prop · H80389 · 2021-02-18 00:00:00 — Trots att systematiken i förbättringsarbetet har uteblivit har användningen av kvalitetsregister bidragit till en betydande höjning av kvalitet och effektivitet i delar av äldreomsorgen. Effekterna förklaras av att kvalitetsregister används som beslutsstöd för de äldre som har registrerats. Dessa oavsedda positiva effekter skapar något av ett dilemma för staten. Användningen som beslutsstöd förbättrar verksamheten för de registrerade, men är juridiskt tveksam och bidrar till ojämlik vård. Användningen som beslutsstöd belyser bristerna i kommunernas journalsystem. Vår granskning aktualiserar därför behovet av att se över och förbättra journalsystemen. Här behöver staten ta på sig en ledande roll. I detta kapitel diskuterar vi de omständigheter som bidragit till positiva förändringar i äldreomsorgen, men också vad staten kunde ha gjort annorlunda för att få bättre utväxling av insatta resurser. Avslutningsvis riktar vi några rekommendationer till regeringen och . Regeringens modell för implementering var effektiv Regeringens ambition var att initiera en förändring av arbetssätten längst ut i kommunernas vård- och omsorgsverksamheter. En viktig insats var att försöka göra kvalitetsregister till en integrerad del av kommunernas ordinarie verksamhet. Med denna insats markerades starten för en ny typ av kunskapsstyrning i kommunernas äldreomsorg, som inte har regionvårdens tradition av evidensbaserad verksamhetsutveckling. Vi har funnit att några strategiska beslut sannolikt bidragit till att införandet av kvalitetsregister fick ett snabbt och brett genomslag, trots relativt ogynnsamma förutsättningar. Regeringen fattade tidigt ett strategiskt beslut att sluta en överenskommelse med SKR, som fick ett stort ansvar för att implementera satsningen i kommuner och regioner. Skälet var att regeringen ville utnyttja för att nå ut till huvudmännen på ett effektivt sätt. Mycket talar för att den nationella samordningen under SKR:s ledning nådde en högre verkningsgrad än om regeringen valt att lägga ansvaret på någon av de statliga myndigheterna. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN Prestationsersättningen för registrering i kvalitetsregistren var en direkt orsak till att kommunerna började registrera systematiskt. De ekonomiska incitamenten innebar att täckningsgraden i Äldresatsningens register ökade kraftigt , vilket bidrog till kvalitetsregistrens snabba uppbyggnad. Äldresatsningen visar att staten med hjälp av prestationsersättning kan styra beteenden i kommunerna. Det ensidiga fokuset på registrering har inte varit problemfritt. Registerhållare vittnar om att den kraftigt ökade inrapporteringen initialt skedde på bekostnad av datakvalitet. Men vår bedömning är att datakvaliteten har stigit avsevärt i takt med att äldreomsorgen har börjat använda uppgifterna för det egna förbättringsarbetet och genom ökad användning inom forskning. Prestationsersättningen tycks ha varit ett effektivt styrmedel som inte gett långvariga negativa sidoeffekter. Vid satsningens avslut hade kommunerna och regionerna byggt upp strukturer för samverkan och kunskapsspridning. Utvärderingar visade att det fanns kommuner som kommit långt i att integrera kvalitetsregister i ett systematiskt förbättringsarbete. …men regeringen saknade en plan för att förvalta resultaten Att i huvudsak lämna utanför processen att utforma och implementera Äldresatsningen har skapat en rad otydligheter rörande roll under satsningen. tilldelades avgränsade uppföljnings- och kartläggningsuppdrag, vilket innebar att myndighetens kunskapsstöd och vägledning till kommunerna inte samordnades begränsade roll under satsningen har också försvårat den långsiktiga förvaltningen av satsningens resultat. Statskontoret konstaterade i sin slututvärdering att satsningens varaktighet var starkt beroende av ett fortsatt engagemang från SKR. Det finns risker med att regeringen gör sig beroende av en intresseorganisation för att vidmakthålla resultaten av ett riktat statsbidrag. Vår bedömning är att regeringen kunde gjort mer för att växla över satsningen i verksamhet. Om förvaltningsmyndigheten hade engagerats tidigare kunde det långsiktiga stödet till kunskapsutvecklingen i kommunerna ha utvecklats redan under satsningen. Först nu har inlett ett arbete för att ta fram kunskapsstöd till den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården. Det är viktigt att kvalitetsregistren blir en del av den samlade kunskapsstyrningen till kommuner. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Det systematiska förbättringsarbetet har avstannat Regeringens ambition var att genom Äldresatsningen få till stånd en effektkedja som skulle leda till ett systematiskt förbättringsarbete baserat på kvalitetsregister. Vid satsningens avslut fanns tecken på att delar av äldreomsorgen var på god väg mot ett sådant arbetssätt, men utvecklingen tycks ha stannat av efter satsningen. Det ska framhållas att används för systematiskt förbättringsarbete och det finns positiva exempel på kommuner och särskilda boenden som har kommit långt även med de mer processinriktade registren. Men många kommuner tycks fortfarande befinna sig i en uppstarts- eller omstartsfas i arbetet med kvalitetsregister. Vår bedömning är att det systematiska förbättringsarbetet utifrån kvalitetsregister är på ungefär samma nivå som vid satsningens avslut. Att de flesta kommunerna nu betalar för att få använda sig av kvalitetsregistren och att täckningsgraden inte har minskat mer efter avslutad prestationsersättning, förklaras av att beslutsfattare och personal ser att registreringen är värdeskapande. Men värdet tycks främst uppstå på individnivå, som ett resultat av att personalen får en bättre struktur i omsorgen om den registrerade individen. Endast ett fåtal kommuner har kunnat beskriva hur användning av kvalitetsregister har bidragit till mer övergripande analyser och förändringar i verksamheten. … men de registrerade får en bättre vård och omsorg … Vår granskning ger starkt stöd för att regeringens införande av kvalitetsregister i äldreomsorgen har bidragit till en bättre vård och omsorg för dem som bor i särskilt boende och registreras i kvalitetsregister. De som registreras får en bättre äldreomsorg och det tycks inte ske på bekostnad av de äldre som inte registreras. Vi ser inga tecken på undanträngningseffekter. Det tydligaste resultatet är att personer som registreras konsumerar betydligt mindre slutenvård. Den minskade risken för slutenvård kan indikera att användningen av kvalitetsregister bidrar till ett mer förebyggande arbetssätt för dem som registreras. Att i livet få slippa återkommande sjukhusinläggningar har förstås stor betydelse för äldre personers livskvalitet. Vid sidan om detta innebär minskad vårdkonsumtion också att slutenvården avlastas. Vår bedömning är att användningen av kvalitetsregister i äldreomsorgen har bidragit till väsentligt minskade vårdkostnader i slutenvårdsledet. Mycket talar för att införandet av kvalitetsregister i äldreomsorgen har bidragit till en rad andra positiva hälsoeffekter för de äldre. Effekterna tycks variera beroende på vilket register som används men den generella bilden är att de stora patientsäkerhetsriskerna i äldreomsorgen minskar väsentligt för personer som är registrerade. De som är registrerade får en väsentligt minskad risk för olämplig läkemedelsbehandling, fallskador, höft- och lårfrakturer och svårläkta sår. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN Ett viktigt resultat av vår statistiska undersökning är att samtidig användning av flera läkemedel, så kallad polyfarmaci, tycks ha minskat som resultat av att kommuner använder . Detta har sannolikt också minskat förekomsten av läkemedelsbiverkningar – tidigare studier visar att antalet läkemedel är den enskilt viktigaste riskfaktorn för biverkningar. Läkemedelsbiverkningar för äldre är en viktig orsak till sjukhusinläggningar. När kommunerna bidrar till minskade biverkningar av läkemedel uppstår positiva följdeffekter på de stora patientsäkerhetsriskerna i äldreomsorgen, som fallolyckor och trycksår. … vilket försvårar upprätthållandet av en jämlik vård Regeringens och SKR:s ambition har varit att kvalitetsregistren ska utgöra register med vårddata som används för att analysera vad som skapar kvalitet i en verksamhet – som ordet ”kvalitetsregister” antyder. Om denna analys leder till förbättringar av verksamheten bör dessa komma alla till del, oavsett vem som blivit registrerad. Att värdet av kvalitetsregister är så tydligt knutet till den individuella registreringen skapar ett likvärdighetsproblem. De personer som inte blir registrerade går miste om den förbättrade vård och omsorg som följer med en registrering i form av uppmärksamhet och strukturerad uppföljning från personalens sida. Den äldre har visserligen rätt att tacka nej till en registrering, men allt tyder på att det är andra skäl, som personalomsättning, tidsbrist och skiftande prioriteringar, som förklarar att inte alla blir registrerade. Att det har saknats systematiskt framtagen kunskap om nyttan med registrering har sannolikt bidragit till att vissa verksamheter väljer att inte registrera systematiskt. Likvärdighetsproblemet kompliceras ytterligare av att kvalitetsregister är en juridiskt tveksam källa för prioriteringar på individnivå. Rutinerna för kommunernas registrering granskas heller inte av någon myndighet. Det är därför inte oproblematiskt att individuell registrering tycks spela så stor roll för den vård som ges. Det finns kvarstående hinder för förbättringsarbete utifrån kvalitetsregister Det finns flera skäl till att det önskade förbättringsarbetet utifrån kvalitetsregister till stora delar har uteblivit. Att utifrån kvalitetsregisterdata analysera och utveckla verksamheten kräver både tid och kompetens. Äldreomsorgens höga personalomsättning och höga andel outbildad personal gör förutsättningarna för lokalt analys- och utvecklingsarbete mindre gynnsamma än i regionvården. Den administrativa börda som registreringen innebär tar tid i anspråk. Det är en utmaning att utöver den tid som läggs på registrering också avsätta tid för analys och utveckling. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Problemet med dubbelregistrering var känt redan före Äldresatsningen men problemet kvarstår: personal i hälso- och sjukvård registrerar fortfarande samma uppgifter i flera olika IT-system. i en särskild statlig satsning på men en lösning på problemet tycks vara avlägsen. Det saknas en samlad strategi för att lösa problemet för de kommunala användarna. Med tanke på de relativt ogynnsamma förutsättningarna för systematiskt förbättringsarbete skulle äldreomsorgens personal behöva ett tydligare stöd för hur förbättringsarbetet ska bedrivas. Under satsningens löptid bidrog statligt finansierade utvecklingsledare till att få igång registreringen, men de hade inte rätt förutsättningar att stötta kommunerna i förbättringsarbetet. I många kommuner saknades också ett tydligt stöd från kommunledningen, vilket talar för att de åtgärder som riktades till kommunpolitiker och chefer kom igång . För att kvalitetsregister ska kunna bidra till verksamhetsnytta krävs att inrapporterade uppgifter håller god datakvalitet. Statskontoret rekommenderade 2015 regeringen att ge i uppdrag att i samråd med SKL utforma ett tydligt stöd till registerhållarna för kvalitetssäkring av inrapporterade uppgifter. Vår granskning visar att detta stöd är i behov av utveckling. En ökad sambearbetning mellan kvalitetsregister och har potential att höja kvaliteten i både kvalitetsregister och egna register. Ökad samstämmighet mellan kvalitetsregister och skulle också ge ökade möjligheter till nationell analys av verksamhet. Som exempel är förutsättningarna för att analysera äldrevård i ordinärt boende begränsade på grund av bristande samstämmighet mellan olika register. Regeringen behöver ta ställning till framtida användning av kvalitetsregister Regeringen behöver ta ställning till hur de positiva effekterna av Äldresatsningens kvalitetsregister kan tas tillvara utan att bidra till en ojämlik vård och utan att skapa onödig administration i en redan pressad vård och omsorg. För att komma tillrätta med jämlikhetsproblemet kunde man överväga att införa obligatorisk registrering. Vi bedömer dock att detta skulle ge en rad negativa konsekvenser. Den administrativa bördan skulle öka kraftigt och det finns en uppenbar risk för problem med datakvaliteten när registrering ska ske i verksamheter som inte ser verksamhetsnyttan med kvalitetsregister. Den information som registreras i journalsystemen ska utgöra grunden för hälso- och sjukvårdens beslut om vård för enskilda patienter. Det är inte ändamålsenligt att hälso- och sjukvårdspersonal ska registrera samma information i ett kvalitetsregister, som därefter används som beslutsstöd. Intentionen med Äldresatsningen var att utveckla kvalitetsregister som skulle komplettera journalsystemen men inte konkurrera med dem. Vår granskning visar dock att åtminstone två av registren ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN används mest framgångsrikt som just beslutsstöd. Det är tydligt att dessa kvalitetsregister har en utformning och ett innehåll som ger stora nyttor vid val av insatser för enskilda patienter. För att dessa nyttor ska komma alla till del krävs att journalsystemen utvecklas. När journalsystemen fullgör sin tänkta funktion som beslutsstöd kan kvalitetsregistrens funktion som verktyg för uppföljning och förbättringsarbete renodlas. För att få till stånd ett sådant utvecklingsarbete krävs statlig ledning och samverkan med SKR. För att komma tillrätta med dubbelregistreringen krävs tekniska lösningar för en säker automatisk överföring av uppgifter från journalsystem till kvalitetsregister. SKR driver ett utvecklingsarbete med denna inriktning. i statens intresse att noga följa och understödja detta arbete. Regeringen behöver ge en tydlig uppgift att stödja kommunerna i det systematiska förbättringsarbetet. Staten har det yttersta ansvaret för en kunskapsstyrning som ger kommunerna vägledning i hur man bedriver förbättringsarbete. Kunskapsstyrningen behöver utformas efter kommunernas skilda behov och beakta att olika nivåer inom kommunerna är engagerade i förbättringsarbetet, samt att den kommunala sjukvården är nära sammankopplad med . Staten bör därför samverka med SKR i detta arbete. Vi bedömer att Äldresatsningen skapade förutsättningar för ett mer systematiskt förbättringsarbete utifrån kvalitetsregister men att staten har saknat en tydlig plan för förvaltning av uppnådda resultat. Förbättringsarbetet har avstannat som flera kvalitetsregister börjat konkurrera med journalsystemen i funktionen som beslutsstöd. Staten behöver vidta åtgärder för att utveckla journalsystemen och renodla kvalitetsregistrens funktion som stöd för förbättringsarbete. •Säkerställ att det inför framtida överenskommelser med SKR finns en plan för hur ansvarig förvaltningsmyndighet långsiktigt ska förvalta uppnådda resultat. •Ge i uppdrag att tillsammans med SKR utveckla ett förslag för hur kommunernas journalsystem kan utvecklas så att de utgör ett fullgott stöd för beslut om vård på individnivå. •Utveckla vägledning till kommunerna om hur kvalitetsregister ska användas i förbättringsarbetet i enlighet med patientdatalagen. •Gör sambearbetningar i syfte att validera kvaliteten i både kvalitetsregister och i myndighetens egna register. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Litteratur, artiklar med mera Jareteg, A, Dokumentation av nutritionsomhändertagandet för äldre patienter med risk för undernäring – en studie på , magisteruppsats, , 2012. , , , , Improved Quality of Life by Intervention with the Swedish BPSD Registry, Alzheimers and dementia –the journal of the Alzheimers association, vol 10, nr 4, 2014. Nakanishi M, , Hirooka K, Nakashima T, Morimoto Y, , , och A. Dementia behaviour management programme at home: impact of a palliative care approach on care managers and professional caregivers of home care services, Ageing and menthal health, vol 22, nr 8, 2018. Nakanishi M, , Hirooka K, Nakashima T, , , och A. Psychosocial behaviour management programme for home‐dwelling people with dementia: A cluster‐randomized controlled trial, , vol 33, nr 3, 2017. Neymark , Äldre personer med risk för undernäring – dokumentation och överrapportering, examensarbete (D-uppsats), , 2011. Strehlenert, H. From policy to practice: Exploring the implementation of national policy for improving health and social care, doktorsavhandling, , 2017. Datainspektionen, Beslut efter tillsyn enligt personuppgiftslagen (1998:24) – , 7 kap. patientdatalagen. Datainspektionen, 2010. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Fallolyckor – Statistik och analys, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, 2014. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Medicinering och skador bland äldre –Studier om läkemedelsanvändning och fallskador, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, 2014. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Lapptäcke med otillräcklig täckning. Slututvärdering av satsningen på , rapport 2017:4, Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, 2017. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN Myndigheten för vårdanalys, Registrera eller analysera mera? Delutvärdering av satsningen på , rapport 2014:9, Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, 2014. Myndigheten för vårdanalys, Statens styrning av vården och omsorgen med prestationsbaserad ersättning, rapport 2013:8, Myndigheten för vårdanalys, 2013. , Äldresatsningen: med fokus på de mest sjuka äldre, , 2014. Regionala cancercentrum i samverkan, Palliativ vård i livets slutskede – Nationellt vårdprogram, Landstingens och regionernas nationella samverkansgrupp inom cancervården, 2016. Regionala registercentrum i samverkan, Guide – kvalitetsregister som stöd i förbättringsarbete, , 2016. , Psykiatrin och effektiviteten i det statliga stödet, rapport 2009:10, , 2009. , Statens satsningar på kvalitetsregister – Leder de i rätt riktning? Rapport 2013:20, , 2013. , Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej, rapport 2014:20, , 2014. , Specialdestinerade statsbidrag – Ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola? Rapport 2014:25, , 2014. , Rehabiliteringsgarantin fungerar inte – tänk om eller lägg ner, rapport 2015:19, , 2015. , Statens styrning genom riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården, rapport 2016:29, , 2016. , Riktade statsbidrag till skolan – nationella prioriteringar men lokala behov, rapport 2017:30, , 2017. , , Översyn av de nationella kvalitetsregistren. Guldgruvan i hälso- och sjukvården. Förslag till gemensam satsning 2011–2015, kommuner och landsting, 2010. Rådet för styrning med kunskap, Statlig styrning med kunskap för hälso- och sjukvård och socialtjänst. Redogörelse för arbetet inom Rådet för styrning med kunskap och Huvudmannagruppen , 2019. Sonde, L. Nyttan med kvalitetsregister? och påverkan på arbetet vid vård- och omsorgsboenden i , Äldrecentrum, rapportnummer 2015:3, Äldrecentrum, 2015. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN , Uppföljning av omställningen till en mer nära vård. Utvecklingen i regioner och kommuner och uppföljning av överenskommelsen En investering för utvecklade förutsättningar för vårdens medarbetare, artikelnummer 2020-6-6826, , 2020. , Kommunalt finansierad hälso- och sjukvård – delredovisning, , 2020. , Vård och omsorg om äldre. Lägesrapport , artikelnummer 2020-3-6603, , 2020. , Statistik om äldre och personer med funktionsnedsättning efter regiform 2019, artikelnummer 2020-3-6617, , 2020. , Statistik om socialtjänstinsatser till äldre 2019, artikelnummer: 2020-4-6745, , 2020. , Statistik om kommunala hälso- och sjukvårdsinsatser 2019, artikelnummer 2020-5-6783, , 2020. , Kommunalt finansierad hälso- och sjukvård. Förstudie, artikelnummer 2019-2-17, , 2019. , Vård och omsorg om äldre. Lägesrapport , artikelnummer 2019-3-18, , 2019. , Kvalitetsregister i hälso- och sjukvård. Täckningsgradsjämförelser och resultat av sambearbetningar med , 2019. , Stimulansmedel för ökad bemanning inom äldreomsorgen. Uppföljning av 2015–medel, artikelnummer 2019-10-6426, , 2019. , Nationell registerservice verksamhet 2019, forskar- och registerservice, . , Vård och omsorg vid demenssjukdom. Sammanfattning med förbättringsområden, artikelnummer 2018-3-1, , 2018. , Kvalitetsregister i hälso- och sjukvård. Täckningsgradsjämförelser och resultat av sambearbetningar med , artikelnummer 2018-2-17, , 2018. , Indikatorer för god läkemedelsterapi hos äldre, artikelnummer 2017-6-7, , 2017. , Kvalitetsregister i hälso- och sjukvård. Täckningsgradsjämförelser och resultat av sambearbetningar med , artikelnummer 2017-1-25, , 2017. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN , Utveckling av indikatorerna undvikbar slutenvård och oplanerade återinskrivningar, artikelnummer 2014-2-12, , 2014. , Överenskommelse om sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. bedömning, artikelnummer , , 2014. , Nationellt kunskapsstöd för god palliativ vård i livets slutskede, artikelnummer 2013-6-4, , 2013. , Rapporteringen till och hälsodataregistren. Jämförelser av täckningsgrader, 2013. , Ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete. av föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete, artikelnummer 2012-6-53, , 2012. SOU 2020:36, Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård –ett system, många möjligheter. SOU 2020:8, Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. SOU 2019:20, Stärkt kompetens i vård och omsorg. SOU 2014:23, Rätt information på rätt plats i rätt tid. Statskontoret, Utveckling av den statliga styrningen av kommuner och landsting 2019, Statskontoret, diarienummer 2019/109-5, 2020. Statskontoret, Ökad bemanning inom äldreomsorgen. En uppföljning av regeringens tillfälliga satsning 2015–2018. Slutrapport, rapport 2019:5, Statskontoret, 2019. Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Utvärdering av överenskommelsen mellan regeringen och SKL. Slutrapport, rapport 2015:18, Statskontoret, 2015. Statskontoret, Evidensbaserad praktik inom . Utvärdering av överenskommelsen mellan regeringen och SKL. Slutrapport, rapport 2014:18, Statskontoret, 2014. Statskontoret, Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre, uppföljning av överenskommelsen mellan regeringen och kommuner och landsting. Delrapport, rapport 2013:16, Statskontoret, 2013. Statskontoret, Tänk efter före. Om viss styrning av kommuner och landsting, rapport 2011:22, Statskontoret, 2011. Statskontoret, Prestationsbaserat statsbidrag till insatser för äldre. Uppföljning av överenskommelsen mellan regeringen och SKL. Delrapport, rapport 2011:29, Statskontoret, 2011. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN , Evaluering af model till målrettet pleje af plejehemsbeboere med demens og BPSD, 2019. Kommuner och Landsting, Bättre liv för sjuka äldre – Stora förbättringar , Kommuner och Landsting, 2015. Wånell, , Statliga stimulansåtgärder för att främja kvaliteten i äldreomsorg, Stiftelsen , på uppdrag av utredningen kvalitetsplan för äldreomsorgen (S 2015:03), 2015. Lag, förordning och myndighetsföreskrift Hälso- och sjukvårdslag (2017:30). Lag (2017:612) om samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård. Kommunallag (2017:725). (2008:255). Patientsäkerhetslag (2010:659). Lag (2008:962) om valfrihetssystem. Socialtjänstlag (2001:453). Hälso- och sjukvårdsförordning (2017:80). Förordning (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst. Förordning (2015:284) med instruktion för . Förordning (2001:100) om den officiella statistiken. Socialtjänstförordning (2001:937).