser och sociala insatser i syfte att ge stöd till individer att nå arbetsmarknaden och därmed kunna försörja sig och sin familj. Överläggning med socialutskottet ägde rum . gavs information och samråd med ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag till revidering av fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt, den så kallade Feadförordningen, 223/2014. Revideringen ger medlemsstaterna ökad flexibilitet och möjlighet att snabbt vidta nödvändiga åtgärder för att adressera covid-19-krisen samt en tillfällig exceptionell möjlighet till medfinansiering från EU:s budget för –2021. informerades och samråd med ägde rum . Förordningen antogs och trädde i kraft . presenterade kommissionen ytterligare ett förslag till revidering av Fead-förordningen, 223/2014, när det gäller införandet av särskilda åtgärder för att hantera covid-19-krisen. Förslaget är en del av EU initiativet React-EU (se faktapromemoria 2019/20:FPM47 samt avsnitt 13). Förslaget till ändringar medför en möjlighet för medlemsstaterna att använda en del av React-EU medlen till Fead, beroende på respektive medlemsstats specifika behov. Överläggning med socialutskottet ägde rum och ett informationstillfälle ägde rum . 32.11Revidering av förordningarna om samordning av de sociala trygghetssystemen Kommissionen lämnade förslag om ändringar i om samordning av de sociala trygghetssystemen (se faktapromemoria 2016/17:FPM54). Trilogförhandlingar återupptogs och en lägesrapport gavs på rådets informella videomöte den informerades , juni, oktober och informerades , juni, . Jämställdhet och arbetet mot 33.1Kommissionens jämställdhetsstrategi 2020– 2025 presenterade kommissionen ett meddelande om en jämställdhetsstrategi för åren 2020–2025 (se faktapromemoria 2020/21:FPM152). Syftet med meddelandet är att bilda en ram för kommissionens arbete för jämställdhet och fastställa de politiska målen och nyckelåtgärderna för perioden. Vid rådets informella videomöte med EU:s arbetsmarknads- och jämställdhetsministrar fördes en diskussion om den nya strategin. Överläggning med arbetsmarknadsutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . 33.2Rådsslutsatser om att åtgärda löneklyftan mellan kvinnor och män presenterade ordförandeskapet ett utkast till rådsslutsatser på området om löneklyftan mellan kvinnor och män och frågan om värdering och fördelning av avlönat arbete och oavlönat omsorgsarbete. Rådsslutsatserna lades fram som ett led i den kontinuerliga uppföljningen av åtagandet i den s.k. Pekingplattformen. har rådet förhandlat fram slutsatserna. En viktig utgångspunkt för regeringen har varit att slutsatserna ska respektera nationella arbetsmarknadsmodeller och arbetsmarknadens parters autonomi. Rådsslutsatserna antogs av rådet . Överläggning med arbetsmarknadsutskottet och samråd med ägde rum . Kommissionen lämnade 2008 ett förslag till direktiv om skydd mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (se faktapromemoria 2007/08:FPM127). Vid rådets informella videomöte informerade ordförandeskapet om utfallet på frågeformulär till medlemsländerna om synen på arbetet med förslaget. Samråd med ägde rum . Ny strategi för jämlikhet för hbtqi-personer Kommissionen presenterade den första strategin för för hbtqi-personer (se faktapromemoria 2020/21:FPM45). 2020/21:115 meddelandet slår kommissionen fast målsättningen att varje hbtqi-person i EU ska vara trygg, ha lika möjligheter och fullt ut delta i samhällslivet. Strategin innehåller ett antal riktade åtgärder, inklusive rättsliga åtgärder och finansiering, för att adressera diskriminering, ojämlikhet och andra problem som hbtqi-personer möter. Strategin innehåller även inriktningen att integrera hbtqi-jämlikhet i alla unionens politikområden, lagstiftningsinitiativ och finansieringsprogram. Åtgärderna inom strategin innehåller följande pelare: hantera diskriminering av hbtqi-personer, säkerställa trygghet för hbtqi-personer, bygga inkluderande samhällen för hbtqi-personer, och leda kraven på jämlikhet för hbtqi-personer över hela världen. 33.5EU:s handlingsplan mot rasism 2020–2025 presenterade kommissionen meddelandet En jämlikhetsunion: mot rasism 2020–2025 (se faktapromemoria 2020/21:FPM11). Handlingsplanen syftar till att på ett konkret sätt lägga fram åtgärder som ska vidtas för att motverka rasism och diskriminering på grund av etnicitet inom unionen. Detta som komplement till befintliga och kommande rättsakter och strategier som på olika sätt knyter an till området. Handlingsplanen innehåller sju övergripande områden: rättslig ram för att motverka rasism och diskriminering, åtgärder inom sysselsättning, utbildning, hälso- och sjukvård, socialt skydd och bostäder; brottsbekämpande myndigheters arbete; ett strukturerat arbetssätt genom handlingsplaner; jämlikhetsdata; utåtriktat arbete och bemötande samt EU:s institutioners interna arbete. Överläggning med arbetsmarknadsutskottet ägde rum . 33.6Arbetet med romsk inkludering publicerade kommissionen ett meddelande om ett nytt strategiskt ramverk för romsk jämlikhet, inkludering och delaktighet 2020–2030.