prop · H803122 · 2021-03-17 00:00:00 — I sammanhanget kan även nämnas att Förhandlings- och samverkansrådet PTK, , , och har förhandlat om anställningsskydd och omställning, vilket resulterat i en principöverenskommelse om trygghet, omställning och anställningsskydd. En del av principöverenskommelsen är att det ska införas ett nytt och parallellt offentligt studiestöd. En utredare har fått i uppdrag att biträda med att lämna förslag till hur principöverenskommelsen ska genomföras i linje med parternas förslag i denna del (U2021/00138). Uppdraget ska redovisas genom att publiceras i Departementsserien (Ds) . Därefter fortgår ett arbete för att förslagen ska kunna beslutas och träda i kraft . Efterfrågan på utbildning och studiestöd högre upp i åldrarna ökar Antalet personer som är eller äldre, dvs. som har uppnått en ålder då rätten att ta studielån begränsas av en s.k. lånetrappa, och som studerar på en studiestödsberättigande utbildning har ökat . Dessa studerande uppgick till ca 52 000 jämfört med ca 65 800 , vilket motsvarar en ökning på . Kvinnor utgjorde av de studerade. Kvinnor är alltså än mer överrepresenterade bland de studerande som är än bland yngre studerande. Antalet studiestödstagare i samma åldersgrupp har också ökat. Ökningen har varit kontinuerlig. Antalet studerande med studiemedel eller studiestartsstöd som var eller äldre uppgick till ca 10 000 och till ca 13 000 . Antalet studerade med studiestöd ökade därmed . Antalet 60-åringar som studerande var knappt 1 400. ökade antalet studerande mest i åldrarna 53–. Sammanfattningsvis har efterfrågan på utbildning och studiestöd ökat i åldersgruppen eller äldre, även om efterfrågan på studiestöd generellt sett minskar med stigande ålder. Studiestödet ska bidra till ett högt deltagande i utbildning Det svenska studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken och ska bidra till att förverkliga målen för detta område. Studiestödet ska verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mel- 2020/21:122 lan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96) och förtydligades därefter något med anledning av regeringens strategi kring jämställdhetsintegrering (prop. 2015/16:1, utg.omr. 15, bet. 2015/16:UbU2, rskr. 2015/16:58). Behovet av omställning och vidareutbildning leder till ett behov av att höja de övre åldersgränserna inom studiestödet… Dagens generösa studiestödssystem ger de allra flesta ekonomiska möjligheter att studera. som studiestödssystemet är förmånligt finns det behov av att anpassa regelverket till den ökade efterfrågan på utbildning och studiestöd, en förändrad arbetsmarknad och ändrade pensionsbestämmelser. Den som funderar på att studera högre upp behöver ha möjlighet att finansiera sina studier, så att både utbildning och studiefinansiering ses som ett tilltalande, och möjligt, alternativ. dagens övre åldersgräns för rätt till studiestöd, återstår för de flesta personer fortfarande av aktiv yrkesverksamhet. Mot den bakgrunden behöver åldersgränserna inom studiestödssystemet höjas. Höjda åldersgränser inom studiestödet kan bidra till att möjliggöra ett längre yrkesliv och minska risken för personer att bli arbetslösa. …och ett behov av att ändra återbetalningsreglerna Ett av de nämnda målen inom studiestödet är att studiestödet ska ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Det innebär bland annat att de lån som tas ska betalas tillbaka fullt ut. De låntagare som tar studiemedlens lånedel behöver ha en möjlighet att återbetala sina studieskulder. Om studielån lämnas högre upp i åldrarna finns det därför behov av att även anpassa återbetalningsreglerna så att de ger en sådan möjlighet. Studiemedel består av en bidragsdel och en lånedel och får lämnas till studerande på eftergymnasial nivå och till vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå. Studiebidraget är skattefritt och pensionsgrundande. Studiemedel kan lämnas beroende på utbildningsnivån och den studerandes utbildningsbakgrund. På grundläggande nivå lämnas studiemedel till den som har en grundskoleutbildning . Den som inte har det kan få studiemedel . Den som dessutom behöver grundläggande träning i att läsa, skriva och räkna kan få studiemedel . På gymnasial nivå lämnas studiemedel i maximalt 80 eller , beroende på om den studerande har en gymnasieutbildning eller motsvarande Prop. 2020/21:122 eller inte. Studiemedel för studier på eftergymnasial nivå kan lämnas i Till den som är eller äldre kan, utöver vad som anges ovan, studiemedel lämnas i ytterligare högst om det finns särskilda skäl. Därutöver kan, utan någon särskild åldersbegränsning, studiemedel lämnas än vad som anges ovan om det finns synnerliga skäl, se 3 kap. 8 § studiestödslagen (1999:1395). Stödet består av bidrag utan inslag av lån och utgör ett komplement till studiemedelssystemet. Studiestartsstöd får lämnas till den som har kort tidigare utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet får lämnas till vissa personer som är arbetssökande, från och med det kalenderår den studerande fyller . 5.3Det finns vissa åldersbegränsningar Övre åldersgränser för rätt till studiestöd Rätten till studiemedel enligt studiestödslagen begränsas av två övre åldersgränser. Den ena anger att studiemedel får lämnas längst till och med det kalenderår då den studerande fyller (3 kap. 3 §). Enligt den andra begränsas rätten till studielån från och med det kalenderår då den studerande fyller . Rätten att låna begränsas enligt en s.k. lånetrappa. Denna innebär att rätten att låna minskas från och med (3 kap. 9 §). Det antal veckor som den studerande har haft studielån ska räknas in i det sammanlagda antalet veckor (3 kap. 9 § andra stycket). till exempel är har därför rätt med studielån om han eller hon har använt . Detta gäller dock inte studielån som har lämnats för studier på grundskolenivå, vilka inte ska räknas in. När det gäller studielån som har lämnats för studier på gymnasial nivå ska veckor räknas in. Studielån som har betalats tillbaka eller 2020/21:122 skrivits av ska inte beaktas vid beräkningen av antal veckor med rätt till studielån enligt andra stycket (3 kap. 9 § tredje stycket). Även för studiestartsstöd gäller en övre åldersgräns , se 5 § lagen (2017:527) om studiestartsstöd. 5.4 Återbetalning av lån Det finns tre olika återbetalningssystem. I varje system finns det särskilda återbetalnings- och trygghetsregler som under vissa förutsättningar kan ge möjlighet till bl.a. nedsättning av årsbeloppet och avskrivning av studielån. Återbetalningstiden är normalt inom nuvarande system Lån som har tagits för studier som påbörjats efter är ett så kallat annuitetslån. Återbetalning inom nuvarande system påbörjas det kalenderår som kommer tidigast efter det att låntagaren senast fick studiestöd (4 kap. 3 § studiestödslagen). Återbetalning sker med ett årligt belopp (årsbelopp), som baseras på skuldens storlek, räntan för året, den återstående betalningstiden och ett uppräkningstal på (4 kap. 8 §). Konstruktionen med uppräkningstal leder till att årsbeloppet blir lägre under den första delen av återbetalningstiden för att sedan öka. Återbetalningstiden är normalt eller det lägre antal år som återstår till utgången av det år då låntagaren fyller (4 kap. 4 §). För den som har en liten skuld kan återbetalningstiden bli kortare eftersom årsbeloppet aldrig kan bli lägre än av prisbasbeloppet (4 kap. 9 §). Lägsta årsbelopp är t.ex. . Studielånet löper med ränta från det första utbetalningstillfället. Räntan fastställs av regeringen inför varje kalenderår och beräknas på ett genomsnitt av statens upplåningskostnad . Räntan är inte avdragsgill mot inkomst. Regeringen har beslutat att räntan på studielån Det finns vissa trygghetsregler vid begränsad betalningsförmåga Det finns regler om så kallad nedsättning som innebär att årsbeloppet kan minskas helt eller delvis (4 kap. 12–15 §§). Hel nedsättning innebär att låntagaren inte behöver betala av på sitt lån som han eller hon får studiestöd, fullgör sin totalförsvarsplikt eller utbildar sig till reserv- eller yrkesofficer, om inkomsten är låg eller om det i något annat fall finns Sådana skäl kan till exempel finnas om låntagaren är var- aktigt beroende av försörjningsstöd eller tillfälligt har en begränsad betal- ningsförmåga på grund av oförutsedda händelser (prop. s. 117). Nedsättning kan även göras delvis, vilket innebär att det årliga beloppet kan minskas mot prövning av inkomsten under betalningsåret. behöver betala högst av sin sammanlagda inkomst till och med det år han eller hon fyller . Om låntagaren är eller äldre ska högst av summan av inkomsten och av den del av låntagarens förmögenhet som överstiger 2,75 prisbasbelopp återbetalas. Nedsättning med hänsyn till inkomst får dock bara ske om det nya årsbeloppet understiger det ursprungliga årsbeloppet med av prisbasbeloppet (). Årsbeloppet får sättas ned till noll om det understiger av prisbasbeloppet efter nedsättning till av låntagarens inkomst. Inkomstuppgifter som lämnats i samband med minskning av årsbeloppet jämförs i efterhand med uppgifter från . Visar det sig att låntagaren betalat ett för lågt preliminärt belopp ska mellanskillnaden betalas i efterhand (4 kap. 17 §). En tilläggsavgift på tillkommer på mellanskillnaden, se 4 kap. 5 § studiestödsförordningen (2000:655). Studielån skrivs av vid en viss ålder Eventuellt kvarstående studielån skrivs av vid utgången av det år då låntagaren fyller eller vid dödsfall. Betalningsskyldigheten kvarstår dock för årsbelopp som har förfallit till betalning. Om det finns synnerliga skäl, får dock också sådana årsbelopp skrivas av. (4 kap. 25 § första stycket studiestödslagen). Synnerliga skäl kan t.ex. vara att låntagaren fått en skada som uppenbarligen har hindrat att utbildningen fullföljs, eller att låntagaren bedöms ha en mer varaktigt nedsatt betalningsförmåga på grund av sjukdom eller handikapp (prop. 1999/2000:10 s. 123). Andra omständigheter som kan leda till avskrivning av hela eller delar av studieskulden är att låntagaren avlider, eller har hel sjukersättning och låg inkomst. Återbetalning sker enligt flera lånesystem Studiestödssystemet har ändrats och sker återbetalning i tre olika återbetalningssystem parallellt: återbetalningspliktiga studiemedel tagna , studielån tagna –samt annuitetslån tagna efter . Den som har lån i mer än ett system kan på olika sätt sammanföra dessa. Har en låntagare någon av de två äldre lånetyperna kan han eller hon begära att få ändra betalningsvillkoren för lånet och betala tillbaka helt enligt bestämmelserna för annuitetslån. Det innebär att en ny återbetalningstid och ett nytt årligt belopp bestäms enligt bestämmelserna för annuitetslån. Den som har beviljats både äldre lån och annuitetslån kan även begära att få lägga samman sina lån och att de sammanlagda lånen betalas tillbaka enligt bestämmelserna för annuitetslån. För de sammanlagda lånen ska då, till skillnad från när en låntagare begärt ändrade betalningsvillkor, de äldre bestämmelserna fortsätta att gälla i fråga om nedsättning och avskrivning av de äldre lånen. När återbetalning sker av lån som har lagts samman ska det återbetalade beloppet räknas av i första hand på återbetalningspliktiga studiemedel, i andra hand på äldre studielån och i sista hand på annuitetslån. Studiestöd som har betalats ut felaktigt eller med ett för högt belopp ska krävas tillbaka. Om det finns synnerliga skäl kan ett sådant återkrav helt eller delvis efterges. För studiemedel eller studiestartsstöd som krävs tillbaka tas ränta ut från den dag då stödet togs emot till dess betalning 2020/21:122 sker. Räntesatsen uppgår till statens upplåningsränta plus . En återkravsfordran bevakas fram till utgången av det år den återkravsskyldige fyller , därefter skrivs fordran av. Fordran skrivs också av vid dödsfall (5 kap. 1, 2, 4 och 6 §§ studiestödslagen och 34 § lagen om studiestartsstöd). Studiestödet anpassas till behovet av utbildning högre upp i åldrarna De övre åldersgränserna för rätt till studiemedel Regeringens förslag: Den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel ska höjas från till . Nedtrappningen i rätten att låna inom studie- medelssystemet ska ske . Den övre åldersgränsen för rätt till studiestartsstöd ska höjas från 56 år Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslagen. , (), Statskontoret, , , , Folkbildnings- rådet, Kommuner och Regioner, kommun, kommun, SPF Seniorerna, i (LO), Svenskt Näringsliv, akademikers centralorganisation och Tjänste- Flera remissinstanser, däribland Arbetsförmedlingen, Universitets- och högskolerådet (UHR), och LO, framhåller att förslaget bidrar till att skapa bättre möjligheter till omställning och kompetensutveckling högre upp i åldrarna. är positivt till att åldersgränsen för studiestödet höjs, men anser att denna gräns, i likhet med pensionsåldern, behöver utvärderas Givet hur arbetsmarknaden och pensionssystemet ser ut ter sig rimligt, men i takt med att vi arbetar längre behöver även reglerna för studiestödet eventuellt revideras. CSN, som tillstyrker förslaget, anser att det finns skäl att också se över reglerna om beräkningen av antalet veckor med studielån på gymnasial nivå vid tillämpning av lånetrappan. Även SPF Seniorerna stöder promemorians förslag om höjda ålders- gränser, men föreslår att det utreds om det finns möjlighet att ytterligare Delegationen för senior arbetskraft tillstyrker förslaget om att höja åldersgränsen för rätt till studiemedel. Delegationen håller däremot inte med om bedömningen att det efter höjning inte finns några skäl att höja åldersgränsen ytterligare inom överskådlig framtid. Den anser att ålders- gränsen för rätt till studiemedel bör knytas till riktåldern på så sätt att åldersgränsen för studiestöd successivt ökar i samma takt som riktåldern. () anser att studiemedelssystemet ska möjliggöra studier under hela livet och hade velat gå längre än de nu föreslagna åtgärderna. () anser att det finns skäl att analysera de föreslagna åldersgränserna med utgångspunkt i det unionsrättsliga förbudet mot diskriminering som har samband med ålder som finns i det så kallade arbetslivsdirektivet (rådets direktiv /78/EG av om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet). Skälen för regeringens förslag Åldersgränsen för rätt till studiemedel bör höjas från 56 till 60 år Det ökade behovet av omställning och vidareutbildning, ett längre arbetsliv och höjda pensionsrelaterade åldersgränser ställer krav på ett väl fungerande studiestöd som gör det möjligt för personer att finansiera studier högre upp . Det rådande läget med spridningen av sjukdomen covid-19 har också haft stor påverkan på arbetsmarknaden och det kan därför ses som särskilt angeläget nu att möjligheterna till studiefinansiering underlättas. Åldersgränserna för rätt till studiemedel höjdes (prop. 2013/14:1). Höjningarna innebar att studiemedel får lämnas längst till och med det kalenderår då den studerande fyller . Lånetrappan flyttades motsvarande antal år, så att begränsningen i rätten att låna börjar och slutar . har inga ytterligare ändringar av de övre åldersgränserna inom studiestödssystemet genomförts. För att anpassa studiestödssystemet till den ökade efterfrågan på utbildning och studiestöd, en förändrad arbetsmarknad och justerade pensionsrelaterade åldersgränser bör åldersgränserna för rätt till studiemedel nu höjas ytterligare. En ytterligare höjning bör utgå från de behov som finns, som det bör återstå tillräckligt av arbetslivet för att subventionen ska vara berättigad. Det är också viktigt att skuldsättningen för personer högre upp i åldrarna inte blir för betungande och att principen om att lån ska betalas tillbaka upprätthålls. Trots de synpunkter några remissinstanser har på den föreslagna övre åldersgränsen för rätt till studiestöd konstaterar regeringen att skälen för en högre åldersgräns än är svaga. Av promemorian framgår att det 2018 fanns ca 7 000 studerande i åldrar . De har enligt dagens regelverk inte rätt till studiestöd. Ett antal av dem har behov av att få studiemedel, även om majoriteten inte har det. Intresset för att studera och finansiera sina studier med studiemedel avtar efter . Av de personer som är 61–och studerar kan andelen som är intresserade av studiebidrag skattas till och de som är intresserade av studielån till någon enstaka procent. De studier som bedrivs av personer som är har i de flesta fall inte med arbetslivet att göra. Uppgifterna visar att intresset för studier, och därmed behovet av studiestöd, avtar för personer som är eller äldre. 2020/21:122 regeringens bedömning finns det inte något tydligt samhälleligt behov av att finansiera studier efter . Trots de justerade åldersgränserna i pensionssystemet bedöms den återstående tiden i yrkeslivet vara för kort för att motivera en åldersgräns som ligger högre upp , detta även med beaktande av kommande höjningar och en ny riktålder för pension. Enligt regeringen bör den bedömningen alltså stå sig även när de planerade ändringarna på pensionsområdet genomförs. Åldersgränsen för rätt till studiemedel är nära kopplad till systemet för återbetalning av den del som är studielån, vilket behandlas i avsnitt 6.2. Det är inte önskvärt att behöva ändra åldersgränser och återbetalningssystem varje gång åldersgränser inom pensionsområdet justeras. I stället görs nu en bedömning som ska stå sig . Någon ny utredning, med syfte att ytterligare höja åldersgränsen, är därför inte aktuell . Med anledning av ett avgörande från som avser direktivet mot etnisk diskriminering (rådets direktiv /43/EG av om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung) bedömer DO att det inte kan uteslutas att studiestöd som ges för yrkesutbildning och högre yrkesutbildning omfattas av tillämpningsområdet för arbetslivsdirektivet, som bland annat förbjuder diskriminering som har samband med ålder. Regeringen delar förvisso den bedömningen. Av artikel 6.1 i arbetslivsdirektivet, som handlar om befogad särbehandling på grund av ålder, framgår dock att medlemsstaterna i vissa fall kan göra undantag från huvudregeln om förbud mot åldersdiskriminering. Detta under förutsättning att särbehandlingen på ett objektivt och rimligt sätt inom ramen för nationell rätt kan motiveras av ett berättigat mål som rör särskilt sysselsättningspolitik, arbetsmarknad och yrkesutbildning, och att sätten för att genomföra detta syfte är lämpliga och nödvändiga. Som framgår ovan bedömer regeringen att det inte finns något tydligt samhälleligt behov av att finansiera studier efter . En ytterligare höjning skulle riskera att bidra till skuldsättningsproblematik hos äldre studerande. Det är även viktigt att statens kostnader för avskrivningar inte ökar. Med hänsyn till detta bedömer regeringen att de föreslagna begränsningarna får anses vara förenliga med . Mot denna bakgrund anser regeringen att den åldersgräns som föreslås i promemorian är väl avvägd. En sådan höjning ger många personer möjlighet att finansiera studier högre upp i åldrarna och därmed möjlighet att förlänga sitt yrkesliv. Regeringen bedömer således att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel bör höjas från 56 till , vilket innebär att studiemedel får lämnas längst till och med det kalenderår som den studerande fyller . Nedtrappningen i rätten att låna bör flyttas fram En utgångspunkt i studiemedelssystemet är att lån ska återbetalas i sin helhet (prop. 1999:2000:10 s. 97). Av den anledningen finns lånetrappan, som begränsar möjligheten att ta studielån från och med en viss ålder. Lånetrappan bidrar till att motverka alltför hög skuldsättning för personer högre upp i åldrarna och att upprätthålla principen om att lån ska betalas tillbaka. Det bör fortsatt finnas en sådan nedtrappning i rätten att låna inom studiemedelssystemet. Studerande som genom nedtrappningen i rätten att låna hindras Prop. 2020/21:122 från att ta lån, kan ha ett behov av att få både studiebidrag och studielån. Dessutom kan det finnas studerande som avstår från att studera eftersom de inte har rätt till studielån. För att studier ska vara ett reellt alternativ för dessa är det viktigt att även kunna ge dem rätt till studiemedlens lånedel högre upp i åldrarna. Mot den bakgrunden bedömer regeringen att åldersgränserna för nedtrappningen i rätten att låna bör justeras. Det är rimligt att nedtrappningen i rätten att låna flyttas fram på ett sätt som motsvarar höjningen av den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel, dvs. Det innebär att nedtrappningen i rätten att låna inom studiemedelssystemet bör ske . Rätten att låna minskas då från och med det kalenderår som den studerande fyller . En sådan ändring innebär att den som är kan ta studielån och den som är kan ta studielån . Till skillnad från CSN bedömer regeringen att det inte finns skäl att inom ramen för denna proposition se över övriga bestämmelser som rör tillämpningen av lånetrappan. Även åldersgränsen för rätt till studiestartsstöd bör höjas från 56 till 60 år Studiestartsstöd består enbart av bidrag. gäller samma övre åldersgräns som för rätt till studiemedel, dvs. studiestartsstöd kan lämnas längst till och med det kalenderår som den studerande fyller . De skäl som anförs för att höja åldersgränsen för rätt till studiemedel gör sig på samma sätt gällande i fråga om studiestartsstöd. Eftersom detta stöd är inriktat mot arbetssökande är det också särskilt angeläget att förbättra förutsättningarna för stödet. Spridningen av sjukdomen covid-19 har förändrat förutsättningarna och möjligheterna till arbete. Fler människor har blivit arbetslösa och arbetslösheten antas öka ytterligare framöver. Regeringen bedömer därför att även åldersgränsen inom studiestartsstödet behöver anpassas till detta. Den övre åldersgränsen för rätt till studiestartsstöd bör höjas på samma sätt som den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel, dvs. till och med det kalenderår som den studerande fyller . 6.2Återbetalningsreglerna anpassas till de höjda åldersgränserna för rätt till studiestöd Regeringens förslag: Den åldersgräns som gäller för den ordinarie återbetalningen ska höjas. Återbetalningstiden ska vara eller det lägre antal år som återstår till utgången av det år då låntagaren fyller . Betalning av eventuell resterande skuld ska pågå till dess full återbetalning har skett, dock längst till utgången av det år då låntagaren fyller . Studielån och återkrav som inte har betalats vid utgången av det år då låntagaren fyller ska skrivas av. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Detta gäller bl.a. , (), Statskontoret, Kungl. Tekniska högskolan, , , , Stiftelsen , , SPF Seniorerna, DIK och (). , , och m.fl. anser att det är rimligt att det finns en jämvikt mellan utlåning och återbetalning. DIK framför bl.a. att man bör bevaka att den höjda åldern för avskrivningar inte påverkar låntagare alltför negativt. CSN lyfter fram att förslaget om höjd ålder för avskrivning kommer att medföra att gruppen personer som är pensionärer och fortfarande måste betala på sitt studielån kan komma att öka, vilket kan innebära att betalningsförmågan för denna grupp kan vara begränsad. CSN anför vidare att den föreslagna utformningen av reglerna i 4 kap. 4, 21 och 25 §§ studiestödslagen innebär att dessa bestämmelser kommer att vara gällande i två olika lydelser över . CSN bedömer att det kan leda till problem vid tillämpningen för den enskilde, CSN och domstolarna.