prop · H9031d7 · 2021-09-20 00:00:00 — 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Utgiftsområde 6 – Försvar och samhällets krisberedskap Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................................. 2 Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap.............................................. Mål för utgiftsområdet.......................................................................................... Det militära försvaret.............................................................................. Resultatindikatorer och bedömningsgrunder.................................... 2.4.3 Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ..................................... Resultatindikatorer och bedömningsgrunder.................................................. 3.3.2Försvarsmaktens operativa förmåga har vidmakthållits trots Nationella operationer och stödet till samhället............................... Utvecklad och stärkt försvarsunderrättelseverksamhet................... Ökade krav på den militära säkerhetstjänsten................................... Deltagandet i internationella insatser ................................................. Utvecklingen inom personalförsörjningen ........................................ Forskning och utveckling..................................................................... Miljö och fysisk planering .................................................................... Utvecklad styrning och uppföljning av det militära försvaret ........ Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap ........................................... 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt ..................................... 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar .................................. 1:4 Forskning och teknikutveckling.................................................... 1:5 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten ...... 1:6 Totalförsvarets plikt- och prövningsverk.................................... 1:7 Officersutbildning m.m.................................................................. 1:10 Nämnder m.m. .............................................................................. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 4 Samhällets krisberedskap................................................................................................ Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................................... 4.2.3 Underlag till grund för resultatredovisningen ................................... Skydd mot olyckor ................................................................................ 4.3.2 Krisberedskap och civilt försvar ......................................................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... Skydd mot olyckor ................................................................................ 4.4.2 Krisberedskap och civilt försvar ......................................................... Skydd mot olyckor ................................................................................ 4.5.2 Krisberedskap och civilt försvar ......................................................... 4.5.4 Den årliga revisionens iakttagelser...................................................... 4.6.22:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Ersättning för räddningstjänst m.m. ............................................ 4.6.52:5 Ersättning till för alarmeringstjänst 4.6.6 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ........................ 4.6.8 2:8 Myndigheten för psykologiskt försvar ......................................... 4.6.9 2:9 2 ......................................................................... Mål för området ................................................................................................. Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................. Resultatredovisning försvarsbeslutsperioden –2020 2021/22:1 Utgiftsområde 6 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit i i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden som uppgår till högst 40 (avsnitt 2.4.5). 2.Riksdagen godkänner investeringsplanen för vidmakthållande av försvarsmateriel –2033 som en riktlinje för Försvarsmaktens investeringar (avsnitt 3.6.1). 3.Riksdagen godkänner investeringsplanen för anskaffning av försvarsmateriel –2033 som en riktlinje för Försvarsmaktens investeringar (avsnitt 3.6.3). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att tillgodose behov av rörelsekapital som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst (avsnitt 3.6.11). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om att överlåta försvarsmateriel i form av ännu inte förbandssatta artilleripjäser av system för att möjliggöra en vidareförsäljning till samt att Försvarsmakten får disponera försäljningsintäkter eller motsvarande för pjäserna (avsnitt 3.6.13). 6.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får ta upp lån i för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst (avsnitt 4.6.6). 7.Riksdagen godkänner investeringsplanen för krisberedskap –2024 som en riktlinje för Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps beredskapsinvesteringar (avsnitt 4.6.6). 8.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt tabell 1.1. 9.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar 1:4 Forskning och teknikutveckling 1:5 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten 1:6 Totalförsvarets plikt- och prövningsverk 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. 2:5 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 2:8 Myndigheten för psykologiskt försvar Summa anslag inom utgiftsområdet 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Summa beställningsbemyndiganden inom utgiftsområdet 2021/22:1 Utgiftsområde 6 2Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap är uppdelat i följande områden med tillhörande myndigheter. Försvar (avsnitt 3) –Försvarsmakten inklusive Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten –Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten –Totalförsvarets plikt- och prövningsverk Området omfattar också bidrag till och Försvar, Svenska Röda Korset och vissa mindre nämnder. Samhällets krisberedskap (avsnitt 4) –Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Området omfattar också ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal. Strålsäkerhet (avsnitt 5) 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 06 Försvar och samhällets krisberedskap 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar 1:4 Forskning och teknikutveckling 1:5 Statens inspektion för 1:6 Totalförsvarets plikt- och prövningsverk 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. 2:5 Ersättning till för 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 2:8 Myndigheten för psykologiskt försvar Totalt för utgiftsområde 06 Försvar och 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Från och med redovisas anslaget 4:1 inom utgiftsområde 21 Energi. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 beslutade att införa ett övergripande mål för totalförsvaret och att revidera målen för det militära försvaret och för det civila försvaret (prop. 2020/21:30, bet. 2021/21:FöU4, rskr. 202/21:136). De nya målen gäller . har beslutat att det övergripande målet för totalförsvaret ska vara att ha förmåga att försvara mot väpnat angrepp och värna vår säkerhet, frihet, självständighet och handlingsfrihet. Verksamhet inom totalförsvaret ska kunna bedrivas enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet (prop. 2020/21:30, bet. 2021/21:FöU4, rskr. 202/21:136). har beslutat (prop. 2020/21:30, bet. 2021/21:FöU4, rskr. 202/21:136) att målet för det militära försvaret ska vara att ha förmåga att –försvara mot väpnat angrepp –hävda territoriella integritet samt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i och utanför svenskt territorium i enlighet med internationell rätt –främja vår säkerhet samt förebygga och hantera konflikter och krig genom att i fredstid genomföra operationer på vårt eget territorium och i närområdet samt delta i internationella fredsfrämjande insatser –skydda samhället och dess funktionalitet genom att med befintlig förmåga och resurser bistå övriga samhället såväl i fred som vid höjd beredskap. Regeringen har i beslutet Inriktning för Försvarsmakten –2025 (, Fö nr 30) fattat beslut om mål för Försvarsmaktens operativa förmåga, som bl.a. innebär att Försvarsmakten successivt –2025, respektive 2026– 2030, ska öka sin förmåga att möta ett väpnat angrepp. Föregående försvarsbeslutsperiod 2016−2020 var målet för det militära försvaret (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet. Detta skulle ske genom att –hävda suveränitet, värna suveräna rättigheter och nationella intressen –förebygga och hantera konflikter och krig –skydda handlingsfrihet vid politisk, militär eller annan påtryckning och om det krävs försvara mot incidenter och väpnat angrepp –skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter. mål för skydd mot olyckor är enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor att i hela landet ge människors liv, hälsa, egendom och miljö ett – med hänsyn till de lokala förhållandena – tillfredsställande och likvärdigt skydd mot olyckor. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 De av regeringen angivna målen, som förtydligades i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 6), indelas i ett förebyggande perspektiv och ett hanterande perspektiv. Med dessa utgångspunkter är målen för krisberedskapen att –minska risken för olyckor och kriser som hotar vår säkerhet –värna människors liv och hälsa samt grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter genom att upprätthålla samhällsviktig verksamhet och hindra eller begränsa skador på egendom och miljö då olyckor och krissituationer inträffar. Arbetet med krisberedskapen bör även bidra till att minska lidande och konsekvenser av allvarliga olyckor och katastrofer i andra länder. Krisberedskapsarbete utgör också en utgångspunkt för arbete med det civila försvaret. Civilt försvar är den civila verksamhet som myndigheter, kommuner och regioner samt enskilda, företag och det civila samhället m.fl. vidtar för att förbereda för krig. I fredstid utgörs verksamheten av beredskapsplanering och förmågehöjande åtgärder. Under höjd beredskap och då ytterst krig utgörs verksamheten av nödvändiga åtgärder för att upprätthålla målet för civilt försvar. har beslutat (prop. 2020/21:30, bet. 2021/21:FöU4, rskr. 202/21:136) att målet för det civila försvaret ska vara att ha förmåga att –säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna –upprätthålla en nödvändig försörjning –bidra till det militära försvarets förmåga vid väpnat angrepp eller krig i vår omvärld –upprätthålla samhällets motståndskraft mot externa påtryckningar och bidra till att stärka försvarsviljan –bidra till att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred, och –med tillgängliga resurser bidra till förmågan att delta i internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Föregående försvarsbeslutsperiod 2016−2020 var målet för verksamheten inom det civila försvaret (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) att –säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna –bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. Totalförsvar är verksamhet som behövs för att förbereda för krig. Under högsta beredskap är totalförsvar all samhällsverksamhet som då ska bedrivas. , regeringen, statliga myndigheter inklusive länsstyrelser, kommuner, regioner, näringsliv, frivilligorganisationer samt enskilda individer är alla delar av, och 2021/22:1 Utgiftsområde 6 förutsätts bidra till, totalförsvaret. Totalförsvarets förmåga skapas av dessa aktörer, men också i samarbete med andra stater och internationella organisationer. I totalförsvaret ingår militär verksamhet (militärt försvar) och civil verksamhet (civilt försvar). Följande avsnitt är avgränsat till utvecklingen av den sammanhållna totalförsvarsplaneringen. I avsnitt 3 och 4 redovisas resultat och politikens inriktning för det militära försvaret respektive det civila försvaret. Totalförsvaret berör många samhällssektorer och utgiftsområden. Utöver myndigheter som tillhör utgiftsområde 6 finns det inom andra utgiftsområden ett flertal myndigheter som har uppgifter inom totalförsvaret. Några exempel är länsstyrelserna (utgiftsområde 1 ), och Säkerhetspolisen (utgiftsområde 4 Rättsväsendet) samt , och (utgiftsområde 22 Kommunikationer). I likhet med föregående år utgår regeringens bedömning av resultaten från följande områden, som preciserades regeringsuppdrag till Försvarsmakten och MSB om att främja och utveckla en sammanhängande planering av totalförsvaret (Fö2017/00688): –utvecklingen av en sammanhängande planering för totalförsvaret, utifrån inriktningen regeringsuppdrag till Försvarsmakten och MSB –krigsplacering av personal –planering för stöd till Försvarsmakten med bl.a. kritiska förnödenheter –säker och robust kommunikation inom totalförsvaret –planering för att verka från alternativ och/eller skyddad ledningsplats. Utvecklingen följs även inom områdena informations- och cybersäkerhet samt genomförandet av övningar. beslutade att införa ett övergripande mål för totalförsvaret som gäller (prop. 2020/21:30, bet. 2021/21:FöU4, rskr. 202/21:136). I enlighet med detta beslutade regeringen om inriktning för en sammanhängande planering för totalförsvaret samt uppdrag till Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) att i samverkan med bevakningsansvariga myndigheter redovisa förmågebedömningar inom totalförsvarets olika områden. Dessa kommer att utgöra viktiga underlag för resultatredovisningen i kommande budgetpropositioner. utgör i den femåriga försvarsbeslutsperiod som inleddes . I detta avsnitt redovisas hur arbetet med att utveckla totalförsvaret fortsatte . I bilaga Resultatredovisning försvarsbeslutsperioden –2020 finns en bedömning av utvecklingen –2020 i sin helhet. Fortsatt utveckling av en sammanhängande planering för totalförsvaret Arbetet har fortsatt utifrån inriktningen i den försvarspolitiska propositionen för perioden –2020 (prop. 2014/15:109). Försvarsmakten och MSB har tillsammans med andra myndigheter och organisationer fortsatt utvecklingen av en sammanhängande totalförsvarsplanering. Förstärkningen av totalförsvaret i fortsatte utifrån regeringens uppdrag till Försvarsmakten och på . Myndigheterna har fortsatt arbetet med att stärka totalförsvaret i länet genom att ta fram strukturer för samverkan såsom rutiner för ledning, informationsinhämtning samt delning och rapportering av 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Projektet har förlängts med , då vissa delar i projektet har senarelagts med anledning av spridningen av covid-19. Myndighetsträffar som har genomförts har bl.a. bidragit till informationsdelning och koordinering i myndigheternas arbete med totalförsvarsplaneringen men även i hanteringen av covid-19. Exempelvis genomfördes Totalförsvarets chefsmöte, där överbefälhavaren och generaldirektören på MSB är värdar och landshövdingar och andra myndighetschefer från ett 50-tal myndigheter och länsstyrelser deltar, liksom Totalförsvarets planeringsmöte för handläggare vid berörda myndigheter. lämnades slutbetänkande En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret (SOU 2020:29) till regeringen. Betänkandet har därefter remissbehandlats. och en särskild utredare har fått i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av myndigheten som ska vara inrättad (dir. 2021:20). Krigsplacering av personal är avgörande för att säkerställa att rätt kompetens finns till förfogande vid en förändrad konfliktnivå. Steg för att säkerställa personalförsörjningen har tagits genom att bevakningsansvariga myndigheter har krigsplacerat den personal som behövs för verksamhet under höjd beredskap. Även kommuner och regioner har påbörjat krigsplacering av sin personal. Stöd till Försvarsmakten med bl.a. kritiska förnödenheter För att kunna lösa sina uppgifter vid höjd beredskap är det militära försvaret beroende av att ett antal viktiga samhällsfunktioner fungerar och att aktörer i det civila försvaret kan stödja Försvarsmakten. Det militära och civila försvarets samverkan har ökat och har fortsatt att utvecklas . Arbetet med att integrera näringslivet i totalförsvarsplaneringen på samtliga nivåer har också påbörjats. Arbetet har till del utgått från förslag i Försvarsberedningens rapport (Ds 2017:66) och slutrapporten (Ds 2019:8) samt betänkandet Näringslivets roll inom totalförsvaret (SOU 2019:51). fortsatte även arbetet med att etablera ett koncept för sjukvårdssystemet inom totalförsvaret. Konceptet omfattar civil-militära kontaktytor på alla nivåer och över hela konfliktskalan och övades i viss omfattning under Totalförsvarsövning 2020. Säker och robust kommunikation inom totalförsvaret En säker kommunikation är viktig för att möjliggöra samverkan och ledning inför och vid höjd beredskap och då ytterst i krig. Förutom tekniska lösningar krävs ökad kunskap om säkerhetsskydd. Försvarsmakten och MSB har fortsatt att arbeta med utveckling och förvaltning av säkra och robusta kommunikationstjänster som används för ledning och samverkan inom totalförsvaret. Försvarsmakten och MSB har i dialog med fortsatt att förbereda de infrastrukturella förutsättningarna för att säkra behovet av säker och robust kommunikation inom totalförsvaret. Planering för att verka från alternativ och/eller skyddad ledningsplats Att verka från alternativ och/eller skyddad ledningsplats ger en ökad funktionalitet, tillförlitlighet, säkerhet och uthållighet för berörda myndigheter och andra aktörer. Berörda myndigheter och kommuner har , med stöd från MSB, fortsatt planeringen för att kunna verka från alternativ och/eller skyddad ledningsplats. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Totalförsvarsövningen begränsades på grund av covid-19 Totalförsvarsövningen (TFÖ 20) som var planerad att genomföras har påverkats av spridningen av covid-19. Övningen, som bestod av fyra separata aktiviteter, hade planerats av Försvarsmakten och MSB tillsammans med berörda myndigheter, länsstyrelser, samtliga kommuner, regioner, näringsliv och frivilliga försvarsorganisationer. Endast begränsade delar av övningen kunde anpassas och genomföras . Den förändrade planeringen och genomförandet av övningsaktiviteterna har dock bidragit till den fortsatta totalförsvarsutvecklingen och bl.a. lett till ökad samordning och samverkan mellan samtliga aktörer inom totalförsvaret. De aktörer som genomfört övningsaktiviteterna har även dragit nytta av dessa erfarenheter vid hanteringen av covid-19. Pandemin har inneburit en prövning av samhällets uthållighet och funktion. Fördjupad myndighetssamverkan inom informations- och cybersäkerhetsområdet beslutade regeringen om uppdrag till , Försvarsmakten, MSB och Säkerhetspolisen att fördjupa samverkan inom cybersäkerhetsområdet genom ett nationellt cybersäkerhetscenter. Myndigheterna ska ha en nära samverkan med , och som ska ges möjlighet att medverka i cybersäkerhetscentrets verksamhet. Det övergripande målet med det nationella cybersäkerhetscentret är att stärka samlade förmåga att förebygga, upptäcka och hantera antagonistiska cyberhot och att minska sårbarheter. Cybersäkerhetscentrets verksamhet ska komma till bred nationell nytta inom såväl offentlig som privat verksamhet, och göra säkrare genom att höja den samlade förmågan att möta cyberhoten och öka förmågan att effektivt stödja offentliga och privata aktörer. Verksamheten i centret ska successivt byggas upp . Myndigheterna har förberett etablerandet av cybersäkerhetscentret och inom ramen för samarbetet gemensamt publicerat tre externa rapporter: Cybersäkerhet i – hot, metoder, brister och beroenden, Cybersäkerhet i – rekommenderande skyddsåtgärder och Cybersäkerhet i – i skuggan av en pandemi. lämnade MSB, , , , , och Säkerhetspolisen en uppdaterad redovisning av den gemensamma handlingsplanen för myndigheternas arbete (se vidare avsnitt 4.3.3). är bestämmelserna om cybersäkerhetscertifiering i och rådets förordning (EU) 2019/881 tillämpliga. lagen (2021:553) med kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt och förordningen (2021:555) med kompletterande bestämmelser till EU:s cybersäkerhetsakt finns bestämmelser om bl.a. nationell myndighet för cybersäkerhetscertifiering, tillsyn, sanktioner och förfarandet vid cybersäkerhetscertifiering. har utsetts till nationell myndighet för cybersäkerhetscertifiering. Genom det nya regelverket om cybersäkerhetscertifiering skapas förutsättningar för att inom EU uppnå en hög nivå i fråga om cybersäkerhet i produkter, tjänster och processer inom området informations- och kommunikationsteknik. Regeringen bedömer att det fortsatta arbetet på EU-nivå behöver ske i samarbete mellan berörda myndigheter och aktörer i näringslivet. Beslut om totalförsvarets fortsatta utveckling beslutade regeringen propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30). Propositionen innehåller bl.a. förslag om ett övergripande mål för 2021/22:1 Utgiftsområde 6 totalförsvaret och om nya mål för den militära respektive det civila försvaret. beslutade (prop. 2020/21:30, bet. 2021/21:FöU4, rskr. 202/21:136) att godkänna regeringens förslag till övergripande mål för totalförsvaret samt mål för det militära försvaret respektive det civila försvaret. fattade regeringen beslut om inriktning för en sammanhängande planering för totalförsvaret. Beslutet innebär att Försvarsmakten och MSB, i samverkan med bevakningsansvariga myndigheter, fortsatt ska främja och utveckla en sammanhängande planering för totalförsvaret –2025. ska Försvarsmakten och MSB gemensamt redovisa en samlad bedömning av förmågan inom totalförsvaret. Delredovisning ska ske . MSB ska dessutom göra en samlad bedömning av förmågan inom det civila försvaret. Vidare fattade regeringen beslut om anvisningar för det civila försvaret för försvarsbeslutsperioden –2025. De bevakningsansvariga myndigheterna ska redovisa en bedömning av vilken förmåga myndigheten har att bidra till relevanta delar i målet för det civila försvaret. 2.4.3Regeringens bedömning av måluppfyllelsen I den försvarspolitiska propositionen för perioden –2020 konstaterade regeringen att totalförsvarets förmåga inför ett väpnat angrepp behövde stärkas, planeringen för totalförsvaret återupptas och en sammanhängande planering för totalförsvaret säkerställas. Arbetet med att utveckla totalförsvaret har fortsatt i enlighet med denna inriktning och regeringen bedömer att fortsatta framsteg har gjorts för att förstärka totalförsvaret . Försvarsmakten och MSB har utifrån regeringens uppdrag fortsatt arbetet med att främja och utveckla en sammanhängande planering av totalförsvaret och stödja berörda aktörers totalförsvarsplanering.