prop · H803213 · 2021-06-23 00:00:00 — Det finns självfallet faktorer som regeringen inte heller kan påverka men det är viktigt att regeringen och i utformningen av uppdrag systematiskt analyserar och beaktar vad som krävs för att utbyggnaderna ska ge avsedda resultat. Lärosäten har i flera fall tillfrågats om underlag med bedömningar av sin kapacitet för att bygga ut. Granskningen visar att regeringen oftast har tagit hänsyn till lärosätenas önskemål om platser, men vi har inte sett att regeringen vid platsfördelningen i tillräcklig omfattning har beaktat de svårigheter som lärosätena redovisat. Granskningen visar också att lärosätenas bedömningar av sin egen kapacitet och den faktiska måluppfyllelsen inte alltid går hand i hand, vilket i sig kan bero på den korta tid som lärosätena har att inkomma med underlag. bedömer att underlag från lärosätena är relevant information i sammanhanget men med tanke på den varierande kvaliteten på underlagen i kombination med låg måluppfyllelse borde regeringen komplettera det med utförligare dialoger med lärosäten och/eller med en egen systematisk analys av förutsättningar innan beslut fattas om vilka lärosäten som ska bygga ut vad. 6.5Uppföljning görs lärosätesvis men det saknas en samlad analys bedömer att regeringen till stora delar har goda möjligheter att följa upp hur utbyggnaderna fortlöper och vilka hinder som lärosätena möter. Granskningen visar också att återrapporteringskraven har blivit allt mer omfattande för att regeringen ska få mer information om utbyggnader vid varje enskilt lärosäte. Men trots att möjligheterna till uppföljning varit goda har inte tagit del av någon samlad uppföljning, måluppfyllelseanalys R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R eller utvärdering av utbyggnadsuppdragen. Med tanke på att regeringen genom dessa uppdrag gjort avsteg från styrprinciperna avseende dimensioneringen av utbildningsutbudet, och att regeringens generella förvaltningspolitiska inriktning är att detaljstyrningen ska minskas, borde regeringen haft särskild anledning att utvärdera och ompröva sina insatser mer ingående. menar att en sådan analys borde utgöra grunden till framtida satsningar. Regeringen har satsat stora belopp på att bygga ut vissa högskoleutbildningar och därför är det angeläget att analysera om denna omfattning av medel fortsättningsvis ska läggas på att ta in fler studenter eller om det finns andra åtgärder som bör prioriteras för att möta framtidens behov på arbetsmarknaden. Granskningen visar att regeringen inte har redovisat utbyggnadens omfattning i förhållande till uppsatta mål till , vilket borde vara självklart med tanke på att arbetskraftsbristen bedömts som så allvarlig att regeringen valt att frångå de ordinarie principerna för dimensionering av lärosätenas utbildningsutbud. Utifrån granskningens iakttagelser och resultat lämnar följande rekommendationer avseende de pågående utbyggnaderna till regeringen: •Gör en samlad måluppfyllelseanalys, och informera om denna. •Förtydliga utbyggnadsuppdragen riktade mot samhällsbyggnad. Om regeringen skulle överväga att ge nya liknande riktade utbyggnadsuppdrag ger följande rekommendationer till regeringen: •Utforma utbyggnadsuppdragen med bättre hänsyn till förhållanden som kan påverka lärosätenas möjligheter att genomföra uppdragen. Det kan exempelvis ske via djupare dialoger med lärosäten, mer systematiska analyser av förutsättningar eller genom att ge bredare utbyggnadsuppdrag där lärosätena själva kan välja bristyrkesutbildningar utifrån lärosätets kapacitet och förutsättningar. •Ge utbyggnadsuppdragen med tidsramar som ger lärosätena utrymme att planera och förbereda för genomförande av uppdrag med hög kvalitet. •Överväg att i utbyggnadsuppdragen ange mål för antal examina för att uppmana lärosätena att i större utsträckning fokusera på genomströmning och examination. 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1992/93:1, om universitet och högskolor – frihet för kvalitet, bet. 1992/93:UbU3. 1992/93:169, om högre utbildning för ökad kompetens, bet. 1992/93:UbU14. 2001/02:15, Den öppna högskolan, bet. 2001/02:UbU4. 2008/09:50, Ett lyft för forskning och innovation, bet. 2008/09:UbU4. 2009/10:149, En akademi i tiden – ökad frihet för universitet och högskolor, bet. 2009/10:UbU23. 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10: FiU38, rskr. 2009/10:35. 2014/15:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90. 2014/15:99, Vårändringsbudget , bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255. 2015/16:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113. 2016/17:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, bet. 2016/17:UbU1, rskr. 2016/17:105. 2016/17:50, Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:2018. 2017/18:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, bet. 2017/18:UbU1, rskr. 2017/18:125. 2018/19:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:33. 2018/19:99, Vårändringsbudget , bet. 2018/19:FiU21. 2019/20:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120. 2020/21:1, Budgetpropositionen . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. 2020/21:60, Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för . Regeringens skrivelse 2017/18:191, bet. 2017/18:UbU29, rskr. 2017/18:381. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R SOU 1996:21, Reform och förändring. Organisation och verksamhet vid universitet och högskolor universitets- och högskolereform. SOU 2000:82, Högskolans styrning - en utvärdering. SOU 2015:70, Högre utbildning . SOU 2019:6, En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan. , Högskoleutbildningarna och arbetsmarknaden – Ett planeringsunderlag inför /14, rapport 2012:22, 2012. , Statens dimensionering av lärarutbildningar – utbildas rätt antal lärare?, RiR 2014:18, 2014. , Varför sparar lärosätena? – En granskning av myndighetskapital vid universitet och högskolor, RiR 2017:28, 2017. SCB, Trender och prognoser 2014. Befolkningen, utbildningen, arbetsmarknaden med sikte , 2014. SCB, Arbetskraftsbarometern . Utsikterna på arbetsmarknaden för 71 utbildningar, 2014. SCB, Arbetskraftsbarometern . Vilka utbildningar ger jobb?, 2015. SCB, Trender och prognoser 2017. Befolkningen, utbildningen, arbetsmarknaden med sikte , 2017. SCB, Arbetskraftsbarometern . Vilka utbildningar ger jobb?, 2017. SCB, Arbetskraftsbarometern . Vilka utbildningar ger jobb?, 2019. , Redovisning av uppdrag om prognos över behovet av olika lärarkategorier, dnr. 2014:725, 2015. , Lärarprognos 2019. Redovisning av uppdrag att ta fram återkommande prognoser över behovet av förskollärare och olika lärarkategorier, dnr. 5.1.3-2018:1500, 2019. UKÄ, Hur många ”platser” finns det i högskolan?, statistisk analys /13, 2013. UKÄ, Högskoleutbildningarna och arbetsmarknaden – Ett planeringsunderlag inför /16, rapport 2015:5, 2015. UKÄ, Dimensionering av högre utbildning, rapport 2015:7, 2015. UKÄ, Uppföljning av den verksamhetsförlagda utbildningen inom lärar-och förskollärarutbildningarna, rapport 2015:24, 2015. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N UKÄ, Fortsatt fler söker sig till lärarutbildningen – men långt från det prognostiserade behovet, rapport 2016:2, 2016. UKÄ, Avhopp från lärarutbildningen, rapport 2016:6, 2016. UKÄ, Lärarstudenternas gymnasiebetyg, avhopp och studieprestation, statistisk analys /1, 2017. UKÄ, Samverkan om dimensionering av utbildning. En kartläggning – rapportering av ett regeringsuppdrag, rapport 2018:4, 2018. UKÄ, Finansieringen av svenska universitet och högskolor. De ekonomiska effekterna av statens styrning och resurstilldelning 2007–2017, rapport 2019:2, 2019. UKÄ, Lärosätenas årsredovisningar: Färre helårsstudenter – trots pågående utbyggnad, statistisk analys /Nr 4, 2019. UKÄ, Framtidens behov av högskoleutbildade. Genomgång av 15 bristyrken inom offentlig sektor , rapport 2019:23, 2019. UKÄ, Kvalitetsförstärkning – åtgärder och effekter på utbildningskvalitet. Redovisning av ett regeringsuppdrag, rapport 2019:4, 2019. UKÄ, Etablering på arbetsmarknaden efter studier i högskolan, 2019. UKÄ, Utvärdering av försöksverksamhet med övningsskolor inom lärarutbildning. Slutrapport av ett regeringsuppdrag, 2020. UKÄ, Nybörjare och examinerade på lärarutbildning: Ökat antal examinerade möter fortfarande inte behovet, statistisk analys , 2020. , J., , A., ”Läkarutbildningen byggs ut – 440 nya platser ”, 38/2017, publicerad , 440-nya-platser/, hämtad . , M., ”Tre insatser som löser lärarbristen”, , publicerad , 1.4265548, hämtad . Höij, M., ”Orimligt motstånd mot fler ingenjörsstudenter”, , publicerad , ingenjorsstudenter, hämtad . , U., ”Debattartikel: Feltänkt med fler platser på ingenjörsutbildningar”, , publicerad , platser-pa-ingenjorsutbildningar, hämtad . R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R , C., ”För att stärka skolan måste kvalitet gå före kvantitet”, Skolvärlden, publicerad , kvalitet-ga-fore-kvantitet, hämtad . , , , H., , I. och Sparud , C., ”Rungande nej till ännu fler studenter”, Dagens medicin, publicerad , studenter/, hämtad . Obminska, A., ”Stor enighet om att utbilda fler ingenjörer”, , publicerad , ingenjorer-6927719, hämtad . Throsell, K., ”Så många ingenjörer tar ut examen”, Ingenjören, publicerad 2019-11- 11, , hämtad . Virgin, K., ”Fler platser på ingenjörsutbildningar”, Ingenjören, publicerad 2017-09- 19, , hämtad . Virgin, K., ”ska utbyggnaden av ingenjörsutbildningar granskas”, Ingenjören, publicerad , utbyggnaden-av-ingenjorsutbildningar-granskas/, hämtad . , C., ”M. Vi tar lärarbristen på allvar”, Altinget, publicerad , allvar, hämtad . , D., ”Läkarutbildningen byggs ut”, Dagens medicin, publicerad , , hämtad . ., , Slutsatser och förslag på åtgärder för att säkerställa tillräcklig arbetskraftskapacitet inom byggsektorn, N2016/05027/PUB. UKÄ, Bedömargruppens yttrande över utvärdering av utbildning på grundnivå inom förskollärarexamen, , reg. UKÄ, Utvärdering av utbildning på grundnivå inom förskollärarexamen, beslut , reg. UKÄ, Lärarförsörjning i lärarutbildning – problem, strategier och lösningar, PM , reg. 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vi har använt oss av olika kompletterande metoder och källor för att besvara granskningens tre delfrågor. Sammantaget besvarar de den övergripande frågan om huruvida regeringens styrning av riktade utbyggnadsuppdrag till lärosäten på ett effektivt sätt bidrar till bättre kompetensförsörjning inom bristyrken. För att besvara den första frågan om huruvida målen och intentionerna med utbyggnadsuppdragen uppnåtts har vi sammanställt och analyserat uppgifter om programnybörjare, helårsstudenter, examinerade och avhopp på de utbildningar som omfattats av utbyggnadsuppdrag. Vi har också gått igenom lärosätenas årsredovisningar 2015–2019 för att studera vad lärosätena själva skrivit om resultaten av utbyggnadsuppdragen. Den andra frågan, om regeringens utformning av uppdragen, har vi besvarat genom huvudsakligen intervjuer med företrädare för och genom att studera de underlag som regeringen hämtat in och använt sig av i utformningen av de olika uppdragen. Vi skickade också en enkät till lärosätena och intervjuade företrädare för några av dem. Fråga tre, om regeringens uppföljning av utbyggnaderna, har vi besvarat genom att gå igenom protokollen från myndighetsdialogerna, intervjua företrädare för och studera relevanta propositioner 2015–2021 och lärosätenas årsredovisningar 2015–2019. Vi har också ställt kompletterande skriftliga frågor till . Uppgifter om antalet programnybörjare och helårsstudenter har hämtats med hjälp av () från universitets-och högskoleregistret eller från statistikdatabas. Uttag från universitets-och högskoleregistret gjordes . Uppgifter om antalet examinerade har vihämtat från statistikdatabas: i vissa fall har examensuppgifterna kompletterats med uppgifter från UKÄ:s statistiska analys , Nybörjare och examinerade på lärarutbildning (avser den kompletterande pedagogiska utbildningen, KPU). Uppgifter om antalet avhopp har beställts från SCB:s universitets-och högskoleregister och uppgifter om jämförelsetal baseras på elevregister, gymnasiet. Vi vill också uppmärksamma att antalet nybörjare inhämtat från SCB:s universitets-och högskoleregister samt UKÄ:s statistikdatabas (som baseras på SCB:s register) inte alltid överensstämmer med de uppgifter lärosäten redovisar i sina årsredovisningar (som lärosätena själva tar fram ur sina studieadministrativa system). Vi ser framför allt följande förklaringar till skillnaderna: dels avser lärosätenas uppgifter tidsperioden – för respektive kalenderår medan registerdata som vi använder baseras på terminsuppgifter och därmed avser R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R sammanslagning av vår- och hösttermin för respektive kalenderår, dels använder lärosätena olika definitioner av begreppet nybörjare. Nybörjare på kompletterande pedagogisk utbildning, KPU, har i universitets- och högskoleregister identifierats som studenter som hade sin första registrering på lärarutbildning på ett program som omfattar 90 högskolepoäng och leder För att kunna uttala oss om i vilken omfattning lärosätena har uppnått målen med utbyggnaderna och upprätthållit målnivån har vi relaterat utvecklingen av antalet programnybörjare respektive helårsstudenter till målen med uppdragen. Regeringen har i det gemensamma regleringsbrevet till universitet och högskolor angett under vilken tidsperiod utbyggnadsmålen ska uppnås (målåret) och vilket år utvecklingen ska jämföras mot (referensåret). Eftersom samtliga utbyggnadsuppdrag och återrapporteringskrav har angetts på kalenderårsbasis baseras också vår beräkning av måluppfyllelse på kalenderårsuppgifter med undantag för grundlärarutbildningen med inriktning f–3. Beräkningen av måluppfyllelse på grundlärarutbildningen med inriktning f–3 baseras på läsårsuppgifter (måluppfyllelse inom avsedd tid har räknats fram som förändringen av antalet nybörjare från läsår 2014/15 till 2016/17; måluppfyllelse 2019 avser utvecklingen mellan 2014/15 och 2018/19) då vi inte haft tillgång till uppgifter om olika inriktningar inom grundlärarprogrammet på kalenderårsbasis. På lärosätesnivå kan referensåret spela en stor roll för bedömningen av om ett lärosäte har lyckats eller inte med uppdraget. I vissa fall har lärosäten redan tidigare börjat bygga ut de utpekade utbildningarna eller så har det varit andra händelser som påverkat nybörjartalen åren innan utbyggnadsuppdragen kom. Måluppfyllelsen ett visst kalenderår kan i några få fall påverkas av att vissa lärosäten har antagning till vissa utbildningar , exempelvis . Det kan till exempel handla om sjuksköterskeutbildning som bedrivs på en ort utanför campusorterna. Även på olika inriktningar på specialistsjuksköterskeutbildningens kan antagning ske enbart vartannat år.160 Ett lärosäte bedöms ha nått målen om de lyckats bygga ut med åtminstone av det angivna måltalet. För de utbildningar som omfattats av utbyggnadsuppdrag både 2015 och 2017, förskollärarutbildningen, KPU och grundlärarutbildningen, har måluppfyllelsen 2017 räknats som summa av 2015 och utbyggnader. 160Uppgift i e-post från företrädare från , . 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Måluppfyllelsen 2019 har vi räknat enligt följande: •Avseende utbyggnaden av de förskollärar- och lärarutbildningar som presenterades 2017 samt utbyggnaden av de ingenjörs-, arkitekt-, läkar- och samhällsbyggnadsutbildningar som presenterades 2018 har måluppfyllelsen 2019 räknats i förhållande till målen i vårändringsbudgeten 2019, som hade justerats ned jämfört med de ursprungliga målen. •Avseende utbyggnaden av de förskollärar-, lärarsamt vårdutbildningar som beslutades har måluppfyllelsen 2019 räknats i förhållande till de ursprungliga målen. Vi har genomfört sammanlagt 33 intervjuer –. De flesta intervjuerna gjordes digitalt via Teams eller Skype, men 4 intervjuer gjordes i och 1 gjordes i . Vid alla intervjuer deltog två personer från . Intervjuer med universitet och högskolor Vi har intervjuat företrädare för följande lärosäten: I ett tidigt skede i granskningen intervjuade vi företrädare för och . Detta skedde i syfte att skapa en förståelse för vad i utbyggnadsprocessen som fungerar och inte fungerar. Vi genomförde tre intervjuer på båda lärosätena: intervjuer genomfördes med en person på central nivå på lärosätet och ytterligare två med företrädare för de olika institutionerna som är ansvariga för de aktuella utbildningarna (förskollärar-, lärar-, barnmorske-, sjuksköterske-, specialistsjuksköterske-, högskoleingenjörs- och läkarutbildningen). genomförde vi intervjuer med företrädare för ytterligare fyra lärosäten (inklusive Kungl. i som egentligen inte ingick i vårt urval men som intervjuades som ersättning för enkäten då vi av misstag inte hade inkluderat dem i enkätutskicket). R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R Urvalet av lärosäten baserades på önskan att fånga upp flera olika perspektiv. I urvalet togs hänsyn till följande parametrar: typ av lärosäte (ett äldre brett universitet, nytt universitet, högskola, fackhögskola), vilka utbyggnadsuppdrag de haft samt geografiskt läge. Vi bad våra kontaktpersoner på respektive lärosäte att välja ut relevanta intervjupersoner utifrån våra instruktioner: vi önskade intervjua dels personer/funktioner som arbetar med utbildningsplanering på lärosätesövergripande nivå och som har kännedom om hur utbyggnaderna planerats/kommunicerats/följts upp från regeringens sida, dels personer som i det operativa arbetet kommer i kontakt med de utmaningar som utbyggnaderna medför på de olika utbildningar som omfattats av utbyggnadsuppdragen. Vi utgick från en intervjuguide som anpassades beroende på intervjupersonens funktion och vilken utbildning/utbyggnadsuppdrag hen var företrädare för. De semistrukturerade intervjuerna varade i normalfallet . Vi skrev minnesanteckningar vid intervjuerna som intervjupersonerna fått tillfälle att godkänna. I vissa fall ställde vi kompletterande följdfrågor via mejl. Vi har också intervjuat företrädare för tre enskilda utbildningsanordnare, Sophiahemmet högskola, och , för att hämta kunskap om hur styrningen av uppdragen har uppfattats vid icke-statliga, specialiserade lärosäten. Vi valde att intervjua samtliga tre enskilda utbildningsanordnare eftersom de inte hade omfattats av enkätutskick till universitet och högskolor. Intervjuer med andra aktörer har vi intervjuat företrädare för . Intervjuerna har också genomförts med företrädare för , Kommuner och Regioner, , , Teknikföretagen, Ingenjörer och . Vi har –augusti genomfört en enkätundersökning hos 27 lärosäten med en svarsfrekvens på . Syftet med enkäten var att få in svar från samtliga lärosäten för att öka vår förståelse för hur genomgående utmaningar i verksamheten och upplevda brister i styrningen är, och om det fanns några generaliserbara skillnader beroende på vilka uppdrag och vilka lärosäten det handlade om. Enkäten testades först på 2 lärosäten och genomfördes sedan via mejlutskick till våra kontaktpersoner på lärosätena. 11 öppna frågor. Följande frågor ingick i formuläret: 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.Hur uppfattar ni regeringens styrning när det gäller utbyggnader av utbildningar inom vissa bristyrken vid universitet och högskolor? −Har utbyggnadsuppdragen och ert lärosätes möjlighet att genomföra dessa diskuterats med innan utbyggnadsuppdragen tilldelades? Om ja, utveckla gärna hur/när/i vilka sammanhang. −Upplever ni att ert lärosäte kunnat påverka omfattningen och inriktningen på utbyggnaderna? −Hur har utformningen av utbyggnadsuppdragen påverkat ert lärosätes möjlighet att genomföra utbyggnader? Med utformningen menar vi till exempel de uppsatta målen om nybörjare och/eller helårsstudenter, tidsmässig framförhållning, varaktighet, krav på återrapportering m.m. −Har utbyggnadsuppdragen och ert lärosätes möjlighet att genomföra dessa diskuterats med under/efter genomförandet av utbyggnadsuppdragen? Om ja, utveckla gärna hur/när/i vilka sammanhang. −Uppfattar ni att styrning avseende utbyggnaderna har varit tydlig (till exempel med avseende på mål, innehåll och återrapporteringskrav)? 2.Vilka eventuella konsekvenser har utbyggnadsuppdragen medfört för ert lärosäte? −Hur har den ordinarie verksamheten vid ert lärosäte påverkats av utbyggnadsuppdragen? Till exempel dimensioneringen av utbildningar/program/kurser, eventuella omfördelningar av medel m.m. −Har de tilldelade medlen för utbyggnadsuppdragen använts fullt ut till de utpekade utbildningsprogrammen? •har medlen använts till utbyggnad av andra program eller kurser inom samma utbildningsområde (till exempel har utbyggnad av specialistsjuksköterskor ersatts med utbyggnad av sjuksköterskor)? •har medlen använts till utbyggnad av program eller kurser inom andra utbildningsområden än de som utbyggnaderna avsåg? •har medlen använts till andra satsningar vid lärosätet? Ge gärna exempel på vad. −Hur har utbyggnadsuppdragen påverkat de utbildningsprogram som varit föremål för utbyggnader, jämfört med hur det var innan? Till exempel i form av genomströmning, studenternas förkunskaper, storlek på studentgrupperna m.m. −Har de tilldelade medlen varit tillräckliga för att genomföra de utpekade utbyggnaderna? 3.Här kan ni lämna övriga eventuella synpunkter på utbyggnadsuppdragen. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Exempel på utbyggnadsuppdrag på lärosätesnivå Tabell 2 Utbyggnadsuppdrag för , 2015–2018. Kompletterande pedagogisk utbildning, KPU Tabell 3 Utbyggnadsuppdrag för , 2015–2018. Kompletterande pedagogisk utbildning, KPU gällde utbyggnaden enbart åk f–3. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 4 Måluppfyllelsen för utbildningar som omfattats av utbyggnadsuppdrag –2019.163 VÄB 15 (målen avser programnybörjare) BP17 (målen avser programnybörjare) utbildning, KPU ** BP18 (målen avser helårsstudenter) *** *Måluppfyllelsen 2019 avser enbart de lärosäten som omfattats av respektive uppdrag 2015 men inte 2017. **Måluppfyllelsen utgår från de ackumulerade målen års utbyggnad. ***På grund av otillräckliga uppgifter har måluppfyllelsen inte kunnat mätas för civilingenjör mot samhällsbyggnad, högskoleingenjör mot samhällsbyggnad och samhällsvetare mot samhällsbyggnad. 163För närmare beskrivning av hur vi har beräknat måluppfyllelsen, se bilaga 1. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N