prop · H803124 · 2021-03-11 00:00:00 — nödvändigt för de ändamål för vilka personuppgifterna behandlas. uppgifter får lagras i den mån uppgifterna enbart behandlas för arkivändamål av allmänt intresse eller för vetenskapliga och historiska forskningsändamål eller statistiska ändamål i enlighet med Det gäller dock under förutsättning att de lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder som krävs enligt dataskyddsförordningen genomförs för att garantera den registrerades fri- och rättigheter. I arkivlagen (1990:782) och arkivförordningen (1991:446) finns bestämmelser om bevarande av uppgifter hos myndigheter och vissa andra Utgångspunkten i arkivlagen är att allmänna handlingar ska bevaras men under vissa förutsättningar får gallras. 2020/21:124 gallring är subsidiära i förhållande till annan lagstiftning. Om det finns avvikande bestämmelser i annan lag eller förordning, har de bestämmelserna företräde. I promemorian föreslås att personuppgifter ska gallras när de inte längre behövs för sitt ändamål. Utgångspunkten i det arkivrättsliga regelverket är att uppgifter ska bevaras, medan presumtionen i regelverk som skyddar personuppgifter är den omvända. Gallring enligt det arkivrättsliga regelverket syftar till att begränsa arkivens omfattning bland annat för att därmed öka deras tillgänglighet, medan gallring enligt registerförfattningarna syftar till att skydda enskildas personliga integritet. Som påpekar är gallring också en oåterkallelig åtgärd som kan ha återverkningar bl.a. på uppgifternas användbarhet för forskningsändamål. För att tydligare skilja mellan arkivrättsliga regler och regler om skydd för personuppgifter bör begreppet gallring enbart användas i den betydelse det har i arkivlagstiftningen. När syftet som i detta fall är att skydda den personliga integriteten bör regleringen därför i stället ange den yttersta gränsen för hur länge personuppgifterna får behandlas. Sådana bestämmelser bör därför formuleras så att de anger den längsta tid som personuppgifter får behandlas. En bestämmelse om en längsta tid under vilken personuppgifter får behandlas i databasen skulle kunna motiveras av integritetsskäl. Det bör därför övervägas om, som och Region förespråkar, en sådan tidsgräns bör införas. Införandet av en särskild tidsgräns måste föregås av en avvägning mellan å ena sidan skyddet för den personliga integriteten och å andra sidan intresset av att bevara uppgifterna, varvid hänsyn till syftet med databasen måste beaktas. Till skillnad för vad som är fallet med uppgiftssamlingar som används för ärendehandläggning, tappar uppgifterna i Strada inte sin relevans . För att t.ex. kunna avgöra vilka åtgärder som är effektiva ur trafiksäkerhetssynpunkt har äldre uppgifter samma adekvans som de som ligger närmare i tiden. Databasen används i stor utsträckning även för att hitta generella tendenser och förändringar . Ett av ändamålen med Strada är att utgöra underlag för framställning av såväl officiell statistik som annan statistik inom trafiksäkerhetsområdet. Ett annat ändamål är att tillhandahålla underlag för forskning inom samma område. Med hänsyn till syftet med Strada är det inte lämpligt att i lagen föreskriva en bestämd tidsgräns för hur länge personuppgifter får behandlas. I linje med artikel 5.1 e i EU:s dataskyddsförordning bör det i lagen i stället anges att personuppgifter inte får behandlas i databasen än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet med behandlingen. Detta innebär att uppgifterna bör avskiljas så att de kan behandlas när de inte längre behövs för de ändamål enligt vilka personuppgifterna får behandlas i databasen. Transportstyrelsen behöver utarbeta interna rutiner och riktlinjer för hur avskiljningen av personuppgifter i databasen ska genomföras. I den utsträckning det behövs kan en längsta tid för hur länge personuppgifter får behandlas meddelas på lägre föreskriftsnivå. Regeringen delar synpunkt att en sådan föreskriftsrätt enligt den nu föreslagna lagen endast bör tillkomma regeringen. Även i den utsträckning gallringsbestämmelser ska meddelas bör detta ske på Regeringens förslag: Den nya lagen ska träda i kraft . Promemorians förslag överensstämmer inte med regeringens. Promemorian föreslår att lagen skulle träda i kraft . Remissinstanserna uttalar sig inte i frågan. Skälen för regeringens förslag: Den nu föreslagna regleringen bör träda i kraft . Det föreslås därför att lagen ska träda i kraft . Det behövs inte några övergångsbestämmelser. Regeringens bedömning: Den föreslagna lagen reglerar hur Transportstyrelsen får behandla personuppgifter i databasen. författningsreglerade uppgiftsskyldigheterna väntas medföra en förbättring av innehållet i databasen och en viss effektivisering av Förslagen kan medföra vissa ökade kostnader för Transportstyrelsen avseende systemutveckling. rymmas inom de befintliga anslagsramarna. För de regioner och enskilda vårdgivare som rapporterar till Strada bör en författningsreglerad uppgiftsskyldighet inte medföra några Det innebär att regioner och enskilda vårdgivare har rätt till ersättning för rapportering till databasen. Ersättningen bedöms rymmas inom Transportstyrelsens befintliga Skyldigheten att rapportera olyckor i fritidssjöfart utökas något och formerna för rapportering kan komma att ändras. bedöms kunna hanteras inom befintliga anslags- För användare av databasen väntas förslaget leda till ett förbättrat underlag, vilket är positivt utifrån ett trafiksäkerhetsperspektiv och för att framställa statistik. Förslaget innebär att vissa myndigheter och andra organ som omfattas av offentlighets- och sekretesslagen kan medges direktåtkomst till personuppgifter i databasen. Borttagandet av kravet på samtycke från den enskilde för att behandla de sjukvårdsrapporterade uppgifterna innebär, med beaktande av föreslagna skyddsåtgärder, inte någon påtaglig försvagning av Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: förutsätter att rapporteringen inte innebär några större kostnader för myndigheten. anmärker att promemorians förslag medför få positiva konsekvenser för myndigheten och att det innebär en betydande arbetsinsats att rapportera in till databasen. AB poängterar Stradas betydelse för forskning och M uppger att konsekvensbeskrivningen saknar en analys av följderna för ideella organisationer och andra aktörer inom det svenska trafiksäkerhetsarbetet. 2020/21:124 Region , betonar vikten av att regionerna får full ekonomisk kompensation för rapporteringen. Skälen för regeringens bedömning I propositionen lämnas förslag på en ny lag om behandling av personuppgifter i Transportstyrelsens olycksdatabas. Databasen, benämnd Strada, inrättades genom ett regeringsbeslut . Syftet med databasen är att stödja trafiksäkerhetsarbetet genom att utgöra en kunskapskälla och ge underlag för att underlätta valet av vilka åtgärder som bör vidtas ur ett trafiksäkerhetsperspektiv. Strada utgör därmed ett viktigt verktyg för nollvisionen, dvs. det långsiktiga målet att ingen ska dö eller skadas allvarligt i trafiken. Såväl Transportstyrelsen som andra aktörer som arbetar med trafiksäkerhetsfrågor använder uppgifter från Strada. Den nya lagen innehåller även bestämmelser om skyldighet för vissa myndigheter och vårdgivare att lämna uppgifter till databasen. Detta innebär i sin tur att vissa befintliga bestämmelser om uppgiftsskyldighet på förordningsnivå kan upphävas. Genom att samla bestämmelser om behandling av personuppgifter i databasen och skyldigheten att rapportera in uppgifter till databasen i en lag ökar förutsägbarheten och tydligheten för Transportstyrelsen, de inrapporterande aktörerna och den enskilda registrerade. Strada innehåller huvudsakligen uppgifter om olyckor som uppstått i vägtransportsystemet. Den nya lagen innebär att också olyckor i fritidssjöfart ska rapporteras till databasen. Den nya lagen reglerar hur Transportstyrelsen får behandla personuppgifter i databasen. Regleringen stärker skyddet för den personliga integriteten som det väntas leda till bättre förutsättningar för Transportstyrelsen att förvalta och utveckla databasen. Utöver reglering av Transportstyrelsens behandling av personuppgifter innehåller lagen bestämmelser om skyldigheter att rapportera uppgifter om olyckor och skador till databasen. Utöver uppgifter om olyckor inom vägtransportsystemet kommer uppgifter inom fritidssjöfarten att rapporteras. Detta innebär att databasen framöver kommer att kunna utgöra ett kunskapsunderlag och stöd för val av säkerhetshöjande åtgärder även inom den sektorn. Genom att det införs en författningsreglerad skyldighet för vårdgivare att rapportera uppgifter till databasen ersätts nuvarande system med överenskommelser mellan Transportstyrelsen och vårdgivarna. Avtal behöver då inte förhandlas fram och uppdateras, vilket innebär en effektivisering för Transportstyrelsen. Skyldigheten för vårdgivare att lämna uppgifter bör också leda till en stabilare och mer heltäckande rapportering, vilket innebär en kvalitetshöjning av underlaget i databasen. Transporstyrelsen använder i viss utsträckning uppgifter från Strada i den egna verksamheten, framför allt för att framställa statistik och för att på olika sätt följa upp, utvärdera och kvalitetssäkra trafiksäkerhetsåtgärder men också för forskning. Databasen förs dock i stor utsträckning i syfte att utgöra ett underlag för andra aktörer som arbetar med trafiksäkerhet. Lagen kommer att behöva kompletteras med föreskrifter på lägre norm- Det kan förutses att Transportstyrelsen kommer att behöva utfärda föreskrifter i vissa frågor. Förslagen bedöms medföra vissa ökade kostnader avseende system- Dessa kostnader bedöms dock kunna finansieras inom ram. Förslaget innebär att de befintliga uppgiftsskyldigheterna för Polis- myndigheten förs över till den nya lagen och att rapporteringen av olyckor med terrängmotorfordon författningsregleras. olyckor i fritidssjöfart utökas något. till databasens rapporteringsverktyg och har personal som är utbildad för Eventuella kostnadsökningar för bedöms kunna hanteras inom befintliga anslagsramar. använder även uppgifter från Strada för att planera, följa upp, utvärdera och kvalitetssäkra de trafiksäkerhetsinsatser som görs Genom förslagen väntas rapporteringen till databasen bli mer stabil och heltäckande, vilket höjer kvaliteten i underlaget till nytta ska underrätta Transportstyrelsen om olyckor med Förslaget innebär att i stället ska lämna sådana uppgifter till databasen. bör därmed få tillgång till ett liknande inrapporteringsverktyg till databasen som det Polis- myndigheten använder vid rapporteringen. Mot bakgrund av att Kust- bevakningens rapportering av olyckor med fritidsfartyg kan förutses bli av begränsad omfattning bör den extra administration som detta kan väntas leda till vara obetydlig. Eventuella merkostnader kan hanteras inom Konsekvenser för regioner och enskilda vårdgivare Den rapportering som vårdgivare utför i fråga om personer som söker vård till följd av en olycka sker enligt avtal som upprättats mellan varje vårdgivare respektive region och Transportstyrelsen. rapporterar landets samtliga vårdgivare som ger akutsjukvård och har ortopedi eller kirurgi i sin verksamhet till Strada. Förslagen innebär att det införs en författningsstadgad skyldighet för dessa vårdgivare att lämna sådana uppgifter till databasen. Förslaget innebär alltså ingen utökning av vilka vårdgivare som omfattas av uppgiftsskyldigheten jämfört med de Den obligatoriska uppgiftsskyldigheten är ämnad att säkerställa en stabil inrapportering och att en jämn och hög kvalitet upprätthålls för uppgiftslämningen. eringen väntas öka något. Uppgiftsskyldigheten omfattar även olyckor i fritidssjöfart, vilket innebär att denna rapportering blir heltäckande över En ökning av antalet rapporter till följd av att även dessa olyckor ska rapporteras bedöms endast bli marginell för varje rapporterande enhet. I och med uppgiftsskyldigheten införs en ny obligatorisk uppgift för regionerna vilket aktiverar finansieringsprincipen. vårdgivare alltjämt bör kompenseras, se avsnitt 6.10.1. 2020/21:124 vårdgivare som lämnar uppgifter till Strada fortsatt kommer att få ersättning från Transportstyrelsen för rapporteringen görs ingen reglering enligt den kommunala finansieringsprincipen. Ersättningen för rapportering bedöms rymmas inom Transportstyrelsens befintliga anslagsramar. En uppgiftsskyldighet för vårdgivare innebär ett ytterligare åliggande för regionerna och därmed en viss inskränkning av den kommunala självstyrelsen. En inskränkning i den kommunala självstyrelsen bör inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som föranlett inskränkningen. Regeringen redogör i avsnitt 6.10.1 för de problem som finns med dagens system. Som anges ovan är förslaget avsett att säkerställa en hög kvalitet i rapporteringen till Strada, vilket är väsentligt för att förbättra statistiken på området och för att skapa bättre underlag för trafiksäkerhetsarbetet. Detta syfte bedöms inte kunna åstadkommas på ett, för den kommunala självstyrelsen, mindre ingripande sätt. Den inskränkning i den kommunala självstyrelsen som en författningsreglerad uppgiftsskyldighet medför bedöms därför, med hänsyn till ändamålet, som nödvändig och proportionerlig. Konsekvenser för användare av Strada Flera myndigheter använder uppgifter från Strada i sitt trafiksäkerhetsarbete. Detta gäller framför allt , Trafikanalys, kommunala myndigheter – såsom en kommuns trafiknämnd – Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , länsstyrelser och . Som berörs ovan väntas förslagen leda till en mer stabil och heltäckande rapportering till databasen. Detta innebär att kvaliteten på kunskapsunderlaget höjs, till nytta för samtliga användare. Det innebär vidare att de sjukvårdsrapporterade uppgifterna kommer att kunna användas som underlag för den officiella statistiken. Genom att skyldigheten att rapportera utsträcks även till att gälla olyckor inom fritidssjöfarten ökar användningsområdet för Strada, då uppgifterna i databasen även kommer att kunna utgöra underlag för trafiksäkerhetsarbetet för detta trafikslag. När det gäller tillgången till uppgifter i databasen innehåller propositionen även förslag om direktåtkomst och uppgiftsskyldighet för att möjliggöra sådan åtkomst. Genom förslagen skapas möjlighet för Transportstyrelsen att medge direktåtkomst till de myndigheter som har centrala uppgifter inom trafiksäkerhetsarbetet. och högskolor kan medges direktåtkomst, om uppgifterna behövs inom forskning på trafiksäkerhetsområdet. När det gäller företag och intresseorganisationer, innebär förslagen i propositionen ingen förändring jämfört med dagens situation. Dessa aktörer har möjlighet att vända sig till Transportstyrelsen och begära ut uppgifter, varefter myndigheten får pröva förutsättningarna enligt sekretessregleringen att lämna ut uppgifterna. Förslagen medför inte några inskränkningar i denna möjlighet. Till dessa aktörer kan direktåtkomst endast medges till uppgifter som inte omfattas av sekretess. Det innebär att uppgifter som inte kan hänföras till en person, t.ex. aggregerade uppgifter, kan lämnas ut på detta sätt. Förslagen innebär i huvudsak inte någon ny behandling av personuppgifter utan är en reglering av en redan pågående behandling. Regleringen innebär att den personuppgiftsbehandling som sker i databasen vid rapportering till och utlämnande från databasen tydliggörs och preciseras. Det föreslås emellertid att de uppgifter som rapporteras från vårdgivare med stöd av samtycke från den enskilde framöver ska få behandlas utan sådant samtycke. Utgångspunkten är dock att förslaget ska utgöra en lämplig avvägning mellan intresset av skydd för enskildas personliga integritet och intresset av att få ett bättre och mer heltäckande underlag avseende olyckor och skador som uppstått i trafiken. De begränsningar som regleringen innebär vad gäller bl.a. ändamål, direktåtkomst och pseudonymisering utgör tillsammans med det skydd för uppgifterna som ges genom bestämmelserna om sekretess i OSL ett starkt skydd för den registrerades rättigheter och intressen. Förslagen bedöms därmed inte innebära några oacceptabla intrång i de enskilda registrerades integritet. Användning av uppgifterna i databasen för att arbeta förebyggande för att så långt som möjligt säkerställa en säker trafikmiljö leder till samhällsekonomiska vinster i form av minskat antal olyckor och skador och därmed ett minskat mänskligt lidande. Förslagen förväntas inte ha någon effekt på jämställdheten mellan kvinnor och män. Inte heller förväntas de integrations- eller regionalpolitiska målen eller miljön påverkas. 2020/21:124 7 Förslaget till lag om Transportstyrelsens olycksdatabas 1 § Denna lag gäller vid behandling av personuppgifter i Transportstyrelsens databas över olyckor och personskador i trafiken. Lagen gäller även vid behandling av uppgifter i databasen som gäller avlidna personer. Paragrafen anger tillämpningsområdet för lagen. Övervägandena finns i avsnitt 6.1 och 6.2. Enligt paragrafen gäller lagen vid behandling i Transportstyrelsens databas över olyckor och skador i trafiken. Med databasen avses den samling av uppgifter om sådana olyckor i transportsystemet som framgår av 5 § och om de personer som varit involverade i sådana olyckor. Uppgifterna erhålls huvudsakligen från vårdgivare, och enligt de uppgiftsskyldigheter som framgår av 10–12 §§. Av paragrafen framgår att lagen gäller vid behandling av såväl personuppgifter som uppgifter om avlidna personer i databasen. Med begreppen behandling och personuppgifter avses detsamma som i artikel 4.1i och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). Den förordningen gäller inte behandling av uppgifter som avser avlidna personer. Av paragrafen framgår emellertid att lagen även gäller vid behandling av uppgifter om avlidna personer. När bestämmelserna i lagen reglerar hur personuppgifter får behandlas ska detta alltså tillämpas även på uppgifter om avlidna. Detta innebär att lagen har ett vidare tillämpningsområde än vad EU:s dataskyddsförordning har, men det medför inte att dataskyddsförordningens bestämmelser blir tillämpliga på uppgifter om avlidna personer i databasen. Paragrafen utformas i enlighet med Lagrådets förslag. Förhållandet till annan reglering 2 § Denna lag kompletterar och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), här benämnd EU:s dataskyddsförordning. Paragrafen klargör att lagen innehåller kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. EU:s dataskyddsförordning är direkt tillämplig i varje medlemsstat. I vissa avseenden förutsätter eller tillåter dataskyddsförordningen att det införs bestämmelser som kompletterar förordningen. Denna lag innehåller bl.a. sådana kompletterande bestämmelser som gäller vid behandlingen av personuppgifter i databasen. Hänvisningen till EU:s dataskyddsförordning är dynamisk, dvs. den avser förordningen i den gällande Prop. 2020/21:124 lydelsen. 3 § Vid behandling av personuppgifter enligt denna lag gäller lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen, om inte annat följer av denna lag eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Paragrafen upplyser om hur lagen förhåller sig till lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning (dataskyddslagen) och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. De kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning som gäller på ett generellt plan regleras i dataskyddslagen. Av paragrafen framgår att dataskyddslagen och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen gäller för behandling av personuppgifter i databasen. Av 1 kap. 6 § dataskyddslagen framgår att den lagen är subsidiär till annan lagstiftning. Dataskyddslagen gäller därför endast om inte annat följer av den aktuella lagen eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. 4 § Termer och uttryck i denna lag har samma betydelse som i EU:s dataskyddsförordning, lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner och förordningen (2001:651) om vägtrafikdefinitioner. Av paragrafen framgår att termer och uttryck som används i lagen har samma betydelse som i EU:s dataskyddsförordning och i lagen och förordningen om vägtrafikdefinitioner. Övervägandena finns i avsnitt 6.5.2. I artikel 4.1 i EU:s dataskyddsförordning anges vad som i förordningen avses med behandling, pseudonymisering, personuppgiftsansvarig och uppgifter om hälsa. Lagen om vägtrafikdefinitioner och förordningen om vägtrafikdefinitioner innehåller definitioner av de viktigaste termerna och uttrycken inom vägtrafikområdet, bl.a. fordon, väg och terrängmotorfordon. Termerna och uttrycken i den aktuella lagen har samma betydelse som i dessa författningar. 5 § I denna lag avses med en 1.vägtrafikolycka: en plötslig händelse eller serie av händelser som har inträffat helt eller delvis på en väg och involverat ett fordon i rörelse, 2.olycka i trafikmiljö: en plötslig händelse eller serie av händelser som har involverat en trafikant och inträffat a) helt eller delvis på en väg, b) helt eller delvis på en gångbana som inte ligger invid en väg, c) på en buss- eller spårvagnshållplats, eller d) ombord på en spårvagn, 3.olycka med terrängmotorfordon: en plötslig händelse eller serie av händelser som har involverat ett terrängmotorfordon i rörelse, och 4. olycka med fritidsfartyg: en plötslig händelse eller serie av händelser som har involverat ett sjösatt fritidsfartyg. Paragrafen innehåller definitioner av de olyckor som omfattas av vård- givares, och uppgiftsskyldigheter enligt 10–12 §§. Övervägandena finns i avsnitt 6.5.1. Det krävs inte att de händelser som omfattas av paragrafen ska ha varit oavsiktliga, utan även olyckor som inträffat avsiktligen omfattas. begreppet olycka ligger att händelsen ska ha medfört en skadlig effekt av Definitionerna av olyckstyperna innefattar därmed inte något uttryckligt krav på skadlig effekt. Att rapporteringen ska avse sådana händelser – olyckor – som medfört personskada eller dödsfall eller som lett till att någon söker vård framgår i stället av 10–12 §§. Gemensamt för samtliga punkter är att med olycka avses såväl en enskild händelse som en serie av händelser. Med en serie av händelser avses ett sammanhängande skeende. I punkten 1 definieras vägtrafikolycka, som enligt 11 § under vissa förhållanden ska rapporteras av . inträffat helt eller delvis på en väg och involverat ett fordon i rörelse. Definitionen innefattar t.ex. ett skeende som i och för sig har inletts på en väg men som avslutas utanför, men i anslutning till, vägen (t.ex. när ett fordon kör av vägen). Fordon definieras i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner och väg definieras i förordningen (2001:651) om I punkten 2 definieras olycka i trafikmiljö, som omfattas av vårdgivarnas uppgiftsskyldighet enligt 10 §. Definitionen av olycka i trafikmiljö är vidare än definitionen av vägtrafikolycka, då det inte krävs att ett fordon i rörelse varit involverat. Att händelsen ska ha involverat en trafikant innebär att sådana olyckor som avses i punkten 1 typiskt sett omfattas men även att t.ex. olyckor som enbart involverat en fotgängare träffas. Händelsen ska ha inträffat helt eller delvis på en väg eller på en gångbana som inte ligger invid en väg. På motsvarande sätt som punkten 1 innefattar definitionen därmed även ett skeende som i och för sig har inletts på en väg eller på en gångbana men som avslutas utanför, men i anslutning till, vägen eller gångbanan. Därutöver innefattas händelser som inträffat på en