prop · H9033 · 2021-09-21 00:00:00 — Många företag, särskilt inom regeltunga branscher, måste lämna samma uppgifter fler än en gång. Digitala tjänster innebär ökade möjligheter att återanvända lämnade uppgifter och underlättar därmed företagens upp- Det långsiktiga målet är att företag bara ska behöva lämna en uppgift en gång. Även här är det viktigt att överväga såväl integritets- För att i ökad grad kunna utnyttja de digitala tjänsternas potential att förenkla företagens myndighetskontakter kan det även finnas ett behov av att i den utsträckning det är möjligt ensa och standardisera kraven på vilka uppgifter som ska lämnas och hur de ska redovisas. På så sätt ökar möjlig- heterna att återanvända lämnade uppgifter och därigenom minskar företa- En sådan standardisering kan också bidra till att likartade ärenden behandlas på ett likartat sätt om de handläggs vid Ett sådant arbete kan ibland innebära förenklingar för företagen även utan att några ändringar görs i de underliggande reglerna och har exempelvis bedrivits inom ramen för Serverat. Digitaliseringen kan även bidra till ökad transparens genom att göra det enklare för företag att följa sina ärenden hos olika myndigheter. arbete pågår inom ramen för inklusive Serverat genom utvecklingen av en s.k. samtjänst. Såväl vidareutvecklingen av verk- som utvecklingen mot ett nytt system för enkla samordnade myndighetskontakter för företag, ett digitalt ekosystem, skulle kunna öka tillgängligheten till och utbudet av digitala tjänster och bör bygga på det samarbete mellan myndigheter som bl.a. sker inom ramen för myndighets- samarbetet Starta och driva företag. För det enskilda företaget är det viktigt att den offentliga sektorns förenklingsåtgärder som helhet underlättar företagets vardag. 2021/22:3 bär att det finns ett behov av att berörda myndigheter samverkar. En sådan samverkan sker bl.a. inom ramen för , där ett utvecklat kan vara ett viktigt spår i det fortsatta arbetet med att genom digitalisering underlätta företagens uppgiftslämnande och övriga myndighetskontakter. Regeringen anser att digitala tjänster ska vara förstahandsval i den offentliga sektorns kontakter med företag, när det är möjligt och relevant. Hur många företag som har användning för en viss tjänst kan dock variera beroende på vilka företag eller geografiska områden den enskilda tjänsten vänder sig till. Ju fler ärenden som kan hanteras digitalt, desto fler företag kan få en enklare vardag genom digitaliseringens möjligheter i fråga om uppgiftslämnande och myndighetskontakter. Regeringen ser det därför som angeläget att även andelen enskilda ärenden som företag kan hantera digitalt ökar. Kombinationen av en ökad andel digitala tjänster och att företagen kan hantera en ökad andel ärenden digitalt kommer att bidra till att förenkla företagens uppgiftslämnande och övriga myndighetskontakter. Sådana digitala tjänster kan exempelvis tillgängliggöras genom ett vidareutvecklat . Sammantaget kan digitaliseringen göra företagens myndighetskontakter enklare, mer rättssäkra och effektivare. Det pågår även arbete med att genomföra och rådets förordning (EU) 2018/1724 av om inrättande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012. Den gemensamma ingången syftar bl.a. till att minska den administrativa bördan för privatpersoner och företag och ska göra det enklare för dessa att få såväl information som utföra ärenden digitalt över gränserna inom . Förordningen omfattar särskilt utvalda områden av vikt för den inre marknaden, däribland att starta, driva och avveckla företag samt engångsprincipen, dvs. att vissa uppgifter enbart ska behöva lämnas . 5Att nå målen för förenklingspolitiken – tillämpning, styrning och utvärdering För att förenklingspolitiken ska resultera i konkreta förenklingar som bidrar till tillväxt, konkurrenskraft och innovationsförmåga behövs en tydlig uppföljning av måluppfyllelsen och att konkreta åtgärder vidtas för att genomföra specifika förenklingar. För att avgöra i vilken utsträckning som förenklingspolitiken når upp till sina mål och för att kunna redogöra för detta till , behöver det vara möjligt att tydligt följa upp målen. Alltsedan målsättningar för förenklingspolitiken introducerades i nuvarande format har det funnits en tydlig ambition och praxis att ange hur de förenklingspolitiska målen ska följas upp. Det är avgörande att denna praxis fortsätter för de nya målen för förenklingspolitiken. Det är också önskvärt att förenklingspolitikens resultat ska kunna jämföras och internationellt, bl.a. för att kunna bedöma hur konkurrenskraft påverkas av förenklingspolitiken. Regeringen avser att följa utvecklingen och vid behov ge Skr. 2021/22:3 och andra relevanta myndigheter i uppdrag att vidareutveckla de uppföljningsmetoder som behövs för att tillfredsställande följa upp i vilken utsträckning de förenklingspolitiska målen nås avseende alla typer av företag och branscher och vilka åtgärder som behöver vidtas. Nedan anges närmare vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att följa upp målen för förenklingspolitiken. Därutöver kommer regeringen också att löpande följa utvecklingen samt identifiera eventuella ytterligare åtgärder som kan behövas för att stärka förenklingspolitiken. 5.1Regler ska främja tillväxt, konkurrenskraft och innovation Det första målet som beslutas i denna skrivelse är att de samlade regelverken ska utgå från proportionalitet och vara utformade så att de bidrar till att främja svenska företags tillväxt, konkurrenskraft och innovations- och omställningsförmåga. Målet som gällt fram till nu − att regelverk ska främja tillväxt − har följts upp genom undersökningar Företagens villkor och verklighet. Avsikten är att det nya målet om regelverkens påverkan på tillväxt, konkurrenskraft och innovationskraft också fortsättningsvis ska följas upp genom liknande undersökningar som t.ex. kartlägger företagens upplevelser. Uppföljningarna kan också bl.a. bestå i internationella jämförelser med företag i de fem till sju länder som utgör största export- och importmarknader. Även andra metoder kan utvecklas och användas. Vad avser målet att regelverk ska utgå från proportionalitet och att de ska främja innovations- och omställningsförmåga, ska målet bl.a. följas upp genom de konsekvensutredningar som ska genomföras i samband med ny regelgivning, men även andra metoder kan utvecklas och användas. Ett huvudsyfte med konsekvensutredningarna är att de ska utgöra grund för en proportionalitetsbedömning av föreslagen ny regelgivning. Konsekvensutredningarna ska även bidra till att bedöma reglernas påverkan på företagens konkurrenskraft. Konsekvensutredningarna kan också, i den mån det är möjligt, vidareutvecklas till att omfatta bedömningar av vilka konsekvenser regelgivningen i fråga skulle få för innovations- och omställningsförmågan, som konsekvensutredningar gör. Regeringens bedömning av utvecklingen av konsekvensutredningarna behandlas i avsnitt 6. Regeringen avser också att kontinuerligt följa utvecklingen genom relevanta indikatorer som framgår i undersökningar som exempelvis Ease of Doing Business och Burden of Regulation samt och World Economic Forums Global Competitiveness Index. Regeringen avser att utifrån bl.a. ovanstående uppföljningar kontinuerligt analysera och utvärdera existerande regelverk och tillämpningen av dessa, särskilt i de fall som uppföljningarna indikerar att målen för förenklingspolitiken inte uppnås samt vid behov besluta eller föreslå förändringar i relevanta regelverk. har t.ex. föreslagit att det kan vara effektivt att göra systematiska genomgångar av de samlade regelverken inom utvalda branscher eller regelgivningsområden. Regeringen ser att det finns 2021/22:3 stor potential att förenkla för företagen på de regelområden som företagen upplever hindrar företagens tillväxt mest. 5.2Kostnaderna som följer av regler ska minska Det andra målet för förenklingspolitiken är att de kostnader som följer av regler ska minska som andel av BNP och att kostnadsutvecklingen ska vara lägre än i omvärlden. Detta nya mål ersätter det tidigare målet angående att kostnader som följer av regelverk ska minska och betonar att kostnaderna som orsakas av regler ska ställas i relation till den samhällsekonomiska utvecklingen och hur motsvarande kostnader utvecklas i omvärlden. har i uppdrag att genomföra mätningar av de administrativa kostnader och fullgörandekostnader som följer av nya eller ändrade regler och har en upparbetad metod för detta. Uppföljningen av det förnyade målet om kostnader som följer av regler kommer att på ett liknande sätt bygga vidare på det uppdraget och den metoden. Uppföljningen kommer dock bl.a. att behöva sätta kostnadsutvecklingen i relation till BNP:s utveckling och, där så är möjligt, jämföra takten i kostnadsutvecklingen med motsvarande takt i de fem till sju länder som utgör största export- och importmarknader. Regeringen ser ett behov att vidta åtgärder för att vidareutveckla metoden för att möta dessa behov och på andra lämpliga sätt vidareutveckla och effektivisera kostnadsuppföljningarna. Målet som beslutas här avser i första hand hur de kostnader som förorsakas av regler påverkar svenska företags tillväxt, konkurrenskraft och innovationsförmåga. Regeringen är medveten om att inte bara förändringar i de svenska regelkostnaderna skulle kunna påverka uppföljningen av detta mål, utan även t.ex. förändringar i BNP:s tillväxt och i andra länders regelkostnader. Detta bör analyseras och beaktas i uppföljningen. påverkas också de svenska företagens förmåga att bära kostnader från regler av det ekonomiska utrymmet som ges av den allmänna BNP-tillväxten och svensk konkurrenskraft påverkas också av kostnadsläget i andra konkurrentländer, inklusive de kostnader som härrör från regler i sådana länder, vilket också bör beaktas. I de fall kostnaderna som följer av regelgivningen skulle öka i snabbare takt än BNP och i de fall som kostnaderna skulle öka i snabbare takt än i de länder som utgör fem till sju viktigaste export- och importmarknader, kommer regeringen och berörda myndigheter under regeringen året därefter att analysera skälen till detta samt granska och utvärdera regelverk som uppfattas som betungande av företag, med syfte att identifiera förenklingar och kostnadsreduktioner. 5.3 Handläggningstiderna ska bli kortare och mer transparenta Målet om minskade handläggningstider kommer att behöva följas upp på myndighetsnivå för att se hur handläggningstiderna förändras . är de för företagen viktigaste områdena och ärendekategorierna som bör vara i fokus för uppföljningen. Utvecklingen är angelägen att följa Skr. 2021/22:3 för att få en indikation på vilka åtgärder som har effekt och för att se vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas, i synnerhet om handläggningstiderna tvärtemot målet visar sig öka. Som konstaterats i avsnitt 4.5 är det angeläget att inte enbart fokusera i sig, utan också på myndigheternas roll i delar av processen som föregår inlämning av ansökan och för de kompletteringar som kan behöva göras av en ansökan, som inte lika enkelt går att mäta. Även detta bredare begrepp kan komma att följas upp. Inom området miljöprövning pågår ett omfattande arbete med att bygga upp ny statistik som ska ge underlag för att kunna se vilka delar i processen som bör sättas i fokus. Länsstyrelserna och har fått särskilda uppdrag att redovisa handläggningstiderna för ett antal specificerade ärendegrupper kopplade till miljöprövningen (N2018/05852), med en första redovisning . har även fått ett uppdrag att förbereda så att myndigheten kan ansvara för en samlad statistik för miljötillståndsprövningen avseende föregående verksamhetsår (M2018/02949). I uppdraget ingår att kunna ta emot, sammanställa, analysera och presentera de uppgifter om miljötillståndsprövningen som och länsstyrelserna har fått i uppdrag att kunna ta fram fr.o.m. . Denna statistik kommer att göra det lättare att följa utvecklingen av handläggningstider och identifiera lämpliga effektiviseringsåtgärder. Regeringen har gett 19 myndigheter i uppdrag att förenkla för de företag som de har kontakter med (N2014/05377). Uppdraget omfattar handläggningstider, hur nöjda företagen är med sina kontakter med myndigheterna och myndigheternas samråd med företagen. har haft en samordnande roll inom uppdraget. har tillkännagett för regeringen att den bör överväga att ge fler statliga myndigheter ett s.k. förenklingsuppdrag för att på så sätt underlätta företagandet i (bet. 2019/20:NU16 punkt 2, rskr. 2019/20:287). Regeringen avser att, i linje med tillkännagivandet, ge ett förnyat förenklingsuppdrag till ett strategiskt urval av myndigheter för att bl.a. följa upp och vidta åtgärder för att nå detta mål om handläggningstider. 5.4Myndigheternas bemötande och service ska vara företagsanpassat Målet om förvaltningsmyndigheternas bemötande kommer att följas upp genom uppdrag till ett antal myndigheter som är relevanta för förenklingspolitiken eller genom andra lämpliga styrningsåtgärder. Målet kan ses som en fortsättning på det mål som funnits med i ett uppdrag till 19 centrala myndigheter att följa upp företagares nöjdhet med sina myndighetskontakter. Uppföljningen av målet ska fånga upp hur företagen upplever sina kontakter med myndigheterna. Uppföljningen kommer att ge underlag för att se vilka eventuella åtgärder som bör vidtas för att åstadkomma förbättringar. I avsnitt 4.6 förklaras vad som kan ingå i begreppet bemötande. Regeringen avser att, i linje med tillkännagivandet från om förenklingsuppdrag, se avsnitt 5.3, ge ett förnyat uppdrag till ett strategiskt urval av myndigheter för att bl.a. följa upp och vidta åtgärder för att nå detta mål om bemötande eller vidta andra lämpliga styråtgärder. 5.5 Förenklat uppgiftslämnande genom digitalisering Målet att uppgiftslämnande och övriga myndighetskontakter ska förenklas genom digitalisering avser såväl andelen digitala tjänster som andelen enskilda ärenden som kan hanteras digitalt, för att säkerställa att ett så stort antal företag som möjligt kan dra nytta av digitaliseringens förenklingspotential i deras kontakter med olika myndigheter. Målet kommer att följas upp via andelen digitala tjänster riktade till företag och andelen ärenden som kan hanteras digitalt och som berör företag. Uppföljningen bör fokusera på de tjänster och ärenden som är mest relevanta för företagen. Sådana tjänster kan exempelvis omfatta inrapportering av data, ansökan om olika typer av tillstånd samt anmälan av viss verksamhet. Syftet med båda måtten är att följa utvecklingen för att säkerställa att företagens möjligheter att använda digitala tjänster för en större andel ärenden ökar. Regeringen är medveten om att uppföljningen av detta mål kommer att kräva avgränsningar samt till en del bygga på bedömningar. I syfte att utveckla en metod för de bedömningar som kommer att krävas samt vad indikatorerna bör omfatta avser regeringen att ge Statskontoret i uppdrag att, i samråd med berörda myndigheter som har för uppdraget relevant kompetens och information, ta fram förslag på hur indikatorerna och metoden kan utformas, inklusive förslag på vilka tjänster och ärenden som är mest relevanta att följa. Uppdraget bör inkludera dialog med näringslivet och andra berörda aktörer. Regeringen överväger att, bl.a. med utgångpunkt i Statskontorets förslag, vid behov ge uppdrag till relevanta myndigheter om hur de ska följa upp utvecklingen av digitala tjänster inom de handläggningsprocesser de ansvarar för. har tillkännagett för regeringen att den bör vidta ytterligare åtgärder för att förenkla företagandet och öka den digitala samverkan mellan myndigheter (bet. 2019/20:NU16 punkt 4, rskr. 2019/20:287). ställningstagande grundar sig på bedömningen att det måste bli lättare att starta företag och att samverkan mellan myndigheter behöver förbättras. En viktig del i förenklingsarbetet är att undanröja de hinder som finns för samarbete mellan myndigheter och därmed underlätta digital samverkan mellan myndigheter. har även tillkännagett för regeringen att den bör verka för att fler tjänster ansluts till programmet Serverat i syfte att öka anslutningsgraden hos kommunerna (bet. 2019/20:NU16 punkt 3, rskr. 2019/20:287). Även medräknat de kommuner som anslutit sig efter granskning anser att för få kommuner är anslutna för att programmets potential ska komma majoriteten av företagarna inom restaurang- och besöksnäringen till del. och Serverat är två viktiga insatser i förenklingsarbetet med Skr. 2021/22:3 en nära koppling till varandra. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24) framhåller regeringen att ambitionen är att fortsatt ska vara ett viktigt redskap för att förenkla och underlätta för företagare. En modernisering och utveckling av skulle kunna vara ett sätt att ytterligare förenkla och underlätta för företagare, men ett sådant arbete inrymmer flera utmaningar. I budgetpropositionen (prop. 24) konstaterade regeringen att det finns behov av att utveckla formerna för finansiering av den förvaltningsgemensamma digitaliseringen. har haft i uppdrag att lämna förslag till en kostnadseffektiv och hållbar utveckling av förvaltningsgemensam digital infrastruktur. Myndighetens rapport och finansiering av förvaltningsgemensam digital infrastruktur (ESV 2020:23) avser bl.a. sådana myndighetsgemensamma samarbeten som . En myndighetsgemensam digital infrastruktur är en viktig del av det fortsatta arbetet med förenklat uppgiftslämnande och myndighetsgemensamma tjänster. Myndigheten för digital förvaltning leder arbetet i uppdraget med att etablera en förvaltningsgemensam digital infrastruktur vad gäller informationsutbyte. är även ett uttryck för hur berörda myndigheter samarbetar för att förenkla för företagen, bl.a. inom ramen för myndighetssamarbetet Starta och driva företag. Bland de myndigheter vars information finns på plattformen återfinns myndigheter som omfattas av förordningen (2018:1264) om digitalt inhämtande av uppgifter från företag. Regeringen avser att ge Statskontoret i uppdrag att, i samråd med andra myndigheter som har för uppdraget relevant kompetens och information, följa upp hur långt berörda myndigheter har kommit i tillämpningen av förordningen om digitalt uppgiftslämnande, bl.a. i vilken utsträckning företag behöver lämna uppgifter endast en gång och till ett ställe. Syftet med uppdraget bör vara att undersöka om det behövs ytterligare åtgärder för att öka takten i genomförandet och stärka myndigheternas förutsättningar för samordning samt identifiera vilka åtgärder som i så fall behövs. Därefter avser regeringen att vid behov ge berörda myndigheter i uppdrag att vidta relevanta åtgärder för att uppnå de förenklingsvinster som eftersträvas. Arbetet inom ramen för Serverat har utökats till att omfatta allt fler branscher. Regeringen bedömer att ytterligare utvidgningar av arbetet vad gäller såväl branscher som olika typer av tillstånd kan bidra till att öka kommunernas intresse för att ansluta sig till Serverat. I förlängningen ökar nyttan även för företagen genom att fler tjänster och ärendetyper görs tillgängliga för fler företag i fler kommuner. Regeringen överväger vilka åtgärder som kan vidtas för att underlätta kommunernas möjligheter att ansluta till Serverat. 6Konsekvenser av regler behöver utredas och utvärderas Regler påverkar olika aktörer och förhållanden i samhället på olika sätt, alltifrån medborgare, företag och myndigheter till miljön och ekonomin i stort. Regler kan medföra både direkta och indirekta effekter. Särskilt påverkas de aktörer som förväntas följa reglerna. är ett verktyg för att bedöma hur och i vilken omfattning en föreslagen regel påverkar de som ska följa regeln samt andra aktörer, hälsan, miljön eller ekonomin. Konsekvensutredningarna behöver bl.a. bidra till att säkra en bedömning av proportionaliteten i regelgivningen samt konsekvenserna för tillväxt, konkurrenskraft och innovationsförmåga av föreslagna nya eller ändrade regler. Många regelverk behöver också utvärderas efter att de beslutats. Innan en myndighet beslutar om en reglering ska myndigheten därför enligt förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning utreda regleringarnas kostnadsmässiga och andra konsekvenser och dokumentera utredningen i en konsekvensutredning. Om den föreslagna regleringen kan få effekter för företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt ska konsekvensutredningen innehålla en beskrivning av bl.a. vilka administrativa kostnader och andra kostnader som regeln kan medföra för företagen, hur regeln kan påverka konkurrensförhållandena för företagen samt hur företagen kan påverkas i andra avseenden. granskar i vilken utsträckning konsekvensutredningarna motsvarar kraven som framgår i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Som anförs i avsnitt 6.2 finns behov av att vidareutveckla konsekvensutredningarna. 6.1 Konsekvensutredningarna är avgörande för förenklingspolitiken Sakliga och väl utformade konsekvensutredningar som beskriver relevanta effekter av ett förslag är en avgörande förutsättning för att uppnå målen I samband med att regeringen beslutade förordningen om konsekvens- utredning vid regelgivning beskrevs att syftet med en konsekvensutred- ning bl.a. är att så långt som möjligt försäkra sig om att regleringen verk- ligen behövs, att den löser det aktuella problemet samt att ge ett allsidigt underlag för bedömningen av de kostnader och andra effekter, t.ex. miljö- mässiga och sociala, som regeln kan medföra (N2008/04854). konsekvensutredningar infördes också i syfte att verka återhållande på kostnaderna för dem som ska efterleva reglerna samt att minska antalet regler och reglernas omfattning, dvs. den totala regelbördan. De motiv som ledde till införandet av konsekvensutredningar i deras nuvarande form kvarstår i princip oförändrade. Ytterst ska en konsekvens- utredning innehålla en redovisning som klargör om den samlade samhälls- Skr. 2021/22:3 nyttan som förslaget medför är större än de samlade kostnaderna för sam- Så långt som möjligt ska en sådan analys vara kvantifierbar och evidensbaserad. Konsekvensutredningarna utgör också grunden för en proportionalitetsbedömning i regelgivningen, i den bemärkelse som proportionalitet beskrivits i denna skrivelse. En konsekvensutredning ska klargöra vilket alternativ som sammantaget ger de lägsta kostnaderna och minsta begränsningarna för berörda och ger minst belastning på miljön, samhällsekonomin och statsfinanserna. Väl fungerande konsekvensutredningar är således viktiga för förenklingspolitiken av flera skäl, bl.a. för att bidra till arbetet med att säkerställa proportionalitet i regelgivningen som anges i det första målet för förenklingspolitiken som redovisas i denna skrivelse. Eftersom konsekvensutredningarna ska innehålla en beskrivning av i vilken utsträckning den föreslagna regleringen kan komma att påverka företags arbetsförutsättningar och konkurrensförmåga, så kan väl utformade konsekvensutredningar också bidra till arbetet med att uppnå det första målet för förenklingspolitiken som beslutas i denna skrivelse, i den del som målet berör företagens tillväxt och konkurrenskraft. Vidare ska konsekvensutredningarna klargöra de föreslagna regleringarnas kostnadsmässiga konsekvenser. uppföljning av de kostnader som följer av regelgivning utgår också från de kostnadsberäkningar som presenteras i konsekvensutredningarna. Därför understödjer väl genomförda konsekvensutredningar på ett avgörande sätt det andra målet för förenklingspolitiken, som berör utvecklingen av de kostnader som följer av regler. Väl utformade konsekvensutredningar kan också vara viktiga för den regelgivning som följer av EU-rättsakter. Det gäller både i samband med förhandlingar som rör förslag till regelgivning på EU-nivå och för att avgöra hur regler beslutade på EU-nivå ska genomföras i svensk rätt på bästa sätt.