prop · H803101 · 2021-04-15 00:00:00 — beslutade i ändringsbudget att införa ett omställningsstöd för företag som fått minskad omsättning till följd av spridningen av covid-19 och förde därför upp anslaget 1:24 Omställningsstöd i statens budget. Anslaget anvisades totalt för att finansiera stöd enligt lagen (2020:548) om omställningsstöd. Utfallet blev , vilket är (87,) lägre än anvisat i ändringsbudget. Det beror på att företag inte har ansökt om omställningsstöd i den omfattning som beräknades. Totalt inkom 53 106 ansökningar varav 46 952 (88,) var beviljade vid slutet av 2020. Det ansökta beloppet uppgick sammanlagt till . Utfallet för det nya anslaget 1:25 Stöd till enskilda näringsidkare blev . beslutade i ändringsbudget att införa ett stöd för att stärka enskilda närings- idkares möjligheter att överbrygga konsekvenserna av spridningen av covid-19 och att föra upp ett anslag för ändamålet på statens budget. Anslaget har använts för utbetalning av stöd i enlighet med förordningen (2020:893) om omsättningsstöd till enskilda näringsidkare. Totalt inkom ca 8 000 ansökningar om stöd , varav 4 200 (52,) hade beviljats vid utgången av året. Utfallet blev (90,) lägre än anvisat belopp. Det beror på att enskilda näringsidkare inte har ansökt om stödet i den omfattning som beräknades. Utfallet för anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet blev vilket är (10,) högre än vad som anvisades i statens budget. Det beror främst på att utgifterna gällande förberedelser för det svenska deltagandet i blev högre än beräknat. Med anledning av de högre utgifterna för deltagande i Expo2020, samt ökade kostnader för (Business ), anvisades anslaget ytterligare i ändringsbudget. Utfallet för anslaget 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning blev , vilket är (50,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Anslaget används för ersättning till AB Svensk Export- kredit för underskott inom ramen för systemet med statsstödda export-krediter till fast ränta, det s.k. CIRR-systemet (Commercial Interest Reference Rate). Ersättningen till AB blev lägre än vad som beräknades i statens budget och i ändringsbudget minskades anslaget med för att finansiera ökning av anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet. Eventuellt överskott i CIRR-systemet redovisas på inkomsttitel Inlevererat överskott av statsstödd exportkredit. Högre utfall för AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning blev högre än föregående år. Det beror på att det inte fanns behov av att använda anslaget 2019. Tabell 2.119 UO 24 Beställningsbemyndiganden Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Tabell 2.120 UO 24 Utlåning AB Svensk Exportkredits lån i för systemet med 2007/08:1, bet. 2007/08:FiU11, rskr. 2007/08:24. Inom utgiftsområdet har beslutat om låneramar på för utlåning. Utestående lån vid utgången av 2020 var . Tabell 2.121 UO 24 Garantier Grundfondsförbindelse Fonden för den mindre skeppsfarten2 Pensionsgaranti (endast efterborgen), Sveaskog AB3 Pensionsgaranti (endast efterborgen), AB3 Pensionsgaranti (inkl. efterborgen), (f.d. Postgirot)3 Pensionsgaranti SP Tekniska Forskningsinstitut3 Pensionsgaranti (endast efterborgen), Teracom3 Pensionsgaranti Svensk Maskinprovning AB3 Kreditgarantier för lån till företag 1Lagen (1980:1097) om svenska . 2003/04:128, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:273. 3I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, bet. 1991/92:FiU31, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per . Tabell 2.122 UO 24 Övriga krediter 1Årligt bemyndigande att ta upp lån till staten för att tillhandahålla sådana krediter och fullgöra sådana garantier som beslutat om med stöd av 5 kap. 1 § budgetlagen (2011:203). har beviljat krediter inom garantiverksamheten i form av ett årligt bemyndigande att ta upp lån till staten för att tillhandahålla sådana krediter och fullgöra sådana garantier som beslutat om med stöd av 5 kap. 1 § budgetlagen. RiR 2020:6 Innovation genom samverkan – statens satsningar på strategiska samverkans- och innovationsprogram har granskat om staten har skapat förutsättningar för effektivitet i satsningarna på Strategiska innovationsprogram (SIP) och strategiska samverkans- program (SVP). Regeringen har i skrivelsen om samverkansprogram och strategiska innovationsprogram (skr. 2019/20:185) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Gransknings- rapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2020/21:NU7, rskr. 2020/21:45). RiR 2020:8 arbete mot handelshinder – informationsinhämtningens avgörande betydelse har granskat om utgår från det samlade svenska ekonomiska intresset i hanteringen av handelshinder mot bakgrund av de handels- politiska målen. Regeringen har i skrivelsen om arbete med handelshinder (skr. 2020/21:3) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har tillkännagett det som utskottet anför om att regeringen bör presentera en åtgärdsplan för hur den avser att tillvarata rekommendationer. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2020/21:NU11, rskr. 2020/21:172). RiR 2020:30 Effektutvärderingar av näringspolitiken – bristande tillförlitlighet har granskat hur statliga myndigheter utvärderar effekter av närings- politiken. Ärendet bereds inom . Regeringen kommer att återkomma till med en skrivelse. 2.6.25Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet omfattar generella bidrag till kommuner och regioner. Dessa utgör drygt hälften av statens bidrag till sektorn. Resterande bidrag från staten till kommun- sektorn är riktade till viss verksamhet och redovisas under andra utgiftsområden (se bilaga 4). Tabell 2.123 UO 25 Anslag -12,3 Stöd med anledning av Stöd till kommunsektorn för Utfallet uppgick till och blev därmed (23,) högre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare . Jämfört med ökade utgifterna med (31,). Kompensation till kommuner och regioner för sänkt skatt för pensionärer Medel från anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning fördelas enligt systemet för kommunalekonomisk utjämning. Systemet finansieras i huvudsak med statliga medel, men också med avgifter från vissa kommuner och regioner. Utjämningssystemet regleras i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning och förordningen (2004:881) om kommunalekonomisk utjämning. Systemets syfte är att ge kommuner och regioner likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Utgifterna för anslaget uppgick till , vilket är högre än 2019. Totalt uppgick bidragen till kommunerna till , vilket är en ökning med (9,). Bidragen till regionerna uppgick till , en ökning med (8,). För att kompensera kommuner och regioner för det intäktsbortfall som förhöjt grund- avdrag för pensionärer medför anvisades anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning Kommunerna fick och regionerna . Anslaget anvisades även för ökade resurser till kommuner. Dessutom anvisades till kommuner och regioner till följd av en stegvis överföring av medel från anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen som aviserades i budgetpropositionen . Anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader används för att jämna ut kostnaderna mellan kommuner för verksamhet de utför enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Bidraget finansieras med en utjämningsavgift för kommuner, som redovisas på budgetens inkomstsida (inkomst- titel Utjämningsavgift för LSS-kostnader). Utgifterna för anslaget uppgick till , vilket är högre än 2019. Bidragen och avgifterna i utjämningssystemet är beräknade så att de sammanlagda avgifterna och bidragen uppgår till samma belopp. Medel för stödet med anledning av flyktingsituationen överförs till kommunalekonomisk utjämning Anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen uppfördes i statens budget 2017. Utfallet för anslaget blev , varav kommunerna har fått och regionerna i stöd . Medlen har fördelats efter kommunernas mottagande av asylsökande och nyanlända samt fördelningen mellan barn och vuxna i förhållande till kommunens befolkningstal. Vid fördelningen av medel mellan regioner beaktas antalet asylsökande och nyanlända. Jämfört med föregående år blev utfallet för anslaget (40,) lägre, vilket beror på den stegvisa överföringen av medel till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden påverkar jämförelsen mot budget och föregående år Utfallet för det nya anslaget 1:5 Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden uppgick till . Kommunerna har fått och regionerna . Anslaget uppfördes i statens budget som ett resultat av ett utskotts- initiativ. Med anledning av utskottsinitiativet utbetalades till kommuner och regioner för att stärka välfärden. Totalt betalades (70,) ut till kommunerna och (30,) till regionerna, proportionellt utifrån befolkningsmängd. I ändringsbudget anvisades ytterligare totalt . betalats ut till kommuner och regioner med anledning av följd- verkningar av covid-19. I ändringsbudget anvisades som betalades ut . Av dessa var avsedda att användas för att hantera den lågkonjunktur som väntades följa spridningen av covid-19. Resterande var aviserade som en förstärkning av välfärden redan före covid-19 var känt. I ändringsbudget anvisades ytterligare till sektorn, vilka också betalades ut , till följd av en försvagad arbetsmarknad vilket medförde minskade kommunalskatteintäkter och ökade utgifter inom olika områden. En av regeringens åtgärder för att motverka följdeffekterna av covid-19 är möjligheten att göra avsättningar till periodiseringsfonder. Avsättningen påverkar kommun- sektorns skatteunderlag –2026. Därför anvisade anslaget ytterligare i ändringsbudget. Av dessa medel betalades ut till kommunerna och till regionerna. Avsättningarna för periodiseringsfonder kommer sedan ha motsatt effekt på sektorn åren 2021–2026. RiR 2020:11 Tillväxthämmande incitament i den kommunala inkomstutjämningen? har granskat om den kommunala inkomstutjämningen har negativa effekter på kommunernas tillväxt. Regeringen har i skrivelsen om tillväxthämmande incitament i den kommunala inkomstutjämningen (skr. 2020/21:28) redovisat sina bedömningar av iakttagelser och rekommendation. Granskningen är därmed slut- behandlad. har tillkännagett det som utskottet anför om att regeringen ska tillsätta en utredning som ser över hela det kommunalekonomiska utjämningssystemet med fokus på utveckling, tillväxt och likvärdig service i hela landet. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2020/21:FiU15, rskr. 2020/21:129). RiR 2020:14 Riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden har granskat om riktade statsbidrag ger goda förutsättningar att motverka sociala problem i socioekonomiskt utsatta områden. Regeringen har i skrivelsen om riktade statsbidrag för socioekonomiskt utsatta områden (skr. 2020/21:153) redovisat sin bedömning av iakttagelser och rekommendationer. Granskningen är därmed slutbehandlad. 2.6.26Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområdet omfattar främst räntor på statsskulden, men också provisionsutgifter i samband med upplåning och skuldförvaltning. I utgiftsområdet ingår även ett särskilt anslag för oförutsedda utgifter. Utgifterna inom utgiftsområdet omfattas inte av utgiftstaket för staten. Regeringen får enligt 3 kap. 9 § budgetlagen besluta att anslag för räntor på statsskulden samt andra utgifter för upplåning och skuldförvaltning får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden. Tabell 2.124 UO 26 Anslag -34,0 -78,8 -12,8 -33,9 Utfallet för utgiftsområdet uppgick till och är därmed (33,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utgifterna blev (11,) lägre än 2019. Utgifterna för statsskuldsräntor påverkas främst av statsskuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. De påverkas också av tekniska faktorer till följd av Riksgälds- kontorets upplånings- och skuldförvaltningsteknik. Anslaget 1:1 Räntor på statsskulden belastas enligt utgiftsmässiga principer. Därmed påverkas anslaget av realiserade valutakursdifferenser, men inte orealiserade. Redovisningen är ett netto av inkomster och utgifter i upplåningsverksamhet. Anslaget påverkas inte av myndighetens nettoutlåning eftersom anslaget netto- redovisas. Högre ränteutgifter som beror på att statsskulden ökar till följd av större nettoutlåning motsvaras av en lika stor ökning av ränteinkomsterna. Inkomsterna redovisas under posten Räntor på in- och utlåning. Ränteutgifterna blev lägre än budgeterat Utfallet för anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev , vilket är (34,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror främst på lägre kursförluster än beräknat samt högre inkomster från överkurser vid emission än beräknat. Tabell 2.125 Räntor på statsskulden –2020, fördelning på anslagets komponenter Räntor på lån i svenska kronor Räntor på lån i utländsk valuta1 Överkurser (-) / underkurser (+) Räntor på in- och utlåning1 Valutakursförluster (+) / valutakursvinster (-) Kursförluster (+) / kursvinster (-) 1Räntor på lån till och på lån till andra länder (2020) är bruttoredovisade, till skillnad från i statens budget och i årsredovisning. Inkomster av överkurser vid emission beräknades uppgå till i statens budget. Utfallet för inkomster av överkurser blev , dvs. en skillnad på . När emitterar en obligation med en kupongränta som är högre än marknadsräntan uppstår en överkurs, vilket innebär att får den diskonterade mellanskillnaden mellan marknads- räntan och kupongräntan av köparen. När emitterar obligationer med överkurs betraktas det som en ränteinkomst. I statens budget beräknades kursförlusterna uppgå till , netto. Utfallet blev en nettoförlust om , vilket är lägre än beräknat belopp. Kursförluster uppstår vid förtidsinlösen av lån som har en högre kupongränta än marknadsräntan vid återköpstillfället. Kursvinster uppstår vid motsatt förhållande. Tabell 2.126 visar att genomsnittsräntorna för femåriga statsobligationer blev lägre 2020 än vad som antogs i statens budget. Räntan för sexmånaders statsskuldväxlar blev dock högre än beräknat . Kronkursen mot euro och KIX-index blev starkare än beräknat medan kronkursen mot dollar blev svagare än vad som ursprungligen beräknades. Tabell 2.126 Räntor och valutakurser –2020 årsgenomsnitt -0,23 -0,06 -0,36 -0,29 Ränta 6 mån % -0,64 -0,70 -0,68 -0,42 -0,32 -0,15 1Växelkurs, kronindex KIX. Utfallet för anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter blev , vilket är (78,) lägre än anvisat i statens budget. Jämfört med 2019 blev utfallet högre. Anslaget är avsett för oförutsedda utgifter inklusive utgifter för ersättningar till enskilda för skador av statlig verksamhet enligt lagakraftvunnen dom eller efter uppgörelse som är så brådskande att ärendet inte hinner underställas , som utgifterna inte lämpligen kan täckas av andra anslagsändamål. Regeringen beslutar i varje enskilt fall om medel från anslaget ska tas i anspråk. Finansiering av utgifter från anslaget ska ske genom motsvarande indragning från annat anslag. Utgifterna om avser en lagakraftvunnen dom i (Mål: T 7463–18). Enligt domen ska staten betala skadestånd och ränta till sameby på grund av ingrepp i samebyns renskötselrätt. provisionsutgifter blev lägre än budget Utgifterna för anslaget 1:3 provisionsutgifter blev , vilket är (12,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror främst på att anvisade medel var beräknade med en säkerhetsmarginal. Vid beräkningen togs hänsyn till att provisionsutgifterna kan variera betydligt mellan åren och att det finns en risk att utgifterna kan avvika mer uppåt än nedåt. Lägre utgifter för statsskuldsräntor jämfört med Utgifterna för anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev (12,) lägre än 2019. Det beror främst på att den svenska kronan har stärkts mot andra valutor samt ett lågt ränteläge. Utgifterna för anslaget 1:3 provisionsutgifter blev (166,) högre än 2019. De högre utgifterna gäller främst försäljningsprovisioner i samband med försäljning av en grön obligation och en ny 25–årig statsobligation samt ett nytt avtal för försäljningsprovisioner. Den okonsoliderade statsskulden ökade med (15,) till , medan budgetunderskottet uppgick till . Att skuldökningen var mindre än storleken på budgetunderskottet beror framför allt på valutakurseffekter. 2.6.27Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utgifterna inom utgiftsområdet utgörs av betalningar till Europeiska kommissionen för EU-budgeten. Europeiska unionens allmänna budget upprättas inom en flerårig budgetram. EU-budgetens utgifter och inkomster ska balansera. Eftersom EU-budgetens inkomster huvudsakligen utgörs av avgifter från medlemsstaterna styr budgetens utgiftsnivå i stor utsträckning utgiftsnivån inom utgiftsområdet. avgift kan förändras och avvika från beräkningen i statens budget beroende på ett flertal faktorer, såsom faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, revideringar av tullintäkter, momsskattebas och medlemsstaternas bruttonational- inkomst (BNI), utfallet av EU-budgeten och ändringsbudgetar på unionsnivå. Tabell 2.127 UO 27 Anslag Avgiften till EU blev drygt 5 miljarder högre än budgeterat Utfallet för utgiftsområdet uppgick till och blev därmed (12,) högre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades anslaget ytterligare , eftersom EU beslutade om flera ändringsbudgetar, då spridningen av covid-19 har medfört ekonomiska konsekvenser för EU. Ändringsbudgetarna har inneburit en höjning av de samlade utgifterna i EU:s budget, vilket påverkar den del av avgiften som baseras på bruttonationalinkomsten (BNI). Därutöver har prognosen över BNI som andel av EU:s totala BNI 2020 ökat till följd av att andra medlemsstater drabbades hårdare av den ekonomiska kris som uppstått till följd av spridningen av covid-19. Eftersom den BNI-baserade delen av avgiften till Europeiska unionen baseras på respektive medlemsstats andel av unionens samlade BNI, medförde även detta en ökning av EU-avgiften. Det högre utfallet beror också på att BNI-baserade avgiftsdel justerats med inbetalda avgifter som inte ingick i den ursprungliga budgeten. Utfallet av BNI som andel av EU:s totala BNI översteg det som prognostiserats vid inbetalningarna . Anslags- krediten utnyttjades med eftersom ett flertal ändringsbudgetar till EU:s budget antogs efter höständringsbudgetens färdigställande. Avgiften till EU ökade 2020 Jämfört med ökade avgiften till EU med (25,). Avgiften bedöms ligga förhållandevis nära den genomsnittliga EU-avgiften för ramperioden –2020, uttryckt priser och växelkurs. Skillnaden beror på att den BNI-baserade avgiftsdelen blev högre. Det beror främst på att EU fattade beslut om flera ändringsbudgetar som påverkat BNI-baserade avgift uppgick till . Även gjorde EU en justering för BNI-baserade avgiftsdel som innebar att EU återbetalade . Det ska jämföras med justeringen på som gjordes , en skillnad på mellan åren. Avgiftsdelen som baseras på inkomster från tullmedel uppgick till , en minskning med . Det beror på att import minskade med anledning av spridningen av covid-19, vilket innebar att inkomsterna från tullmedel blev lägre . Den mervärdesskattebaserade avgiftsdelen upp- gick till , vilket är högre än föregående år. Eurokursen var högre jämfört med , vilket också påverkat EU- avgiftens storlek. EU-avgiftens storlek kan av olika skäl variera och styrs till stor del av EU:s likviditetsbehov. Nettoflödet till EU ökade med nästan Nettoflödet till EU, dvs. skillnaden mellan vad betalar i EU-avgift och bidragen som får från EU (se inkomsttyp 6000 Bidrag m.m. från EU), blev . Det är en ökning med jämfört med . Det beror till största delen på högre BNI-baserad avgiftsdel jämfört med . Tabell 2.128 Förändring av anslagsbehållningar 2016–2020 (UO 1–27 exkl. UO 26) Anvisat i statens budget (UO 1–27 exkl. UO 26) anslagsbehållningar (UO 1–27 exkl. UO 26) anslagsbehållningar (UO 26) anslagsbehållningar (UO 1–27) Anm.: Tekniska justeringar medför att ingående överföringsbelopp inte alltid stämmer med utgående överföringsbelopp. Ramanslag kan både sparas och överskridas Anslagen i statens budget är ramanslag. Ramanslag kan både överskridas och sparas till kommande år. I statens budget budgeteras därför även förändringar av anslags- behållningar. Denna budgetpost är inte fördelad per anslag utan tas upp under posten Förändring av anslagsbehållningar. I budgeten har posten varit negativ eftersom regeringen beräknat att anslagsbehållningarna ska öka. Regeringen beräknade posten till -i budgeten . Det innebär en budgeterad ökning av anslagsbehållningarna. Totalt ökade anslagsbehållningarna med Posten utgör ett netto av anslagsbehållningar från före- gående budgetår, sparade medel från aktuellt budgetår och utnyttjande av anslags- krediter. I redovisningen av det slutliga utfallet ingår däremot förbrukning av anslags- behållningar och utnyttjande av anslagskredit i utgifterna för respektive anslag och utgiftsområde. Den kraftiga ökningen av anslagsbehållningarna beror på att flera åtgärder med anledning av spridningen av covid-19 inte har utnyttjats i den omfattning som budgeterades. Vid budgeteringen beräknades anslagsbehållningarna inom utgiftsområde 26 Stats- skuldsräntor m.m. öka med . Anslagsbehållningen för utgifts- området ökade med , från vid till vid utgången av året. Utgifterna inom utgiftsområdet omfattas inte av utgiftstaket. Anslagsbehållningarna under utgiftstaket ökade med Anslagsbehållningarna, exklusive utgiftsområde 26, ökade från vid ingången av året till vid utgången av året. De ökade alltså med , vilket kan jämföras med den ökning på som beräknades i budgeten. Det är en skillnad på . Indragningar av anslagsmedel, exklusive Statsskuldsräntor m.m. uppgick till Det är en minskning med (27,) jämfört med . I tabell 2.129 redovisas de anslag (exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.), som uppvisade utgående anslagsbehållningar och utnyttjade anslagskrediter över under något av åren 2016–2020. Tabell 2.129 Specifikation av anslagsbehållningar och anslagskrediter Bidrag till folkhälsa och sjukvård Kostnader för statlig assistansersättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Ersättning för höga sjuklönekostnader Ersättning för insatser för vissa Bidrag till arbetslöshetsersättning och Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd Utveckling av skolväsendet och annan Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för Åtgärder för landsbygdens miljö och Kapitalinsatser i statliga ägda företag Tillfälligt stöd för hyreskostnader för Stöd till enskilda näringsidkare Avgiften till Europeiska unionen Anslagsbehållningarna inom utgiftsområdet Näringsliv uppgick till Inom utgiftsområde 24 Näringsliv uppgår anslagsbehållningarna till totalt Anslagsbehållningen för anslaget 1:22 Stöd vid korttidsarbete uppgick till . Anslaget 1:24 Omställningsstöd fick en anslags- behållning på . Inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev anslags- behållningen för anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård . Den högsta utnyttjade anslagskrediten 2020 har anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen inom utgiftsområde 27. Anslagskrediten uppgick till . För att statens budgetsaldo ska överensstämma med statens lånebehov redovisas posten nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost på budgetens utgiftssida. nettoutlåning utgörs av den totala förändringen av in- och utlåningen till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. Övrig tillfällig förvaltning av premiepensionsmedel i RGK , handel med fondandelar inom PPS Myndigheters räntekonton (se separat tabell) CSN, servicekonto för räntebetalningar