prop · H90353 · 2021-11-02 00:00:00 — Myndigheten för kvalitetsgranskning är utformad på ett sätt som stöder kvalitetsutvecklingen och granskar att samarbetet mellan arbetsliv och utbildning fungerar. Den som påbörjade en yrkeshögskoleutbildning och 2016 har en högre inkomst och sysselsättning efter att utbildningen har avslutats. De har även en bättre utveckling än liknande individer som inte gått en yrkeshögskoleutbildning. Detta ska dock tolkas försiktigt då det inte har varit möjligt att skatta effekter av en yrkeshögskoleutbildning. Utifrån de samlade iakttagelser som gjorts inom granskningen bedömer att utbildningar som efterfrågas på arbetsmarknaden kommer till stånd. Handläggningsprocessen för ansökan om att anordna utbildningar kan effektiviseras Handläggningsprocessen i samband med ansökan om att en utbildning ska ingå i och få statsbidrag kan göras mer effektiv och transparent. Det är viktigt för att hanteringen av ärenden ska vara effektiv, rättssäker och oberoende. Myndighetens beslut ska också vara transparenta så att det går följa upp vad som ligger till grund för ett beslut. kan det vara svårt att göra det. Myndigheten för bör utveckla sitt arbete avseende hot mot oberoende och jäv Myndigheten för beviljar både statsbidrag, utövar tillsyn, samverkar med arbetslivet och är rådgivande till utbildningsanordnare. Det finns således flera olika uppdrag där intressekonflikter kan uppstå. Därför är det viktigt att det är tydligt hur jäv och hot mot oberoende ska hanteras. Myndigheten har en organisatorisk indelning av den granskande verksamheten och beviljande av statsbidrag där verksamheterna framstår som ändamålsenligt skilda från varandra. Däremot saknas ett tydligt utvecklat systematiskt arbete för att motverka hot mot 4R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N oberoende liksom en policy för mer rutinmässig hantering av potentiella jävssituationer. Ett sådant arbete är viktigt för att säkerställa att varken hot mot oberoende eller risk för jäv förekommer i myndighetens verksamhet. Regeringen bör utreda förutsättningarna för ett gemensamt ansökningssystem Myndigheten för arbetar med flera olika strategier för att utbildningsanslaget ska användas effektivt. Till exempel genom att motverka inställda utbildningar och åtgärder för att återbesätta platser där studerande hoppat av utbildningen. fattas beslut om antagningen till av varje enskild utbildnings ledningsgrupp. Att beslutet om antagning fattas hos utbildningen i nära samverkan med arbetslivet är sannolikt en viktig del av . Ansökningarna administreras av varje enskild anordnare. En följd av att ett gemensamt system för ansökningar saknas är till exempel att en person kan tacka ja till flera platser. Det kan vara en bidragande orsak till tomma platser vid start. Myndigheten för har själva utrett och lyft frågan till regeringen. Myndigheten föreslår att regeringen tillsätter en utredning som får i uppdrag att utreda förutsättningarna för att utveckla ett gemensamt system för att hantera ansökningar till utbildningar inom både och högskolan och som alternativ även utreda ett gemensamt system för ansökningar till . bedömer att någon form av gemensamt system för ansökning till bör utredas för att avgöra om det kan vara ett steg mot en mer effektiv användning av resurser. är inne i en kraftig expansion. Mot bakgrund av ovanstående slutsatser är det då särskilt viktigt med effektiva och rättssäkra system som kan hantera en ökad belastning. Till Myndigheten för : •Utveckla handläggningsprocessen i samband med ansökan om att en utbildning ska ingå i och få statsbidrag så att denna blir mer effektiv och säkerställer att besluten innehåller en klargörande motivering. •Säkerställ att det inte förekommer hot mot oberoende eller risk för jäv i myndighetens verksamhet. •Utred förutsättningarna för ett gemensamt system för ansökningar till . R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G 6R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.1 Motiv till granskning har en viktig roll i att utbilda arbetskraft inom eftergymnasiala yrkesutbildningar som efterfrågas på arbetsmarknaden. I detta arbete har Myndigheten för () ett viktigt uppdrag genom att till exempel fördela statsbidrag till utbildningar och granska utbildningarnas kvalitet. består av eftergymnasiala yrkesutbildningar, som inte är högskoleutbildningar, som är sammanförda under ett gemensamt regelverk. Utbildningarna kan till exempel ge kompetens som specialistundersköterska, lärarassistent eller VVS-ingenjör. Den vanligaste utbildningslängden är men både kortare och längre utbildningar förekommer. MYH fördelade 2019 ett statsbidrag på till olika utbildningar inom områden där yrkeshögskoleutbildad arbetskraft efterfrågas.1 Myndigheten fördelar statsbidrag genom att anordnare ansöker om att bedriva utbildning inom . har expanderat kraftigt sedan den startade från ca 23 000 årsplatser till drygt 35 2019 och byggs ut ytterligare.2 Det finns få utvärderingar av . En tidigare studie jämförde löneutvecklingen för yrkeshögskolestuderande med högskoleutbildade för perioden –2010. Resultaten visade att inkomstutvecklingen på kort sikt var jämförbar med högskolestudenters.3 När det gäller MYH genomförde Statskontoret en myndighetsanalys av den då relativt nya myndigheten. Statskontoret påvisade ett antal utvecklingsområden bland annat kvalitetsuppföljning och arbetsmarknadsanalys samt tydlighet i ansökningsförfarandet.4 är viktig för statens arbete med kompetensförsörjning. Därför är det viktigt att resurser till utbildning används på ett så effektivt sätt som möjligt. och har funnits i nuvarande form och är sparsamt utvärderad och granskad. Vidare har verksamhet expanderat vilket i sig gör verksamheten relevant att granska. 1Myndigheten för , Årsredovisning 2019, 2020. 2Myndigheten för , Årsredovisning 2009, 2010 och Årsredovisning 2019, 2020. 2020/21:1 UO 16 sid.131. 3Lind och , ”– vilka söker, vem tar examen och hur går det sedan? ", 2015. 4Statskontoret, Myndighetsanalys av Myndigheten för , 2012. R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G 1.2Övergripande revisionsfråga och avgränsningar Den övergripande revisionsfrågan är om lever upp till intentioner om att ska leda till att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetlivets behov kommer till stånd, att statens stöd till dessa fördelas på ett effektivt sätt och att utbildningarna håller hög kvalitet.5 För att besvara revisionsfrågan ställer vi följande underfrågor: 1.Arbetar MYH på ett ändamålsenligt sätt som innebär att intentioner kan uppfyllas? 2.Får den som gått en yrkeshögskoleutbildning ökad sysselsättning och högre lön? Granskningsobjekt är MYH och regeringen. Granskningen har fokuserat på och uppdrag om den reguljära . Det innebär att den verksamhet som handlar om att utbilda tolkar inom folkbildningen, konst- och kulturutbildningar, utbildningar inom smala yrkesområden (i syfte att bevara ett yrkeskunnande) och att ansvara för ett system för validering av kunskap avgränsas bort. De insatser som regeringen aviserat på grund av covid-epidemin och som implementeras har inte ingått granskningen på grund av att dessa implementeras denna granskning pågått. När det gäller analysen av myndighetens arbete är det 2019 eller senast möjliga tidpunkt som har analyserats. Granskningen har jämfört deltagarnas inkomster och sysselsättning med jämförbara individer som inte genomgått yrkeshögskoleutbildning. Undersökningsperioden avser utbildningar som påbörjats –2016 med utfall i den del som avser att studera arbetslöshet. Detta då data finns som längst . Vad gäller inkomster sträcker sig analysen . I lagen (2009:128) om preciseras intentionerna för . Den inledande paragrafen syftar till att det inom ska säkerställas att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att statens stöd till dessa fördelas på ett effektivt sätt och att utbildningarna håller hög kvalitet.6 I förarbeten till lagen framhålls också vikten av objektivitet och integritet i myndighetens arbete med att fördela statsbidrag, i förhållande till det komplexa uppdrag och de många roller som myndigheten har.7 Av förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll ansvarar 51 § Lagen (2009:128) om prop. 2002/09:68, bet. 2008/09: UbU6, rskr. 2008/09:178. 61 § lagen (2009:128) om . 2008/09:68 sid. 55, bet. 2008/09: UbU6, rskr. 2008/09:178. 8R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N myndighetsledningen för att det finns en process för intern styrning och kontroll vid myndigheten som fungerar på ett betryggande sätt.8 Processen ska bland annat säkerställa att myndigheten i sin verksamhet ska vara saklig och opartisk enligt förvaltningslagen och regeringsformen. Bedömningsgrunderna operationaliseras i respektive kapitel som behandlar underfrågorna. I rapporten har flera olika metoder använts för att svara på frågorna. För att bedöma om MYH arbetar på ett ändamålsenligt sätt som innebär att intentioner kan uppfyllas har en rad metoder använts. Genom intervjuer, har underlag samlats in för att analysera MYH:s verksamhet och styrning. Både fokusgrupper och individuella intervjuer har använts. Totalt har 37 personer deltagit i fokusgrupper eller individuella intervjuer. Fem anordnare (tre privata och två kommunala) har deltagit. har svarat på skriftliga frågor. En enkät har också genomförts. Den har riktats till de branschorganisationer som på olika sätt är i kontakt med MYH. I enkäten ställdes frågor om MYH:s bedömning av arbetsmarknaden samt vad respondenterna ansåg om kvaliteten Av cirka 80 respondenter har har svarat. En enkät har också riktats till de regionalt utvecklingsansvariga som gör bedömningar av det regionala behovet i samverkan med MYH. Av 21 regioner har 12 regioner svarat. Texter av olika slag har också utgjort analysunderlag. Det är regleringsbrev, lagtext, förordningar, propositioner, utredningar och olika processer samt interna styrdokument inom MYH. Utöver det har tagit del av arbetsmaterial såsom minnesanteckningar från dialoger mellan departementet och MYH samt underlag för handläggarnas bedömningar av ansökningar om att anordna utbildningar. har även gått igenom 30 beslut om avslag där utbildningsanordnarna har fått avslag på sina ansökningar om att anordna utbildning. För att bedöma om den som går en yrkeshögskoleutbildning får högre sysselsättning och ökad inkomst har vi använt oss av en matchningsansats och omfattande registerdata. Vi har jämfört resultat för individer som påbörjat en yrkeshögskoleutbildning med jämförbara individer som inte har det. Resultaten vi har mätt är arbetslöshet, sysselsättning och inkomst. Samtliga metodologiska tillvägagångsätt och överväganden beskrivs mer ingående i bilaga 1 till 6. 82 § förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av (projektledare) och . Två referenspersoner har lämnat synpunkter på granskningsupplägg och på ett utkast till granskningsrapport: Dessa är , docent i Nationalekonomi och , professor Företrädare för () och MYH har fått tillfälle att faktagranska och lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapport. Rapporten är disponerad som följer: Först kommer ett kapitel (kapitel 2) med en övergripande genomgång av respektive MYH. Sedan kommer kapitel 3 som behandlar den första granskningsfrågan: Arbetar MYH på ett ändamålsenligt sätt som innebär att intentioner kan uppfyllas? Efter det följer kapitel 4 som behandlar den andra granskningsfrågan: om den som gått en yrkeshögskoleutbildning får ökad sysselsättning och högre lön. Sist, i kapitel 5, presenteras slutsatser och rekommendationer. 10R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2Yrkeshögskolan och Myndigheten för Detta kapitel ger en kort överblick över och . är en utbildningsform som ska bygga på kunskaper från gymnasial utbildning men inte är en högskoleutbildning enligt högskolelagen.9 Utbildningar inom kan ha olika driftsformer, såväl enskild som , regional eller statlig. 2019 bedrivs verksamheten av kommunala/statliga anordnare och enskilda anordnare.10 Det händer också att kommunala anordnare upphandlar verksamheten av en privat aktör.11 En yrkeshögskola ska ha en ledningsgrupp som ansvarar för bland annat utbildning, antagning och examinering av studerande. Ledningsgruppen är också ansvarig för kvalitetssäkring av utbildningen. En majoritet av ledningsgruppen ska bestå av representanter för arbetslivet. Det ska vid också finnas en funktion som leder det dagliga arbetet i verksamheten.12 har expanderat sedan den startade från ca 23 000 årsplatser till drygt 35 2019.13 Regeringen följer i dialogen med myndigheten upp hur MYH genomför expansionen med bibehållen kvalitet.14 var av de som påbörjar studier vid yrkeshögskoleutbildningar kvinnor. av de som antagits och påbörjat studier var inrikes födda. Det utbetalda statsbidraget till yrkeshögskoleutbildningar var cirka 2,31 miljarder. är indelad i 16 utbildningsområden. De två största är ekonomi, administration och försäljning samt teknik och tillverkning, sett till antalet utbildningsomgångar. av de som studerande tar examen och av de som tar examen är det som har ett arbete året efter. har ett arbete som helt eller till största delen stämmer överens med det som de har utbildat 9Prop.2008/09:68 s. 30, bet. 2008/09: UbU6, rskr. 2008/09:178. 10Myndigheten för , Statistisk årsrapport, 2020. 11Fråga ställd till MYH svar . 124 kap. 2§ och 6§ Förordningen (2009:130) om . 13Myndigheten för , Årsredovisning 2009, 2010 och Årsredovisning 2019, 2020. 14Tjänsteanteckning från arbetsmaterial ur myndighetsdialog mellan och Myndigheten för 2017 till 2020. 15Myndigheten för , Statistisk årsrapport, 2020. R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G 2.2 MYH:s uppdrag och styrning MYH är den myndighet som beviljar statsbidrag till utbildningsanordnare och granskar kvaliteten inom samt att de olika utbildningarna uppfyller kraven som ställs i lag och förordning. Myndigheten bildades och ersatte den tidigare som då var placerad i . Den nya myndigheten blev placerad i både och med huvudkontor i . När MYH bildades fanns det ca 66 anställda, 2020 var antalet anställda 124.16 Det är nästan en fördubbling av myndighetens personal som verksamheten har expanderat. MYH har ett brett uppdrag. Dels ska myndigheten ha en stor flexibilitet och vara lyhörda gentemot arbetslivet genom samverkan och rådgivning. Dels ska den fördela statsbidrag och granska utbildningarnas regelefterlevnad vilket ställer stora krav på rättssäkerhet och oberoende.17 Regeringens styrning av MYH går främst genom förordning (2011:1162) med instruktion för Myndigheten för , budget, regleringsbrev och genom särskilda regeringsbeslut.18 Även i lagen om och förordningen om finns regleringar för MYH. Regeringen följer upp myndighetens arbete bland annat i den årliga myndighetsdialogen och genom en löpande dialog mellan företrädare för och myndigheten.19 I intervjuer med MYH och enligt minnesanteckningar från myndighetsdialoger framkommer att och uppfattar styrningen som att den ger ett relativt stort mått av frihet till myndigheten. Det framgår också av dialoger och hemställan från MYH till regeringen att myndigheten löpande lyfter frågor till som de anser behöver åtgärdas.20 Av anteckningar från myndighetsdialogerna framgår att följer upp de intentioner som angivit med verksamheten. statssekreterare och tjänstemän ställer frågor om kvaliteten, om hur MYH arbetar för att utbildningar som efterfrågas av arbetsmarknaden ska komma till stånd samt frågor kring jäv och hot mot oberoende. följer också utvecklingen inom när det gäller både långsiktighet och flexibilitet.21 16Organisationsutredning inför bildandet av Myndigheten för , 2008; Myndigheten för , Årsredovisning 2020, 2021. 2002/09:68 sid.55, bet. 2008/09: UbU6, rskr. 2008/09:178. 18Utbildningsdepartementets svar på skriftliga frågor . 19Utbildningsdepartementets svar på skriftliga frågor . 20Intervju med generaldirektör för för ; Tjänsteanteckningar från myndighetsdialog mellan och Myndigheten för . 21Tjänsteanteckningar från myndighetsdialog mellan och Myndigheten för . 12R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N genomförde Statskontoret en myndighetsanalys av MYH. De utvecklingsmöjligheter som Statskontoret pekade ut var bland annat att urvalet av utbildningar var svårt att följa och att tillsyn och kvalitetsgranskning inte hade tydliga gränsdragningar mellan varandra.22 Ett centralt uppdrag för MYH är att verka för att utbildningar av hög kvalitet som motsvarar arbetslivets behov kommer till stånd och att statsbidraget till dessa fördelas på ett effektivt sätt. Myndighetens process för detta arbete kan beskrivas som en cykel där olika verksamheter följer på varandra. Granskningen av och arbete som behandlas i det kommande kapitlet är uppbyggt utifrån dessa verksamheter som är:23 •analys av behov av yrkeshögskoleutbildning •urval av utbildningar som får statsbidrag •tillsyn av att regelverket följs 22Statskontoret, Myndighetsanalys av Myndigheten för , 2012. 23Myndigheten för , Årsredovisning 2019, 2020; PPT presentation på mejl . R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G I kapitel 3 besvaras frågan om MYH arbetar på ett sätt så att intentioner med kan uppfyllas. har granskat MYH:s arbete avseende att utbildningar av hög kvalitet som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att resurserna användas på ett effektivt sätt samt att myndigheten arbetar ändamålsenligt för att säkra oberoende i verksamheten. En övergripande iakttagelse är att MYH:s arbete med att eftergymnasiala yrkesutbildningar som efterfrågas kommer till stånd i stort fungerar. En viktig faktor i detta arbete är sannolikt de krav som ställs på att utbildningarna ska ha en nära anknytning till arbetslivet för att få statsbidrag. bedömer dock att processen för bedömningen vid ansökningar om statsbidrag för att anordna utbildningar kan effektiviseras. MYH bör också utveckla sitt arbete avseende hot mot oberoende och jäv. 3.1Utbildningar som svarar mot arbetslivets behov ska komma till stånd I denna del granskas hur MYH arbetar med att utbildningar som efterfrågas på arbetsmarknaden kommer till stånd. MYH:s arbete i denna del består främst av två delar: att analysera arbetslivets behov av yrkeshögskoleutbildning och att fördela statsbidrag till yrkeshögskoleutbildningar. MYH:s analyser av vilka yrkeshögskoleutbildningar som arbetsmarknaden efterfrågar tas fram i samverkan med olika typer av branschorganisationer och regioner. Som underlag använder MYH också analyser av vilket anställningsbehov som finns hos de arbetsgivare som berörs. Dessa analyser tar utbildningsanordnarna fram i samband med att de ansöker om att anordna en utbildning. Myndighetens egna analyser inom ett antal områden publiceras i form av offentliga rapporter som tycks ha en bred spridning. De resulterar också i siffersatta målbilder som utgör ett underlag för hur många platser som beviljas inom respektive utbildningsinriktning.24 Målbilderna kan dock justeras utifrån vilka ansökningar som kommer in. Analysernas huvudsyfte är att ligga till grund för bedömningen av ansökningar. Ett delsyfte är också att anordnare ska få information om MYH:s bild av behovet på nationell nivå. Dock omfattas inte alla branscher av dessa områdesanalyser och MYH presenterar inte heller egna regionala analyser. MYH:s arbete med analyserna är dock under utveckling. 24Här avses SUN5-nivå. Det är en indelning av utbildningsinriktning som MYH själva har utvecklat som är mer finfördelad än SCB:s SUN-nivåer. 14R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Processen för bedömning av vilka utbildningar som kommer till stånd är omfattande och bygger på de krav som regelverket anger. En central del är anknytningen till arbetslivet. Delar av processen torde kunna effektiviseras. När många utbildningar konkurrerar om att få anordna utbildningar inom en utbildningsinriktning är det inte alltid tydligt varför en utbildning beviljas och inte en annan. Det beslutsmotiv som anordnarna får är ofta kortfattat och i ett fåtal fall saknas en närmare motivering. Analys av behovet av yrkeshögskoleutbildning Enligt propositionen om ska MYH som grund för sina bedömningar om vilka utbildningar som ska komma till stånd ha en väl utvecklad omvärldsbevakning i samverkan med många aktörer. I propositionen anges att myndigheten ska ha breda kontaktytor såväl mot företag, myndigheter, branscher och näringslivsorganisationer som mot arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer, både nationellt och regionalt.25 För att granska MYH:s arbete i denna del undersöker om: •myndighetens omvärldsanalys tas fram i samverkan med många olika aktörer så att den kan bidra till att yrkesutbildningar som efterfrågas identifieras. 3.1.1 Omvärldsanalys sker i samverkan men kan utvecklas MYH analyserar arbetsmarknadens behov av yrkeshögskoleutbildningar. Dessa omvärldsanalyser ligger till grund för MYH:s dimensionering av vilka utbildningar som beviljas statsbidrag. Myndighetens analyser sträcker sig 3–fram i tiden. Utbildningarna beviljas i flera omgångar vilket innebär att analyserna behöver ha ett långsiktigt perspektiv.26 Resultatet av omvärldsanalyserna publiceras inom vissa branschområden . MYH:s omvärldsanalyser resulterar också i målbilder, vilket är ett riktmärke för antalet platser som kan beviljas inom respektive utbildningsinriktning på nationell nivå. Dessa används internt som underlag. Vid framtagandet av målbilderna tar MYH:s analytiker hänsyn till efterfrågan på arbetskraft, befintligt utbud av utbildningsplatser, såsom redan beviljade platser som ännu inte kommit till stånd, samt de medel myndigheten har att fördela till utbildningar. Målbilderna är inte exakta utan utgör ett riktmärke som kan förändras under året.27 I arbetet med omvärldsanalyser tar MYH:s analytiker del av analyser och prognoser som görs hos andra aktörer såsom Arbetsförmedlingen och . De använder också omvärldsanalystjänster med fokus på hur branschutvecklingen ser ut inom olika områden. Det framhålls i intervjuer med 2002/09:68 sid.55, bet. 2008/09: UbU6, rskr. 2008/09:178. 26Intervju med och ansökan. R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G myndigheten att den kvalitativa och kvantitativa informationen som kommer fram i samverkan med olika aktörer inom arbetlivet är mycket viktig.28 På central nivå har myndigheten ett arbetsmarknadsråd där centralorganisationer från arbetsmarknadens parter samt Arbetsförmedlingen är representerade.29 Från intervjuer med MYH och MYH:s kontaktlistor med olika aktörer framkommer att det främst är branschorganisationer och arbetsgivarorganisationer som utgör kontaktytor med arbetslivet men också vissa arbetstagarorganisationer och myndigheter. Myndigheten har kontakt med cirka 70 organisationer för arbetet med omvärldsanalysen. MYH tar in ett regionalt perspektiv på arbetsmarknadens behov via regionernas utvecklingsansvariga enheter.30 Myndigheten inhämtar också information från berörda arbetsgivare.31 Det görs genom att de utbildningsanordnare som ansöker om att anordna en utbildning till exempel ska ange hur stor efterfrågan är på arbetskraft med den aktuella utbildningen.