prop · H90351 · 2021-11-03 00:00:00 — Externa anordnare utgör en väsentlig del av den kommunala vuxenutbildningen på entreprenad, i de allra flesta fall efter upphandling enligt lagen (2016:1145) om offentlig upphandling eller i form av auktorisation. studerade av kursdeltagare inom komvux på grundläggande och gymnasial nivå hos en annan utbildningsanordnare än huvudmannen. Enligt rapporterade uppgifter läste av kursdeltagarna i sfi i kommunens egen regi och med en annan utbildningsanordnare (promemoria Elever och studieresultat i vuxenutbildning , dnr 2020:906). Auktorisationen kan förändras löpande för att möta kommunen och målgruppernas behov. För upphandlad verksamhet finns det bestämmelser i upphandlingslagstiftningen om när det är tillåtet att ändra ett upphandlat kontrakt eller ramavtal. Konsekvenserna av förslagen för enskilda utbildningsanordnare bedöms kunna bli både positiva och negativa. Enskilda utbildningsanordnare som bedriver upphandlad verksamhet kan ha avtal som innebär begränsade möjligheter att anordna det utbud kommunen fastslår i utbildningsplanen för de som omfattas av utbildningsplikt och inte förrän i kommande upphandling kunna beakta de föreslagna reglerna om sammanhållen utbildning. Positiva effekter för externa anordnare kan å andra sidan uppstå i de fall eleven får ta del av hela den sammanhållna utbildningen hos anordnaren istället för exempelvis endast sfi. Det gör det möjligt för anordnaren att erbjuda fler kurser i kombination med sfi. Att den sammanhållna utbildningen föreslås fastställas i en utbildningsplan förväntas bidra till tydligare ramar för samarbetet mellan kommuner, företag och andra externa anordnare eftersom det i utbildningsplanen synliggörs vilket utbud anordnare ska tillhandahålla och med vilket syfte. Folkhögskolorna är viktiga utförare av utbildning i svenska och kan anordna sfi i tre olika former, på entreprenad, som utbildning vid folkhögskola motsvarande sfi och som uppdragsutbildning. Förslagen i denna proposition innebär inte någon ändring när det gäller kravet på vilka aktiviteter nyanlända som omfattas av utbildningsplikt ska ta del av och att det förutom sfi och samhällsorientering handlar om utbildning inom vuxenutbildning på grundläggande eller gymnasial nivå, vuxenutbildning som särskild utbildning eller motsvarande utbildning inom folkhögskolan. Tillstånd att sätta betyg kan ges till en enskild utbildningsanordnare för utbildning motsvarande vuxenutbildning om utbildningen anordnas i form av uppdragsutbildning. Det finns alltså möjlighet för folkhögskolor att ansöka om och få betygsrätt för sådana andra kurser även om det kan innebära en viss begränsning i folkhögskolornas möjligheter att utbildningen måste anordnas som uppdragsutbildning för att tillstånd att sätta betyg ska kunna ges. Endast ett fåtal folkhögskolor har en rätt att sätta betyg i andra kurser än sfi som motsvarar komvuxutbildning på grundläggande eller gymnasial nivå. Den föreslagna regleringen gäller kommunernas skyldighet att tillhandahålla en sammanhållen utbildning inom ramen för skyldigheten att tillhandahålla vuxenutbildning och reglerar inte folkhögskolornas verksamhet. Den innebär inte i sig något hinder för folkhögskolor att erbjuda utbildning vid folkhögskola som motsvarar sfi i kombination med annan utbildning vid folkhögskolan som motsvarar vuxenutbildning på grundläggande eller gymnasial nivå eller vuxenutbildning som särskild utbildning. Det finns inte heller något som hindrar att kommunerna i sin planering av den sammanhållna utbildningen inkluderar delar som erbjuds på en folkhögskola och det finns en sådan överenskommelse med folkhögskolan. 2021/22:51 8.4 Konsekvenser för enskilda nyanlända För nyanlända som omfattas av utbildningsplikt kommer ett genomförande av förslagen att leda till ökade förutsättningar att få en individanpassad utbildning med bättre möjligheter till vidareutbildning eller etablering på arbetsmarknaden. Det kommer även att ge tillgång till en rättighetsbaserad utbildning i ett tidigare skede än som är fallet . Den föreslagna sammanhållna utbildningen kan bidra till att skapa helhet och sammanhang för individen, öka motivationen och förbättra möjligheterna att nå så långt som möjligt i lärandet. Den sammanhållna utbildningen betyder även att de aktiviteter som individen ska ta del av inom ramen för sin etableringsplan både geografiskt och innehållsmässigt hålls samman i högre utsträckning. De föreslagna ändringarna kan antas innebära att de individer som ingår i målgruppen står bättre rustade för att efter tiden i etableringsprogrammet gå vidare till arbete eller fortsatta studier samt aktivt delta i samhällslivet. Att stärka förutsättningarna för kortutbildade att etablera sig på arbetsmarknaden kan antas leda till positiva samhällsekonomiska konsekvenser. Bland de kortutbildade är det en större andel kvinnor än män som bedöms omfattas av utbildningsplikt. var det av kvinnorna och av männen med kort utbildning som hade fått den bedömningen. Det är alltså en högre andel av de kortutbildade männen som bedöms kunna matchas direkt mot arbete, alternativt att de kan matchas till jobb efter att ha tagit del av Arbetsförmedlingens insatser. statistik visar att fler kvinnor än män läser kurser inom vuxenutbildning och att kvinnor har bättre studieresultat och lägre frekvens av avbrott än män. visar Arbetsförmedlingens statistik att utrikesfödda kvinnor har svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. Förslaget om sammanhållen utbildning avser att stärka kortutbildades möjligheter till breddad utbildning och etablering på arbetsmarknaden och bör därför gynna såväl kvinnor som män. Men eftersom kvinnor i högre grad än män har kort utbildning, och därmed svårare att etablera sig på arbetsmarknaden, bedöms förslagen vara särskilt gynnsamma för nyanlända kortutbildade kvinnor. Förslagen har därmed potential att bidra till ökad ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män. Konsekvenser för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen Integrationspolitikens övergripande mål är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. inriktning för området är att främja nyanlända invandrares etablering i Prop. 2021/22:51 arbets- och samhällslivet. Förslaget om en sammanhållen utbildning för nyanlända i etableringsprogrammet som har utbildningsplikt bedöms leda till att de som ingår i gruppen står bättre rustade för att efter tiden i etableringsprogrammet gå vidare till arbete eller fortsatta studier samt aktivt delta i samhällslivet. Förslaget bedöms därför bidra positivt till möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Konsekvenser för skyldigheter som följer av medlemskap i Förslaget avser inte frågor som regleras i . Förslaget till lag om ändring i skollagen (2009:400) 1 § I detta kapitel finns –allmänna bestämmelser (2–9 §§), –bestämmelser om vuxenutbildning på grundläggande nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå (10– 15 §§), –bestämmelser om vuxenutbildning på gymnasial nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå (16–23 §§), –bestämmelser om vuxenutbildning i svenska för invandrare (24– 33 §§), –bestämmelser om sammanhållen utbildning för vissa nyanlända invandrare (33 a och 33 b §§), –bestämmelser om betyg (34–41 a §§), –bestämmelser om validering (42 och 43 §§), och –bestämmelser om intyg (44 och 45 §§). Paragrafen anger kapitlets innehåll. Med anledning av att nya bestämmelser om sammanhållen utbildning för vissa nyanlända invandrare som erbjuds etableringsinsatser tillkommer i kapitlet läggs det till en strecksats i paragrafen som anger att kapitlet innehåller bestämmelser om detta. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. 3 a § I den kommunala vuxenutbildningen ska kommunerna tillhandahålla en sammanhållen utbildning för sådana nyanlända som tar del av insatser som avses i lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och som på grund av kort utbildning inte bedöms kunna matchas mot arbete för insatserna. I paragrafen, som är ny, regleras en skyldighet för kommunerna att inom den kommunala vuxenutbildningen tillhandahålla en sammanhållen 2021/22:51 utbildning för vissa nyanlända invandrare. Paragrafen utformas enligt Lagrådets förslag. Den sammanhållna utbildningen ska tillhandahållas i den kommunala vuxenutbildningen. I 3 § framgår att den kommunala vuxenutbildningen tillhandahålls på grundläggande nivå, på gymnasial nivå, som särskild utbildning på grundläggande nivå, som särskild utbildning på gymnasial nivå och som svenska för invandrare. För den sammanhållna utbildningen tillämpas alltså utöver de generella bestämmelserna för den kommunala vuxenutbildningen även 10–45 §§ i relevanta delar. Den sammanhållna utbildningen ska rikta sig till sådana nyanlända som tar del av insatser enligt lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, och som på grund av kort utbildning inte bedöms kunna matchas mot arbete för etableringsinsatserna (de nyanlända som bedöms omfattas av s.k. utbildningsplikt). Etableringsinsatser är insatser som Arbetsförmedlingen har ansvar för att nyanlända invandrare erbjuds i syfte att underlätta och påskynda deras etablering i arbets- och samhällslivet. I förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare finns bestämmelser om det arbetsmarknadspolitiska programmet etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (etableringsprogrammet). En nyanländ som bedöms omfattas av utbildningsplikt ska enligt 14 § i förordningen inom ramen för programmet i huvudsak ta del av vuxenutbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning vid folkhögskola, samhällsorientering samt utbildning inom vuxenutbildning på grundläggande eller gymnasial nivå, vuxenutbildning som särskild utbildning eller motsvarande utbildning inom folkhögskolan. Den nya skyldigheten innebär att kommunerna inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen ska tillhandahålla en sammanhållen utbildning för personer som deltar i etableringsinsatser av detta slag. Den sammanhållna utbildningen ska bestå av kurser och aktiviteter från det befintliga utbudet av kurser inom den kommunala vuxenutbildningen och kurserna ska vara anpassade efter deltagarnas behov och förutsättningar. Anpassning kan ske genom att kurser delas upp i delkurser och att studietakten anpassas till individens förutsättningar. I uttrycket sammanhållen ligger att de olika kurserna och aktiviteterna ska ses som en helhet och att det finns en planering och struktur i hur de olika delarna förhåller sig till varandra. Detta hindrar inte att olika aktörer tillhandahåller olika delar av utbildningen eller att olika delar äger rum på skilda platser. Det viktiga är att individen erbjuds en utbildning vars olika delar tillsammans utgör ett meningsfullt innehåll. Med sammanhållen avses också att utbildningen tidsmässigt ska vara organiserad så att de kurser och aktiviteter som den enskilde ska delta i inte kolliderar eller är alltför utspridda. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. 4 a § Den sammanhållna utbildning som kommunerna enligt 3 a § ska tillhandahålla för vissa nyanlända invandrare syftar till att i strukturerad form ge deltagarna sådana kunskaper som de behöver för att kunna studera vidare eller etablera sig på arbetsmarknaden. I paragrafen, som är ny, anges syftet med den sammanhållna utbildning Prop. 2021/22:51 kommunerna ska tillhandahålla för nyanlända invandrare enligt 3 a §. Paragrafen utformas enligt Lagrådets förslag. Av bestämmelsen framgår att syftet är att ge den målgrupp som anges i 3 a § utbildning. Utbildningen ska syfta till att i strukturerad form ge deltagarna sådana kunskaper de behöver för att kunna fortsätta studera eller för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Syftet ska alltså vara att ge sammanhållna kurser och andra utbildningsinslag som är anpassade efter dessa behov. De kurser som den nyanlände studerar bör präglas av ett språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt där målet är att inhämta ny kunskap och lära sig andraspråket svenska. I att utbildningen ska ske i strukturerad form ligger att det ska ske sammanhållet på det sätt som framgår av kommentaren till 3 a §, att de olika kurserna och aktiviteterna ses som en helhet och att det finns en plan och struktur i hur de olika delarna förhåller sig till varandra. Målgruppen för utbildningen är nyanlända som tar del av insatser enligt etableringsprogrammet och som på grund av kort utbildning inte bedöms kunna matchas mot arbete i etableringsinsatsen (nyanlända som bedöms omfattas av s.k. utbildningsplikt), se kommentaren till 3 a §. Syftet med utbildningen är att deltagarna senare ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden eller studera vidare. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. Sammanhållen utbildning för vissa nyanlända invandrare 33 a § Den sammanhållna utbildning som kommunerna enligt 3 a § ska tillhandahålla för vissa nyanlända invandrare ska i genomsnitt omfatta minst 23 timmars undervisning . I paragrafen, som är ny, regleras omfattningen av den sammanhållna utbildning som kommunerna ska tillhandahålla för nyanlända invandrare enligt 3 a §. Paragrafen utformas enligt Lagrådets förslag. På samma sätt som för vuxenutbildning i svenska för invandrare anges omfattning av studierna inom den sammanhållna utbildningen . Inom vuxenutbildning på grundläggande och gymnasial nivå används däremot verksamhetspoäng som mått och där motsvarar 20 verksamhetspoäng en veckas heltidsstudier. Beträffande den sammanhållna utbildningen anges det i paragrafen att den i genomsnitt ska omfatta minst 23 timmars undervisning . Detta innebär att det kan vara mer undervisning vissa veckor och mindre andra veckor. Som exempel kan nämnas att undervisningen skulle kunna bedrivas och därefter de nästföljande . Kravet på den genomsnittliga undervisningstiden ska vara uppfyllt under de olika fyraveckorsperioder utbildningen omfattar. Det är inte avsett att bestämmelsen ska tolkas som ett krav på omfattningen av en kurs som ingår i utbildningen. Kravet avser undervisningen under utbildningen, dvs. den lärarledda verksamheten. Undervisning inom vuxenutbildningen kan bedrivas som undervisning i utbildningslokaler, helt eller delvis som distansundervisning eller på en arbetsplats. Av 2 § framgår att utgångspunkten för utbild- ningen av en enskild elev ska vara elevens behov och förutsättningar. 2021/22:51 som ska ta del av den sammanhållna utbildningen har ofta mycket begränsade kunskaper i svenska och deras möjligheter till själv- och distansstudier är begränsade. Utgångspunkten är därför att den garanterade undervisningstiden avser en nära lärarledd verksamhet. I den garanterade undervisningstiden ryms de 15timmar undervisning i svenska för invandrare som garanteras enligt 24 §. Därutöver ska undervisning erbjudas. 14§ förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare regleras vilken utbildning som ska erbjudas de nyanlända som har bedömts omfattas av utbildningsplikt. Den sammanhållna utbildningen innefattar inte den samhällsorientering kommunerna ska erbjuda enligt lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Samhällsorienteringen räknas inte som undervisning och ingår inte i den kommunala vuxenutbildningen eller annan del av skolväsendet. Den ska därför inte ingå i de garanterad undervisningstid eller i den plan för den sammanhållna utbildningen som ska upprättas enligt 33 b §. Den del av utbildningen som syftar till att deltagaren ska förvärva grundläggande läs- och skrivfärdigheter eller att lära in det latinska alfabetet ingår i svenska för invandrare men ska inte räknas in i den garanterade undervisningstiden (jfr prop. 2005/06:148 s. 31). Även mängdträning, dvs. tid för eleven att på egen hand eller tillsammans med andra elever träna och befästa kunskaper, ligger utanför de garanterade . Det finns inte något hinder mot att den nyanlände under en del av etableringstiden har mer undervisning i svenska för invandrare och mindre annan utbildning, förutsatt att den sammanlagda undervisningstiden uppfyller kravet i bestämmelsen. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. 33 b § Den sammanhållna utbildningen ska följa en plan som beslutas av hemkommunen. Utbildningsplanen ska innehålla uppgifter om utbildningens syfte, organisation och huvudsakliga innehåll. För varje elev ska det upprättas en individuell studieplan enligt 8 §. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om utbildningsplan och Paragrafen utformas enligt Lagrådets förslag. Av första stycket framgår att det ska finnas en plan för den samman- hållna utbildning som kommunerna enligt 3 a § ska tillhandahålla för Hemkommunen har ansvaret för att utbildnings- planen tas fram och beslutas och för innehållet i planen. hinder mot ett regionalt eller delregionalt samarbete vid framtagandet av Utbildningsplanen ska innehålla uppgifter om den sammanhållna utbildningens syfte, organisation och huvudsakliga innehåll. I 4 a § anges det generella syftet med sammanhållen utbildning. syftet med olika kurser och aktiviteter som kommunen planerar ska ingå i Planen ska också innehålla en beskrivning av hur kommunen valt att organisera den sammanhållna utbildningen inom den kommunala vuxenutbildningen, t.ex. om utbildningen bedrivs i egen regi eller helt eller delvis på entreprenad, om samarbete sker med andra kom- muner och vilka utbildningsanordnare och andra aktörer som anlitas i olika Även det huvudsakliga innehållet i utbildningen ska beskrivas i pla- Det handlar om vilka olika kurser och aktiviteter som kommunen erbjuder inom den sammanhållna utbildningen för personer med olika bakgrund och förutsättningar. Planen för den sammanhållna utbildningen ska innehålla såväl svenska för invandrare som andra kurser inom den kommunala vuxenutbildningen. Även andra insatser som är gynnsamma för elevernas kunskapsutveckling ska kunna ingå i planen. Det kan t.ex. handla om studie- och yrkesvägledning, validering och läs- och skrivinlärning. Samhällsorientering som ges enligt lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandare kan dock inte ingå (se kommentaren till 33 a §). För att en sammanhållen utbildning ska möta behovet hos nyanlända inom etableringsprogrammet behöver utbildningen utgå från en kartläggning och analys av den aktuella målgruppens behov. Den sammanhållna utbildningen ska utformas utifrån de bedömningar som görs av elevgruppens kunskaper, erfarenheter och förutsättningar. För att kunna upprätta en plan för den sammanhållna utbildningen behöver kommunerna därför initialt göra en målgruppsanalys och undersöka och formulera målgruppens behov och förutsättningar. Utbildningsbakgrunden och behovet av utbildning kan variera stort mellan de olika nyanlända invandrare som anses ha kort utbildning och därmed bedöms omfattas av utbildningsplikt. Det kan till följd därav finnas mycket skiftande utbildningsbehov inom målgruppen i en kommun. Eleverna kommer att ha behov av att läsa kurser på olika nivåer. Utbildningsplanen behöver därför innehålla ett sammansatt urval av kurser på olika nivåer från det befintliga utbudet av kurser inom den kommunala vuxenutbildningen. Urvalet av kurser ska vara anpassat till deltagarnas olika förutsättningar och ge utrymme för individanpassning av utbildningen. Anpassning av utbildningen kan ske genom att kurser delas upp i delkurser och att studietakten anpassas till individens förutsättningar. Arbetsförmedlingen har ansvaret för nyanlända invandrare och samordning av insatser för deras etablering. Vuxenutbildningen i kommunerna är organiserad på olika sätt och olika aktörer kan vara involverade i anordnandet av utbildningen. Det behöver ske en samverkan mellan kommunen, Arbetsförmedlingen och andra berörda aktörer som region, andra kommuner och enskilda utbildningsanordnare. Även funktioner som studie- och yrkesvägledning kan behöva vara involverade vid framtagandet av planen. Ansvaret för samverkan, och att initialt göra en analys där målgruppens behov och förutsättningar formuleras, ligger på hemkommunen för personer i målgruppen. Enligt 25 § ska huvudmannen i samarbete med Arbetsförmedlingen verka för att eleven ges möjligheter att öva det svenska språket i arbetslivet och att utbildning i svenska för invandrare kan kombineras med andra aktiviteter som arbetslivsorientering, validering, praktik, eller annan utbildning. Annan utbildning kan vara kurser inom t.ex. grundläggande vuxenutbildning eller gymnasial vuxenutbildning (prop. 2005/06:148 s. 35). För nyanlända som bedöms omfattas av utbildningsplikt ska svenska för invandrare kombineras med annan utbildning inom ramen för den sammanhållna utbildningen som kommunerna ska tillhandahålla för dem. Bestämmelsen i 25 § är aktuell för andra som studerar svenska för invandrare än de nyanlända i målgruppen för den sammanhållna utbildningen. 2021/22:51 Av andra stycket framgår att kravet i 8 § på att det ska upprättas en individuell studieplan för varje elev inom vuxenutbildningen även gäller för elever som studerar inom den sammanhållna utbildningen. Den individuella studieplanen är ett verktyg för att planera en enskild elevs utbildning. Det är vuxenutbildningens ansvar att varje elev får stöd och undervisning utifrån sina individuella utbildningsmål, behov och förutsättningar. Utbildningsplanen som kommunen ska ta fram kan sägas bl.a. beskriva det utbud av kurser som kommunen kan erbjuda gruppen individer som anvisats till utbildningsplikt. Utifrån detta utbud av kurser skapas för den enskilde individen en sammanhållen utbildning med de kurser som vederbörande ska ta del av och detta ska framgå i den enskildes individuella studieplan. För en nyanländ som ska ta del av utbildningsinsatsen ska det således av den individuella studieplanen bland annat framgå vilka kurser inom den sammanhållna utbildningen som ska ingå. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. Sammanfattning av promemorian På väg – mot stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk redovisar i denna promemoria uppdraget att utreda hur utbildning kan erbjudas för nyanlända som omfattas av s.k. utbildningsplikt. Utredningen har även i uppdrag att utreda behovet av förändringar när det gäller vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) och sfi i kombination med annan utbildning vilket ska redovisas i utredningens slutbetänkande. Syftet är att analysera förutsättningarna för att sfi-elever ska kunna erbjudas en utbildning av god kvalitet som motsvarar elevernas behov och förutsättningar samt att förbättra genomströmningen inom sfi och underlätta övergången till och kombinationer med andra vuxenutbildningar. Utredningen har valt att göra bedömningar om vissa kvalitetshöjande insatser redan i denna promemoria. Bedömningarna avser att stödja huvudmännen i genomförandet av den s.k. utbildningsplikten. Utredningens förslag och bedömningar kan anses gynnsamma även för andra målgrupper i vuxenutbildningen. 2021/22:51 Bilaga 1 Utredningen har valt att göra en omfattande bakgrundsbeskrivning av vuxenutbildningen. Beskrivningen syftar till att utgöra en saklig grund till de förslag och bedömningar som läggs fram. I bakgrundsbeskrivningen finns bland annat nuläge i vuxenutbildningen, fakta om etableringsprogrammet och den s.k. utbildningsplikten samt ekonomiska förutsättningar för kommunernas flyktingmottagande. De författningsändringar som utredningen föreslår görs för att säkerställa individanpassad utbildning för de elever som omfattas av s.k. utbildningsplikt. Alla förslag och bedömningar i kapitel 5 är gynnsamma och bör övervägas för en bredare målgrupp. Centrala utgångspunkter och ställningstaganden En viktig utgångspunkt för utredningen har varit en strävan efter att förena vuxenutbildningens expertis vad gäller att fatta beslut om planering och genomförande av utbildning med de arbetsmarknadspolitiska kraven om deltagande i aktivitet på heltid.