prop · H803106 · 2021-03-17 00:00:00 — 2020/21:106 korruption, och har anslutit sig till vissa konventioner, till exempel konventionen om människohandel. är också observatör i styrkommittén för mänskliga rättigheter och dess underordnade organ, liksom i styrkommittén för medier och informationssamhället. önskar generellt öka sitt deltagande i styrkommittéer. är målsättningen för att ska bli en fullvärdig medlem i organisationen. Tillämpningen av dödsstraff i utgör fortsatt ett hinder för ett fullvärdigt medlemskap. Flera dödsdomar har meddelats och åtminstone en dödsdom har verkställts i vilket har fördömts av och den parlamentariska församlingen. antogs en andra handlingsplan för samarbetet mellan och för perioden –2021. Samarbetet bygger på tre pelare: mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och demokrati, konventionsbaserade aktiviteter samt aktiviteter och projekt inom ramarna för EU:s och partnerskap för god förvaltning. har ett mindre informationskontor i . Arbetet med handlingsplanen pausades på grund av utvecklingen efter presidentvalet i . Efter det förfalskade presidentvalet med påföljande omfattande folkliga protester och våld från myndighetshåll publicerade ordförande, generalsekreterare samt den parlamentariska församlingens ordförande ett gemensamt uttalande som uppmanade belarusiska myndigheter och alla andra relevanta aktörer att inleda en bred och inkluderande nationell dialog, som fullt ut involverade det civila samhället, för att säkerställa en fredlig väg ut ur den aktuella krisen och öppna dörren för nödvändiga reformer som gynnar alla belarusiska medborgare. Uttalandet krävde även ett frisläppande av alla fängslade demonstranter, stopp för all form av misshandel och för en brådskande och transparent utredning av våld från brottsbekämpande myndigheter. har återkommande diskuterat situationen i sedan presidentvalet . samarbete med Kosovo grundar sig på att verkar i enlighet med resolution (1999) och med ett statusneutralt förhållningssätt. verksamhet i Kosovo påverkas alltjämt av medlemsstaternas olika syn på Kosovos status. relation till Kosovo fokuserar på demokrati- och rättsstatsfrågor, där samarbetet fyller en betydande funktion i Kosovos kapacitetsuppbyggnad och reformagenda. Insatserna utgör ett viktigt komplement till andra bilaterala och internationella utvecklingsinsatser, inte minst till EU:s rättstatsmission (Eulex) i Kosovo och dess insatser inom rättstatsområdet. Kosovo har tagit aktiva steg mot fullt medlemskap i . öppnade Kosovo ett generalkonsulat i och blev medlem i utvecklingsbank, och blev Kosovo medlem i Venedig- Kosovo har möjlighet att delta vid vissa av Skr. 2020/21:106 parlamentariska församlings möten. grannskapspolitik antogs vid ministermötet i med fokus på grannskapet i , och . Verksamheten inom området har utökats både geografiskt och tematiskt. Grannskapspolitiken syftar till att stödja en demokratisk utveckling, främja ett gott styrelseskick och till att stärka och utvidga regionala åtgärder för att bekämpa gränsöverskridande hot. Grannskapspolitiken bygger dels på politisk dialog mellan den berörda staten och , dels på tekniskt samarbete i form av avtal om specifika aktiviteter som ingåtts mellan det berörda landet och . Verksamheten finansieras utanför den ordinarie budgeten, främst av EU men även genom frivilliga bidrag från medlemsstaterna. Grannskapspolitikens framgångar inkluderar samarbetsstaters anslutning till instrument, förberedelse och antagande av relevant lagstiftning samt institutionell uppbyggnad. och (genom s.k. Neighbourhood Partnerships 2018–2021) har varit de mest aktiva partnerna och kontor i och spelar en katalyserande roll i samarbetet. Grannskapssamarbete finns också med . Regional verksamhet och mer ad hoc-samarbete finns med andra länder i regionerna. Ett mångfacetterat samarbete och politisk dialog har också utvecklats med . Vid ministermötet i beslutades att bibehålla fokus på länder där samarbete, styrt av standarder och värden, är efterfrågestyrt samt med hänsyn tagen till mervärde, kapacitet och samarbetspartnernas kapacitet. införde därmed en mer fokuserad och villkorad strategi för grannskapspolitiken. Samarbetsländernas politiska vilja att genomföra reformer måste sammanfalla med deras genomförandekapacitet. Vid ministermötet i beslutades att, inför grannskapspolitikens 10-årsjubileum, granska och genomlysa grannskapspolitiken för att tydliggöra den geografiska omfattningen och de strategiska prioriteringarna. 5.11Konflikter i och mellan medlemsstater De konflikter som präglat relationen mellan länderna alltsedan kriget i har fortsatt att behandlas inom ramen för arbete Även stöd till de så kallade utbrytar- regionerna i har tagits upp i ministerkommittén under det gångna Flera mellanstatliga mål mellan och pågår Målen hänförs till situationen för de mänskliga rättigheterna längs den administrativa skiljelinjen mellan Tbilisi-kontrollerat område 2020/21:106 samt utbrytarregionerna och . Det mellanstatliga målet mot (I) har ägnats särskilt stor uppmärksamhet . Målet behandlade ett stort antal gripanden och utvisningar från av georgiska medborgare. Frågan om ersättning avgjordes av domstolen , då förpliktigades att utbetala skadestånd till de drabbade georgiska medborgarna. Verkställigheten av målet har, sedan målet vann laga kraft, följts upp av ministerkommittén. Utöver de mellanstatliga målen har ytterligare cirka 600 individuella klagomål inkommit till domstolen mot antingen , eller mot de båda länderna tillsammans med anledning av konflikten. Rapporteringen om situationen för de mänskliga rättigheterna i utbrytarregionerna har försvårats av att sekretariat nekats tillträde av de facto-myndigheterna i dessa regioner. stöder fortsatt dialog med representanter för civilsamhället samt genomförande av förtroendeskapande åtgärder i nämnda regioner. Frågan om situationen för de mänskliga rättigheterna i är en stående punkt vid ministerkommitténs veckomöten. EU liksom ett antal medlemsstater, inklusive , tar ofta till orda till stöd för oberoende och territoriella integritet inom de internationellt erkända gränserna. beslutade att anta en interimistisk resolution mot till följd av att inga konkreta framsteg kunnat konstateras gällande utbetalningen av skadestånd i enlighet med domen i målet mot (I). illegala annektering av samt dess pågående aggression mot har fortsatt att prägla arbetet i . Även det ryska stödet till utbrytarregionerna i östra har diskuterats i rådet och skapat ytterligare slitningar i relationen mellan länderna. återfick sin rösträtt i den parlamentariska församlingen, varpå den ryska delegationen återupptog sitt deltagande i församlingen. Beslutet förenades med krav om samarbete samt en rad uppföljande åtgärder gällande ryska åtaganden i . återupptagande i församlingen skapade reaktioner hos den ukrainska delegationen som valde att inte delta i höstsessionen 2019 i protest mot beslutet. Det ukrainska parlamentet har i efterhand kritiserat beslutet samt uppmanat medlemsstater att säkerställa att framgent fullgör sina förpliktelser i enlighet med medlemskapet. Flera mellanstatliga mål mellan och pågår. Målen hänförs i huvudsak till situationen för de mänskliga rättigheterna på samt i de ryskkontrollerade områdena i östra . Utöver de mellanstatliga målen har över 6 500 individuella klagomål inkommit till domstolen med anledning av konflikterna. har fortsatt att regelbundet diskutera och behandla situationen för de mänskliga rättigheterna i de ryskkontrollerade områdena i . frågan om inskränkningar av religionsfriheten på tagits upp i Skr. 2020/21:106 kommittén . dom i det mellanstatliga målet mot har sitt ursprung i militära intervention på och de kränkningar av som då ägde rum. fann en rad kränkningar som rör fördrivna grekcyprioters egendom och hem, levnadsstandarden för grekcyprioter i , försvunna grekcyprioter och deras anhöriga samt turkcyprioters rättigheter. Utöver domen i det mellanstatliga målet har även meddelat dom i ett antal mål med ursprung i individuella klagomål gällande händelser under konfliktåren. Bland dessa återfinns målet Loizidou mot , som handlar om klagandes rätt till sin fasta egendom på norra , en grupp av mål som gemensamt omnämns Xenides-Arestis mot och gäller äganderättsanspråk för tvångsförflyttade grekcyprioter, samt en grupp av mål som gemensamt omnämns Varnava mot och rör försvunna grekcyprioter och deras släktingar. fortsätter att följa upp och övervaka de delar av domarna som återstår att verkställa. I ministerkommitténs sessioner för övervakning av domar behandlades bland annat egendomsskydd, saknade personer och rätten till egendom. avslutade kommittén verkställigheten avseende egendomsrättigheterna för personer från den så kallade Karpasenklaven efter att ha slagit fast att vidtagit de åtgärder som krävdes för att kunna avsluta övervakningen. Kritik har fortsatt riktats mot med anledning av att skälig gottgörelse inte har betalats ut. eskalerade med intensiva strider . Ett antal vapenvilor slöts mellan och men bröts nästan . generalsekreterare uppmanade sidorna att upphöra med striderna och genomföra de interimistiska åtgärderna Hon upprepade också stödet för Minskgruppens samordförandeskaps ansträngningar för att finna en fredlig lösning på konflikten. en rysk medlingsinsats ett eldupphör-avtal mellan premiärminister , president och bevakar verkställigheten av två domar från fallet gäller kränkning av rätten till egendom för sex azerbajdzjanska medborgare i , medan det andra målet handlar om kränkning av rätten till egendom för en armenisk medborgare i Nagorno- Målen diskuterades senast . 6Relationer till andra internationella organisationer 6.1Europeiska unionen (EU) Av 47 medlemsstater är 27 medlemmar av EU. och EU delar fundamentala värden om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer som grundelement i demokratiska samhällen. Samarbetet har sitt ursprung i skriftväxlingarna om utökat samarbete mellan EU och i frågor av gemensamt intresse. De gav Europeiska kommissionen en särställning i . undertecknades ett samförståndsavtal mellan och EU, som varit viktigt för den fortsatta utvecklingen. Avtalet etablerade samarbete inom tre pelare: politisk dialog, bistånds- och samarbetsprojekt och normativt arbete. undertecknades en avsiktsförklaring mellan EU och om ett utökat samarbete i form av gemensamma program. Det har inneburit gemensamma samarbetsprogram och fleråriga utfästelser om EU:s finansiella stöd till program- och projektverksamhet. Vid uttryckte ministrarna sin intention att ytterligare stärka samarbetet mellan och EU i syfte att stärka och främja de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer i , vilket åter bekräftades vid ministermötet . Dialogen mellan och EU förs på flera nivåer såsom i möten mellan generalsekreterare och ministerkommittén med kommissionens ordförande, EU:s höga representant och andra kommissionärer, liksom med . Möten sker också mellan tjänstemän på teknisk nivå för att planera och koordinera det löpande samarbetet. Samarbetet har likaså utvecklats mellan andra delar av och EU. EU är representerat genom en egen delegation vid , och regelbundna samordningsmöten inom EU äger rum under EU- delegationens ledning. har ett kontor i . EU bidrar med den största delen av finansieringen av tekniska bistånds- och samarbetsprogram, som omfattar länder som ingår i det östliga partnerskapet, södra och , samt kandidatländer till EU. utsträcktes det s.k. Partnership for Good Governance-programmet för länderna i det östliga partnerskapet till en andra period åren 2019–2021. ingicks ett nytt avtal mellan kommissionen och i form av ett praktiskt ramverk för gemensamma samarbetsprogram. Samarbetet kring rättsstatsfrågor har ökat, där har kunnat bidra med expertis från och Greco för att nämna ett par exempel. I två nya gemensamma program samarbetar och EU även för stärkande av skyddet för grundläggande rättigheter inom Organisationen för säkerhet och samarbete i Grunden för samarbetet mellan och är ett gemensamt uttalande från organisationernas respektive ordförande samt en deklaration om samarbete som antogs i anslutning till tredje toppmöte. Utgångspunkten är att organisationerna ska komplettera varandra med hänsyn till sina respektive mandat, arbetsmetoder och olikheter i medlemskap utifrån sin gemensamma värdegrund. har respektive innehaft ordförandeskapet i permanenta råd. Inom har , och innehaft ordförandeskapet i . innehas ordförandeskapet av . Samtliga länder är medlemmar i båda organisationerna och har sett till att relevant information och samband skapas i frågor av relevans för båda organisationerna. Kontakterna sker genom möten mellan och på olika nivåer. Ordförandeskapet i presenterar sina prioriteringar i permanenta råd, och ordförandeskap gör motsvarande i ministerkommittén på ställföreträdarnivå. Samarbete sker också i den så kallade samordningsgruppen som möts , i möten på tjänstemannanivå, genom ad hoc-deltagande i varandras möten på olika nivåer, genom samarbete i fält, samt i trepartsmöten mellan , och FN. På så sätt kan organisationerna, inom ramen för respektive mandat, bistå varandra, undvika dubbelarbete och öka effektiviteten i arbetet. har kontor i och för att stärka kontakterna. representant i deltar i möten med för den mänskliga dimensionen och i det permanenta rådet på inbjudan, och generalsekreterare besöker permanenta råd för dialog med medlemsstaterna. Samarbetet är framförallt koncentrerat till fyra prioriterade områden: kampen mot terrorism, bekämpande av människohandel, skydd av rättigheterna för personer tillhörande nationella minoriteter samt främjande av tolerans och icke-diskriminering. arrangerade till exempel och ett möte med över 50 deltagande länder med fokus på de utmaningar som covid-19-pandemin medfört för arbetet mot människohandel. Utöver detta arbetar organisationerna tillsammans inom bland annat valobservation, mediefrågor och minoritetsfrågor samt med expertutlåtanden i konstitutionella frågor och frågor om lagstiftning. 6.3Förenta nationerna (FN) har ett väl utvecklat samarbete med FN. Hänvisningar görs ofta till olika Europarådsinstrument i FN-dokument. Inte minst arbete med jämställdhetsfrågor, våld mot kvinnor, roll och praxis samt anti-diskrimineringsfrågor lyfts En rad Europarådskonventioner framhålls som ledande inom sina 2020/21:106 områden, bland annat anti-terrorism, mot sexuellt utnyttjande av barn, itbrottslighet, och våld mot kvinnor. Ett antal av konventionerna står också öppna för anslutning av länder utanför och så sker i ökande grad. sekretariat har också utarbetat metoder för att visa hur verksamhet och konventionssystem bidrar till att uppfylla hållbarhetsmålen under FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling, vilket också konkret åskådliggörs på webbplats. generalsekreterare och FN:s generalsekreterare har nära och täta kontakter, och generalsekreterare deltar i FN:s högnivåsegment. Generalsekreteraren har också deltagit i möten med för mänskliga rättigheter () i . Relationerna mellan och FN bygger på ett samarbetsavtal , samt på en skriftväxling . Genom en resolution i 1989 gavs en stående inbjudan att delta som observatör i FN:s olika sessioner och arbete. I en gemensam förklaring fördjupas samarbetet mellan sekretariat och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. antas en resolution i om samarbetet mellan FN och . Ett utkast till resolution bereds först av ministerkommittén i och vidarebefordras sedan till för antagande. Den senaste resolutionen (A/RES/73/15) antogs av den 73:e generalförsamlingen, och en ny resolution bereds av den 75:e generalförsamlingen. Ett årligt utbyte om mänskliga rättigheter mellan FN och äger rum i . Vid mötena presenteras och diskuteras utvecklingen och huvudresultaten av FN:s generalförsamlings senaste möte, liksom samarbetet mellan organisationerna på området och teman för för mänskliga rättigheter. olika övervakningskommittéer lämnar substantiella bidrag till FN:s arbete med mänskliga rättigheter och deltar i de möten som regelbundet äger rum i syfte att förbättra synergierna mellan FN:s arbete och regionala organisationer. program och budget är tvåårig. Det andra årets budget antas på provisorisk basis och justeras genom ett beslut av Den nuvarande budgeten täcker perioden –2021. använder resultatbaserad budgetering som metod för att mäta organisatoriska resultat och öka ansvarsutkrävande. integrering görs för alla program. Budgeten finansieras genom obligatoriska medlemsavgifter. i huvudsak av ordinarie budget, pensionsbudget, extraordinär budget (byggnader) samt 14 separata partsavtal. verksamhetsgrenar uppgick till , varav 255 miljoner i den ordinarie budgeten och 241 miljoner i partsavtal. bidragsgivarna till är , , , och med vardera omkring 10–av De svenska obligatoriska avgifterna till uppgick till sammanlagt . budget och program innehåller också information om de resursbehov som finns gällande extrabudgetära medel, som finansierar samarbetsprogram och projekt godkända av ministerkommittén. uppgick de frivilliga bidragen till vilket är en ökning i förhållande till föregående år. EU var den enskilt största givaren med av de frivilliga bidragen. var största bilaterala givare följd av , och . frivilliga bidrag uppgick till . Bidraget inkluderar främst stöd genom det ramavtal Sida och har tecknat för perioden –2023. Därtill bidrog med ett bidrag för ODA-fähig verksamhet för om till , och till arbetet med Istanbulkonventionens ratificering och genomförande. har principen om nominell nolltillväxt tillämpats i förhållande till budget. Det har inneburit en faktisk minskning av tillgängliga medel eftersom organisationen inte kompenserats för inflation och andra kostnadsökningar, som i stället täckts genom effektiviseringar i verksamheten. Principen frångicks i budgeten –2021, som i stället följer principen om reell nolltillväxt. Övergången till reell nolltillväxt möjliggjordes av det ambitiösa reformprogram och den effektivisering som organisationen påbörjat under den föregående generalsekreteraren. Reformerna inbegriper främst två områden: personalresurser, inklusive att förbättra och effektivisera arbetsmetoder, och processer och förfaranden för att göra organisationen mer effektiv och anpassningsbar till en föränderlig omvärld. Här ingår också digitaliseringsreformer. presenterade generalsekreteraren för medlemsstaternas övervägande ett nytt strategiskt ramverk för en fyraårig period som ska reflektera organisationens långsiktiga uppdrag och bygga på prioriteringar som underbygger budget och program –2023. 2020/21:106 Bilaga Förteckning över medlemsstater samt kandidat- och observatörsländer Länder som har sökt inträde i Länder som har särskild gäststatus i parlamentariska församlingen Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse Verksamheten inom och