prop · H90360 · 2021-11-09 00:00:00 — konstaterar att förebyggande insatser är svåra att utvärdera och att kunskapsläget delvis är oklart. Granskningen visar att det finns bristande möjligheter att utvärdera effekten av förebyggande insatser som kan ges med ersättningarna från . Det beror bland annat på att inte registrerar uppgifter om insatserna. Det är därför svårt att uttala sig om ersättningarnas betydelse som ett effektivt instrument för att förebygga sjukskrivningar. Uppdraget att förebygga sjukskrivningar är inte tydligt uppdrag att förebygga sjukskrivningar är inte tydligt. konstaterar att uppdraget inte har uttalats explicit i regeringens regleringsbrev sedan 2013.1 Inte heller i vägledningar har det genomgående funnits tydliga skrivningar ifall det förebyggande arbetet kan eller ska inkluderas i samverkansuppdraget. Ändå kan använda förebyggande ersättningar för insatser som ges i rent preventivt syfte, det vill säga innan arbetsoförmåga och behov av sjukskrivning är ett faktum. har haft utrymme att både utvidga och begränsa sin roll i det förebyggande arbetet, både och på lokal nivå. bedömer att regeringens otydliga formulering av uppdraget kan leda till att försäkrades möjligheter att ta del av ersättningar för förebyggande insatser varierar över landet. De utbetalda beloppen för de båda ersättningarna har ökat, men är små i förhållande till sjukpenning och rehabiliteringspenning. Granskningen visar att arbetet med dessa ersättningar är lågt prioriterat internt inom . bedömer därför att, givet myndighetens nuvarande tillämpning av uppdraget, är möjligheter att påverka sjukpenningtal och ohälsotal med dessa ersättningar begränsade. 1Regeringen gav ett ändrat regleringsbrev med tydliga formuleringar om förebyggande insatser. Regeringsbeslut S2021/03352. FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G lämnar följande rekommendationer till regeringen: •Förtydliga ansvar och uppdrag när det gäller att förebygga sjukfrånvaro, arbetsoförmåga och sjukskrivningar. •Säkerställ att effekter av förebyggande insatser som ges med ersättningarna utvärderas. lämnar följande rekommendationer till : •Säkerställ att nödvändiga uppgifter om insatser samlas in så att ersättningarna kan utvärderas. •Säkerställ att alla relevanta aktörer får nödvändig information om ersättningarna och deras preventiva syfte samt utöka informationen om roll i det förebyggande arbetet mot sjukskrivning. •Utveckla möjligheten till erfarenhetsutbyte mellan handläggare av förebyggande sjukpenning och säkerställ att det finns tillräckligt stöd i handläggningen. Detta i syfte att minska risken för skillnader •Utveckla interna kontakter mellan handläggare av sjukförmåner och handläggare av förebyggande ersättningar för att lättare identifiera individer ibehov av förebyggande insatser. •Överväg att förenkla ansökningsförfarandet av rehabiliteringsstödet för att skapa bättre förutsättningar för små arbetsgivare att ta del av ersättningar. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 1.1 Motiv till granskning Syftet med förebyggande sjukpenning och det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet är att ge försäkrade respektive anställda möjlighet att genomgå förebyggande behandlingar och insatser, som i sin tur förväntas minska risken för framtida arbetsoförmåga och långvarig sjukskrivning.2 Båda ersättningarna kan användas innan individen blivit sjukskriven med sjukpenning från . har därmed möjlighet att bevilja ersättningarna i ett rent preventivt syfte.3 De utbetalda beloppen för de båda ersättningarna har ökat, men är små i förhållande till sjukpenning och rehabiliteringspenning.4 Medlen för de arbetsplatsinriktade stöden utnyttjas heller inte fullt ut. Frågor som inställer sig är om ersättningarna underutnyttjas eller inte prioriteras inom ramen för arbete med sjukskrivningar, om det finns omständigheter i handläggningsprocesserna som försvårar att ersättningarna används eller om ersättningarna inte ses som tillräckligt effektiva för att förebygga sjukskrivning. Givet att statens utgifter för sjukfrånvaro ligger på en hög nivå finns det anledning att granska åtgärder som syftar till att minska ohälsan och därmed inflödet till sjukförsäkringen. Förebyggande åtgärder kan vara ett av verktygen för att uppnå övergripande mål om att frånvaro från arbete på grund av sjukdom ska ligga på en långsiktig och stabil nivå.5 Men fokus i tidigare studier om förebyggande insatser ligger ofta på andra aktörer än just , då främst på hälso- och sjukvården, arbetsgivarna och företagshälsovården.6 Förekomsten av många aktörer, med risk för oklara ansvarsförhållanden, kan utgöra en utmaning för regeringens styrning av det förebyggande arbetet mot sjukskrivningar. Olika aktörer kan också tolka intentioner och ansvar kring förebyggande arbete olika, vilket kan leda till låg måluppfyllelse för verksamheten. 2Försäkringskassan har också andra ersättningar som kan ses ha ett förebyggande syfte: arbetshjälpmedel, ersättning för arbetsresor och smittbärarpenning. 3Se beskrivning av regelverket för ersättningarna i kapitel 2. 4Enligt officiella statistik var den utbetalda sjukpenningen , medan betalades ut för förebyggande sjukpenning. Enligt årsredovisning var summan som betalades ut för det arbetsplatsinriktade stödet . Den avsatta summan för stödet var 175 miljoner. 1 359 arbetsgivare fick stödet, se , Årsredovisning , 2021. 5Se kapitel 6. 6Se kapitel 2 om olika aktörers ansvar och kapitel 6 om kunskapsläget. FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G Den övergripande revisionsfrågan är om arbetar förebyggande mot sjukskrivning på ett effektivt och enhetligt sätt. Revisionsfrågan besvaras utifrån fyra delfrågor: 1.Använder de förebyggande ersättningarna på ett effektivt och enhetligt sätt? 2.Bedriver ett effektivt och enhetligt arbete med de förebyggande ersättningarna? 3.Samverkar med andra aktörer på ett ändamålsenligt sätt för att förebygga sjukskrivning? 4.Har regeringen gett ett tydligt uppdrag att arbeta förebyggande mot sjukskrivning? Granskningen inriktas på arbete med att förebygga sjukskrivningar genom förebyggande sjukpenning och arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd. har ett samordningsansvar för rehabilitering genom att samordna och utöva tillsyn över de insatser som behövs i rehabiliteringsverksamheten.7 I granskningen fokuserar vi främst på den strukturella samverkan inom ramen för detta samordningsansvar. Den har som mål att aktörerna i sjukskrivningsprocessen, såsom arbetsgivare och vårdenheter, kan verka för att insatser sätts in för att både förebygga och förkorta sjukskrivningar.8 I fortsättningen använder vi begreppet samverkansuppdrag och avser då den strukturella samverkan inom ramen för samordnings- och tillsynsuppdraget. Med användning av ersättningarna menar vi beviljande av ersättningarna och i vilken grad dessa beviljas i ett rent preventivt syfte. Vi avser också i vilken mån får in ansökningar genom information till berörda aktörer och interna kontakter med handläggare av sjukpenning samt genom det arbete som sker inom den strukturella samverkan. 7Se kapitel 2. 8Se mer om detta i kapitel 2 och kapitel 5. I granskningen berör vi inte den så kallade fyrpartssamverkan, finansiell samordning. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN I granskningen tar vi utgångspunkt i prevention, det vill säga förebyggande insatser som kan aktiveras direkt när en individ börjat uppvisa tecken på eller signalerar att det finns risk för långvarig ohälsa, men innan situationen utvecklats till sjukskrivning.9 Granskningen omfattar inte hälso- och sjukvårdens och primärvårdens ansvar för förebyggande insatser. Inte heller arbetsgivarnas ansvar inom ramen för arbetsmiljöarbetet ingår i granskningen.10 Granskningen ska heller inte ses som en utvärdering av effekterna av förebyggande insatser som ges med förebyggande sjukpenning eller arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd. Regeringen har i förordningen (2020:582) om viss sjukpenning i förebyggande syfte med anledning av sjukdomen covid-19 meddelat föreskrifter om att en försäkrad har rätt till sjukpenning i förebyggande syfte utöver vad som anges ovan. tillämpning av förordningen faller utanför ramen för denna granskning. Sjukpenning i förebyggande syfte med anledning av covid-19 ingår därmed inte i den här granskningen. Granskningsobjekt är regeringen och . Att har en roll i det förebyggande arbetet mot sjukskrivning finns uttalat i budgetpropositioner men även i förarbetena till den lagstiftning som formulerar rehabiliteringsansvar.11 I budgetpropositioner 9För en beskrivning av begreppen primär, sekundär och tertiär prevention, se , och 2017. s. 533. Vår användning av begreppet beskrivs väl i utredningen för hälsa. Finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring, se SOU 2018:80, s. 212. Vi reflekterar kring prevention som att det är något som ligger mellan primär- och sekundärprevention. Det handlar varken om att eliminera riskfaktorer tidigt i livet, eller om att minska negativa konsekvenser av exempelvis en dålig organisationsstruktur på arbetsplatsen. I stället handlar det om insatser som aktiveras direkt när en individ börjat uppvisa tecken på eller signalerar att något inte är bra, men innan situationen utvecklats till sjukskrivning. Tanken är alltså att det inte är möjligt att radera ut allt som kan leda till ohälsa eller veta vem som kommer att drabbas, men i stället ska man tänka att det är fullt möjligt att påverka individens situation när denne börjar uppleva tecken som går i en negativ riktning – förutsatt att det finns ett system som är bäddat för preventiva insatser. 10Vi avgränsar bort det generella arbetsmiljöarbetet som inkluderar arbetsplatser som kollektiv. Det är inte omöjligt att det är just genom sådana generella arbetsmiljöåtgärder som signaler om behov av förebyggande insatser hos individer kan fångas upp. Ett exempel på detta kan vara arbetsmiljöundersökningar, där individen i undersökningen kan ge sitt samtycke till att bli kontaktad av företagshälsovården om det finns tecken på ohälsa. Det är heller inte osannolikt att individer kan vara i behov av förebyggande åtgärder just på grund av dålig arbetsmiljö eller dålig organisationsstruktur. samarbete med om sjukskrivningar och arbetsmiljö har detta perspektiv. och tecknar en nationell överenskommelse om samverkan inom rehabiliteringsområdet och en årlig gemensam plan. Syftet med denna överenskommelse och den årliga planen är att främja arbetsgivarnas ansvarstagande för arbetsmiljön, att förebygga ohälsa och att effektivt arbeta med arbetsanpassning och rehabilitering, se Stöd för strukturell samverkan, dokument i version , s. 32. 1990/91:141, bet. 1990/91:SfU16, riksdagsbeslut . FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G framgår att Försäkringssans roll är att vara försäkringsgivare och att initiera åtgärder som kan förebygga eller förkorta sjukfrånvaron12 och att ska bidra till att förebyggande åtgärder vidtas för minskad sjukfrånvaro.13 I förarbetena till den lagstiftning som formulerar samordnings- och tillsynsansvar för rehabiliteringsinsatserna uttalas att ska se till att initiativ till insatser tas utan onödig fördröjning.14 Att använder de förebyggande ersättningarna15 i enlighet med intentionerna utgör utgångspunkten i vår granskning. Särskilt fokus läggs på användningen av ersättningarna, arbetet med att handlägga ersättningarna och utforma processerna samt arbetet med att främja att förebyggande insatser initieras. 1.3.1Använder de förebyggande ersättningarna på ett effektivt och enhetligt sätt? Huruvida använder de förebyggande ersättningarna på ett effektivt och enhetligt sätt bedöms utifrån följande kriterier: •Förebyggande ersättningar används i både ett förebyggande och ett rehabiliterande syfte. Förebyggande sjukpenning och arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd är utformade så att de får beviljas också för insatser som de försäkrade kan få innan de blivit sjukskrivna. Kriteriet som används för bedömning av myndighetens förebyggande insatser är därmed om ersättningar betalas i preventivt syfte till personer och för anställda utan tidigare historik av långvarig sjukfrånvaro. •Försäkringskassans använder förebyggande ersättningar i liknande omfattning i olika delar av landet givet att länen liknar varandra i demografi, sysselsättning och sjukpenningtal. Bedömningen görs med utgångspunkt att skillnader i användningen av de förebyggande ersättningarna kan vara befogade mot bakgrund av att den demografiska sammansättningen, sysselsättningen och sjukpenningtalen skiljer sig åt i olika delar av landet där är verksam. Bedömningsgrunden utgår allmänt från grundlagens krav på saklighet, opartiskhet och allas likhet inför lagen, och avser konkret att det inte ska spela någon roll för den enskilda medborgaren 2007/08:1, utg.omr.10, s. 24, bet. 2007/08:SfU1, rskr. 2007/08:68. 2007/08:1, utg.omr.10, s.15; Prop. 2008/09:1, s.15. för avseende och Regleringsbrev för avseende . 14Försäkringskassans initiativ- och samordningsansvar bör utgå från den försäkrade med inriktning på att rehabiliteringsbehov upptäcks tidigt och att initiativ till behövliga rehabiliteringsinsatser tas, se prop. 1990/91:141, s. 49. I ett utskottsbetänkande nämns också detta: har ett samordnings- och tillsynsansvar för rehabilitering som bl.a. innebär att se till att rehabiliteringsbehov upptäcks tidigt och utreds närmare och att följa rehabiliteringen så att initiativ kan tas till insatser utan onödig fördröjning, se bet. 2014/15:SfU1, s. 21, rskr. 2014/15:46. 15När vi i rapporten skriver de förebyggande ersättningarna avses både förebyggande sjukpenning och arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN var i landet eller av vem ett ärende avgörs.16 I vilken grad använder ersättningarna, och följaktligen i vilken utsträckning ersättningarna kommer försäkrade till del, bör därför inte skilja sig åt i olika delar av landet. •Försäkringskassan beviljar ersättningar för insatser och behandlingar som bedömts kunna förebygga sjukskrivning. För att de förebyggande behandlingar och insatser som ges med ersättningar ska vara effektiva ska de kunna förhindra eller förkorta sjukskrivning. I detta, liksom i all annan statlig verksamhet, ska hög effektivitet eftersträvas.17 Ur en effektivitetssynvinkel bör användningen av förebyggande ersättningar därför styras mot evidensbaserade förebyggande insatser. I vår bedömning tar vi hänsyn till att vissa skillnader i tillämpningen kan vara motiverade, alternativt bero på faktorer som myndigheten inte har möjlighet att påverka. kan exempelvis ha olika förutsättningar för att arbeta förebyggande och använda de förebyggande ersättningarna. Sådana varierande förutsättningar kan vara olika tillgång till vårdenheter och anordnare som kan ge förebyggande insatser. Det kan också finnas olika tillgång till förebyggande insatser som visat sig vara verkningsfulla. 1.3.2Bedriver ett effektivt och enhetligt arbete med de förebyggande ersättningarna? Delfrågan besvaras utifrån följande kriterier: •Informationsinsatser och handläggningsrutiner underlättar för de försäkrade, arbetsgivare och vårdgivare att ansöka respektive ta initiativ till förebyggande insatser. •Interna informationskanaler används för att identifiera försäkrade som är i behov av förebyggande insatser. •Försäkringskassan har säkerställt att handläggarna har ett tillräckligt stöd för att kunna tillämpa regelverket enhetligt. •Försäkringskassan har en samordnad intern styrning av arbetet med de förebyggande ersättningarna. •Försäkringskassan följer upp tillämpningen av regelverket för de förebyggande ersättningarna och säkerställer att insatserna kan utvärderas. Enhetligheten bedöms utifrån arbete med de förebyggande ersättningarna i olika delar av landet.18 Att lika fall behandlas lika ställer krav på 161 kap. 9 § regeringsformen. 171 kap 3 § budgetlagen (2011:203) och 3 § myndighetsförordningen (2007:515). 18Rättssäkerhet i betydelsen förutsebarhet innebär enhetlighet vid bedömningen, att samma omständigheter bedöms vara relevanta, och konsekvent agerande vid beslutsfattande, det vill säga att man i de fall samma relevanta omständigheter finns belagda också drar samma slutsats om vad som ska beslutas. Detta sker i förlängningen av grundlagens krav på saklighet och opartiskhet samt principen om allas likhet inför lagen, se 2010, s. 250. FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G enhetlighet, hela vägen från ställningstaganden om vilka utredningsåtgärder som krävs för att ta fram ett tillräckligt beslutsunderlag, till hur gällande regelverk ska tolkas och tillämpas.19 Det finns en bristande enhetlighet om arbetar med ersättningarna på ett sådant sätt att försäkrades möjligheter att få tillgång till förebyggande insatser med ersättningarna skiljer sig åt beroende av var i landet ersättningarna handläggs eller var de försäkrade bor. Vi bedömer också enhetlighet mot att arbetar aktivt inom ramen för sjukpenninghandläggningen för att åstadkomma en enhetlig användning av de förebyggande ersättningarna. I sitt underlag till Agenda 2030 lyfter fram vikten av att utreda om kundens situation även kan berättiga till andra bidrag och förmåner som kunden själv inte känner till att hen kan få.20 Vi bedömer därmed enhetlighet utifrån i vilken grad informerar internt och tar interna initiativ till att de förebyggande ersättningarna kan användas. När vi bedömer effektivitet utgår vi från det övergripande kravet på statliga myndigheter att verksamheten ska bedrivas effektivt.21 Det finns risk för bristande effektivitet om verkningsfulla förebyggande insatser inte initieras och de försäkrade hamnar i ohälsa som kunde förebyggas. En del i bedömningen av effektivitet utgår därför från kriteriet att på ett effektivt sätt når försäkrade som behöver stöd i att förebygga ohälsa. Detta kan säkerställa genom att de har föreskrifter och rutiner som går att följa och förstå för både försäkrade, arbetsgivare och enskilda handläggare.22 En effektiv tillämpning av ersättningarna betyder också att har stöd för att kunna bevilja ersättningar för verkningsfulla insatser och att det finns en samordnad intern styrning som styr användningen av ersättningarna mot verkningsfulla preventiva insatser. Vår bedömning bygger vidare på att har utformat verksamheten på ett sätt som möjliggör att försäkrade som behöver stöd i att förebygga ohälsa nås på ett effektivt sätt. En ändamålsenlig tillämpning av ersättningarna förutsätter också att vet vilka insatser som har effekt. Insatserna som kan ges med ersättningarna behöver utvärderas. ska enligt sin instruktion följa och analysera socialförsäkringssystemets effekter för enskilda och samhälle inom sitt verksamhetsområde.23 Detta gäller rimligtvis också de förebyggande ersättningarna och det förebyggande arbete som är involverad i. 19Riksrevisionen, Från många till en – sammanslagningar av myndigheter, rapport 2010:3, s. 24. 20Försäkringskassan, Underlag till Agenda 2030, Dnr . Bilaga 2, 2016, s. 9. 213 § myndighetsförordningen (2007: 515) och 9 § förvaltningslagen (2017:900). 222 § 2 förordningen (2009:1174) med instruktion för . Vi gör också vår bedömning med utgångspunkt i vägledningar. 232 § 5 förordningen (2009:1174) med instruktion för . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 1.3.3Samverkar med andra aktörer på ett ändamålsenligt sätt för att förebygga sjukskrivning? Huruvida samverkar med andra aktörer på ett ändamålsenligt sätt för att förebygga sjukskrivningar bedöms utifrån följande kriterier: •Försäkringskassan skapar kontaktytor samt kartlägger och analyserar det förebyggande arbetet hos arbetsgivare och vårdgivare. •Försäkringskassan ser till att relevanta aktörer har kännedom om de förebyggande ersättningarna och om roll i det förebyggande arbetet. Bedömningen tar sin utgångspunkt i uppdrag om den strukturella samverkan. Målet med strukturella samverkan formuleras som att alla aktörer i sjukskrivningsprocessen tar sin del av ansvaret så att åtgärder kan sättas in för att förebygga eller förkorta sjukskrivning och möjliggöra förvärvsarbete.24 ansvar består utifrån denna samverkan i att se till att de olika aktörerna kan ta sitt ansvar för att förebygga sjukskrivningar.25 Sjukskrivningsprocessens olika aktörer har alla viktiga uppgifter och kan på olika sätt bidra till målet om en låg och stabil sjukfrånvaro. Det gäller särskilt , arbetsgivarna samt hälso- och sjukvården. Aktörernas attityder och ageranden är bl.a. av betydelse för att säkra dels att rätt person är i försäkringen, dels att tidiga insatser genomförs för att förebygga sjukdom och sjukskrivningar.26 Vi tolkar detta som att en förutsättning för effektiv användning av förebyggande insatser som ges med ersättningarna är att och andra aktörer har ett förebyggande förhållningssätt. Rent konkret innebär det att alla relevanta aktörer är välinformerade om roll och att själv håller sig informerad om det förebyggande arbetet hos aktörerna. På det sättet kan andra aktörer bidra till att ersättningarna används effektivt. Förebyggande sjukpenning och det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet kan användas i både ett förebyggande och ett rehabiliterande syfte. Ett kriterium för effektivitet är att använder sitt samverkansuppdrag till att främja en ändamålsenlig användning av ersättningarna. har även ett allmänt informationsansvar i sin instruktion om de förmåner och ersättningar som de administrerar.27 24Försäkringskassan, Årsredovisning , 2020, s. 120. 25Se mer om formella roll i det förebyggande arbetet i kapitel 2 och om den strukturella samverkan i kapitel 5. 2015/16:1, utg.omr. 10, s. 30, bet. 2015/16:SfU1, rskr. 2015/16:87. 27Förordningen (2009:1174) med instruktion för . FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G 1.3.4Har regeringen gett ett tydligt uppdrag att arbeta förebyggande mot sjukskrivning? Huruvida regeringen har gett ett tydligt uppdrag att arbeta förebyggande mot sjukskrivning bedöms utifrån följande kriterier: •Regeringens uppdrag till gällande förebyggande arbete är tydligt och konsistent . •Regeringen skapar förutsättningar för uppföljning och utvärdering av insatser som kan ges med de förebyggande ersättningarna. En viktig förutsättning för att arbete ska kunna bedrivas på ett ändamålsenligt sätt är att regeringen gett ett tydligt uppdrag att förebygga sjukskrivning. För att ska prioritera förebyggande arbete mot sjukskrivningar och därmed ha ett förebyggande förhållningssätt behövs tydliga signaler, genom regeringens styrning, det vill säga om att detta är ett viktigt område. Att uppdragen för myndigheter behöver vara tydliga formuleras i den förvaltningspolitiska propositionen som en allmän utgångspunkt för myndighetsstyrningen: Myndighetens uppdrag ska tydliggöras i instruktionen och instruktionen är regeringens grundläggande instrument för att styra myndigheten, medan mål och verksamheter av mer tillfällig natur reglereras genom andra beslut.28 Det är vidare viktigt att uppdraget är konsistent och skapar förutsättningar för långsiktig planering av verksamheten. Genom att utvärdera måluppfyllelse och skapa goda förutsättningar för utvärdering av verksamheten bidrar regeringen till effektiv användning av förebyggande insatser. 1.4 Metod och genomförande Vi använder olika metoder i granskningen: dokumentstudier, intervjuer, kvantitativ analys av registerdata och en enkät till . Dokumentstudien omfattar en genomgång av regleringsbreven till då blev en statlig myndighet. En studie av samordningsuppdrag utifrån vägledningarna ingår också. Denna del bygger på en rapport från och är därmed en sekundärstudie. Vi har valt att fokusera på regeringens regleringsbrev och egen vägledning, för att kunna ge en överblick över det förebyggande uppdragets långsiktighet. 2009/10:175, s.111, bet. 2009/10 FiU:38, s. 9, rskr. 2009/10:315. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN