prop · H9031d2 · 2021-09-20 00:00:00 — Åtgärderna har bl.a. omfattat uppdrag till att öka kunskapen i skolan om de nationella minoriteterna med fokus på romer och att sprida läromedelsupplement om romsk kultur, språk, religion och historia. Vidare har kommuner fått statsbidrag för att anställa romska brobyggare i skolan och inom . Uppdrag har även lämnats till i att sprida information om arbetet med romsk inkludering, bl.a. via webbplatsen . I denna proposition redovisas ytterligare åtgärder som genomförts inom ramen för strategin för romsk inkludering (se avsnitt 11.3.5) och regeringens nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott (utg. omr. 13 avsnitt 4). Det handlar bl.a. om åtgärder för att motverka diskriminering av romer på bostadsmarknaden och förbättrade förutsättningar för romska ungdomsorganisationers deltagande i samhällslivet. Vidare har i –2023 fått ett uppdrag att samordna, följa upp och genomföra insatser inom ramen för strategin för romsk inkludering. I uppdraget ingår att genomföra insatser för att öka 2021/22:1 Utgiftsområde 1 kunskapen om romsk historia, romers nuvarande livsvillkor och ställning som nationell minoritet, genom exempelvis spridning av utbildningsmaterialet Antiziganismen i (Ku2019/02101). Uppdraget har redovisats i regeringens skrivelse 2020/21:75. Regeringen avser att fortsätta arbetet mot antiziganism och för romsk inkludering men bedömer att den förstärkning för att genomföra strategin för romsk inkludering som föreslås i denna proposition, tillsammans med genomförda åtgärder, tillgodoser tillkännagivande. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. 11.6.17:1 Åtgärder för nationella minoriteter Tabell 11.1 Anslagsutveckling 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder för de nationella minoriteterna enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk och enligt språklagen (2009:600) samt enligt minoritetsåtaganden. Anslaget får även användas för i och utgifter för det nationella samordningsansvaret för minoritetspolitiken samt för uppföljning enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Därutöver får anslaget användas för utgifter för statsbidrag enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk till kommuner och regioner inom förvaltningsområdena för finska, meänkieli och samiska samt för utgifter för statsbidrag för verksamhet som främjar regeringens minoritetspolitik. Skälen för regeringens förslag Tabell 11.2 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Förstärkning för att genomföra minoritetspolitiken Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2021/22:1 Utgiftsområde 1 föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med –2024 för att genomföra minoritetspolitiken. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter . beräknas anslaget till respektive . 11.6.27:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer Tabell 11.3 Anslagsutveckling 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för utvecklingsarbete och samordning för att främja den nationella minoriteten romers rättigheter och livsvillkor. Anslaget får även användas för utgifter för utbildnings- och arbetsmarknadsåtgärder för den nationella minoriteten romer. Skälen för regeringens förslag Tabell 11.4 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Förstärkning för att genomföra strategin romsk inkludering Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med och för att genomföra strategin för romsk inkludering. Av anslagsökningen är permanent. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer . 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Tabell 12.1 Anslagsutveckling 8:1 Mediestöd 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till presstöd och mediestöd. Skälen för regeringens förslag Tabell 12.2 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 För 8:1 Mediestöd Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Mediestöd för varannandagsutdelning av post Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för att möjliggöra en fortsatt spridning av tryckta nyhetstidningar i områden där tidningsdistributionen påverkats av varannandagsutdelning av post. beräknas anslaget ökas med respektive för samma ändamål. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 8:1 Mediestöd . beräknas anslaget till 1 respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 8:1 Mediestöd besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. Skälen för regeringens förslag: För att möjliggöra för mediestödsnämnden vid Myndigheten för press, radio och tv att fatta beslut om lokalt stöd för svagt bevakade områden till fleråriga insatser bör regeringen bemyndigas att för anslaget 8:1 Mediestöd besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. Bemyndigandet får användas för såväl lokalt stöd som för innovations- och utvecklingsstöd. Tabell 12.3 Beställningsbemyndigande för anslag 8:1 Mediestöd Erhållet/föreslaget bemyndigande 12.1.28:2 Myndigheten för press, radio och tv Tabell 12.4 Anslagsutveckling 8:2 Myndigheten för press, radio och tv 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 45 682 tkr prisnivå. 3Motsvarar 45 681 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för press, radio och tv:s förvaltningsutgifter. 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Skälen för regeringens förslag Tabell 12.5 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 8:2 Myndigheten för press, radio och tv Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Mediestöd, del till Myndighet för press, radio, tv Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med –2025 för att stärka handläggningen av mediestöd. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med ca till följd av att tidsbegränsade medel upphör. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:2 Myndigheten för press, radio och tv . beräknas anslaget till respektive . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 12.6 Offentligrättslig verksamhet – avgifter för analog kommersiell radio Resultat (intäkt - (som inte får disponeras) Källa: Myndigheten för press, radio och tv:s årsredovisning. beslutade Myndigheten för press, radio och tv om tre nationella och 35 lokala eller regionala tillstånd att bedriva analog kommersiell radio fr.o.m. . Tillståndshavarna betalade sammanlagt ca 1 engångsvis i förskott för hela tillståndsperioden (2018–2026). De inkomna avgifterna periodiseras i statsredovisningen med lika stora belopp , 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Tabell 12.7 Offentligrättslig verksamhet – särskild avgift och viten (som inte får disponeras) 1Att lämna en prognos och budget för särskilda avgifter och viten är inte möjligt då dessa är beroende av framtida beslut av och tv samt domstolsutslag. Källa: Myndigheten för press, radio och tv:s årsredovisning. Myndigheten för press, radio och tv ansvarar för inkassering och eventuell indrivning av särskild avgift enligt radio- och tv-lagen (2010:696). inkasserades sammanlagt i särskilda avgifter. Tabell 12.8 Offentligrättslig verksamhet – avgifter för ansökan om att sända tv och digital kommersiell radio (som inte får disponeras) Källa: Myndigheten för press, radio och tv:s årsredovisning. slutfördes den tillståndsprocess för marksänd tv som hade inletts och de kvarvarande avgiftsintäkterna förbrukades. har ett sändningstillstånd fördelats och ett har överlåtits. Tabell 12.9 Offentligrättslig verksamhet – utgivningsbevis för webbsidor m.m. Offentligrättslig verksamhet (som inte får disponeras) (intäkt - kostnad) 1Kolumnen avser av kostnaderna, eftersom det ekonomiska målet är 35 procents kostnadstäckning. 2Ackumulerat resultat är beräknat . Källa: Myndigheten för press, radio och tv:s årsredovisning. Myndigheten för press, radio och tv ansvarar för att utfärda utgivningsbevis för webbsidor m.m. Verksamheten är delvis avgiftsfinansierad. betalades in i ansökningsavgifter medan kostnaderna var . Målet att avgifterna ska täcka av kostnaderna för verksamheten uppfylldes därmed inte . 2021/22:1 Utgiftsområde 1 13Sieps samt insatser för att stärka delaktigheten i EU- arbetet Området omfattar myndigheten för europapolitiska studiers (Sieps) verksamhet samt informations- och kommunikationsinsatser gällande samarbetet inom EU. Tabell 13.1 Utgiftsutveckling inom Sieps samt insatser för att stärka delaktigheten i EU-arbetet Utfall Budget Prognos Förslag Beräknat Beräknat Sieps samt insatser för att stärka delaktigheten i 9:1 för europapolitiska studier 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 13.2.1Resultat avseende för europapolitiska studier för europapolitiska studier (Sieps) ska bl.a. utarbeta forskningsbaserade analyser och annat underlag i frågor om utvecklingen av Europeiska unionen och europapolitik, göra detta tillgängligt för regeringen och övriga aktörer i den politiska beslutsprocessen i samt tillhandahålla utbildningar i ämnen som rör EU, som en del av kompetensförsörjningen i offentlig verksamhet. Myndigheten hade ca 11 årsarbetskrafter . Analyser och spridning av forskningsrapporter Sieps har gett ut 37 publikationer (kvinnliga författare, manliga författare) och arrangerat 18 öppna seminarier, webbinarier och poddar (kvinnor och män deltog i seminarier/webbinarier). Stort fokus i analysverksamheten har legat på covid-19-pandemins påverkan på EU. som EU-medlem har uppmärksammats. EU:s industripolitik och rättsstatens principer är andra områden som varit i fokus. För viktiga frågor såsom den gröna given och frågan om en eventuell EU-reglering av minimilöner har också analyserats. Pandemin har påverkat omfattningen av verksamheten, bl.a. genom att seminarieverksamheten inte har kunnat bedrivas på samma sätt . Digitaliseringen av myndighetens verksamhet har påskyndats genom utvecklingen av webbinarier och starten av en podd som ett alternativt sätt för spridning av kunskap och analys. Spridningen av myndighetens publikationer ökade medan antalet deltagare vid fysiska seminarier minskade. 2021/22:1 Utgiftsområde 1 utbildades 481 personer (338 kvinnor, 143 män), vilket är en minskning jämfört med föregående år. Andelen kvinnliga föreläsare var och andelen manliga föreläsare var . Minskningen av antalet utbildade beror på pandemin, vilket har medfört att fysiska utbildningar inte har kunnat genomföras under merparten av året. De digitala utbildningarna på webbplatsen har visats 6 850 gånger, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Utvecklingen mot fler digitala utbildningar väntas fortsätta. Ökad delaktighet i EU-relaterade frågor Regeringen arbetar för att öka delaktigheten, kunskapen och engagemanget kring EU- relaterade frågor i . Arbetet kan delas in i tre områden: satsningar för ökad kunskap och information om EU, stärkta former för samråd och ökat engagemang. har insatserna fortsatt. Sieps genomför en särskild utbildningssatsning för förtroendevalda och anställda inom kommuner och regioner samt erbjuder utbildningar till myndighetsledningar om EU. Linnéuniversitetet tillhandahåller via fortbildningar för yrkesverksamma journalister om Europeiska unionen. Webbplatsen utvecklas och uppdateras regelbundet med aktuella EU-frågor ur ett svenskt journalistiskt perspektiv. En distanskurs om EU har tagits fram och publicerats på webbplatsen . har 58 lärare (39 kvinnor, 19 män) och 58 skolledare (35 kvinnor, 23 män) antagits till Universitets- och högskolerådets (UHR) skolambassadörsutbildning. har UHR genomfört ett webbinarium för årets nya skolambassadörer. Den årliga nätverkskonferensen för alla skolambassadörer ersattes med en digital konferens där 145 skolambassadörer samt 20 skolledare deltog. I samband med anordnade UHR en filmtävling för elever i och gymnasieskolan. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har skapat ett utbildningspaket bestående av kurser i EU-kunskap och demokratifrågor som riktar sig till personer som arbetar med unga. EU-kurser på fem olika fritidsledarutbildningar och folkhögskolor gjordes för att utbilda framtidens fritidsledare för att öka ungas kunskap om EU. För att öka kunskapen och inspirera unga att engagera sig i frågor om EU träffade EU-ministern skolelever digitalt i ett tjugotal skolor i . Region genomförde också EU-handslag med regeringen. Det innebär att har nästan samtliga regioner genomfört EU-handslag, totalt 78 olika aktörer. För att stärka dialogen med det civila samhället och andra samhällsaktörer har regeringen bjudit in till nio EU-sakråd om viktigare frågor. Statsministerns EU-råd med arbetsmarknadens parter har fortsatt att hållas . Utgångspunkten för regeringens deltagande i är ett ambitiöst delaktighetsarbete. Rekrytering till EU:s institutioner Universitets- och högskolerådet (UHR) har i uppdrag att informera om möjligheter och tillvägagångssätt för praktiktjänstgöring och anställning inom EU:s institutioner. har myndigheten besökt sju lärosäten för ett närmare samarbete i EU- rekryteringsfrågor. Som stöd för arbetet med EU-rekryteringsinformation på lärosätena samarbetar myndigheten med sju studentambassadörer. UHR har genomfört flera seminarier om praktik och arbete inom EU:s förvaltning. 2021/22:1 Utgiftsområde 1 pandemin genomfördes informationsaktiviteter huvudsakligen digitalt. Cirka 1 000 personer deltog i aktiviteterna. Utbildningsinsatser har genomförts med totalt 67 deltagare, vilket är en minskning jämfört med . genomfördes tre utbildningar vilket är en halvering jämfört med , vilket framför allt är en följd av inställda uttagningsprov på EU-nivå. Arbetet med att utvärdera och utveckla verksamheten fortsatte . Bland annat genomfördes en målgruppsundersökning och en utvecklingsplan togs fram. 13.3Regeringens bedömning av måluppfyllelsen 13.3.1Regeringens bedömning av måluppfyllelsen avseende för europapolitiska studier Analyser och spridning av forskningsrapporter Regeringen bedömer att Sieps verksamhet fortsatt håller hög kvalitet och att myndigheten gjort viktiga insatser för att belysa för betydelsefulla politiska frågeställningar. har spridningen av covid-19 och åtgärderna för att hantera pandemin påverkat myndigheten framför allt i riktning mot en ökad digitalisering av verksamheten. Regeringen noterar att Sieps fortsätter att arbeta med att öka tillgänglighet till och spridning av myndighetens analyser, inte minst anpassat till digitala format. Sieps står för en viktig del av den EU-relaterade kompetensförsörjningen inom offentlig sektor. Regeringens bedömning är att Sieps breda utbud av utbildningar på ett bra sätt har fångat upp det kunskapsbehov som finns på statlig, regional och nivå. Sieps har inlett arbetet med att identifiera utbildningsbehovet inför det svenska ordförandeskapet i . Det är angeläget att fortsätta omläggningen av utbildningar till digitala format givet bedömningen att formatet kommer att efterfrågas även efter pandemin. 13.3.2Regeringens bedömning av måluppfyllelsen avseende EU-information Ökad delaktighet i EU-relaterade frågor De genomförda åtgärderna bedöms ha lett till en ökad kunskap om EU bland förtroendevalda och anställda inom kommuner och regioner liksom i journalistkåren. Satsningen på att höja ungas kunskaper om EU har fortsatt genom det arbete MUCF bedriver. UHR:s utbildning Skolambassadör för EU har enligt regeringen varit betydelsefull för att höja kunskapen om EU i skolan. UHR:s utvärdering visar att deltagande lärare upplever att utbildningen bidrar till stärkt EU-undervisning. Utbildningen och rollen som skolambassadör upplevs även ha positiva effekter på hela skolans EU-undervisning, främst genom arrangemang av aktiviteter på skolan som sätter EU i fokus. Regeringen bedömer vidare att de utbildningssatsningar som erbjuds av Sieps för förtroendevalda och anställda inom kommuner och landsting samt myndighetsledningar bidrar till höjd kunskapsnivå om EU. Regeringen ser positivt på att Sieps verkat för att tillgängliggöra sina publikationer och seminarium i högre utsträckning för att nå ut till en bredare målgrupp. Regeringen bedömer att EU- sakråden tagits emot väl och bidragit till såväl ökad transparens som en mer strukturerad form för dialog med olika aktörer i EU-relaterade frågor. Regeringen bedömer vidare att det delaktighetsarbete som genomförts bidrar till att lägga en god grund för regeringens deltagande i . 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Rekrytering till EU:s institutioner är fortsatt underrepresenterat i EU:s institutioner. Utvecklingen påskyndas av att en stor del av de svenskar som är anställda inom institutionerna beräknas att gå i pension . En viktig grund för att fler svenska medborgare ska välja en karriär i EU:s institutioner är att nå ut med information till universitet och högskolor. Trots de insatser som utförts av UHR ansöker inte tillräckligt många svenska studenter till uttagningarna till institutionerna. Det finns därför skäl att fortsatt utveckla och effektivisera verksamheten. EU-medlemskapet är ett fundament för . Det stärker röst i omvärlden, bidrar till jobb och ekonomisk utveckling och är en förutsättning för hanteringen av gränsöverskridande utmaningar såsom hoten mot klimatet och vår säkerhet. Utbrottet av covid-19 har ställt EU-samarbetet inför stora utmaningar men EU har fattat nödvändiga och viktiga beslut för att motverka pandemins effekter och för att återstarta medlemsstaternas ekonomier. tar över ordförandeskapet i . Behovet av utbildningssatsningar för att stärka kompetensen i EU-relaterade frågor i offentlig verksamhet kommer därmed att öka. Medborgarnas delaktighet i EU-arbetet är en viktig prioritering för regeringen. Kunskapen om EU ska stärkas i det svenska samhället och regeringen lägger stor vikt vid att det förs en bred diskussion om hur EU ska utvecklas framöver. Sieps bör fortsatt möta kunskapsbehovet hos statsförvaltningen och övriga aktörer i den politiska beslutsprocessen när det gäller aktuella frågor på EU:s dagordning och frågor som är viktiga för EU-samarbetets långsiktiga utveckling. Sieps ska fortsätta arbetet med att öka spridningen av myndighetens publikationer, inte minst genom att bättre utnyttja de möjligheter som digitaliseringen innebär. De utbildningar som Sieps tillhandahåller ska bl.a. rikta sig till förtroendevalda och anställda i kommuner och regioner. Regeringen bedömer att behovet av EU-utbildningar i offentlig verksamhet kommer att öka inför det svenska EU-ordförandeskapet 2023. Sieps har en viktig uppgift i att möta detta behov och anslaget ökas därför med 2022 och med 2023. 13.4.2Ökad delaktighet i EU-relaterade frågor De åtgärder som regeringen har vidtagit med anledning av betänkandet EU på hemmaplan (SOU 2016:10) fortsätter att genomföras . En central kunskapshöjande insats är utbildningen Skolambassadör för EU som tillhandahålls av Universitets- och högskolerådet och som erbjuds lärare och skolledare om det europeiska samarbetet. Det är regeringens avsikt att lärare och skolledare även fortsättningsvis ska erbjudas sådan utbildning. Det finns även behov av fortsatta insatser i syfte att öka kunskapen och främja ungas möjligheter att vara delaktiga i beslut som fattas på EU-nivå. Aktiviteter kopplade till kan vara ett sätt att bidra till stärkt dialog med medborgarna och öka engagemanget kring EU:s utveckling. Det finns behov av fortsatta insatser som riktas till yrkesverksamma journalister om hur och var EU-relaterade politiska beslut fattas. Den särskilda utbildning som syftar till att stärka myndigheternas roll i EU-arbetet bör fortsatt erbjudas myndighetsledningar. 2021/22:1 Utgiftsområde 1 13.4.3Rekrytering till EU:s institutioner är underrepresenterat i EU:s institutioner och det är därför en viktig prioritering för regeringen att öka nyrekryteringen av svenska medborgare. Regeringen avser att verka för att fler svenskar söker till och blir anställda i EU:s institutioner. Unga som är intresserade av att praktisera eller arbeta inom EU:s institutioner är en viktig målgrupp för ytterligare informationsinsatser. 13.5.19:1 för europapolitiska studier samt EU-information Tabell 13.2 Anslagsutveckling 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 30 562 tkr prisnivå. 3Motsvarar 29 549 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter för för europapolitiska studier. Anslaget får användas för utbildnings- och kommunikationsinsatser på EU-området. Anslaget får användas för att medfinansiera medel från EU. Vidare får anslaget användas för att främja rekrytering av svenska medborgare till tjänster inom EU:s institutioner, byråer och organ. 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Skälen för regeringens förslag Tabell 13.3 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Utbildning inför EU-ordförandeskapet Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Anslaget ökas med 2022 och 2023 för utbildningssatsningar inför det svenska ordförandeskapet i 2023. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information . beräknas anslaget till respektive . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Sieps har möjlighet att ta ut avgifter för utbildningsverksamhet som myndigheten bedriver. Sieps får ta ut avgifter upp till full kostnadstäckning för uppdragsverksamheten vid myndigheten samt disponera intäkterna i verksamheten. 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Bilaga 1 Förteckning över samt ackrediteringar för de Stockholmsbaserade ambassadörerna Förteckning över samt ackrediteringar för de 1.1.2 Delegationer vid internationella organisationer.................................. 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Bilaga 1 1Förteckning över samt ackrediteringar för de Stockholmsbaserade ambassadörerna