prop · H9031d26 · 2021-09-20 00:00:00 — För att öka svensk export finansieras, under detta anslag, främjandeinsatser för att möjliggöra affärer för svenska företag inom projektexport och internationell upphandling med fokus på tillväxtmarknader och FN-systemet, med . Insatserna bidrar till delmålet Öka export. genomfördes 31 insatser (36 insatser 2019) där 178 företag (139 företag 2019) deltog. Resultatet visar att närmare fyra femtedelar av tillfrågade företag ansåg att insatsen varit värdefull och närmare en femtedel tog steget ut på ny marknad medan över hälften av företagen fick kontakt med kund. Det bidrar till indikatorn om att öka antalet svenska företag som exporterar. Dessutom uppgav att insatsen bidragit till direkt affär. Insatserna 2017–2020 har lett till affärer om i svenskt exportvärde. För att bidra till att svenska företag vinner internationellt upphandlade affärer inom ramen för FN genomfördes tre större insatser med sammanlagt totalt 65 deltagande företag. Antalet svenska företag registrerade i FN:s leverantörsdatabas fortsätter att öka. fanns 923 företag med i databasen, en ökning jämfört med året innan. FN-systemets upphandling av svenska produkter och tjänster uppgick till ca , dvs. av FN:s totala upphandling. Insatserna har en positiv påverkan på långsiktig hållbar utveckling i dess tre dimensioner och påskyndar grön omställning, med fokus främst på de globala målen för hållbar utveckling, 9 (hållbar industri, innovationer och infrastruktur), 11 (hållbara städer och samhällen) och 13 (bekämpa klimatförändringarna). Baserat på de insatser där delegationer, seminarier eller liknande (fysiskt eller digitalt) ägde rum ligger det genomsnittliga kvinnliga deltagandet på . Vid varje insats påtalas vikten av jämställt deltagande. För att ytterligare öka svensk export pågår, , ett särskilt program för utländska totalentreprenörer (EPC) till vilkas byggprojekt svenska företag kan utgöra underleverantörer. Fördelat har programmet resulterat i i vunna affärer för svenska företag, varav svenskt värde . Ytterligare affärer motsvarande 80 miljarder är under pågående utvärdering. Stora strategiska affärer är fortsatt ett centralt inslag i Team Sweden-arbetet med tydligt positiva resultat. bearbetades 20 projekt, en insats mer än året innan. Trots pandemin och minskad världshandel har ett flertal affärer avslutats och det svenska exportvärdet har inte påverkats dramatiskt. Det sammanlagda kontraktsvärdet för strategiska affärer och totalentreprenörer (EPC) uppgick till varav svenskt exportvärde motsvarande 4,1 miljarder 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Det kan jämföras med motsvarande insats 2019, utan pandemi, då det svenska exportvärdet uppgick till . Insatsen bidrar till delmålet om att Öka export. Inom ramen för ett särskilt uppdrag stöder projektutveckling i låg- och medelinkomstländer genom förstudier och andra projektförberedande insatser. Denna s.k. projektaccelerator, som finansieras med medel från anslaget för exportfrämjande och från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, verkar tidigt i investeringscykeln och syftar till att bidra till att fler hållbara infrastrukturprojekt utvecklas. Projektacceleratorns fokusområden är grön infrastruktur och förnybar energi. har 34 projekt påbörjats totalt och 7 av dem har avslutats, dvs. 27 insatser är pågående i någon fas i projektcykeln. Arbetet har bl.a. resulterat i att svenska företag vunnit affärer som bidrar till kollektivtrafiklösningar i , och . har samarbetet med multilaterala utvecklingsbanker utökats ytterligare. För att underlätta och främja export och internationalisering och konkurrenskraft för svensk industri, och bidra till delmålet Öka export, erbjuder ett statligt stött exportkreditsystem. Det kombinerade erbjudandet underlättar finansieringen av transaktioner med svenska exporterande företag och har stora fördelar för alla inblandade parter. (), erbjuder exportkreditgarantier som ger internationella köpare attraktiva finansieringsvillkor, som risken sänks för svenska exporterande företag och affärsbanker. har EKN:s regleringsbrevet reviderats (UD2020/19018) och en ny instruktion har beslutats (UD2021/02553) för att förtydliga styrningen ur ett hållbarhetsperspektiv. De nya uppdragen och återrapporteringskraven i regleringsbrevet grundar sig på förslagen i det uppdrag som EKN genomförde i nära samverkan med AB (), hur det svenska och internationella exportfinansieringssystemet kan bidra till en tydlig omställning och minskade utsläpp av växthusgaser. SEK tillhandahåller långsiktig finansiering för svenska exportrelaterade transaktioner. Tack vare ett högt kreditbetyg och med staten som ägare kan SEK erbjuda gynnsamma lån för att underlätta exportaffärer. Vid utbrottet av covid-19 fattade EKN flera snabba beslut om åtgärder för att säkerställa att exportföretagen fick tillgång till exportkreditgarantier så att affärer kunde genomföras. Till exempel började EKN att tillfälligt erbjuda stora företag rörelsekreditgarantier, som täcker av bankens risk vid rörelsefinansiering. Efterfrågan har varit mycket stor och var som mest intensiv inledningsvis. Andra efterfrågade krisåtgärder har varit ökad risktäckning för lån till små och medelstora företag eller underleverantörer till exportföretag (), samt korta risktider i leverantörskrediter till höginkomstländer som blev möjlig tack vare en tillfällig förändring i . Antalet rörelsekrediter för små och medelstora företag ökade . För att kunna möta den ökade efterfrågan ökade regeringen ram för exportkreditgarantier i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99, utg. omr. Den utökade kreditgarantiramen kvarstår . Den ordinarie garantiverksamheten, exklusive den tillfälliga krislösningen med rörelsekreditgarantier för stora företag, uppgick till för exportaffärer till 138 länder, en historiskt hög nivå. Garantiverksamheten bidrar därmed positivt till flera av indikatorerna i tabell 4.2 och även till att uppnå delmålet Öka export. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 EKN har ökat sin regionala närvaro med ett kontor i och en finansieringsguide i . Utöver har myndigheten även verksamhet i , , , , och . Dessa insatser bedöms bidra till att öka förutsättningarna för fler företag att börja exportera. Volymerna för nya exportkrediter visade på en fortsatt god efterfrågan för de statsstödda exportkrediterna (Commercial Interest Reference Rate, CIRR) som AB () ställer ut. CIRR-systemet gav 2020 ett underskott på ca jämfört med förra årets underskott på ca . SEK har tillgång till en låneram i som används som säkerhet för SEK:s upplåning i CIRR-systemet. Låneramen utökades i Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99, bet. 2019/20:FiU21, rskr. 2019/20:340) Enligt regeringsbeslut Fi2020/02868 tilläts en del av låneramen, , avse kommersiell exportfinansiering och det utnyttjades delvis för att kunna finansiera svenska exportaffärer. I en kundundersökning som genomfördes upplever av de som anlitat SEK att deras krediter bidragit mycket eller väldigt mycket till att företagens exportaffärer har blivit av. Det kan jämföras i föregående mätning 2018. En andel på av kunderna anser att det svenska exportkreditsystemet är bättre än systemen i viktiga konkurrentländer. Motsvarande siffra var . Denna kompletterande bedömningsgrund visar att krediterna bedöms som viktiga för att öka exporten hos företag som utnyttjar dem, och bidrar därmed till delmålet Öka export. Tabell 4.4 Resultat i systemet med statsstödda exportkrediter, s.k. CIRR-krediter Över-/underskott i CIRR- Källa: AB . 4.3.3Öka utländska direktinvesteringar i Detta delmål rör den investeringsfrämjande verksamheten och syftar till att uppnå målet för området som är En fri, hållbar och rättvis internationell handel, en välfungerande inre marknad, växande export och internationella investeringar i . Fokus i verksamheten är att attrahera och underlätta för utländska investeringar i och därmed bidra till ökad sysselsättning och hållbar tillväxt i hela landet. Inom ramen för delmålet används indikatorer för utländska direktinvesteringar i , antalet pågående investeringsprocesser samt antalet högkvalitativa utländska investeringar. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Business ansvarar för huvuddelen av det statligt finansierade investeringsfrämjandet. Business ska i investeringsfrämjandet nära samverka med berörda nationella, regionala och lokala aktörer. Inom investeringsfrämjande har även uppdrag inom kommunikation och Verket för innovationssystem () inom talangattraktion. Business prioriterar i sin investeringsfrämjande verksamhet högkvalitativa investeringar genom utvärdering av genomförda utländska investeringar utifrån antalet nya arbetstillfällen, volymen på investerat kapital, potentialen för följdinvesteringar m.m.Processen ger vägledning för prioriteringar i både det löpande och det långsiktiga arbetet, samt ger ett viktigt mått för att utvärdera resultaten av det statliga investeringsfrämjandet. Modellen bidrar till att styra verksamheten mot de strategiska och operativa målen (effektmål), strategiskt viktiga investeringar (kvalitet) samt att Business levererar tjänster med högt mervärde (kundnöjdhet). Tabell 4.5 Indikatorer för delmål Öka utländska direktinvesteringar i Totalt antal investeringar som Business Källa: Business . har Business medverkat till 44 utländska investeringar (63 investeringar 2019) varav 17 (2020) respektive 38 (2019) av ”hög kvalitet” (, HQI) enligt Business utarbetade kvalitetsmodell för styrning och utvärdering av verksamheten, se tabell 4.5. Utfallet för dessa två indikatorer får, trots en minskning sannolikt påverkad av pandemin, ses som positivt givet att internationella direktinvesteringar på grund av pandemin minskade . Vid utgången av uppgick de utländska direktinvesteringstillgångarna i till , vilket är en ökning jämfört med året innan. De utländska direktinvesteringarna i drevs i första hand av ett stort inflöde () inom kunskapsintensiv service, framför allt inom finansbranschen. Investeringsflödet var störst och minskade när pandemin bröt ut. Denna indikator och den kompletterande bedömningsgrunden direktinvesteringstillgångarna visar att viljan att investera i ökade trots pandemin. En kompletterande bedömningsgrund visar att investerarnöjdhet ökade till , vilket är en ökning från . Business har även följt upp de samhällsekonomiska effekterna av direktinvesteringar som en kompletterande bedömningsgrund. 2016–2018 medverkade Business i 103 etableringar av utländska företag, vilka skapade 1 422 nya jobb och därtill genererade ett lika stort antal nya jobb i andra branscher. För att bedöma måluppfyllelsen används indikatorerna utveckla regelverk och avtal som medför lägre tullar, lättare regelbörda och bättre förutsättningar för handel och integrera hållbarhetsaspekter i handelspolitiken. Utöver covid-19-pandemin har utdragna handelskonflikter mellan inte minst och , påverkat världshandeln 2021/22:1 Utgiftsområde 24 och medfört en fortsatt global trend mot protektionism och unilateralt agerande. () förmåga att upprätthålla globala spelregler har satts på prov och organisationen har ifrågasatts. För att utveckla regelverk och avtal har aktivt verkat för att försvara det multilaterala handelssystemet, värna WTO och dess regelverk och motverka protektionism i alla dess former. En översyn av EU:s gemensamma handelspolitik inleddes av Europeiska kommissionen och har i den processen, genom flera skriftliga inspel och annat påverkansarbete, agerat för en fortsatt öppenhet samt ambitiösa och progressiva handelsavtal med tredje land, för att avveckla handelshinder och för öka handelspolitikens bidrag till hållbar utveckling och till klimatomställningen i enlighet med EU:s gröna giv. Många av de förslag drivit på hållbarhetsområdet tillsammans med likasinnade medlemsländer har fått genomslag i Kommissionens förslag till handelspolitisk översyn och hållbarhetsaspekter genomsyrar översynen. Exempelvis ska hållbarhetskapitlen i EU:s frihandelsavtal utvecklas och efterlevnaden stärkas och lagstiftningsförslag ska presenteras om hållbara leverantörskedjor. Därutöver har verkat pådrivande i de förhandlingar som pågår inom WTO, bl.a. om ett regelverk för elektronisk handel, och för att reformera och modernisera WTO samt tillsammans med likasinnade arbetat för ett stärkt fokus på miljö och klimat i WTO, t.ex. är pådrivande för liberaliseringar av handel med klimatvänliga varor och tjänster och för att en deklaration om handel och klimat ska antas vid WTO:s nästa ministerkonferens. är även pådrivande för ökat fokus på jämställdhet i linje med den feministiska handelspolitiken. har fortsatt vara en betydande givare av handelsrelaterat utvecklingssamarbete. Ett fall där gjort ett tydligt avtryck syftade till att öka tillgången på de produkter som behövs i kampen mot covid-19 och därmed hjälpa sjukvården. lanserade ett initiativ om handel för hälsa om att ta bort tullar och handelshinder på medicinska produkter. Förslaget fick stöd av de andra medlemsstaterna och kommissionen drev sedan frågan tydligt inspirerat av det svenska förslaget. Frågan drivs nu vidare i WTO. nåddes en överenskommelse mellan om ett handels- och samarbetsavtal. Samma månad nåddes en principöverenskommelse med om ett investeringsavtal. Framsteg har gjorts i förhandlingar om frihandelsavtal med , , , och . För att driva handelsintressen har utrikeshandelsministern bildat en grupp med likasinnade EU-länder som samarbetar om aktuella handelsfrågor. Samarbetet har underlättat genomslag för svenska intressen i EU och WTO. har bistått regeringen med analyser av olika aspekter av EU:s inre marknad, av svenska intressen i frihandelsavtal, av EU:s gemensamma handelspolitik och av världshandelns utveckling samt analyser relaterade till handel och hållbarhet t.ex. studier om kopplingen mellan handelspolitik och hållbart företagande samt hur handelspolitiken kan bidra mer till klimatarbetet. har bidragit till svenska positioner och förslag i ovanstående processer och förhandlingar och därmed också bidragit till målet att skapa bättre förutsättningar för handel. hanterar ett antal olika kontaktpunktsfunktioner och informerar och ger stöd till myndigheter, företag och privatpersoner. Det är arbete som bidrar till en bättre tillämpning av EU-rätt och handelsregelverk och i förlängningen till en lägre regelbörda. Under pandemin har gjort värdefulla insatser med att analysera och hantera uppkomna handelshinder, analysera handelsutvecklingen och med att granska nya förslag till tekniska regler. Inom ramen för sitt handelsrelaterade utvecklingssamarbete har utbildat handelspolitiska tjänstemän från utvecklingsländer med goda omdömen från deltagare som säger sig ha ändrat sitt sätt att arbeta och kunnat sprida kunskap i sina hemmaorganisationer. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 nationella utvecklingssamarbete är brett med insatser i ett flertal utvecklingsländer. Ett hållbarhetsperspektiv är integrerat i myndighetens arbete. 4.3.5Effektivisera den inre marknaden För att bedöma måluppfyllelsen av att effektivisera den inre marknaden används indikatorer för att se utvecklingen när det gäller utrikeshandelns utveckling med varor och tjänster inom EU:s inre marknad, hinder och nationella särregler, genomförandet av EU-lagstiftning, och genomförandet av grön omställning. Tabell 4.6 Utrikeshandelns utveckling med varor och tjänster inom EU och EU:s inre marknad (EU samt , och )1 -13,8 -13,6 -6,4 -16,5 -15,1 -7,7 -5,9 1Storbritannien är inkluderad i aggregatet och i begreppet EU28 som innefattar EU:s medlemsstater då landet fortsatte att vara med i EU:s tullunion och inre marknad t.o.m. utgången av 2020. ”IM” står för EU:s inre marknad. Den inre marknaden fortsätter att spela en betydande roll för ekonomi med ökad handel, jobb och tillväxt. av svensk export går till länder på den inre marknaden, och av importen kommer härifrån. Den inre marknaden är ofta det första steget för svenska företag som vill exportera och växa internationellt. minskade varuexporten och varuimporten jämfört med . Tjänsteexporten sjönk och tjänsteimporten jämfört med . Minskad handel inom EU:s inre marknad bör ses i ljuset av covid-19-pandemin (och de påföljande restriktioner och åtgärder som vidtagits av medlemsstater) som har påverkat jämförelsetalen (se tabell 4.6 ovan). Arbetet med att undanröja kvarstående oproportionerliga hinder för fri rörlighet för varor och tjänster fortsatte. Med anledning av pandemin påverkades detta arbete då ett antal länder införde nya hinder för den fria rörligheten. En viktig del i arbetet har därför fortsatt varit att motverka protektionistiska tendenser och undvika införandet av handelshindrande och oproportionerliga regler som går utöver de krav som följer av EU-lagstiftningen. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Tabell 4.7 Utvecklingen när det gäller hinder och nationella särregler − Antalet anmälda föreskrifter samt reaktioner i enlighet med direktiv (EU) 2015/1535 Antal anmälda svenska föreskrifter Reaktioner från kommissionen eller annan Svenska reaktioner på andra länders föreskrifter anmäldes totalt 69 nya svenska föreskrifter inom ramen för proceduren för tekniska föreskrifter avseende varor och informationssamhällets tjänster i direktiv (EU) 2015/1535. Det är en ökning jämfört med de 40 föreskrifter som anmäldes Av dessa ledde nio anmälningar till reaktioner från kommissionen eller annan medlemsstat, jämfört med sju anmälningar året innan. Med stöd av fortsatte bevakningen av att andra medlemsstater inte antar nationella regler som kan innebära att nya hinder införs. Inom ramen för proceduren överlämnades 20 formella reaktioner på andra länders tekniska föreskrifter. Tabell 4.8 Utvecklingen när det gäller hinder och nationella särregler − Antalet anmälda föreskrifter samt reaktioner i enlighet med direktiv /123/EG (tjänstedirektivet) Svenska reaktioner på andra Anmälningsproceduren på tjänsteområdet i enlighet med direktiv /123/EG (tjänstedirektivet) ledde till totalt 11 nya svenska anmälningar av reglering av tjänster. Det är en ökning med tre anmälningar jämfört med de åtta anmälningar som gjordes . fick en kommentar från kommissionen . Syftet med anmälningarna enligt tjänstedirektivet är även det att motverka handelshinder och rapporterar till om de anmälningar som görs inom ramen för tjänstedirektivet. har inte lämnat några kommentarer på annan medlemsstats anmälan enligt tjänstedirektivet. En förutsättning för fri rörlighet för varor är att varor uppfyller kraven i EU:s produktlagstiftning. Swedacs arbete med samordning av 19 myndigheters marknadskontroll har bidragit till myndigheternas arbete med kontroll av att produkter uppfyller regler om exempelvis säkerhet, hälsa eller miljö. 4.3.6En väl fungerande europeisk och internationell kvalitetsinfrastruktur En välfungerande europeisk och internationell kvalitetsinfrastruktur är central för att säkerställa flödet av varor och tjänster och bidrar till det övergripande målet om en fri och rättvis internationell handel. Den pågående pandemin har också visat på betydelsen av en välfungerande kvalitetsinfrastruktur för att kvalitetssäkra varor och tjänster. För att bedöma måluppfyllelsen av en välfungerande europeisk och inter- 2021/22:1 Utgiftsområde 24 nationell kvalitetsinfrastruktur används indikatorer för att se utvecklingen gällande nationell kundnöjdhet, deltagande i ackrediteringsorganisationer och i internationell standardisering samt samverkan inom svensk standardisering. Källa: Swedac. Värdet representerar medelvärdet på resultatet av en fråga kring kundnöjdheten i Swedacs årliga enkät till de ackrediterade organisationerna. Värderingsskalan 1–5 har använts mellan 2010–2017 och 2020 med undantag för –2019 där värderingsskalan 1–5 (5 bäst och 3 varken eller) har använts. Utvecklingen av den nationella kundnöjdheten hos ackrediterade organisationer är stabil och en god kundnöjdhet råder fortsatt hos de ackrediterade organisationerna. Det är centralt för en avgiftsfinansierad verksamhet och bidrar till en välfungerande europeisk kvalitetsinfrastruktur. har Swedac också gett stöd till regioner i kvalitetsfrågor och ett projekt inom laboratoriemedicin initierades där data från Swedacs tillsyn användes för att bidra till en ökad patientsäkerhet och en god kvalitetsutveckling. Deltagande i europeiska och internationella ackrediteringsorganisationer Deltagande och tillsättning av svenska tjänstemän på strategiska positioner i europeiska och internationella ackrediteringsorganisationer ligger på en god nivå. har arbetet i dessa organisationer förbättrat riktlinjer för ackreditering europeisk och internationell nivå delvis på grund av pandemin, vilket medfört större flexibilitet, ytterligare harmonisering av systemet för ackreditering och effektivisering av arbetssättet. Samverkan inom svensk standardisering Samverkan mellan organisationerna inom har intensifierats. Organisationen har efter nära verksamhet inlett en egeninitierad översyn i syfte att ytterligare främja samverkan inom organisationen, vilket ligger i linje med målsättningarna i regeringens strategi för standardisering (UD2018/12345). Deltagande i europeisk och internationell standardisering Betydande framsteg har även gjorts när det gäller deltagande i europeisk och internationell standardisering. En svensk företrädare har valts till president för den internationella standardiseringsorganisationen för perioden –2023. ISO har därigenom fått sin första kvinnliga president. 4.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att verksamheten inom verksamhetsområdet har bidragit till målet om fri, hållbar och rättvis internationell handel, en välfungerande inre marknad, växande export och internationella investeringar i . Regeringens export- och investeringsstrategi utgör en samlad plattform för att bidra till att uppfylla målen inom verksamhetsområdet. Strategin har utgjort en viktig bas även för att hantera utmaningarna under krisen. Genom en gemensam ansats har också budgeten kunnat optimeras under den situation som rådde. Insatserna som pågår inom ramen för strategin bidrar till att stärka svensk konkurrenskraft, ökad tillväxt och jobbskapande som den bidrar till omställningsagendan som kommit än mer i fokus i återhämtningen av pandemin. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Redovisade resultat visar att Business kunder är mycket nöjda med deras insatser, vilket utgör en kompletterande bedömningsgrund till delmålet Öka export. Indikatorer till delmålen visar att svenska företags export återhämtade sig relativt väl trots pandemin, liksom att direktinvesteringarna i kunde öka. Under covid-19-pandemins inledande faser spelade Business unika närvaro på viktiga utlandsmarknader och deras möjligheter till omställning en central roll i att stödja företag som exporterade genom det nya landskapet av restriktioner. För att underlätta Business omställning och stöd till svenska företag under krisen anpassade regeringen sina riktlinjer så att Business fick större möjligheter att prioritera mellan sina uppdrag. Även genom digitalisering har en stor del av verksamheten kunnat fortsätta och ge god effekt. Sammantaget bedöms Business insatser har bidragit till ökad export av svenska företag och ökade utländska direktinvesteringar i . Pandemin har skapat osäkerheter kring i vilken utsträckning små och medelstora svenska företag, som ännu inte är på exportmarknaden, vågar ta klivet ut på den internationella marknaden. Resultatindikatorn visar att osäkerheten har medfört att antalet små och medelstora företag som exporterar har minskat. Genom fler exporterande företag ökar förutsättningarna för jobbskapande och tillväxt. regeringsuppdrag om regional exportsamverkan syftar till att säkerställa att det är lätt för företag som vill göra affärer i andra länder att hitta rätt information och stöd.