prop · H803113 · 2021-03-16 00:00:00 — Förslaget ligger i linje med regeringens ambition att det ska vara enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi för eget bruk, t.ex. i solceller och solvärme. Därmed gör regeringen i detta avseende en annan bedömning än exempelvis energi och SKR. antagna mål är förnybar elproduktion . Förslagen innebär en förändring jämfört med beskattningen enligt de regler för avdragsrätt för energiskatt på el som infördes efter förslag i proposition 2016/17:141. I denna proposition beskrivs konsekvenserna av det utvidgade undantaget från skatteplikt och den utökade avdragsrätten. De konsekvenser som beskrivs i detta avsnitt tar sin utgångspunkt i de regler som gäller fr.o.m. . I avsnitt 5 beskrivs en alternativ lösning i form av ändringar i det förslag till undantag från skatteplikten som föreslogs i tidigare lagrådsremiss. Lösningen har dock förkastats bl.a. då sådana ändringar som skulle krävas skulle stå i direkt strid med den anmälda åtgärdens syften. Den offentligfinansiella nettokostnaden beräknas till 2021 (halvårseffekt). Därefter bedöms statens skatteintäkter minska med . Huvuddelen av den offentligfinansiella kostnaden härrör från förslaget om höjda effektgränser. Den offentligfinansiella kostnaden av att den befintliga skattenedsättningen för förnybar el föreslås utvidgas till full nedsättning av energiskatten på el bedöms uppgå till och är därför att anse som försumbar. Förslagen innebär ökade skatteutgifter, i nivå med de offentligfinansiella effekterna, kopplat till energiskatten på el. Punktskatter är att betrakta som avdragsgilla kostnader gentemot bolagsskatten och även solkraftsanläggningar som ägs av statliga bolag påverkas av de föreslagna regeländringarna. beräkningskonventioner bedöms den offentligfinansiella effekten för den del av en regeländring som påverkar ett statligt ägt bolags resultat som offentligfinansiellt neutral. Förslagen bedöms stimulera till en ökad utbyggnad av i första hand solel, för vilken det finns en betydande utbyggnadspotential. Därför kan storleken på berörda skattenedsättningar förväntas öka . Utvidgat undantag från energiskatt för egenproducerad el Förslaget om höjda effektgränser innebär att egenproducerad el från ytterligare och större anläggningar kommer att undantas från energiskatt på el. Eftersom skattebefrielsen ger tydliga ekonomiska incitament till egenanvändning antas att all el som produceras i respektive berörd anläggning konsumeras av producenten i samband med att den produceras, dvs. all el som produceras i anläggningen i fråga antas undantas från energiskatt på el. Information om vilka anläggningar som påverkas av förslaget har primärt hämtats från register över godkända anläggningar i elcertifikatssystemet. Bedömningen är att det för solel handlar om ca 50 befintliga solcellsanläggningar som ägs av företag och som påverkas av den föreslagna höjningen av effektgränsen. Dessa anläggningar har en samlad installerad effekt av ca och beräknas producera knappt el . För vindkraft bedöms den föreslagna höjningen av effektgränsen innebära att knappt 130 ytterligare företagsägda vindkraftverk med en total installerad effekt av ca och en total årlig elproduktion om underskrider effektgränsen. Även några mindre kraftvärmeverk som ägs av företag bedöms påverkas av förslaget. Total bedöms 27 mindre kraftvärmeanläggningar med en total installerad effekt av ca och med en total årlig elproduktion om underskrida den högre effektgränsen. Därutöver bedöms de höjda effektgränserna innebära att ca 160 mindre vattenkraftsanläggningar som ägs av företag påverkas av förslaget. Dessa anläggningar bedöms ha en samlad installerad effekt av ca och elproduktionen bedöms totalt uppgå till el . För berörda företag beräknas förslaget sammantaget medföra minskade skattekostnader om för . Därefter bedöms skattekostnaderna minska med . Potentialen för utbyggnad av solel är betydande och det finns även andra stöd som ger incitament till en ökad utbyggnad av solel. Därför förväntas t.ex. det antal solelanläggningar och företag samt de volymer el som produceras och som berörs av de ändrade effektgränserna öka avsevärt framgent. Till exempel bedömer i kortsiktsprognosen att produktionen av solel kommer att mer än tredubblas . De här föreslagna regeländringarna bedöms bidra till en ytterligare utbyggnad av solel. Hur stor den tillkommande effekten kommer att vara, vilket t.ex. och efterfrågar i sina remissvar, är dock utifrån tillgängliga uppgifter inte möjligt att närmare bedöma. Till skillnad från exempelvis och bedömer regeringen att det är motiverat med stöd till berörda anläggningar. Den starkaste stimulanseffekten förväntas uppstå för investeringar i solceller på kommersiella fastigheter och flerbostadshus. För dessa företag kan kostnaderna för el bli lägre, vilket torde resultera i stärkt konkurrenskraft för företagen i fråga. För exempelvis datorhallar och jordbruk som redan har en betydande nedsättning av energiskatten på el bedöms stimulanseffekten av förslaget som mycket begränsad. påverkas konkurrenskraften för dem som säljer el negativt då mer egenproducerad el kan befrias från energiskatt på el. Indirekt kan även konkurrenssituationen för fjärrvärme och fjärrkyla påverkas negativt om den egenproducerade elen används för att täcka uppvärmnings- eller nedkylningsbehov som hanteras av leveranser av fjärrvärme eller fjärrkyla, vilket t.ex. energi, exergi samt SKR påpekar. En övergång till eldrivna värmepumpar kan även bidra till att öka efterfrågan på el när solinstrålningen är låg och effektsituationen i allmänhet kan vara mer ansträngd. Det kan leda till ökad effektbelastning och allt annat lika leda till högre elpriser när elförbrukningen redan är relativt hög. bedöms volymerna egenproducerad el som begränsade, varför dessa effekter initialt kan förväntas vara små. Förslaget bedöms inte nämnvärt öka andelen förnybar el som säljs via grossistmarknaden för el, men kan likväl förväntas vara elprisdämpande då solinstrålningen är högre, dvs. Solkraft är, på motsvarande sätt som vindkraft, att betrakta som intermittent och inte planeringsbar, vilket kan innebära att elsystemets förmåga att balansera kortsiktiga obalanser, som kan påverka systemets robusthet och stabilitet, kan behöva förstärkas ytterligare om andelen solkraft på elmarknaden kraftigt ökar. Så som bl.a. påpekar i sitt remissvar kan en ökad andel väderberoende produktion med låga produktionskostnader leda till försämrade konkurrensförutsättningar för s.k. planerbar elproduktion som bidrar med viktiga egenskaper för elsystemet. Att den berörda elproduktionen sannolikt inte omsätts på grossistmarknaden för el innebär också att den sker utan koppling till de knapphetssignaler som normalt uttrycks genom elpriset. I förlängningen riskerar detta öka kostnaderna för att upprätthålla elsystemets stabilitet och behovet av ytterligare stödtjänster. Kostnaderna för investeringar i elnätet bedöms primärt hanteras av respektive nätbolag, genom kostnader för nätförstärkningar i det egna elnätet eller i överliggande nät. Nätbolagen bedöms ha möjlighet till full kostnadstäckning genom att övervältra dylika kostnader på kundkollektivet. energi invänder mot att kundkollektivet får bära dessa kostnader och påpekar att nätinvesteringar tenderar ta tid som en följd av exempelvis tillståndsprocesser. I sammanhanget kan det noteras att kostnader tenderar att övervältras till nästkommande led och det torde vara väl känt att en omställning av energimarknaderna mot bl.a. en ökad användning av el pågår. Så som påpekar planeras redan stora satsningar den kommande tioårsperioden i nätinfrastruktur, utveckling av balansmarknaderna och ökad automatisering. I den utsträckning obalanserna ökar kommer kostnaderna för detta att regleras direkt mellan och de balansansvariga. Även i detta fall bedöms kostnaderna övervältras på slutkunderna. bedöms de tillkommande volymerna som förs ut på elnäten med anledning av detta förslag som begränsade i närtid och lokal elproduktion kan beroende på förutsättningar bidra även med s.k. nätnytta. I första hand bedöms förslaget påverka små och medelstora företag. förbrukar inte mindre företag nödvändigtvis de volymer el som kan produceras i berörda anläggningar. 2020/21:113 I och med att förslaget förväntas leda till en ökad utbyggnad av främst relativt stora anläggningar för solelproduktion, bedöms förslaget innebära en ökad efterfrågan för de företag som tillhandahåller sådana produkter och tjänster. Enligt branschorganisationen solenergis webbplats finns det ett hundratal företag som på olika sätt är verksamma som installatörer, tillverkare och importörer av solceller, eller säljer produkter och tjänster avseende solenergi. De flesta av företagen i solelbranschen är att betrakta som små företag. erbjuder även större aktörer, t.ex. elhandelsbolag, solcellslösningar för företag. Förslaget bedöms innebära en administrativ förenkling genom att den egenanvända el som produceras i berörda anläggningar undantas från skatteplikt. Vissa av företagen har tidigare behövt söka avdrag för att få nedsättning av energiskatten på el, vilket några av företagen till följd av de högre effektgränserna inte längre behöver göra. Det innebär att berörda företags administrativa kostnader minskar. Förslaget bedöms träffa ett mindre antal företag varför den totala minskningen av företagens administrativa kostnader bedöms som begränsad. innebär den administrativa förenklingen sannolikt att framtida investeringsbeslut underlättas. Fullständig skattebefrielse för förnybar egenproducerad el från mindre anläggningar Förslaget innebär en viss ökad subvention till företag som, i syfte att helt eller delvis täcka den egna elanvändningen, äger eller planerar att bygga ett flertal solkraftsanläggningar som var och en understiger den anläggningsspecifika effektgränsen i 11 kap. 2 § första stycket 1 a LSE, men som sammantaget överstiger effektgränsen för sammanlagd effekt i första stycket punkt 1 b samma paragraf. Förslaget bedöms därför ge viss ytterligare förstärkning av incitamenten för bl.a. större fastighetsägare att, i första hand, investera ytterligare i solkraftsproduktion. I och med att energiskatten på el redan är nedsatt till bedöms denna stimulanseffekt som marginell. Förslaget om höjda effektgränser innebär att färre företag har behov av att använda nedsättningsmöjligheten då deras egenanvändning i stället undantas från skatteplikt. Förslaget bedöms i första hand påverka den el som framställs i solkraftsanläggningar och där anläggningsägaren kontrollerar flera anläggningar som var och en har en installerad effekt som är mindre än , men där anläggningarna sammantaget har en installerad effekt som åtminstone uppgår till . Det bedöms handla om drygt 80 företag, små och medelstora, i första hand med verksamhet inom fastighetssektorn, med ca 550 solcellsanläggningar som påverkas av den föreslagna regeländringen. Totalt beräknas dessa solkraftsanläggningar ha en installerad effekt av och på årsbasis producera knappt . Den elproduktionen antas uteslutande ske för att täcka företagens egna interna elbehov och inte säljas vidare, s.k. egenanvändning. Även vissa vind- och vattenkraftverk påverkas av förslaget. Bedömningen är, baserat på information från register över godkända anläggningar i elcertifikatssystemet, att det handlar om Prop. 2020/21:113 enstaka anläggningar. För berörda företag beräknas förslaget totalt medföra minskade skattekostnader på ca . Därefter bedöms skattekostnaderna minska med ca . Minskningen av företagens samlade skattekostnader är därför att betrakta som marginell. Förslaget bedöms inte nämnvärt påverka de berörda företagens administrativa börda. Särskilt om effekterna för små företag De aktuella nedsättningarna gäller för de verksamheter som uppfyller kriterierna för nedsättningarna i fråga, oavsett de individuella företagens storlek. Bedömningen är därför att särskilda hänsyn inte behöver tas till små företag vid utformningen av förslagen. Effekter för enskilda och offentlig sektor Utvidgat undantag från energiskatt för egenproducerad el Förslaget bedöms inte direkt påverka hushållen. I allt väsentligt begränsas inte hushållens anläggningar för egenproduktion av el av de nuvarande effektgränserna. Höjda effektgränser bedöms därför inte innebära någon egentlig förändring för hushållen. Egenanvändning av el som producerats i hushållens anläggningar är följaktligen normalt redan undantagen från skatteplikt. Det finns ett fåtal solcellsanläggningar, med en installerad effekt på mellan 255 och 500 kilowatt, som i register över godkända anläggningar i elcertifikatssystemet anges som ägda av privatpersoner. Den el som produceras i dessa anläggningar torde dock primärt inte vara avsedd för egenanvändning då nivån på den förväntade elproduktionen vida överstiger normala konsumtionsnivåer för elanvändning bland hushåll. Den fysiska storleken på anläggningarna i fråga är också sådan att det är svårt att se att konsumtionen kan ske i direkt anslutning till produktionen. El från dessa anläggningar bedöms därmed inte omfattas av undantaget från energiskatt. Motsvarande bedömning görs även för andra typer av anläggningar som påverkas av förslaget om höjda effektgränser och som enligt elcertifikatsregistret ägs av privatpersoner. För aktörer i offentlig sektor med betydande fastighetsinnehav, såsom regioner och kommunala fastighetsbolag, som investerat i t.ex. solelproduktion innebär förslaget att större befintliga anläggningar kan få undantag från energiskatten på el och att det är möjligt att investera i avsevärt större anläggningar för egenproduktion av el med bibehållen skattebefrielse. Kommuner och regioner äger dels företag, dels egna solkraftsanläggningar som bedöms påverkas av förslaget. Därmed kommer dessa kommuner och regioner direkt eller indirekt kunna ta del av en utökade möjligheten till undantag från skatteplikt. En betydande ökning av andelen solkraft i elsystemet kan leda till att såväl grossistmarknadspriset på el som nättarifferna, t.ex. som en följd av nätförstärkningar för att hantera mer solel, påverkas. Det kan bl.a. indirekt påverka såväl hushållens som offentliga aktörers elkostnader. 2020/21:113 andelen solel på elmarknaden är låg, bedöms prispåverkan som marginell. Fullständig skattebefrielse för förnybar egenproducerad el från mindre anläggningar Förslaget bedöms inte direkt påverka hushållen. I allt väsentlig understiger den samlade installerade effekten i berörda anläggningar som ägs av individuella hushåll såväl de befintliga som de föreslagna effektgränserna. Egenanvändning av el som producerats i dessa anläggningar är därmed normalt undantagen från skatteplikt och hushållen har därför inte ett behov av att använda sig av nedsättningen i fråga. Några kommuner och regioner äger dels företag, dels egna solkraftsanläggningar som bedöms påverkas av förslaget. Därmed kommer dessa kommuner och regioner direkt eller indirekt få ta del av den mindre skattesänkning som förslaget innebär. I och med att stimulanseffekten som den ytterligare skattesänkning förslaget medför är att anse som mycket begränsad bedöms inte förslaget leda till någon egentlig påverkan på t.ex. elpriserna på grossistmarknaden för el. Förslaget ligger i linje med ambitionen att det ska vara enklare och mer lönsamt att investera i förnybar energi för eget bruk. Det bedöms indirekt bidra till miljömålen begränsad klimatpåverkan, frisk luft och god bebyggd miljö samt till det globala målet hållbar energi för alla. I ett globalt perspektiv är det centralt att fossil elproduktion ersätts med fossilfri elproduktion. I det sammanhanget kan solenergi spela en viktig roll. Effekter för myndigheter och de allmänna förvaltningsdomstolarna Förslagen förväntas inte påverka löpande kostnader men kan medföra visst arbete vid införandet för att säkerställa att de aktörer som genom förslaget inte längre kommer att vara skattskyldiga avregistreras. Dessa kostnader uppskattas av till ca . Förslagen torde inte föranleda några behov av informationsinsatser som går utöver de som normalt sker vid regelförändringar. Eventuella kostnader för ska hanteras inom myndighetens befintliga ekonomiska ramar. Då förslagen bedöms stimulera till en ökad utbyggnad av främst intermittent elproduktion, vilket förväntas påverka elmarknadens sammansättning och funktion (se även ovan), bedöms verksamheten för den systemansvariga myndigheten för el, , framgent påverkas av den föreslagna regeländringen. Förslagen bedöms inte påverka antalet mål eller på annat sätt påverka arbetsbelastningen i de allmänna förvaltningsdomstolarna och inte heller medföra några ökade kostnader för andra myndigheter. Förslagen bedöms vara förenliga med (se vidare i avsnitt 5). Förslagen förväntas inte leda till direkta effekter för hushållen. via ägandet, kan dock vissa effekter uppstå i och med att berörda företags vinstnivåer kan förväntas påverkas positivt. Eftersom personer med högre inkomster i större utsträckning äger och driver företag tenderar de gynnas mer av de föreslagna förändringarna. På motsvarande sätt kan män i större utsträckning förväntas gynnas av förslagen än kvinnor eftersom män i högre grad äger och driver företag. Förslagens samlade effekt på inkomstfördelningen och den ekonomiska jämställdheten bedöms som mycket liten. Förslagen bedöms inte leda till några effekter för sysselsättningen. 7.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Ändringarna i första stycket innebär att de effektgränser som gäller för att undantaget från skatteplikt ska vara tillämpligt höjs från till Höjningen avser således såväl anläggningarnas installerade generatoreffekt enligt punkt 1 a som den sammanlagda effekten enligt punkt 1 b. Vidare tas punkt 6 bort eftersom de situationer som omfattas av undantag med stöd av punkt 6 kommer att omfattas av undantag direkt enligt punkt 1. Enligt andra stycket ska den installerade generatoreffekten som anges i första stycket 1 a respektive b i vissa fall motsvaras av andra effekter. Ändringen innebär att även dessa effektgränser höjs. Höjningen innebär att för elektrisk kraft som framställs från vind eller vågor ska gälla 250kilowatt installerad generatoreffekt, från sol installerad toppeffekt och för annan energikälla utan generator installerad effekt. I tredje stycket görs vissa följdändringar. Dels tas hänvisningar till punkt 6bort, dels uppdateras effektgränsen i första meningen till att motsvara de nya effektgränserna i punkt 1. Ändringen i första stycket innebär att den effektgräns som gäller för anläggningens storlek för att rätt till avdrag ska föreligga höjs på motsvarande sätt som i 2 §, från till . I andra stycket göras motsvarande ändringar som i 2 § andra stycket. Se kommentaren till 2 §. Ändringen i tredje stycket innebär att avdraget inte längre begränsas till skillnaden mellan den skattesats som gällde vid skattskyldighetens inträde och per förbrukad kilowattimme elektrisk kraft. därmed med hela skattebeloppet. 2020/21:113 Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Utökad befrielse från energiskatt för egenproducerad el I promemorian föreslås att undantaget från skatteplikt för egenproducerad el utvidgas genom höjda effektgränser. Därutöver föreslås att den befintliga skattenedsättningen i form av avdrag i deklarationen för egenproducerad förnybar el, inklusive solel, utvidgas till fullständig skattebefrielse. Effektgränserna för skattenedsättningen i form av avdrag höjs på motsvarande sätt som effektgränserna för undantaget från skatteplikt. Ändringarna föreslås träda i kraft . 2020/21:113 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att 11 kap. 2 och 10 §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi ska ha följande lydelse. Elektrisk kraft är inte skattepliktig om den a) i en anläggning a) i en anläggning generatoreffekt av mindre än 50 generatoreffekt av mindre än 100 b) av någon som förfogar över en b) av någon som förfogar över en generatoreffekt av mindre än 50 generatoreffekt av mindre än 100 c)den elektriska kraften inte har överförts till ett koncessionspliktigt nät, 2. till lägre effekt än utan ersättning överförts av en producent eller en nätinnehavare till en förbrukare som inte står i intressegemenskap med producenten eller nätinnehavaren, 3. framställts och förbrukats på fartyg eller annat transportmedel, 4. förbrukats för framställning av 4. förbrukats för framställning av elektrisk kraft, eller överförts till ett koncessionspliktigt överförts till ett koncessionspliktigt a)i en anläggning med en sammanlagdinstallerad generatoreffekt av mindre än , b)från bränsle som avses i 2 kap. 1§ första stycket 1–6, c)av någon som förfogar över en sammanlagdinstallerad generatoreffekt av mindre än , och 3 Senaste lydelse 2018:1887. 2020/21:113 Bilaga 2 d)den elektriska kraften inte har överförts till ett koncessionspliktigt nät. Vad som anges i första stycket 1 a respektive b om den installerade generatoreffekten ska för elektrisk kraft som framställs från 2. sol, 2. sol, generator, i stället motsvaras av generator, i stället motsvaras av När elektrisk kraft framställs från När elektrisk kraft framställs från bedömningen av förutsättningarna i bedömningen av förutsättningarna i första stycket 1 a, b respektive 6 c, första stycket 1 a respektive b, de ska de effekter som anges i andra ska de effekter som anges i andra stycket först räknas om till stycket först räknas om till av förutsättningarna i första stycket bedömningen av förutsättningarna i 1 a respektive b. första stycket 1 a respektive b. av förutsättningarna i 6 c ska Lydelse enligt prop. Den som är skattskyldig för energiskatt på elektrisk kraft får göra avdrag för skatt på elektrisk kraft, om 1. denne framställt den elektriska 1. denne framställt den elektriska kraften från förnybara källor i en kraften från förnybara källor i en mindre än , och mindre än , och 2.den elektriska kraften inte har överförts till ett koncessionspliktigt nät. Den installerade generatoreffekten ska för elektrisk kraft som framställs vind eller vågor, i stället 2. sol, i sol, i stället motsvaras av 3. annan energikälla utan generator, i stället motsvaras av installerad effekt. När elektrisk kraft framställs från olika energikällor ska, vid bedömningen av förutsättningarna i första stycket 1, de installerade effekterna läggas samman. Vid sammanläggningen ska de effekter som anges i andra stycket först av förutsättningarna i första stycket 1. Avdrag enligt första stycket medges med skillnaden mellan den skattesats som gällde vid skattskyldighetens inträde och kilowattimme elektrisk kraft. Avdrag enligt första stycket får endast medges i den utsträckning avdragsrätt inte följer av föregående bestämmelser. 3.annan energikälla utan Prop. 2020/21:113 generator, i stället motsvaras av Bilaga 2 När elektrisk kraft framställs från olika energikällor ska, vid bedömningen av förutsättningarna i första stycket 1, de installerade effekterna läggas samman. Vid sammanläggningen ska de effekter som anges i andra stycket först räknas om till motsvarande av förutsättningarna i första stycket 1. Avdrag enligt första stycket får endast medges i den utsträckning avdragsrätt inte följer av föregående bestämmelser. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för elektrisk kraft som framställts före ikraftträdandet. 2020/21:113 Bilaga 3 Följande remissinstanser har yttrat sig över betänkandet: , , Energiföretagen , , Fastighetsägarna, Företagarna, i , , , , , , , Svensk solenergi, Svenskt näringsliv, , Kommuner och Regioner och . Följande remissinstanser avstår från att yttra sig eller har inte avhörts: och Circle. Därutöver har yttranden inkommit från: , , , (Svebio) och . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition Utökad befrielse från energiskatt för egenproducerad el