prop · H9031d8 · 2021-09-20 00:00:00 — Resultatredovisning och bedömning av måluppfyllelse inom verksamheten är därför förknippad med ett antal utmaningar. har covid-19-pandemin och dess konsekvenser både ökat de behov som motiverar verksamheten och påverkat genomförandet av biståndsverksamheten. Insatser och aktiviteter har i betydande omfattning fått anpassas och omformuleras för att nå resultat. En del verksamhet har fått skjutas upp eller ställas in. Även uppföljningen av biståndet har påverkats och delvis andra metoder och processer för uppföljning och rapportering har använts. Nära samarbeten med tillitsfull dialog och goda förutsättningar för flexibilitet och anpassning har, enligt regeringen, ökat förutsättningarna för att resultat inom utgiftsområdets verksamhet både har kunnat uppnås och redovisas avseende . Utifrån resultatredovisningen i det föregående avsnittet, och i linje med den värdering regeringen gör i detta avsnitt, bedömer regeringen att internationella bistånd har bidragit till att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. 2.6.1Regeringen anser att den biståndspolitiska inriktningen är fortsatt relevant I syfte att bidra till det riksdagsbundna målet har regeringen lagt fast en inriktning för biståndet vilken spänner över flera områden. , präglat av de drastiska konsekvenser som pandemin inneburit för människor i fattigdom och förtryck, har denna inriktning visat sig vara särskilt relevant. Regeringens uppfattning är att verksamhet inom vart och ett av nedan områden har bidragit till att målet för utgiftsområdet har uppnåtts. Inte minst har regeringens fokus på demokrati, mänskliga 2021/22:1 Utgiftsområde 7 rättigheter och rättsstatens principer, jämställdhet och SRHR samt miljö, klimat och biologisk mångfald, som regeringen driver i alla fora, visat sig, även , vara riktig och relevant. Pandemins effekter för utvecklingen inom mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer har varit kännbara och därmed har demokratibiståndet varit desto angelägnare. Regeringens demokratisatsning har fått ett gott genomslag, trots pandemins negativa inverkan. Inte minst har genom satsningen bidragit till att främja respekten för kvinnors åtnjutande av mänskliga rättigheter, det civila samhället och demokratins röstbärare samt för yttrande- och mediefrihet, online såväl som offline. Med ökat stöd till FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, vilket gjorde till den största bilaterala givaren, har på ett väsentligt sätt medverkat till organisationens resultat. Mot bakgrund av den negativa utveckling som pandemin inneburit på området kan biståndets resultat detta år i än större utsträckning ses bestå av att ha dämpat en annars än mer negativ utveckling. Regeringen har med den feministiska utrikespolitiken som plattform och mobiliserande kraft systematiskt efterlyst och drivit jämställdhets- och rättighetsfrågor i både åtgärder mot pandemin och åtgärder för återuppbyggnad. Det har bl.a. bidragit till att många av FN:s åtgärdsplaner redan från början kommit att innefatta arbete mot könsrelaterat våld och för jämställdhet, SRHR samt skydd av våldsutsatta barn. Regeringen har fortsatt att utveckla samarbetet med likasinnade länder. Nätverk har utvecklats på nordisk, nordiskbaltisk, global och EU-nivå och resulterat i ökat samarbete med länder som bedrivit, eller har lanserat en feministisk utrikespolitik. Regeringen ser att ekonomisk utveckling på global nivå i alltför hög utsträckning sker på bekostnad av vår planet. Därför har , genom flexibla och innovativa stödformer och påverkansarbete, bidragit till att minska klimat- och miljöpåverkan, skydda den biologiska mångfalden och haven samt främja omställningen till en cirkulär ekonomi. Sida har vidtagit ytterligare åtgärder för att stärka integreringen av miljö och klimat och för att ytterligare anpassa biståndet till målsättningar. har ökat sina klimatinvesteringar och utvecklat sitt arbete med att bedöma investeringars klimatpåverkan. stöd och påverkansarbete inom de multilaterala utvecklingsbankerna har också bidragit till att skynda på utfasningen av fossil energi i bankernas investeringar. Konsekvenserna av covid-19-pandemin riskerar att förvärra befintliga och skapa nya konflikter. har fortsatt sitt aktiva arbete för konfliktförebyggande och fredsbyggande . Ett konkret exempel är stöd till som gett stöd till kvinnors deltagande i lokala fredsprocesser, bl.a. i konfliktdrabbade områden i östra . delaktighet i genomförandet av agendan för kvinnor, fred och säkerhet har fortsatt. som det kvarstår stora hinder för kvinnors, och ungas, deltagande och inflytande i fredsprocesser, har medverkat till mer inkluderande fredsprocesser i exempelvis , och . Den globala fattigdomen och hungern har ökat . Pandemins negativa effekt på sysselsättningen i låg-och medelinkomstländer är historisk. har bidragit till att öka människors tillgång till sociala trygghetssystem och möjlighet till tryggad livsmedelsförsörjning, samt i flera kontexter medverkat till produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor. Regeringen bedömer att det handelsrelaterade utvecklingssamarbetet fortsatt har bidragit till ökad export, sysselsättning och fattigdomsminskning. Garantier har varit ett kraftfullt verktyg för att ge marginaliserade grupper och småföretagare tillgång till finansiering. 2021/22:1 Utgiftsområde 7 positivt på att digitalisering i ökad utsträckning har adresserats och använts inom utvecklingssamarbetet. Covid-19-pandemin har orsakat ett bakslag vad gäller migranters och flyktingars, särskilt kvinnor och flickors, tillgång till utbildning, försörjning, hälsovård, psykosocialt stöd och säkerhet. Flera av åtgärderna för att förhindra spridningen av covid-19 har också försvårat för flyktingar att nå säkerhet. Mot denna bakgrund har bidragit till att möta behov inom exempelvis hälsa och utbildning, säkerställa åtnjutandet av mänskliga rättigheter, samt att underlätta remitteringar. I normativ dialog med andra givare och externa aktörer har kunnat bidra till att relationen mellan migration och utveckling beskrivs på ett mer nyanserat vis, där migrationens positiva effekter på utveckling också uppmärksammas. Pandemin har visat på vikten av att ha välfungerande hälsosystem som kan hantera hälsokriser och upprätthålla grundläggande hälso- och sjukvård. Storskaliga vaccinationskampanjer kräver också fungerande hälsosystem. och andra givares kärnstöd till multilaterala organisationer, fonder, och utvecklingsbanker har varit avgörande för dessas möjlighet att ställa om och bedriva en effektiv hantering av pandemin . har tidigt sett till att motverka pandemins undanträngning av den grundläggande hälso- och sjukvården. Ett fortsatt stort och strategiskt engagemang för stärkt medvetenhet om och tillgång till SRHR, har varit viktigt för att motverka det hårdnande politiska internationella klimatet för jämställhet och SRHR. Svenskt utvecklingssamarbete inom utbildning har bidragit till att lindra konsekvenserna av de globala skolnedstängningarna. Långsiktigt stöd till nationella utbildningssystem och flexibla lösningar har möjliggjort att verksamhet kunnat upprätthållas och resultat åstadkommits. stöd till forskning har varit fortsatt betydelsefullt för stärkta forskningskapaciteter och för att värna akademisk frihet i partnerländerna. Pandemin har tydliggjort vikten av partnerländernas kapacitet för framtagande av ny kunskap som är relevant för landet och regionen ifråga. De humanitära behoven ökade drastiskt och gapet mellan behov och resurser har växt ytterligare. är en fortsatt ledande humanitär givare både i ljuset av betydande finansiering och i att förankra det humanitära biståndet genom de humanitära principerna. Kärn-, programbaserade och fleråriga stöd har under covid- 19-pandemin bekräftats vara särskilt värdefulla för biståndets effektivitet. 2.6.2Snabbt och kreativt omställningsarbete bakom fortsatt god relevans i Sidas sammansättning av insatser och aktiviteter För det bilaterala biståndet baseras regeringens bedömning av måluppfyllelse bl.a. på Sidas bedömningar av utvecklingen i relation till regeringens beslutade strategimål i de sammanhang där Sida genomför verksamhet och på myndighetens bedömning av relevansen i sammansättningen av aktiviteter och insatser för att bidra till förändring i linje med regeringens strategimål. För en majoritet av strategimålen () har utvecklingen i sammanhanget varit varierad, på så vis att ingen entydigt positiv eller negativ trend har påvisats, . Detsamma gällde avseende 2019 respektive 2018. Utvecklingen har dock gått bakåt i relation till fler strategimål () än (). Enligt regeringens bedömning hör detta samman med den negativa utveckling inom jämställdhet, hälsa och SRHR samt ekonomisk utveckling som skett . Pandemin har i flera avseenden, direkt eller indirekt, påverkat utvecklingen. Särskilt inom dessa tematiska områden har , enligt regeringens 2021/22:1 Utgiftsområde 7 bedömning, bidragit till måluppfyllelsen av det riksdagsbundna målet genom att motverka en annars än mer negativ utveckling. har Sida haft en relevant portfölj av insatser och aktiviteter som bidrar till förändring i linje med strategimålen i relation till av de av regeringen beslutade strategimålen. Regeringen konstaterar att Sida har möjliggjort för samarbetspartners att snabbt och kreativt anpassa sin verksamhet till en drastiskt förändrad omvärld. Myndighetens insatsportföljer har i stor utsträckning kunnat hållas relevanta, vilket resulterat i att värdefulla och viktiga resultat uppnåtts. För av strategimålen bedöms portföljen som delvis relevant och ett arbete pågår med att anpassa insatser och aktiviteter. En orsak till att dessa portföljer är delvis, och inte helt, relevanta är det omställningsarbete som krävts av pandemin och dess följder. Sida har även behövt anpassa och se över portföljen av insatser och aktiviteter på grund av andra snabba förändringar i omvärlden. Nya strategier har inneburit behov av att arbeta fram nya portföljer och i vissa fall har resultat inte uppnåtts i den utsträckning som förväntats och insatser och aktiviteter har därmed behövt styras om. Regeringen bedömer att Sida har bidragit till högre måluppfyllelse av regeringens strategimål och i förlängningen det riksdagsbundna målet för utgiftsområdet. Regeringens styrning har fortsatt möjliggöra flexibilitet och anpassning i genomförandet hos såväl Sida som andra myndigheter. Som har aviserats avser regeringen att vidareutveckla styrningen av Sida. Regeringen har därför uppdragit åt Statskontoret och () att gemensamt analysera och bedöma styrningen av Sida. Statskontoret redovisade sitt uppdrag till regeringen (Statskontoret 2020:22). Enligt Statskontorets och ESV:s samlade bedömning är styrningen av Sida verksamhetsanpassad och delvis ändamålsenlig. Statskontoret och ESV konstaterar att styrningen av Sida är omfattande och komplex och att regeringens styrning behöver bli tydligare och mer transparent. Statskontoret och ESV lämnar också förslag på hur Sidas interna styrning och uppföljning kan utvecklas och konstaterar bl.a. att Sida behöver öka lärandet i genomförandet av strategierna och utveckla uppföljningen av strategierna så att myndigheten kan redovisa resultat på en mer aggregerad nivå. 2.6.3Sveriges internationella bistånd har bidragit till att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck Det bilaterala, multilaterala och EU-biståndet har utifrån olika mervärden bidragit till verksamhetens måluppfyllelse. Sida, FBA och har utgjort centrala verktyg i genomförandet av det bilaterala biståndet. Till följd av ett stärkt förvaltningsanslag har Sida utvecklat organisationen och därigenom förmågan att genomföra effektivt bistånd. har bidragit till hållbar återhämtning och omställning i ljuset av pandemin genom fortsatta investeringar i utvecklingen av hållbara företag i låg- och medelinkomstländer, vilket har möjliggjorts av det ökade kapitaltillskottet till och återflöden från investeringsverksamheten. Regeringen konstaterar att vikten av multilateralism och starka multilaterala institutioner visat sig än tydligare . Med kärnstöd som dominerande stödform har möjliggjort ett flexibelt agerande av organisationer med god landnärvaro, rätt kompetens och förmåga att leverera snabbt. Genom påverkansarbete har drivit viktiga normativa frågor kopplade till målet för utgiftsområdet, såsom SRHR och mänskliga rättigheter. har även varit pådrivande för effektiviserings-reformer. Det multilaterala och det bilaterala biståndet har varit kompletterande och ömsesidigt förstärkande. 2021/22:1 Utgiftsområde 7 har vidare bidragit till att stärka EU som global biståndspolitisk aktör och spelat en viktig roll i utformandet och genomförandet av EU:s utvecklingssamarbete. Inte minst har , tillsammans med övriga medlemsstater, och Europeiska utrikestjänsten, bidragit till ett arbete för stärkt gemensamt agerande i relation till covid-19-pandemin, den s.k. har även vidareutvecklat metoder och verktyg av vikt för biståndets genomförande. Principerna för effektivt utvecklingssamarbete har värnats. Ansatser som möjliggör anpassning har tillämpats. Innovation och digitalisering har bidragit till goda resultat men här finns ytterligare potential att ta tillvara. Synergier mellan utvecklingssamarbete, handel och främjande har fortsatt att identifieras genom arbetssättet bredare relationer. Svenska myndigheters samarbete med deras motsvarigheter i partnerländerna har bidragit till en positiv utveckling av de förvaltningsstrukturer som utgör en grund för en demokratisk samhällsutveckling. Genom bl.a. garantier har verksamhet inom utgiftsområdet kunnat fungera katalytiskt. I ljuset av pandemin, och de svåra miljöer biståndet genomförs i, är analys och hantering av risker fortsatt centralt. Arbetet för fokusering av biståndet fortsätter. Det bilaterala biståndet är tematiskt fokuserat på att bemöta centrala utmaningar och uppnå resultat inom områdena demokrati och mänskliga rättigheter, jämställdhet samt miljö och klimat. De biståndspolitiska perspektiven – fattiga människors perspektiv på utveckling, rättighetsperspektivet, jämställdhetsperspektivet, miljö- och klimatperspektivet och konfliktperspektivet – har utgjort fortsatta utgångspunkter. Perspektiven har också varit viktiga verktyg, bl.a. för att genomförandet av verksamheten ska leda till långsiktigt hållbara resultat och vid behov hantera målkonflikter inom biståndet. Regeringen anser att det är viktigt att stärka integreringen av miljö- och klimatperspektivet inom biståndet. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att internationella bistånd bidragit till att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. har både bidragit till stärkt förmåga att hantera covid-19-pandemin, till hållbar återhämtning i spåren av pandemin, och till att driva på den omställning som krävs för att genomföra Agenda 2030 med principen om att inte lämna någon utanför, Action Agenda om utvecklingsfinansiering och . 2.7.1Omvärld och prioriteringar för utvecklingssamarbetet Covid-19-pandemin fortsätter att orsaka omfattande fattigdomsökning och kommer att ha långsiktiga negativa effekter inom bl.a. hälsa, ekonomi, demokrati och mänskliga rättigheter, jämställdhet samt utbildning. De utmaningar världen står inför har förvärrats och blivit mer komplexa. Antalet väpnade konflikter samt människor i behov av humanitärt stöd ökar, miljontals människor är på flykt och mänskliga rättigheter inskränks. Den långvariga klimatkrisen eskalerar med temperaturhöjningar med drastiskt minskande biologisk mångfald. Utvecklingen globalt för jämställdhet och kvinnors och flickors åtnjutande av mänskliga rättigheter, inklusive allas tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) är mycket oroande, liksom den ökade ojämlikheten och det ökade antalet extremt fattiga och ökad hunger. Pandemin gör det än svårare att uppnå de globala målen för hållbar utveckling. Biståndet ska även fortsatt uppgå till en procent av BNI. För att möta de utmaningar som nämns ovan kommer regeringen att fortsätta bekämpa pandemin och dess effekter samt verka för en hållbar ekonomisk grön återhämtning. 2021/22:1 Utgiftsområde 7 omställning till samhällen och ekonomier som bygger på bl.a. ökad delaktighet och demokrati, minskad ojämlikhet, ökad jämställdhet, förnybara energilösningar, bevarande av den biologiska mångfalden och fungerande ekosystem både på land och i hav samt minskade utsläpp. Regeringen avser verka för integrerade lösningar och bidra till att utveckla samverkan mellan olika områden. Regeringens prioriteringar, i linje med skrivelsen för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd (skr. 2016/17:60) står fast. ska vara fortsatt ledande i att bidra till genomförandet av Agenda 2030 globalt, Action Agenda om utvecklingsfinansiering (FfD) och om klimat. Satsningarna på demokrati och mänskliga rättigheter samt biologisk mångfald fortsätter. Arbetet för global jämställdhet drivs med oförminskad styrka, inklusive arbetet för ökad tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Fred och säkerhet kommer även fortsatt främjas och kommer även fortsatt att vara en ledande aktör inom det humanitära biståndet. Arbetet med att tillvarata den potential som innovation och digitalisering innebär kommer att stärkas. Regeringen betonar särskilt de områden som framgår nedan. Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer Den globala demokratiska tillbakagången har förstärkts i flera länder av pandemin och påkallar ett fortsatt stärkt demokratifokus i biståndet. Regeringen ökar fokus på främjande och skydd av rättsstatens principer, främst genom institutioner som möjliggör deltagande, ansvarsutkrävande och tillgång till rättvisa. Stödet till mänskliga rättigheter, försvarare av mänskliga rättigheter, inklusive fackliga företrädare samt civilsamhällesorganisationer fortsätter. Yttrandefriheten behöver värnas och desinformation motverkas. Tillgången till ett öppet, fritt och säkert internet där mänskliga rättigheter respekteras är en förutsättning för hållbar demokratisk utveckling. Anti-korruptionsarbetet förstärks och är viktigt i bekämpningen av pandemin. Utvecklingssamarbetet fortsätter att vara en central del i demokratisatsningen. Den fördjupade dialogen om demokrati och mänskliga rättigheter med EU och FN fortsätter. Att bidra till att förstärka deras arbete, inte minst på landnivå och som del av pandemiåterhämtningen, är angeläget. Mot bakgrund av den negativa demokratiska utvecklingen i många länder fortsätter regeringen att ställa tydliga krav på samarbetsländer att leva upp till rättsstatens principer och mänskliga rättigheter. Som utgångspunkt ska stödet till staten minska vid en negativ utveckling vad gäller mänskliga rättigheter och demokrati. Regeringens arbete för global jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna fortsätter med full kraft. Den feministiska utrikes- och utvecklingspolitiken är avgörande för att jämställdhetsarbetet ska få genomslag, särskilt i sammanhang som präglas av motstånd samt för att motverka pandemins negativa effekter. Genomförandet av för jämställdhet i unionens yttre förbindelser ska säkerställas. I återhämtningen från pandemin avser regeringen att främja ett jämställdhetsperspektiv som banar väg för omställning till en mer hållbar värld. Särskilt fokus riktas på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), agendan för kvinnor, fred och säkerhet samt kvinnors och flickors ekonomiska egenmakt och rättigheter. ska fortsatt ha en ledande roll i den globala koalitionen för ekonomisk jämställdhet inom FN-initiativet ”Generation Equality”. 2021/22:1 Utgiftsområde 7 Miljö, klimat, hav och naturresurser En hållbar ekonomisk grön återhämtning och omställning samt ett hållbart nyttjande av naturresurser är en förutsättning för att kunna begränsa den globala uppvärmningen, minska förlusten av biologisk mångfald och dess ekosystem samt undvika framtida pandemier. Regeringen ser allvarligt på utvecklingen inom klimatområdet och konstaterar utifrån FN:s klimatpanels (IPCC) senaste rapport att ambitionsnivån globalt i klimatarbetet behöver öka snabbt och substantiellt. tar sin del av ansvaret i det globala miljö- och klimatarbetet. klimatbistånd har ökat och regeringen fortsätter att verka för att andelen bistånd till klimat, miljö och biologisk mångfald ska öka. Konferensen +50 utgör en unik möjlighet att rikta fokus på hållbar produktion och konsumtion och en grön återhämtning samt tillämpa ett ungdomsperspektiv. Barn och unga drabbas hårt av klimatförändringarna. Kommande generationer måste sättas i centrum för återhämtningen. Utfasning av fossil energi samt ökat stöd till förnybar energi, energieffektivisering och energidistribution utgör centrala utgångspunkter för utvecklingssamarbete, inte minst med de multilaterala utvecklingsbankerna. Överläggningarna om det nya målet för klimatfinansiering som inleds vid COP26 bör sättas inom ramen för genomförandet av Agenda 2030 och FfD. Det svenska stödet genom miljö- och klimatfonderna är fortsatt centralt. Pågående påfyllnadsförhandlingar av den globala miljöfonden (GEF) utgör ett viktigt verktyg för att bl.a. stärka det globala arbetet kring biologisk mångfald och dess ekosystemtjänster, en giftfri cirkulär ekonomi samt havsrelaterade frågor. Regeringen arbetar aktivt för att främja inkluderande dialog- och fredsprocesser, inklusive inom ramen för genomförandet av agendan för kvinnor, fred och säkerhet. En stärkt satsning på konfliktförebyggande och fredsbyggande är viktig för att minska risken att väpnade konflikter förvärras samt att nya skapas i covid-19-pandemins spår. Att säkerställa långsiktig och flexibel finansiering blir än mer angeläget. För att uppnå varaktiga resultat främjas samverkan mellan freds-, utvecklings- och humanitärt arbete. Regeringen verkar för att EU ska använda sig av sina olika instrument på konfliktområdet. Regeringen stödjer aktivt FN:s agenda för hållbar fred liksom FN:s reformarbete. Samspelet mellan en aktiv svensk fredsdiplomati och utvecklingssamarbetet vidareutvecklas. Insatser ska vägledas av konfliktanalys samt beakta grundorsaker och konfliktdrivande faktorer såsom fattigdom, klimatförändringar och inskränkningar av de mänskliga rättigheterna. Regeringen avser bidra till en mer inkluderande, jämställd och hållbar global ekonomisk utveckling i återhämtningen efter pandemin. Utvecklingssamarbetet ska stödja omställningen till en fossilfri ekonomisk utveckling, byggd på resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi med giftfria kretslopp. Utvecklingssamarbetet ska även bidra till tryggad livsmedelsförsörjning, hållbar försörjning, produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor, ansvarsfullt företagande samt främja social dialog, bl.a. genom Global . Utvecklingssamarbetet ska bidra till stärkt utvecklingsfinansiering, ökad inhemsk resursmobilisering, uppbyggnad av sociala trygghetssystem och minskad korruption. Regeringen kommer även att stärka utvecklingsländers kapacitet att delta i och dra nytta av en hållbar, inkluderande och jämställd handel samt nå en hållbar skuldsituation. Utvecklingssamarbetet ska fortsatt tillvarata digitaliseringens potential. 2021/22:1 Utgiftsområde 7 Covid-19-pandemins effekter har särskilt drabbat flyktingar, internflyktingar och migranter samt förändrat förutsättningarna för migration och rörlighet. Regeringen avser, inte minst i återhämtningen och omställningen efter pandemin, bidra till migrationens positiva utvecklingseffekter, motverka negativa konsekvenser som kan följa av irreguljär migration och tvångsfördrivning, skapa förutsättningar för att de som väljer att migrera ska kunna göra det på ett säkert, ordnat och reglerat sätt samt motverka grundorsaker till irreguljär migration och tvångsfördrivning.