prop · H9031d16 · 2021-09-20 00:00:00 — Totalt ökade antalet nyinskrivna från i genomsnitt 33 400 personer 2019 till 46 800 2020, en ökning . Ökningen skedde bland alla grupper på arbetsmarknaden och innebar bl.a. att andelen nyinskrivna med gymnasieutbildning eller eftergymnasial utbildning samt inrikes födda ökade. /21 har antalet nyinskrivna minskat till genomsnittliga nivåer och tendensen är att grupper med en svag ställning på arbetsmarknaden återigen växer som andel av alla nyinskrivna. Det stora inflödet av arbetslösa kombinerat med pandemins varaktigt negativa effekter på sysselsättningen i flera branscher har inneburit att antalet inskrivna arbetslösa som varit utan arbete gradvis har ackumulerats, från i genomsnitt 145 2019 till 188 000 kvartalet 2021. Personer som har kort utbildning eller är utrikes födda är överrepresenterade bland de långtidsarbetslösa, men var ökningen av långtidsarbetslösa särskilt märkbar bland inrikes födda och gymnasieutbildade. Det har även skett en relativ ökning av långtidsarbetslösheten bland äldre jämfört med dem under samt bland män jämfört med kvinnor. har antalet korttidsarbetslösa minskat kraftigt . Flertalet av dem som har lämnat en relativt kort tids arbetslöshet var personer som inte har en utsatt ställning på arbetsmarknaden. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Diagram 4.5 Antal inskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen (16–) fördelat på arbetslöshetstid (kortare än 6 månader, 6–12 månader samt ) Anm.: Säsongsrensade och utjämnade värden. Källa: Arbetsförmedlingen. Andelen övergångar till arbete sjönk medan andelen övergångar till studier ökade 2020 Antalet unika individer som var inskrivna vid Arbetsförmedlingen uppgick till totalt 1 038 000 personer, vilket var en ökning med 125 000 personer jämfört med . Av dessa övergick 322 000, eller , till arbete vid minst ett tillfälle . Det innebär att andelen övergångar till arbete minskade med jämfört med , men minskningen var betydligt mer markant bland män än bland kvinnor. Nedgången påverkade alla grupper med en svag ställning på arbetsmarknaden. Bland unga kvinnor ökade däremot andelen övergångar till arbete jämfört med året innan. Av tabell 4.1 framgår att nedgången totalt sett blev måttlig 2019–2020 jämfört med –2019, vilket sannolikt beror på en relativt starkare sammansättning av inskrivna arbetssökande vid Arbetsförmedlingen 2020. Antalet inskrivna som övergick till reguljära studier ökade med 13 000 och uppgick till totalt 60 000 personer 2020. Det motsvarar och innebar en liten relativ ökning jämfört med föregående år både bland kvinnor och män. Ökningen förklaras sannolikt av att det tillkom fler arbetssökande som var studiebenägna, inte minst unga kvinnor. I grupper med svag ställning på arbetsmarknaden var övergångarna till studier i princip oförändrade bland kvinnor som de minskade något bland män. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Tabell 4.1 Andel övergångar till arbete eller studier fördelat på olika grupper av inskrivna personer vid Arbetsförmedlingen Unga 16–24 år Anm.: Övergångsmåttet är beräknat som antalet unika individer som har övergått till arbete eller studier dividerat med antalet unika personer som har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen (oavsett orsak). De olika grupperna kan överlappa varandra. Långtidsarbetslösa >12 månader avser inskrivna vid Arbetsförmedlingen som har varit utan arbete eller mer. Källa: Arbetsförmedlingen, särskild beställning. Bland dem med högst förgymnasial utbildning övergick totalt till studier , vilket är en liten minskning jämfört med föregående år. Minskningen berodde på att en lägre andel män övergick till studier, medan andelen var oförändrad bland kvinnor. Inställda studiestarter till följd av pandemin och att distansundervisning passar mindre bra för elever inom svenska för invandrare (sfi) har haft en negativ inverkan för studerandeantalet. Det finns olika studievägar för arbetssökande vid Arbetsförmedlingen. Antalet övergångar för respektive studieväg påverkas av förändringar i målgruppens storlek. Många nyinskrivna yngre arbetssökande 2020 har bidragit till att fler har övergått till reguljära studier (se tabell 4.2). Likaså har antalet som studerar på deltid i kombination med jobb- och utvecklingsgarantin ökat i takt med ett ökande antal deltagare i programmet. Omvänt förklaras det minskade antalet studerande inom etableringsprogrammet av en påtaglig minskning av nyanlända i etableringsprogrammet. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Tabell 4.2 Övergångar till studier för personer med högst förgymnasial utbildning Antal unika individer (avrundat ) samt andel kvinnor och män Studier med aktivitetsstöd, Deltidsstudier i kombination med Anm.: Det går inte att summera de olika studievägarna då en individ kan ha gått flera olika studievägar . Med studier avses utbildning inom komvux, folkhögskola, yrkeshögskola samt universitet och högskola. Källa: Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen fick i uppdrag att öka antalet anvisningar att söka reguljär utbildning tillsammans med en regelförändring som innebär ökade möjligheter att studera med bibehållen ersättning (A2021/00912). Sedan uppdraget gavs och regelförändringen infördes har antalet anvisningar till att söka reguljära studier ökat betydligt. ökade antalet från en nivå på under 500 anvisningar till över 1 600. 4.3.2De arbetsmarknadspolitiska insatsernas omfattning och resultat uppgick utgifterna inom området Arbetsmarknad till (utgifter –2020 framgår av diagram 4.6). De största delarna av dessa användes till individersättningar för personer som står till arbetsmarknadens förfogande och till insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Utöver detta hade Arbetsförmedlingen även utgifter för rehabiliteringsinsatser inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom eller funktionsnedsättning. Resultaten för kvinnor och män inom Arbetsförmedlingens programinsatser beskrivs huvudsakligen genom antalet deltagare i de olika programmen och utfallet i form av deltagarnas arbetsmarknadsstatus efter programmens slut. En sådan översiktlig redovisning framgår av tabell 4.3 och tabell 4.4. Vissa av insatserna har inte som primärt syfte att direkt leda till arbete, utan är snarare förberedande inför andra insatser. Huvuddelen av programinsatserna riktas till personer som står relativt långt från arbetsmarknaden och ingår i något av ramprogrammen: jobb- och utvecklingsgarantin, jobbgarantin för ungdomar eller etableringsprogrammet. Ett ramprogram kan innefatta olika insatser, t.ex. arbetsmarknadsutbildning, stöd till start av näringsverksamhet eller arbetsplatsförlagda aktiviteter såsom arbetspraktik, arbetsträning eller förstärkt arbetsträning. Inom ramprogrammen kan även utbildning ske inom vuxenutbildning, folkhögskola, yrkeshögskola samt i vissa fall på universitet och högskolor. Insatser i form av arbetsmarknadspolitiska program, som redovisas i detta avsnitt, finansieras huvudsakligen under anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. I avsnitt 4.3.3, 4.3.4 samt 4.3.6 redogörs för resultat i förhållande till insatser som finansieras via andra anslag. I avsnitt 4.3.5 redogörs för resultat kopplade till individersättningar. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Diagram 4.6 Utgifter inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad Funktionsnedsättning Arbetsmarknadspolitiska program Arbetsförmedlingen förvaltning Nystartsjobb, Yrkesintroduktion Lönegaranti Europeiska socialfonden Övrig förvaltning Anm.: Diagrammet visar utgifter under anslag inom området Arbetsmarknad de aktuella åren. omfattar UO14 Arbetsmarknad även etableringsersättning för vissa nyanlända invandrare. Samtliga år är justerade för jämförbarhet. Jämfört med föregående budgetproposition har Lån till körkort exkluderats då de utgifterna belastar utgiftsområde 22 fr.om. Funktionsnedsättning avser utgifter för särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Källa: Egna beräkningar. har förutsättningarna att utföra den arbetsmarknadspolitiska verksamheten till stor del präglats av effekterna till följd av pandemin. Som framgår av diagram 4.6 ökade utgifterna betydligt avseende individersättningar. Detta återspeglar utvecklingen med ett stort antal nyinskrivna arbetssökande. har förutsättningarna för arbetsplatsförlagda aktiviteter påverkats då både efterfrågan på arbetskraft minskat och arbetsgivares förutsättningar att ta emot ytterligare personal minskat inom många branscher. Arbetsplatsnära insatser som subventionerade anställningar minskade betydligt i omfattning, vilket i diagram 4.6. återspeglas i minskade utgifter för insatser till personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, arbetsmarknadspolitiska program och nystartsjobb. uppvisades anslagssparande på flera områden (se avsnitt 4.6). Antalet anställda vid var i genomsnitt 10 700, dvs. ca 1 500 färre än året innan och ca 3 300 färre än 2018. För att hantera det stora antalet nyinskrivna arbetslösa till följd av situationen på arbetsmarknaden efter pandemins utbrott rekryterades 500 visstidsanställda . Arbetsförmedlingen har genomfört ett arbete för att effektivisera processerna vid inskrivning och förbättra förutsättningarna för olika distanslösningar. Arbetsförmedlingen har på grund av utvecklingen på arbetsmarknaden, med ett stort antal nya arbetslösa till följd av pandemin, prioriterat sina förvaltningsresurser till att skriva in och kartlägga de nya arbetslösa samt på att anvisa till tidiga insatser för att förhindra framtida långtidsarbetslöshet. En stor del av arbetet har bedrivits digitalt och på distans på grund av pandemin. Samverkan mellan Arbetsförmedlingen, kommuner och arbetsgivare genom s.k. lokala jobbspår är ett verktyg för att stödja fler unga och nyanlända att komma i arbete. Enligt Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua) fanns det ca 3 400 deltagare (, publicerad ), vilket var en minskning från 4 600 året innan. Andelen kvinnor som deltog uppgick till och andelen män till , dvs. samma fördelning som föregående år. Fördelningen mellan könen ser olika ut inom olika branscher och jobbspår. Arbetsförmedlingen har arbetat med uppdraget att säkerställa och vid behov återställa en ändamålsenlig lokal närvaro på de orter där Arbetsförmedlingen 2021/22:1 Utgiftsområde 14 beslutat att lägga ner ett stort antal kontor. /2021 bestod den lokala närvaron av 88 fast bemannade kontor, 24 kontor som Arbetsförmedlingen reser till samt 102 planerade samarbetslösningar med andra aktörer. Lokal närvaro där myndigheten inte har egna kontor säkerställs genom samarbete med Statens servicecenter eller kommuner. När det gäller könsfördelningen inom de arbetsmarknadspolitiska insatserna kan det noteras en viss utjämning inom de subventionerade anställningarna och inom arbetsmarknadsutbildningen. En betydande obalans med en tydligt större andel män än kvinnor kvarstår dock inom flera av insatserna. Tabell 4.3 Genomsnittligt antal pågående beslut i arbetsmarknadspolitiska program (inkl. ramprogram särredovisade) och subventionerade anställningar Antal (avrundat ) och procent Arbetsmarknadspolitiska program med aktivitetsstöd eller varav Kartläggning, vägledning & rehabilitering Projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning Stöd till start av näringsverksamhet Utbildningskontrakt (upphörde ) Anm.: Antalet beslut i tabellen bör inte summeras eftersom en individ kan ha flera parallella beslut. Volymredovisningen av Förberedande insatser samt varav-posten Kartläggning, vägledning och rehabilitering är underskattad på grund av att personer som ingår i ramprogram oftast inte får separat beslut om Kartläggning, vägledning och rehabilitering. Som komplement, se tabell 4.7 för den totala omfattningen av de upphandlade tjänsterna. Källa: Arbetsförmedlingen och egna bearbetningar. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Tabell 4.4 Andel i arbete efter avslutat arbetsmarknadspolitiskt program eller subventionerad anställning (ej ramprogram) varav Kartläggning, vägledning & Stöd till start av näringsverksamhet Utbildningskontrakt (upphörde ) Anm.: Arbete med stöd inkluderar alla former av subventionerade anställningar, inklusive nystartsjobb och yrkesintroduktionsanställningar. Källa: Arbetsförmedlingen, särskild beställning och egna bearbetningar. Färre fick arbete i jobb- och utvecklingsgarantin men andelen övergångar till studier ökade Antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin har ökat. Det genomsnittliga antalet deltagare ökade med drygt 16 000 personer . Detta beror till stor del på avmattningen i ekonomin 2019 som förstärktes av pandemin 2020. Det beror också sannolikt på ett ökat inflöde av deltagare från etableringsprogrammet. har antalet deltagare i garantin fortsatt att öka på grund av det fortsatt svåra arbetsmarknadsläget. Könsfördelningen i programmet var närmast oförändrad jämfört med . Andelen kvinnor låg på , en ökning . Personer som saknar slutförd gymnasieutbildning, utomeuropeiskt födda, äldre och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga utgör av deltagarna i garantin. Andelen är oförändrad jämfört med . Dessa grupper har särskilt hög risk för långvarig arbetslöshet. Många av deltagarna tillhör dessutom flera av de nämnda kategorierna , vilket ytterligare ökar risken för att kvarstå i långvarig arbetslöshet. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Tabell 4.5 Andel övergångar från jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar till arbete och studier Anm.: Övergångsmåttet är beräknat som antalet unika individer som har övergått till arbete eller studier dividerat med antalet unika personer som varit inskrivna i respektive ramprogram under respektive år. I arbete ingår både arbete utan och med stöd. Källa: Arbetsförmedlingen, särskild beställning. Utrikes födda utgör av samtliga deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin. Andelen utrikes födda av det totala antalet deltagare i garantin ökade . Motsvarande förändring bland inrikes födda var . börjar allt fler av dem som drabbades av arbetslöshet i början av pandemin nu bli långtidsarbetslösa och var ökningen av deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin relativt sett högre bland inrikes än utrikes födda jämfört med samma månad året innan. Sammantaget tyder det på att grupper med förhållandevis stark konkurrensförmåga blir långtidsarbetslösa som en följd av pandemins konsekvenser på arbetsmarknaden, som de som var långtidsarbetslösa kommer ännu längre från arbetsmarknaden. I tabell 4.5 framgår att andelen personer som gick till arbete minskade, medan andelen som övergick till studier efter jobb- och utvecklingsgarantin ökade, bland både kvinnor och män. Det kan förklaras av det försämrade arbetsmarknadsläget och att Arbetsförmedlingen har prioriterat att kartlägga och skriva in ett stort antal nya arbetslösa till följd av pandemin, framför insatser till grupper med svagare konkurrensförmåga. När det gäller övergångar från både arbete och studier har skillnaden i resultat mellan kvinnor och män minskat. Andelen personer i jobb- och utvecklingsgarantin som saknar registrerade aktiviteter var oförändrad , . Arbetsförmedlingens urvalsundersökning visar dock att var helt utan aktivitet . Jobbgarantin för ungdomar ökade markant i omfattning Både antalet inskrivna ungdomar (18–) vid Arbetsförmedlingen och det genomsnittliga antalet deltagare i jobbgarantin för ungdomar ökade markant till följd av pandemin och det försämrade arbetsmarknadsläget. 4.3framgår också att könsfördelningen inom jobbgarantin för ungdomar var oförändrad, med en övervägande andel män. En förklaring till att arbetslösheten bland unga män är högre än bland unga kvinnor kan vara att en större andel unga män inte har slutfört en gymnasial utbildning. Andelen deltagare med förgymnasial utbildning minskade från . Detta återspeglar att många ungdomar, även med slutförd gymnasieutbildning, hade svårt att få ett arbete på grund av pandemin. Även andelen utrikes födda minskade, från 2019 till en dryg tredjedel av deltagarna 2020. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Som framgår av tabell 4.5 har andelen personer som går till arbete minskat och andelen som övergår till studier ökat. Det gäller både kvinnor och män. Resultatet i övergångar till arbete minskade dock mer bland män än bland kvinnor, medan det motsatta gäller för övergångar till studier. Sammantaget uppgår andelen kvinnor och män som övergått till arbete eller studier från jobbgarantin för ungdomar till 2020. minskade andelen som övergick till reguljär utbildning bland ungdomar som saknar gymnasial utbildning. Andelen personer i jobbgarantin för ungdomar som saknar registrerade aktiviteter var oförändrad , . Arbetsförmedlingens urvalsundersökning visar dock att var helt utan aktivitet . En följd av det försämrade arbetsmarknadsläget är att många ungdomar har svårt att få ett arbete. IFAU har undersökt betydelsen av arbetsgivarkontakter för ungdomar när de ska träda in i arbetslivet. Resultaten visar att ungdomar som har förlorat en arbetsgivarkontakt på grund av att deras tidigare arbetsplats lades ned har en lägre sannolikhet att hitta en varaktig anställning efter gymnasiet och lägre framtida inkomster än klasskamrater vars extra- eller sommarjobb inte lades ned. De negativa effekterna av att förlora en arbetsgivarkontakt bestod , men var störst direkt efter gymnasiet (IFAU 2020:18). Från etableringsprogrammet gick en lägre andel till arbete medan andelen till studier åter ökade Antalet personer inom etableringsprogrammet fortsätter att minska som en följd av att färre beviljas uppehållstillstånd i . Minskningen har fortsatt . Genomsnittligt antal deltagare sjönk från 38 800 till 22 700 , se tabell 4.3 Andelen kvinnor har ökat och låg 2020 på . Tabell 4.6 Andel i arbete och studier efter avslutat etableringsprogram Anm.: Arbete med stöd inkluderar alla former av subventionerade anställningar, inklusive nystartsjobb och yrkesintroduktionsanställningar. Källa: Arbetsförmedlingen, särskild beställning. Andelen som arbetar eller studerar efter etableringsprogrammet minskade med , från . I tabell 4.6 framgår också att det framför allt är andelen män som arbetar som har minskat. Däremot har andelen som studerar ökat bland både kvinnorna och männen. Det försämrade resultatet beror sannolikt till stor del på det försämrade arbetsmarknadsläget. Dessutom har restriktioner för att minska smittspridningen medfört begränsad möjlighet till etableringsinsatser för nyanlända invandrare. Andelen deltagare i etableringsprogrammet utan registrerade aktiviteter uppgick till 2020 och var i stort oförändrad bland både kvinnor och män jämfört med . Enligt är dock den egentliga andelen lägre än så. Arbetsförmedlingens urvalsundersökning visar att var helt utan aktivitet . Den överskattade andelen beror enligt myndigheten på bristande registerkvalitet. En stor del, , av dem som lämnar etableringsprogrammet går över till jobb- och utvecklingsgarantin. Det är dock av 2021/22:1 Utgiftsområde 14 kvinnorna som efter programmet varken arbetar, studerar eller är inskriva som arbetslösa. Det finns en risk för att en del av dessa kvinnor inte kommer tillbaka till arbetskraften. Det är av männen som efter etableringsprogrammet varken arbetar, studerar eller är inskrivna som arbetslösa. Praktik för nyanlända vid statliga myndigheter förlängde regeringen uppdraget till flertalet myndigheter att tillhandahålla praktikplatser åt arbetssökande med funktionsnedsättning och till nyanlända arbetssökande. Uppdraget förlängdes till och med . påbörjade 29 nyanlända kvinnor och 22 nyanlända män en praktik hos statliga myndigheter inom ramen för uppdraget. Det är en minskning jämfört med . Antalet deltagare inom snabbspåren minskar Antalet nya deltagare i olika snabbspår fortsätter att minska kraftigt. påbörjade 542 personer olika aktiviteter inom snabbspår. Det kan jämföras med 849 och med 2 236 nya deltagare . Andelen kvinnor uppgick till , vilket är den högsta sedan snabbspåren startade . Minskningen av antalet i snabbspår beror bl.a. på det minskade antalet deltagare i etableringsprogrammet och på att färre har tidigare arbetslivserfarenhet inom bristyrken. En annan möjlig orsak är det försämrade arbetsmarknadsläget. omfattades av deltagarna i etableringsprogrammet med kort utbildning av utbildningsplikten. Det motsvarar ungefär hälften av det totala antalet deltagare i etableringsprogrammet. av dem som omfattades av utbildningsplikt tog del av reguljära studier utöver sfi, motsvarande av männen och av kvinnorna. Detta var en marginell minskning från 2019. De subventionerade anställningarna minskade i omfattning På grund av pandemin och situationen på arbetsmarknaden, med mindre efterfrågan på arbetskraft och vissa svårigheter för arbetsgivare att på grund av smittläget ta emot anvisningar, minskade antalet personer med subventionerade anställningar kraftigt jämfört med föregående år, se tabell 4.3 Nystartsjobb och yrkesintroduktionsanställningar är rättighetsstyrda och utgör inte arbetsmarknadspolitiska program. Nystartsjobb finansieras under anslaget 1:13 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Yrkesintroduktionsanställningar finansieras under anslaget 1:13 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar och anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Enligt minskade antalet nystartsjobb bl.a. på grund av konjunkturavmattning. Minskningen fortsatte 2020 på grund av pandemin. Nystartsjobb var trots detta den vanligaste formen av subventionerad anställning och den som oftast ledde till osubventionerat arbete, om man bortser från yrkesintroduktionsanställningar där volymerna var mycket små. Andelen som fått ett arbete efter avslutad insats varierar mellan olika subventionerade anställningar, se tabell 4.4. Detta beror bl.a. på målgruppen för stöden, arbetsgivarna som får stödet och hur Arbetsförmedlingen arbetar med stöden. För dem med nystartsjobb minskade andelen till arbete generellt och även till osubventionerat arbete . Vad gäller övriga subventionerade anställningar minskade inte andelen till arbete i samma omfattning. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Fler män än kvinnor tog del av subventionerade anställningar , trots att könssammansättningen bland samtliga inskrivna var jämn. Andelen kvinnor som tog del av subventionerade anställningar var dock större 2020 jämfört med , vilket tyder på att regeringens uppdrag till Arbetsförmedlingen om att vidta åtgärder för att kvinnor och män ska få likvärdig tillgång till stöd, särskilt bland utrikes födda, fått visst genomslag. Däremot finns fortfarande stora skillnader i vilken sorts subventionerad anställning som män respektive kvinnor har. Störst skillnad mellan kvinnor och män var det för nystartsjobb som fler män än kvinnor tar del av. Av dem som hade en extratjänst eller ett introduktionsjobb 2020 var utomeuropeiskt födda kvinnor, att jämföra med att var utomeuropeiskt födda män. var inrikes födda kvinnor eller män. Denna fördelning är till stor del en följd av att extratjänster är ett undantag när det gäller fördelning mellan könen. var en övervägande majoritet av dem med extratjänst kvinnor. Detta beror sannolikt på att extratjänster i större utsträckning riktar sig till traditionellt kvinnodominerade yrken. Omfattningen av subventionerade anställningar påverkar förutsättningarna att få ett arbete för dem som står långt från arbetsmarknaden och IFAU har visat att de som tar del av subventionerna i hög utsträckning är individer med en svag ställning på arbetsmarknaden med en hög risk att hamna i långtidsarbetslöshet (IFAU 2019:24). Upphandlade tjänster ökade i omfattning men andelen till arbete sjönk upphandlade Arbetsförmedlingen tjänster inom området arbetsförmedlingstjänster som främst består av Stöd och matchning (STOM), den nya tjänsten Kundval, rusta och matcha (KROM), Introduktion till arbete och yrkessvenska B samt inom utbildning som består av förberedande utbildning och arbetsmarknadsutbildning. Antalet deltagare i upphandlade tjänster ökade kraftigt , se tabell 4.7.