prop · H9031d21 · 2021-09-20 00:00:00 — Det är sammanfattningsvis fortsatt enklare med jobbyten i storstädernas FA-regioner samt att andelen företagsledare också kan ligga högt i vissa befolkningsmässigt mindre FA-regioner. En långsiktig delindikator inom detta område som beskriver miljödriven näringslivsutveckling är näringslivets utsläpp av växthusgaser mätt som koldioxidekvivalenter per inkomst (bruttoregionalprodukt). Den beräknas genom koldioxidekvivalenter från 2021/22:1 Utgiftsområde 19 bestämda utsläppssektorer inom näringslivet som motsvarar ca en tredjedel av samtliga utsläpp. För FA-regioner med tunga basnäringar såsom FA-regionerna , och kan relativt höga utsläppsintensiteter på över per miljon kronor noteras. Betydligt lägre är utsläppen i FA-regionerna , och . De totala utsläppen av växthusgaser har minskat i landet och i samtliga FA-regioner förutom i , och där utsläppen totalt ökade . Prioriteringen attraktiva miljöer och tillgänglighet Inflyttningsnetto per 1 000 invånare används för att följa upp prioriteringen attraktiva miljöer och tillgänglighet. Perioden –2020 visade 19 FA-regioner ett positivt flyttnetto, vilket är en tydlig ökning jämfört med perioden –2010, då antalet var 8 FA- regioner. Det positiva flyttnettot har minskat i såväl som FA- regioner. Det högsta positiva flyttnettot återfinns i och Nyköping- FA-regioner, medan befolkningsmässigt mindre FA-regioner i mer glesbefolkade delar av landet fortsatt har störst negativt flyttnetto. Även om de generella flyttmönstren i stora drag känns igen syns en svag men ändå tydlig trend där fler FA-regioner än storstäderna har en positiv inrikes nettoflyttning. Tillgängligheten till informationsteknik mäts genom den långsiktiga delindikatorn andel hushåll med tillgång till bredband om minst /s. var riksgenomsnittet , vilket är en ökning . Av de 60 FA-regionerna hade 16 FA-regioner en högre tillgänglighet till bredband än riksgenomsnittet. Befolkningsmässigt större FA-regioner har i genomsnitt bättre tillgång än FA-regioner i glesare delar av landet. I 11 FA-regioner är bredbandstäckningen . Täckningen är lägst i samt i och FA-regioner . För delindikatorerna genomsnittligt arbetspendlingsavstånd mellan bostadsställe och arbetsställe, tillgänglighet till dagligvarubutik och drivmedelsstation respektive tillgänglighet till grundskola hänvisas till redovisningen i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 19 avsnitt 2.5) då inga större förändringar skett. Sammanfattningsvis är det fortsatt längre pendlingsavstånd och en klart lägre tillgänglighet till service i FA-regioner långt från större städer. Den centrala långsiktiga indikatorn förvärvsintensitet 20–används för att få en bild av arbetsmarknadens funktionssätt och används som indikator för att följa prioriteringen kompetensförsörjning. –2019 har utvecklingen varit positiv i samtliga 60 FA-regioner. I 34 FA-regioner, varav de flesta återfinns i norra , är förvärvsintensiteten . nådde ingen över 80 procents förvärvsintensitet. Det bör dock noteras att en utveckling mot en hög förvärvsintensitet även kan innebära en ökad risk för brist på arbetskraft. Skillnaderna i förvärvsintensitet mellan kvinnor och män har minskat . låg medelvärdet i FA-regionerna på för kvinnor och Den långsiktiga delindikatorn demografisk generationsväxling som kvot mellan antalet 20–29-åringar och 55–64-åringar avser mäta regioners demografiska ersättningsbehov på grund av förväntade pensionsavgångar. var det 12 av 60 FA-regioner som redovisade ett överskott av yngre, vilket är fler än 2010 då motsvarande antal var 10, men färre än 2018 då 20 FA-regioner hade ett överskott. De största överskotten av yngre återfinns generellt i befolkningsmässigt större FA-regioner med nära tillgång till högre utbildning såsom i FA-regionerna , och samt storstadsregionerna. Bland FA-regionerna med underskott av yngre finns 2021/22:1 Utgiftsområde 19 framför allt befolkningsmässigt mindre FA-regioner som t.ex. , , , och . Men även befolkningsmässigt större FA-regioner som , och har underskott av yngre. För delindikatorerna genomsnittligt antal utbildningsår i befolkningen 20–samt matchning som kvot av vakanstalet och arbetslöshetstalet hänvisas till redovisningen i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 19 avsnitt 2.5) då inga större förändringar skett. Sammanfattningsvis är det fortsatt flest antal utbildningsår i FA- regioner med universitet eller högskolor och i regel fungerar också matchningen bättre där. Det kan noteras att kvinnor fortsatt har något fler utbildningsår än män. Internationellt samarbete inom innovation och företagande följs bl.a. upp genom den långsiktiga delindikatorn andelen sysselsatta i multinationella företag per sysselsatta inom företagssektorn totalt. Med multinationella företag avses sådana som ägs av utländska företag. Den generella bilden är att FA-regioner med större befolkning har högre andel sysselsatta i multinationella företag än befolkningsmässigt mindre FA- regioner. Vissa mindre FA-regioner som , och sticker dock ut med mycket höga andelar om eller högre. I 41 av de 60 FA-regionerna har andelen sysselsatta i multinationella företag minskat . Även riksgenomsnittet visar på en minskning på . För delindikatorerna andel jobb utförda av personer bosatta i utlandet av samtliga jobb och antal gästnätter av utländska besökare hänvisas till redovisningen i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 19 avsnitt 2.5) då inga större förändringar skett. Sammanfattningsvis är det fortsatt ett stort inslag av utländsk arbetskraft och utländska besökare i storstädernas FA-regioner. Vissa mindre gränsregioner ligger också högt på dessa indikatorer. 2.6.2Sektorssamordning och flernivåsamverkan är betydelsefullt för det regionala utvecklingsarbetet För att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken har insatser för utvecklad statlig sektorssamordning och flernivåsamverkan genomförts. Forum för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020, statliga myndigheters medverkan i den regionala utvecklingspolitiken, regionalt utvecklingsarbete samt regionalt kompetensförsörjningsarbete är centrala delar i detta arbete. Forum för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 är en arena för dialog Forum för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 har utgjort en mötesplats för dialog och samverkan mellan regeringen och regionerna samt och ibland även statliga myndigheter, om långsiktiga och strategiska frågor av betydelse för att nå målet för den regionala utvecklingspolitiken. Dialogen har förts både på politisk nivå och på tjänstemannanivå. Dialogen har och fördjupats ytterligare och varit mer frekvent med anledning av den pågående pandemin. Ämnen som behandlats har bl.a. varit sammanhållningspolitik, en ny strategi för regional utvecklingspolitik, landsbygdspolitik, varsel och omställning, innovationer, bredband och digitalisering, transportinfrastruktur, arbetsmarknadspolitik, kompetensförsörjning, energifrågor, offentlig förvaltning samt näringspolitik. 2021/22:1 Utgiftsområde 19 Statliga myndigheters medverkan i den regionala utvecklingspolitiken har till viss del utvecklats har redovisat statliga myndigheters medverkan i det regionala utvecklingsarbetet och i arbetet att utveckla landsbygder till regeringen (N2020/03152). Det har delvis skett en positiv utveckling av de statliga myndigheternas medverkan, främst genom att samverkan med regionerna har utvecklats och hittat mer etablerade former inom allt fler områden. Det finns dock en stor variation i hur hög grad myndigheterna har medverkat i det regionala utvecklingsarbetet och samverkat med regionerna. Samtliga myndigheter redovisar att de fört någon form av dialog med regionerna, varav ungefär hälften av myndigheterna beskriver att de för en mer kontinuerlig dialog med samtliga regioner. Det är vanligt att dialogen sker med regionerna utifrån särskilda regeringsuppdrag, men att det inte finns en tydlig struktur för hur dessa dialoger ska genomföras. Fler myndigheter än vid tidigare uppföljningar har analyserat sina verksamheter utifrån ett territoriellt perspektiv och har ett pågående arbete för att integrera och stärka det territoriella perspektivet i sin verksamhet. Samverkan mellan myndigheterna inom det regionala utvecklingsarbetet har ökat bl.a. med stöd av det myndighetsnätverk som ansvarar för. har redovisat en sammanställning av regionernas och kommuns regionala utvecklingsarbete till regeringen (N2021/01278). har även redovisat uppgifter om socialt företagande i rapporten att stödja utvecklingen av samhällsentreprenörskap och socialt företagande (N2018/00713). Sektorssamordning och flernivåsamverkan har till viss del utvecklats mellan regioner och länsstyrelser respektive mellan regioner och vissa andra statliga myndigheter, kommuner, organisationer samt näringsliv. Samverkan mellan en del av dessa aktörer har intensifierats för att hantera den pågående pandemins effekter. Det finns dock vissa brister i anpassning till regionala behov och förutsättningar och i förståelse och kunskap om det regionala utvecklingsansvaret. har regionerna i stor utsträckning ställt om det regionala utvecklingsarbetet för att hantera pandemins konsekvenser. Arbetet har särskilt påverkat regionernas innovations- och företagsfrämjande arbete. Bredband, kompetensförsörjning, turism och besöksnäring, kommersiell service samt kultur och fritid har också prioriterats i detta arbete. Trots pandemins behov av mer kortsiktiga insatser har även steg tagits i omställningen till en hållbar utveckling inom regeringens samtliga prioriteringar. Hållbarhet och Agenda 2030 har precis som utgjort utgångspunkt för reviderade och nya regionala utvecklingsstrategier. Insatser inom bl.a. e-hälsa, energieffektivisering, förnybar energi, hållbara transporter, cirkulär ekonomi, socialt företagande, hållbart byggande samt grön omställning i industrin har medfört att hållbarhetsarbetet inom dessa områden har konkretiserats och stärkts. För en resultatredovisning avseende socialt företagande se även utgiftsområde 24 Näringsliv avsnitt 3.3.3. Handlingsplanerna för att integrera och stärka klimat- och miljöperspektiven i det regionala utvecklingsarbetet har varit ett stöd i det regionala utvecklingsarbetet. Insatser för att jämställdhetsintegrera strategier, program och insatser samt att utveckla metoder och arbetssätt har bidragit till att förstärka jämställdhetsarbetet inom det regionala utvecklingsarbetet. Inom integration och mångfald har insatser främst genomförts inom kompetensförsörjningsområdet och dessa har bidragit till att stärka individers förutsättningar på arbetsmarknaden. 2021/22:1 Utgiftsområde 19 Regional planering bl.a. i form av s.k. strukturbilder har genomförts . Strukturbilderna belyser och hanterar ekonomiska, sociala och miljömässiga samt fysiska frågor utifrån varierande geografiska förutsättningar. redovisade uppdraget om smart specialisering till regeringen (N2020/03170). Av redovisningen framgår bl.a. att flertalet regioner på frivillig basis med stöd av har tagit fram strategier för smart specialisering. Arbetet har medfört att de flesta regioner tydligare prioriterar regionala satsningar till områden där det enligt regionerna finns störst potential. Arbetet med smart specialisering har också bidragit till en översikt över styrkor inom de regionala innovationssystemen. Regionalt kompetensförsörjningsarbete har stärkts har redovisat uppdraget att stödja regionalt kompetensförsörjningsarbete –2020 till regeringen (N2021/01083). Utifrån det erbjudande om regionalt kompetensförsörjningsarbete som samtliga regioner och (regioner) accepterat bedriver de på frivillig basis insatser inom de tre fokusområdena validering, regionalt yrkesvux och lärcentrum. Arbetet utgår från utmaningar och prioriteringar i respektive län. En majoritet av regionerna har valt att ta fram regionala handlingsplaner för kompetensförsörjningsarbetet som kopplar till de regionala utvecklingsstrategierna. Redan etablerade regionala nätverk och forum inom kompetensförsörjningsområdet har använts för att i samverkan med berörda aktörer planera och genomföra insatser som syftar till att hantera konsekvenserna av den pågående pandemin för arbetsmarknaden. De analyser och prognoser som alla regioner har tagit fram i samverkan med bl.a. Arbetsförmedlingen och har utgjort grunden för de insatser som regionerna genomför. Ett antal regioner har arbetat med att etablera strukturer för validering. Arbetet har bl.a. resulterat i att digitala verktyg har utvecklats för att effektivisera valideringsprocessen och branschmodeller för validering till specifika yrken, bl.a. till undersköterskor och personliga assistenter. Branschmodeller är den standard för validering av individers yrkeskompetens som branscherna själva tar fram. Alla regioner har utvecklat en strategisk samverkan med kommunala anordnare av regionalt yrkesvux, där arbetet bl.a. handlar om att utveckla utbildningsutbudet utifrån den efterfrågan som finns på den regionala arbetsmarknaden, ofta med fokus på bristyrken. Regionernas medverkan i planeringen av regionalt yrkesvux har bl.a. bidragit till samordnade informationssatsningar om branscher med stora kompetensbehov och befintliga utbildningsmöjligheter till dessa. Arbete med lärcentrum har bedrivits i samtliga län och bl.a. resulterat i olika digitala lösningar och nya yrkesutbildningar bättre anpassade till arbetsgivarnas behov. 2.6.3Stöd till kommersiell service i gles- och landsbygder I detta avsnitt redovisar regeringen stödet till kommersiell service som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional utveckling. Utöver av regionala företagsstöd, stöd till projektverksamhet och stöd till kommersiell service (N2021/01288) bygger avsnittet på rapporterna Återrapportering av arbetet med att främja tillgänglighet till kommersiell och viss offentlig service för företag och medborgare i serviceglesa områden (N2021/01281) samt Kommersiell service ger 2021/22:1 Utgiftsområde 19 robustare samhälle – En undersökning för ökad förståelse av servicens samhällsfunktioner i vardag och kris (N2021/01494). Vissa stöd till kommersiell service finansieras via landsbygdsprogrammet inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Det finns därför indikatorer för stöd till kommersiell service inom såväl utgiftsområde 19 Regional utveckling som utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. I näringsutskottets betänkande 2020/21:NU2 framgår bl.a. att regeringen bör ange hur de valda och kompletterande indikatorerna bör tolkas. Regeringen bedömer att de kompletterande indikatorerna beviljat särskilt driftsstöd, antal butiker som beviljats särskilt driftsstöd samt totalt stöd till kommersiell service per stödform i en tidsserie för utgiftsområde 19 Regional utveckling och utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel är svåra att tolka och inte längre bör redovisas. För att sätta in resultatredovisningen i ett sammanhang redovisas dock det totala stödet till kommersiell service inom utgiftsområde 19 Regional utveckling och utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Inom utgiftsområde 19 Regional utveckling finns den centrala indikatorn överlevnadsgrad för butiker som beviljats stöd till kommersiell service. För att ge en bredare bild av resultat kopplat till målet för politikområdet redovisas även den kompletterande indikatorn avstånd till närmaste butik som beviljats särskilt driftsstöd. Detta är en ny kompletterande indikator som visar på butiksstrukturen och dess utveckling. Dessutom finns kompletterande indikatorer avseende fördelning av män och kvinnor i företag som beviljats stöd till kommersiell service. uppgick det totala stödet till kommersiell service inom utgiftsområde 19 Regional utveckling och utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel till ca , vilket är en betydligt lägre summa än de föregående tre åren. Detta beror främst på att medlen för såväl investeringsstöd som projektmedel minskade i landsbygdsprogrammet 2014–2020 . Enligt rapporten service ger robustare samhälle – En undersökning för ökad förståelse av servicens samhällsfunktioner i vardag och kris har stödet till kommersiell service bidragit till att serviceglesa områden har kunnat upprätthålla service under den pågående pandemin. Tillgången till kommersiell service i landsbygderna ligger dock enligt rapporten på en låg nivå. Uppföljning av den kompletterande indikatorn avstånd till närmaste butik som beviljats särskilt driftsstöd Avståndet mellan butiker som beviljats särskilt driftstöd och närmaste dagligvarubutik var 2018–2020. Detta kan jämföras 2016 och 2017 då avståndet uppgick till . Förklaringen till det minskade avståndet är bl.a. att regeringen samt beslutade att tillföra ytterligare medel till det särskilda driftstödet (N2018/01928 och N2019/03239). Som en följd av dessa beslut har avståndgränsen till närmaste dagligvarubutik sänkts . Den sänkta avståndsgränsen har inneburit att fler butiker har beviljats särskilt driftstöd. Antalet butiker som beviljats stöd motsvarar de butiker som uppfyller kraven i förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service. Nedläggningen av butiker som beviljats särskilt driftsstöd i dessa serviceglesa områden har avstannat. –2020 har i genomsnitt 274 butiker beviljats särskilt driftstöd jämfört med i genomsnitt 183 butiker och 2017. 2021/22:1 Utgiftsområde 19 Uppföljning av den centrala indikatorn överlevnadsgrad I syfte att följa upp tidigare beviljat stöd till kommersiell service finns den centrala indikatorn överlevnadsgrad. Denna indikator anges som andel företag som är aktiva efter att stödet beviljats. Indikatorn avser faktiskt utfall av tidigare beviljade stöd i förhållande till jämförbara kontrollgrupper. Uppföljningen visar hur stödmottagarna utvecklas i förhållande till liknade företag. Jämförelsen med en kontrollgrupp ska dock inte tolkas som kausala samband. I tabell 2.10 redovisas den centrala indikatorn överlevnadsgrad för butiker som beviljats stöd till kommersiell service. Resultaten visar att mottagare av stöd till kommersiell service har en högre överlevnadsgrad än kontrollgruppen. Tabell 2.10 Uppföljning av indikator för tidigare beviljat stöd till kommersiell service 12016 är det finns uppgifter om. 2Mäts som andelen företag som är aktiva efter att stödet har beviljats. Till exempel avser den procentsats som anges under stödföretag 2013 den andel företag som fortfarande var aktiva . Indikatorn är inte könsuppdelad. Uppföljning av kompletterande indikatorer för fördelning av kvinnor och män Företag som har beviljats stöd till kommersiell service har en i princip jämn fördelning när det gäller andelen kvinnor och män i företagsledning och styrelse i stödföretagen, se tabell 2.11. Däremot är det fler kvinnor än män som är anställda i företag som beviljats stöd till kommersiell service. Tabell 2.11 Uppföljning av indikatorer för fördelning av kvinnor och män i företag som beviljats stöd till kommersiell service kvinnor (%) män (%) kvinnor (%) män (%) 1Verkställande direktör eller kontaktperson. 2.6.4Selektiva regionala företagsstöd för kapitalförsörjning Med selektiva regionala företagsstöd avses statligt stöd till regionala investeringar (investeringsstöd) samt statligt stöd för att regionalt främja små och medelstora företag (främjandestöd). De selektiva regionala företagsstöden finansieras av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder men kan även medfinansieras av anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020. Avsnittet bygger på av regionala företagsstöd, stöd till projektverksamhet och stöd till kommersiell service (N2021/01288). 2021/22:1 Utgiftsområde 19 Den centrala indikatorn är arbetsproduktivitet. För att ge en bredare bild av resultat kopplat till målet för politikområdet redovisas även de kompletterande indikatorerna förädlingsvärde, överlevnadsgrad och antal anställda. Dessutom finns de kompletterande indikatorerna beviljat belopp, investeringar som beräknas delfinansieras av stöden och förändringen av antal anställda. Det finns även kompletterande indikatorer som följer upp fördelning av män och kvinnor i företag som beviljats selektiva regionala företagsstöd. Den kompletterande indikatorn beviljat belopp redovisas för att kunna jämföra beviljade stöds omfattning mellan åren. Beviljat belopp ska ställas i relation till investeringar som beräknas delfinansieras av stöden. Den kompletterande indikatorn investeringar som beräknas delfinansieras av stöden åskådliggör på vilket sätt stöden fungerar som hävstång för att även andra aktörer ska finansiera berörda företag utöver företagen själva, bl.a. banker, och Stiftelsen . Uppföljning av de kompletterande indikatorerna beviljat belopp, investeringar som beräknas delfinansieras av stöden och förändringen av antal anställda Utvecklingen 2020 indikerar en omfördelning mellan investerings- och främjandestöd samt en omfördelning inom främjandestödet jämfört med . Fördelningen mellan investerings- och främjandestöd 2020 är investeringsstöd och främjandestöd, jämfört investeringsstöd respektive främjandestöd 2019. Beviljat investeringsstöd minskade med 2020 jämfört med . Främjandestödet ökade med . Ökningen består framför allt av stöd till konsulttjänster, företagsutveckling, innovation och utbildning. Detta kan bero på att berörda företag såg över sina verksamheter och bl.a. prioriterade olika typer av främjandeinsatser för omställning, innovation eller utbildning. I tabell 2.12 redovisas beviljade selektiva regionala företagsstöd fördelade på län. I tabellen framgår även omfattningen på de investeringar som beräknas delfinansieras av de selektiva regionala företagsstöden. De totala investeringarna uppgår till ca 2,5 gånger beviljade medel vilket indikerar att de selektiva regionala företagsstöden har en stor hävstångseffekt. Indikatorn förändring av antal anställda visar den genomsnittliga utvecklingen av årsarbetskrafter i stödföretag . Utvecklingen visar på en årlig ökning med för investeringsstöd och för främjandestöd –2019. Uppföljningen av den genomsnittliga förändringen av antal anställda redovisas inte för perioden –2020 trots att uppgifter är tillgängliga. har det skett en förändrad inriktning av stödgivningen med betydligt fler stödärenden, framför allt gällande främjandestöd. Detta är sannolikt en följd av den pågående pandemins effekter, som är extraordinära. Ökningen av antalet stödärenden har inneburit att förändringen i antalet anställda i stödföretag avsevärt ökat. Dessa extraordinära omständigheter är inte lämpliga att inkludera vid trendframskrivningen av den genomsnittliga utvecklingen av årsarbetskrafter. Förändringen av antal anställda baseras därmed fortsatt på som inte hade dessa extraordinära omständigheter, dvs. Regeringen kommer att överväga om indikatorn fortsatt är lämplig med anledning av detta. 2021/22:1 Utgiftsområde 19 Tabell 2.12 Beviljade selektiva regionala företagsstöd och investeringar som beräknas delfinansieras av stöden Uppföljning av den centrala indikatorn arbetsproduktivitet samt de kompletterande indikatorerna förädlingsvärde, överlevnadsgrad och antal anställda I syfte att följa upp tidigare beviljade regionala företagsstöd finns den centrala indikatorn arbetsproduktivitet. Dessutom finns de kompletterande indikatorerna förädlingsvärde, överlevnadsgrad och antal anställda i syfte att belysa stödföretagens utveckling. Indikatorerna följs upp stödet beviljades och en jämförelse görs med kontrollgrupper. För den centrala indikatorn arbetsproduktivitet och de kompletterande indikatorerna förädlingsvärde och antal anställda är den årliga utvecklingen i stödföretaget beräknad jämfört med året innan stödet beviljades. följs företag som fick stöd 2016 upp. Utvecklingen redovisas i de två huvudgrupperna investeringsrespektive främjandestöd, se tabell 2.13.Uppföljningen visar hur stödmottagarna utvecklas i förhållande till liknade företag.