prop · H9031d17 · 2021-09-20 00:00:00 — 2021/22:1 Utgiftsområde 15 Utgiftsområde 15 – Studiestöd Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................................. Utgiftsområde 15 Studiestöd .......................................................................................... Utvecklad resultatredovisning till ...................................................... Mål för utgiftsområdet.......................................................................................... Kort beskrivning av studiestödet ........................................................................ Kort beskrivning av lånesystemet ....................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................................... Studiestödets rekryterande effekt........................................................ Studiestödets utjämnande effekt ......................................................... Studiestödets effekt på samhällsekonomin ....................................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... Studiestödets rekryterande effekt........................................................ Studiestödets utjämnande effekt ......................................................... Studiestödets effekt på samhällsekonomin ....................................... Sammanfattande kommentar över måluppfyllelsen......................... Den årliga revisionens iakttagelser.................................................................... 1:3 Avsättning för kreditförluster ....................................................... 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor ....................................... 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk.......................................................... 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål ......................................... 2021/22:1 Utgiftsområde 15 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 264 (avsnitt 2.12.9). 2.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt tabell 1.1. 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. Statens utgifter för studiemedelsräntor 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Summa anslag inom utgiftsområdet 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Summa beställningsbemyndiganden inom utgiftsområdet 2021/22:1 Utgiftsområde 15 2 Utgiftsområde 15 Studiestöd Utgiftsområdet omfattar utgifter för ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Ett arbete har bedrivits inom för att utveckla resultatredovisningen till . Arbetet har bl.a. medfört att resultatredovisningen i förra årets budgetproposition förändrades avsevärt jämfört . Arbetet med att utveckla redovisningen har fortsatt även i årets proposition med bl.a. längre tidsserier och en utvidgad analys över måluppfyllelsen inom utgiftsområdet. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Studiestöd 1:3 Avsättning för kreditförluster 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasie- utbildning och vid viss föräldrautbildning i 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Totalt för utgiftsområde 15 Studiestöd 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 2.2 Förändringar av utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra utgiftsområden 2021/22:1 Utgiftsområde 15 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Tabell 2.3 Utgiftsram realekonomiskt fördelad för utgiftsområde 15 Studiestöd Anm.: Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målen för utgiftsområdet är att studiestödet ska verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96) och förtydligades i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:UbU2, rskr. 2015/2016:58). 2.5Kort beskrivning av studiestödet Studiehjälp består i huvudsak av studiebidrag som lämnas till heltidsstuderande i gymnasieskolan, extra tillägg som kan lämnas till studerande från inkomstsvaga hushåll och inackorderingstillägg som kan lämnas till vissa studerande på fristående skolor som måste bo inackorderade på skolorten. Studiebidrag lämnas med . Storleken på det extra tillägget är beroende av elevens och föräldrarnas sammanlagda inkomster och förmögenhet. Inackorderingstillägget lämnas med ett belopp som är beroende av avståndet mellan föräldrahemmet och skolan. Bidrag till vissa elever med funktionsnedsättning i gymnasieskolan (Rg-bidrag) Rg-bidrag lämnas för kostnader för mat, boende och hemresor vid viss gymnasieutbildning för döva och hörselskadade elever vid riksgymnasierna i samt till svårt rörelsehindrade elever i särskilt anpassad utbildning. Inom Rg-bidraget finns ett tilläggsbidrag som kan lämnas till elever som förutom Rg-bidrag får aktivitetsersättning och som därför inte har rätt till studiemedel. 2021/22:1 Utgiftsområde 15 Elever i gymnasial lärlingsutbildning kan få en kostnadsersättning, s.k. lärlingsersättning. Lärlingsersättning lämnas med . Studerande som uppfyller vissa grundvillkor har rätt till studiemedel. Studiemedel består av studiebidrag och studielån. Totalbeloppet (bidrag och lån) per studiemånad uppgår till för heltidsstudier . Det finns två olika nivåer på bidraget, en generell och en högre nivå. Den generella bidragsnivån utgör av totalbeloppet medan den högre nivån utgör . Studiemedel med den högre bidragsnivån kan lämnas för studier på grundläggande och gymnasial nivå till vuxna studerande som saknar sådan utbildning men även under vissa förutsättningar till studerande under . Studiebidraget är skattefritt och pensionsgrundande. I vissa fall kan den studerande även få tilläggsbidrag, tilläggslån och merkostnadslån. Tilläggsbidraget lämnas till studerande med barn och utgör ett differentierat kompletterande stöd beroende på antalet barn. Tilläggslån kan lämnas till studerande som har haft en viss arbetsinkomst före studiestarten. Lån kan även lämnas för vissa merkostnader som den studerande har i samband med sina studier. Stödet består av bidrag utan inslag av lån och utgör ett komplement till studiemedelssystemet. Studerande med barn kan få ett tilläggsbidrag. Studiestartsstöd får lämnas med per studiemånad för heltidsstudier till den som har kort tidigare utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande och gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet får lämnas till vissa personer som är arbetssökande fr.o.m. det kalenderår den studerande fyller . Det finns tre olika återbetalningssystem. I varje system finns det särskilda återbetalnings- och trygghetsregler som under vissa förutsättningar kan ge möjlighet till bl.a. nedsättning av årsbeloppet och avskrivning av studielån. Bidrag vid viss föräldrautbildning i teckenspråk (s.k. TUFF- ersättning) Föräldrar till barn som använder teckenspråk, och med föräldrar likställda personer, kan få ersättning när de deltar i utbildning i teckenspråk. Studielitteratur till vissa högskolestuderande Högskolestuderande som har en funktionsnedsättning i form av läsnedsättning kan få låna tillgänglighetsanpassad studielitteratur genom Myndigheten för tillgängliga medier. En studerande som inte är svensk medborgare kan under vissa förutsättningar få studiestöd för studier i . Det gäller utländska medborgare med permanent uppehållstillstånd i och utländska medborgare med uppehållsrätt som bedöms ha en varaktig anknytning till . Det gäller också utländska medborgare som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstånd. Vidare ska vissa utländska medborgare i studiestödshänseende jämställas med svenska medborgare. Det rör sig främst om migrerande arbetstagare och egenföretagare som är medborgare i en stat inom 2021/22:1 Utgiftsområde 15 Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i och deras familjemedlemmar samt personer med permanent uppehållsrätt i . Tredjelandsmedborgare med ställning som varaktigt bosatta här och innehavare av s.k. EU- blåkort jämställs också med svenska medborgare vid studier i . När det gäller rätt till studiehjälp jämställs vissa familjemedlemmar till gästforskare respektive till innehavare av EU-blåkort med svenska medborgare. 2.6Kort beskrivning av lånesystemet Det finns tre olika lånesystem. Det totala antalet låntagare i de tre återbetalningssystemen uppgick till ca 1,65 miljoner. Låntagarnas skuld består av lån och kapitaliserade räntor samt administrativa avgifter. Låntagarnas totala skuld uppgick vid utgången av 2020 till ca . Den genomsnittliga skulden när det gäller annuitetslån är för kvinnor och för män. Historiskt sett har män haft högre studieskulder än kvinnor men har kvinnor högre skulder på sina annuitetslån. Denna förändring beror troligtvis på att kvinnor i genomsnitt har studiemedel under en än män samt på att män betalar av sina skulder i något snabbare takt än kvinnor. CSN finansierar studielånen genom upplåning hos . gäller budgetlagens (2011:203) bestämmelser om statlig utlåning som finansieras med lån i för all nyutlåning av studielån. Stocken av befintliga lån hanteras dock som tidigare med finansiering av konstaterad förlust. Kreditmodellen enligt budgetlagen innebär att den förväntade kostnaden för lånet ska beräknas innan ett lån ställs ut. För studielånen innebär detta att de förväntade förlusterna för nyutlåning beräknas och anslagsfinansieras när lånen utfärdas. Vid beräkningen fastställer CSN en procentandel av utlånat belopp, vilken är . Medel för förväntade förluster förs till en kreditreserv och används sedan för att täcka avskrivningar av lånefordringar. Amorteringar från låntagarna som motsvarar upplånade medel minskar CSN:s låneskuld hos . De räntor som påförs låntagarna och som är obetalda kapitaliseras och ökar den enskildes skuld. Den del av den enskildes skuld som utgörs av kapitaliserade räntor lånas upp hos . Samtliga amorteringar av kapitaliserade räntor från låntagare minskar låneskulden hos . CSN disponerar mottagna räntor från låntagarna för att finansiera räntan på studielånen hos . Låntagarna betalar en nedsatt ränta på sina studielån och annuitetslån till CSN. Räntesatsen är av den ränta som CSN betalar till , vilken är . Den 30-procentiga nedsättningen av räntan finansieras genom medel på anslag. 2.7Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Det har pågått en översyn av resultatredovisningen för utgiftsområdet. Denna har tidigare lett till att indikatorerna har reviderats och minskat i antal. I årets redovisning är dock indikatorerna desamma som föregående år. 2021/22:1 Utgiftsområde 15 tionen är att redovisa indikatorerna i så långa tidsserier som möjligt och i de flesta fall är också tidsserierna längre jämfört med förra årets resultatredovisning. Statistik över de indikatorer som redovisas kommer primärt från CSN:s databas med officiell statistik inom studiestödsområdet. Tidsseriernas början utgår därför i många fall från det startår som finns tillgängligt i databasen. De indikatorer som används för att mäta den rekryterande effekten är: –andel vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå med studiemedel av det totala antalet studerande på dessa nivåer, även fördelat efter kön, –andel studerande med studiemedel av det totala antalet studerande på eftergymnasial nivå, även fördelat efter kön, –andelen studerande utomlands med studiemedel på gymnasial och eftergymnasial nivå av samtliga studerande med studiemedel på dessa nivåer, även fördelat efter kön, –studiemedlens allmänna köpkraft i en jämförelse med konsumentprisindex, –antal studerande som tog studielån i förhållande till antal studerande med studiebidrag (s.k. lånebenägenhet) på grundläggande, gymnasial och eftergymnasial nivå, även fördelat efter kön, och –andel studerande med tilläggslån av det totala antalet studerande med studiemedel på grundläggande, gymnasial och eftergymnasial nivå. De indikatorer som används för att mäta den utjämnande effekten är: –andel studerande med inackorderingstillägg och extra tillägg, –antal vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå med studiestartsstöd, även fördelat efter kön, –andel studerande med den högre bidragsnivån av det totala antalet studerande med studiemedel på grundläggande och gymnasial nivå, och –andelen studerande med tilläggsbidrag på grundläggande, gymnasial och eftergymnasial nivå av det totala antalet studerande med studiemedel på dessa nivåer. De indikatorer som används för att mäta den goda effekten på samhällsekonomin är: –andel förväntade förluster, tidigare benämnda osäkra fordringar, av den totala studieskulden, –andel inbetalt årsbelopp för samtliga låntagare, fördelat efter bosättning, –andel av låntagarna som har beviljats nedsättning av årsbeloppet av samtliga återbetalningsskyldiga låntagare och totalt värde på nedsättningen, –antal beviljade avskrivningsärenden fördelat på skäl och totalt avskrivet belopp, och –total fordran på utomlands bosatta återbetalare, varav andel reserveringar för låneförluster, tidigare kallade osäkra fordringar. Den resultatredovisning som lämnas i budgetpropositionen bygger huvudsakligen på resultat som avser 2020. Den pågående covid-19-pandemin har fått stora konsekvenser för människors liv, hälsa och ekonomi samt för ekonomin i och internationellt. Den har också påverkat människors möjlighet att studera, såväl i som utomlands. Regeringen har vidtagit omfattande åtgärder för att omhänderta effekterna i samhället av pandemin. Till exempel har regeringen beslutat att studiehjälp, studie- 2021/22:1 Utgiftsområde 15 medel och studiestartsstöd fortsatt ska kunna lämnas om den studerande saknar möjlighet att bedriva sina studier på grund av åtgärder för att förhindra spridningen av det virus som orsakar sjukdomen covid-19. Vidare ska kravet på läkarintyg vid vård av barn (vab) inte tillämpas för studerande med studiestöd och föräldrar som får studiemedel har fått utvidgade möjligheter att behålla stödet i motsvarande situationer som gäller för tillfällig föräldrapenning. Fribeloppet, som reglerar hur mycket en studerande får tjäna utan att studiestödet minskas, har tillfälligt slopats för studerande med studiemedel och studiestartsstöd. Det så kallade arbetslöshetsvillkoret inom studiestartsstödet har också tillfälligt lättats så att fler arbetslösa ska kunna ta del av stödet. I avsnittet redovisas resultatet av statens insatser inom studiestödsverksamheten. Resultaten redovisas uppdelat på de olika målen för studiestödet och presenteras genomgående efter kön. Tabell 2.4 Antal studiestödstagare och utbetalda belopp Källor: , Specialpedagogiska skolmyndigheten och Myndigheten för tillgängliga medier. 2021/22:1 Utgiftsområde 15 Vuxna studerande med studiemedel för studier på grundläggande, gymnasial och eftergymnasial nivå Diagram 2.1 Andel vuxna studerande med studiemedel på grundläggande, gymnasial och eftergymnasial nivå av det totala antalet studerande fick ca 32 200 studerande studiemedel för studier på grundläggande nivå, vilket är av det totala antalet studerande på den nivån. Av dessa studerande var kvinnor. Antalet studerande med studiemedel på grundläggande nivå ökade med jämfört med . Antalet personer med studiemedel för studier på gymnasial nivå uppgick till ca 146 800, vilket är av det totala antalet studerande på den nivån. Av dessa var kvinnor. Antalet studerande med studiemedel på gymnasial nivå ökade med jämfört med . studerade ca 394 200 personer på eftergymnasial nivå i med studiemedel, vilket motsvarar av det totala antalet studerande på den nivån. Antalet studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå ökade med jämfört med . Andelen kvinnor med studiemedel på eftergymnasial nivå var och andelen män . 2021/22:1 Utgiftsområde 15 Studerande med studiemedel för studier utomlands Diagram 2.2 Antal studerande med studiemedel vid utlandsstudier på olika utbildningsnivåer Totalt uppgick antalet utlandsstuderande med studiemedel till knappt 23 000 , vilket är en minskning med ca 6 000 personer jämfört med . Antalet kvinnor minskade med 3 500 och antalet män med 2 600. Antalet utlandsstuderande på gymnasial nivå med studiemedel uppgick till 1 700, vilket är en minskning med ca 1 000 personer jämfört med året innan. Antalet motsvarar av samtliga studerande med studiemedel på gymnasial nivå, en minskning jämfört med föregående år. Av de utlandsstuderande på gymnasial nivå var kvinnor, vilket är en minskning jämfört med . Antalet utlandsstuderande på eftergymnasial nivå med studiemedel har minskat och uppgick till 21 400, vilket är en minskning jämfört med . Av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå var kvinnor och män. av samtliga studerande med studiemedel studerade utomlands . Andelen har minskat jämfört med året innan. 2021/22:1 Utgiftsområde 15 Studiemedlens allmänna köpkraft i en jämförelse med konsumentprisindex (KPI) Diagram 2.3 Jämförelse mellan utveckling av studiemedelsbeloppen och KPI Källor: och . Nivån på totalbeloppet inom studiemedlen i förhållande till konsumentprisindex (KPI) har ökat . En jämförelse med KPI visar att studiemedlens allmänna köpkraft har följt kostnadsutvecklingen väl . Köpkraften var den högsta sedan de moderna studiemedlen infördes . Studerande med studielån respektive tilläggslån på grundläggande, gymnasial och eftergymnasial nivå Av totalt ca 559 300 studiemedelstagare var det 405 300 som utöver studiebidrag sökte och beviljades studielån, s.k. lånebenägenhet. Det är en ökning av antalet låntagare jämfört med . Diagram 2.4 Studerandes lånebenägenhet fördelat på kön Lånebenägenheten för samtliga utbildningsnivåer var , vilket är en ökning jämfört med och , när den var som lägst. Män tar oftare studielån jämfört med kvinnor. tog av männen lån jämfört av kvinnorna. Lånebenägenheten vid studier på grundläggande nivå ökade och var . Lånebenägenheten vid studier på gymnasial nivå ökade och var . 2021/22:1 Utgiftsområde 15 de som studerar på eftergymnasial nivå minskade dock något jämfört med och uppgick till . Tabell 2.5 Studerandes lånebenägenhet på olika utbildningsnivåer i Andel av samtliga låntagare Antalet studerande med tilläggslån var 60 900 vilket är en ökning med jämfört med . Andelen studerande som sökte och beviljades tilläggslån ökade med , vilket innebär att av samtliga studerande hade tilläggslån. Andelen studerande med tilläggslån totalt sett är något högre bland kvinnor än bland män. Diagram 2.5 Andel studerande med tilläggslån på olika utbildningsnivåer 2021/22:1 Utgiftsområde 15 Unga studerande på gymnasial nivå med inackorderingstillägg och extra tillägg Diagram 2.6 Antal studerande med inackorderingstillägg och extra tillägg av de totalt 431 400 studerande med studiehjälp fick inackorderingstillägg och denna andel är oförändrad jämfört med föregående år. Antalet studerande med inackorderingstillägg uppgick till 6 900 , vilket i princip är oförändrat jämfört med . Andelen kvinnor var och andelen män , vilket innebär att kvinnor är överrepresenterade när det gäller att studera på en annan ort än hemorten. Andelen som fick extra tillägg i förhållande till det totala antalet som fick studiehjälp uppgick till 2020. Andelen minskade jämfört med . lämnades extra tillägg till 21 400 studerande. Antalet har minskat jämfört med föregående år. Andelen kvinnor som får extra tillägg var och andelen män . Andelen män har därmed minskat jämfört med föregående år. 2021/22:1 Utgiftsområde 15 Vuxna studerande med studiestartsstöd på grundläggande nivå och gymnasial nivå Diagram 2.7 Antal studerande med studiestartsstöd Anm.: Studiestartsstöd är ett nytt studiestöd som har funnits . Därav det låga antalet stödtagare 2017. lämnades studiestartsstöd till 5 900 studerande. Av dessa var kvinnor och män. Andelen kvinnor har ökat sedan stödet infördes. Antalet studerande med studiestartsstöd minskade med drygt 400 studerande jämfört med . Antalet studerande på grundläggande nivå var ca 3 000 personer, vilket motsvarar . Antalet studerande på gymnasial nivå var ca 3 900 personer, vilket motsvarar . Det är därmed relativt vanligt att personer studerar på både grundläggande och gymnasial nivå. På grundläggande nivå var av de studerande kvinnor och män. Av de studerande på gymnasial nivå var kvinnor och män. Andelen utländska medborgare med sådana uppehållstillstånd som ger rätt till svenskt studiestöd uppgick till av de studerande , vilket är en minskning jämfört med . Många av dem som studerar med studiestartsstöd har barn och kan därmed få tilläggsbidrag. var det av de studerande som fick tilläggsbidrag. En stor majoritet, , var kvinnor. 2021/22:1 Utgiftsområde 15 Diagram 2.8 Andel studerande med den högre bidragsnivån på grundläggande nivå och gymnasial nivå Den högre bidragsnivån inom studiemedlen riktar sig primärt till personer med stora utbildningsbehov. Det högre bidraget kan även lämnas till vissa arbetslösa ungdomar i åldern 20–för studier på grundläggande eller gymnasial nivå inom vuxenutbildning eller folkhögskola. kan det högre bidraget under vissa förutsättningar även lämnas till vissa studerande som läser eller har läst på introduktionsprogram. fick ca 32 200 studerande studiemedel för studier på grundläggande nivå. Av dessa studerande fick studiemedel med den högre bidragsnivån, vilket är en minskning jämfört med . Andelen kvinnor och män med högre bidrag på grundläggande nivå var liksom föregående år respektive . Antalet personer med studiemedel för studier på gymnasial nivå uppgick till ca 146 800. Av dessa fick studiemedel med den högre bidragsnivån, vilket motsvarar en minskning jämfört med föregående år. Andelen kvinnor och män med högre bidrag på gymnasial nivå var liksom föregående år Diagram 2.9 Andel studerande med tilläggsbidrag på olika utbildningsnivåer 2021/22:1 Utgiftsområde 15 fick ca 113 100 studerande med studiemedel tilläggsbidrag för barn. An- delen studerande med tilläggsbidrag av samtliga studerande med studiemedel var , vilket är en ökning jämfört med . Av dessa var kvinnor och män. Av de som studerade på grundläggande nivå hade tilläggsbidrag. Motsvarande andelar på gymnasial nivå och eftergymnasial nivå var .