prop · H9031d10 · 2021-09-20 00:00:00 — Vaccinens effekt är ännu osäker men det är troligt att de som har vaccinerats kommer att behöva en så kallad påfyllnadsdos för att bibehålla ett gott skydd mot covid-19. Behovet av påfyllnadsdos beror även på om och hur viruset muterar och de tillgängliga vaccinens skydd mot dessa mutationer. rekommenderar att personer med kraftigt nedsatt immunförsvar vaccineras med en påfyllnadsdos. Även för andra grupper såsom äldre samt boende på särskilt boende för äldre (SÄBO) kan det bli aktuellt med en påfyllnadsdos 2021–2022. För den större delen av den vaccinerade befolkningen kan en första påfyllnadsdos komma att behövas . deltar i de EU-gemensamma avtalsförhandlingarna med vaccintillverkare avseende vaccin mot covid-19. För att sprida riskerna ifall något av vaccinen inte skulle bli godkänt eller tillräckligt effektivt, har ingått avtal om olika typer av vacciner och med olika vaccintillverkare. har därför tecknat avtal om vaccin mot covid-19 som överstiger det svenska behovet för att bl.a. ta höjd för eventuella behov av vaccin som är uppdaterade för virusvarianter samt behov av påfyllnadsdoser. kommer framöver att ha ett överskott av vaccin mot covid-19 för vidareförsäljning eller donation. Vidareförsäljning av doser sker på en global marknad, men kan komma att ske på ett sådant sätt att försäljningspriset inte uppfyller kravet på affärsmässighet, dvs. med en prisrabatt. Vid försäljningarna kommer regeringen sträva efter att täcka en så stor del som möjligt av det inköpspris som betalat och att inga vacciner ska behöva kasseras. Regeringen har bemyndigande att besluta om försäljning av vaccin mot covid-19 som inte längre behövs för att säkerställa det nationella behovet till ett pris som inte uppfyller kravet på affärs- mässighet. Regeringen föreslår ett sådant bemyndigande även . För att säkerställa tillräckliga resurser för att kunna vaccinera stora delar av den svenska befolkningen med påfyllnadsdoser m.m. och, vid behov, kunna vidareförsälja överskott av vaccin med prisrabatter till andra stater, Covax eller andra jämförbara organisationer, föreslås att anslaget ökas innevarande år med , med 2022 och med 2023. Läs om aktivt arbete med vaccination mot covid-19 i utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, avsnitt 5 Folkhälsopolitik. Ersättning till regioner för genomförda vaccinationer mot covid-19 Enligt nuvarande överenskommelse med SKR för genomförande av vaccinering mot covid-19 ersätter staten regionerna per utförd vaccination efter registrering i det . För att ersätta regionerna för dessa utförda vaccinationer föreslås därmed att avsätts . Vidare föreslås ytterligare avsättas innevarande år. En ändamålsenlig testning och smittspårning Regeringen har tillfört medel för testning och smittspårning av covid-19. Läget är än så länge oklart men det bedöms finnas ett behov av att kunna upprätthålla en nödvändig och ändamålsenlig testning och smittspårning även . Medel krävs för att hantera såväl covid-19-pandemin som de följd- verkningar som den medför. Regeringen avsätter därför 2 miljarder . Arbetet med digitala covidbevis fortsätter Regeringen har tillfört medel till myndigheter och regioner för digitala covidbevis, som kan användas för att underlätta den fria rörligheten och ett säkert resande under covid-19-pandemin. Regeringen följer noga smittspridningens utveck- 2021/22:1 Utgiftsområde 9 ling och avser att avsätta medel för utfärdandet av bevisen, inklusive förvaltning och kommunikationsinsatser, även . föreslår regeringen att 65 miljo- ner kronor avsätts för det fortsatta arbetet med covidbevisen inklusive förvaltning och kommunikationsinsatser. Ökad robusthet i hälso- och sjukvården – utvecklat och förstärkt civilt försvar samt försörjningsberedskap Regeringen inledde arbetet med att stärka det civila försvaret under förra mandat- perioden, bl.a. genom att tillsätta Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap (S2018:09). Regeringen satsar fortsatt på att stärka hälso- och sjukvårdens arbete med civilt försvar. Av propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) framgår målsättningarna för hälso- och sjukvårdens arbete med civilt försvar. Den pågående covid-19-pandemin påverkar dock såväl som regionernas möjligheter att i full utsträckning arbeta med det civila försvaret inom hälso- och sjukvården. Det bedöms därför vara mer ändamålsenligt för totalförsvarsplaneringen och samhälls- effektivt att omfördela av medlen som är avsatta för ändamålet 2021 till 2022. Omfördelningen sker genom ett anslagssparande. har flera händelser visat på det stora behovet av att stärka försörj- ningsberedskapen inom hälso- och sjukvården. Till exempel stod det redan tidigt under covid-19-pandemin klart att det fanns stora utmaningar när det gällde att säkerställa tillgång till personlig skyddsutrustning. Utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap lämnade sitt andra delbetänkande En stärkt försörjningsberedskap för hälso- och sjukvården (SOU 2021:19). Regeringen avser att genomföra en rad åtgärder för att stärka systemet för försörjning med hälso- och sjukvårdsmaterial och läkemedel. Inom ramen för reg- eringens arbete med att stärka det civila försvaret har medel aviserats och framåt. Dessa medel kan delvis användas för att stärka försörjningsberedskapen inom hälso- och sjukvården. föreslår regeringen att ytterligare tillförs för det fortsatta arbetet med att stärka försörjningsbered- skapen inom hälso- och sjukvården. Fortsatta insatser för att stärka tillgängligheten i hälso- och sjukvården Regeringen bedömer att det finns stora behov av insatser för att åstadkomma en förbättrad tillgänglighet i hälso- och sjukvården med kortare väntetider och köer. Det handlar om insatser för att minska köerna som följer i covid-19-pandemins spår. Det handlar också om att få till stånd ett kontinuerligt och strukturerat tillgänglighetsarbete på såväl nationell som regional nivå för att säkerställa en god tillgänglighet i hela landet. Det finns ett behov av att stärka den statliga uppföljningen och samordningen på området i syfte att bättre kunna följa och analysera vilka behov av insatser som finns. Regeringen bedömer även att det är viktigt med insatser som, inom ramen för gällande lagstiftning och med hänsyn till regionernas behov av långsiktiga plane- ringsförutsättningar, ska kunna säkra en stabilitet i vårdutbudet. Detta kan underlätta för patienter att få vård hos en annan vårdgivare med kortare väntetider. avsätter regeringen för ändamålet. I detta ingår en fortsatt satsning på en prestationsbaserad modell för att uppnå kortare köer och väntetider i hälso- och sjukvården samt för att stödja och följa upp regionernas tillgänglighets- arbete (de s.k. tillgänglighetsmiljarderna). Förstärkta insatser för att omhänderta uppdämda vårdbehov För att omhänderta de uppdämda vårdbehov som har uppstått till följd av covid-19- pandemin kommer det att krävas olika typer av riktade insatser och åtgärder. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 viktigt att det finns tillräckliga personella resurser. För att hälso- och sjukvården ska klara den nödvändiga återhämtningen och kunna hantera den uppskjutna vården och den covid-19-relaterade vården, aviserade regeringen i budgetpropositionen att skulle avsättas för ändamålet 2022. För att ytterligare stödja hälso- och sjukvården i arbetet med att hantera de uppdämda vårdbehov som utbrottet av covid-19 har medfört föreslår regeringen att avsätts 2022 för riktade insatser till regionerna. Utvecklingen till en nära vård med primärvården som nav Utvecklingen av en nära vård och regeringens primärvårdsreform syftar till att möta de utmaningar som hälso- och sjukvården står inför och att använda de gemensamma resurserna mer effektivt. I den pågående reformeringen av hälso- och sjukvården ska tillgänglighet, delaktighet och kontinuitet öka för patienter och anhöriga. Även sam- verkan mellan huvudmännen måste stärkas. Vidare ska rätten till fast läkarkontakt säkras. Regeringen fortsätter avsätta för att stödja regioner och kommuner i arbetet med att stärka den nära vården. För att kunna möta regeringens ambition med en stärkt primärvård i hela landet, inte minst i glest befolkade områden och socialt utsatta områden, måste en adekvat upp- följning av vårdnivån möjliggöras. Att påbörja ett inrättande av ett system för listning hos utförare är avgörande för utvecklingen mot en nära vård. Arbetet med en nationellt samordnad listningsfunktion som är gemensam för samtliga regioner bör därför påbörjas. Denna s.k. listningstjänst ska innehålla information om samtliga utförare i landet där listning får ske. Regeringen vill att ambulanssjukvården utvecklas, såväl vad gäller kompetens, kvalitet, samordning som tillgänglighet. Ambulanssjukvården behöver också utvecklas för att möta kraven på en god och nära vård. Regeringen föreslår en fortsatt förstärkning av ambulanssjukvården med . beräknas 100 miljo- ner kronor. Fortsatt förstärkt arbete med psykisk hälsa och suicidprevention I enlighet med förslaget i budgetpropositionen föreslår regeringen att avsätts till insatser inom området psykisk hälsa och suicidpreven- tion . Medlen ska bland annat användas till att utveckla det förebyggande och främjande arbetet inklusive arbetet med suicidprevention samt stärka tillgänglighet och kvalitet i vård, omsorg och andra stödinsatser för personer med psykisk ohälsa, psykisk sjukdom eller funktionsnedsättningar. Bland annat behöver väntetiderna inom barn- och ungdomspsykiatrin bli kortare och det suicidpreventiva arbetet intensifieras. I arbetet ska ett barnrätts- och ett jämställdhetsperspektiv beaktas. Vidare ska det i arbetet tas hänsyn till att psykisk ohälsa och risk för suicid påverkas av ett flertal andra faktorer såsom kön, könsidentitet eller könsuttryck, sexuell läggning, ålder, funktionsnedsättning, socioekonomisk bakgrund, etnisk tillhörighet eller tillhörighet till urfolket eller nationell minoritet. Ytterligare medel beräknas även respektive 2024 för fortsatt arbete med psykisk hälsa, bland annat för att stärka arbetet med en köfri barn- och ungdoms- psykiatri och för att stärka primärvårdens arbete med psykisk ohälsa. respektive 2024 beräknas anslaget uppgå till över 2,2 miljarder. Medlen ska bl.a. användas till fortsatta överenskommelser mellan staten och SKR.Viktiga delar är arbetet med rätt stöd till psykisk hälsa samt arbetet med en sammanhållen god och nära vård för barn och unga. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Regeringens insatser inom området psykisk hälsa och suicidprevention behandlas även i avsnitt 5 Folkhälsopolitik. Fortsatta investeringar för att stärka hälso- och sjukvårdens kompetensförsörjning Åtgärder som syftar till att säkerställa tillgången till personal i hälso- och sjukvården, inte minst i glesbygden, är fortsatt viktiga. Tillräckligt med personal med rätt kompe- tens är en förutsättning för att vården ska fungera väl. Vikten av att investera i per- sonalen har inte minst aktualiserats med anledning av pandemin, och för att fler framtida medarbetare ska kunna utbildas behövs fortsatta satsningar. Arbetssitua- tionen för anställda inom hälso- och sjukvården behöver bli bättre. För att attrahera och behålla kompetens krävs trygga anställningar, en god arbetsmiljö och möjlighet till utveckling i arbetet. Regeringen fortsätter att avsätta för att stödja regioner och kommuner i deras arbete med kompetensutveckling och kompetensförsörjning i hälso- och sjukvården. Medlen ska bl.a. användas för att förbättra förutsättningarna på arbetsplatserna, utbilda framtidens medarbetare och utveckla personalens kompetens. En del av dessa medel ska användas prestations- baserat, utifrån hur många platser verksamhetsförlagd utbildning för studenter på sjuksköterskeutbildning som regionerna tillhandahåller. Förutsättningarna för de verksamhetsförlagda delarna av sjuksköterskeutbildningen ska förbättras så att fler platser kan erbjudas och bättre möjligheter ges till att bedriva vårdutbildning i hela landet, se även utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, avsnitt 6 Universitet och högskolor. Behovet av specialistsjuksköterskor i både den kommunalt och regionalt finansierade sjukvården är stort och förväntas öka. Fler sjuksköterskor behöver vidareutbilda sig till specialistsjuksköterskor. Den nuvarande satsningen på vidareutbildning för sjuksköter- skor är permanent och omfattar . Satsningen har haft en tillfällig förstärkning omfattande 2020–2022. Regeringen förlänger den tillfälliga förstärkningen och avser att fortsätta avsätta ytterligare 100 miljoner även för att göra det mer attraktivt att bli specialistsjuksköterska. Regeringen har även en pågående satsning för att möjliggöra utvecklings- och karriärmöjligheter, däribland karriärtjänster om . För att långsiktigt kunna planera för kompetensförsörjningen i hälso- och sjukvården behövs en dialog och samverkan mellan alla berörda aktörer. Regeringen inrättade därför Nationella vårdkompetensrådet. Det finns ett behov att rådets roll och uppdrag utvecklas i syfte att stärka hälso- och sjukvårdens långsiktiga kompetensförsörjning. Regeringen bedömer även att det är viktigt med insatser som, inom ramen för gällande lagstiftning och med hänsyn till regionernas behov av långsiktiga planeringsförutsätt- ningar för att kunna säkra en stabilitet i vårdutbudet, kan underlätta för patienter att få vård hos en annan vårdgivare med kortare väntetider. Stärkt arbete med cancervård, precisionsmedicin och datadriven hälso- och sjukvård För en ökad vårdkvalitet inom cancervården behöver bland annat behandling med precisionsmedicin, långtidsuppföljning och rehabilitering utvecklas. För att möta den snabba utvecklingstakten behöver det löpande arbetet med att uppdatera den natio- nella cancerstrategin intensifieras. Arbetet vid landets regionala cancercentrum ska prioriteras, med ett ökat fokus på datadriven cancervård med en stärkt uppföljning och analys. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 En förutsättning för datadriven hälso- och sjukvård bygger på att hälsodata kan delas och individens tillit för datadelning. Datadelning ska präglas av öppenhet och trans- parens och det ska vara tydligt för den enskilde om, hur, när och i vilka syften data kan komma att delas. Kontrollerade, säkra och transparenta mekanismer för datadel- ning med tillhörande tillsyn är en förutsättning för att motverka diskriminering och orimliga intrång i individens integritet, som det är ett värdefullt verktyg för att kunna erbjuda en god och effektiv vård. Regeringen bedömer att cancervården bör stärkas och föreslår att satsningen fortsatt ska omfatta och beräknar 2023. Regeringens samlade satsning för att stärka cancervården uppgår därmed till 2022–2023. Förlängning av arbetet med kvinnors hälsa och förlossningsvården Satsningen på kvinnors hälsa och förlossningsvården är viktig för att uppnå en jämställd vård och jämlik hälsa i hela befolkningen och målet är en långsiktig för- stärkning av området. Därför avser regeringen att fortsätta arbetet kommande år. Förlossningsvården behöver bli mer sammanhållen över hela vårdkedjan, inklusive eftervården. Vidare behöver insatser genomföras för att vården ska bli bättre på att upptäcka, diagnostisera och behandla sjukdomar som drabbar kvinnor. Kartläggande, kunskapshöjande och uppföljande åtgärder på området utgör viktiga beståndsdelar i den fortsatta utvecklingen inom kvinnors hälsa. Satsningen ska bidra till ökad till- gänglighet till och kvalitet i förlossningsvården och annan vård till kvinnor, ett viktigt bidrag till att stärka jämställdheten mellan kvinnor och män och uppnå en jämställd hälsa. Den pågående satsningen syftar bland annat till att främja kontinuiteten för kvinnor under graviditet, förlossning och eftervård. Arbetet med att stärka vården för personer som utsatts för sexuellt våld och könsstympning behöver fortsätta. Vården för våldsutsatta kvinnor ska förbättras även inom andra områden. Se vidare utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering, avsnitt 5 Jämställdhet. Regeringen avser att förlänga satsningen på kvinnors hälsa och förlossningsvården –2023. Därför avsätter regeringen för ändamålet 2022 och 2023. Ett tydligare ansvar för hälso- och sjukvårdens spårsäkring efter sexualbrott sexualbrottsutredning har i sitt betänkande bland annat föreslagit att en ny lag om hälso- och sjukvårdens spårsäkring efter sexualbrott ska införas. Förlaget har remitterats. Enligt utredningen saknas det en tydlig reglering av hälso- och sjukvårdens ansvar att utföra spårsäkring efter sexualbrott om den inte sker med stöd av 6 kap. 9 § patientsäkerhetslagen (2010:659). Utredningen konstaterar vidare att det även saknas reglering avseende hur en spårsäkringssats ska sparas. Att säkra spår kan vara avgörande för att ett brott ska kunna styrkas och det är därför viktigt att säkerställa att personer som har utsatts för eller kan ha utsatts för sexualbrott får en rättssäker, jäm- lik och enhetlig spårsäkring av hälso- och sjukvården över hela landet. Regeringen avser därför att reglera hälso- och sjukvårdens ansvar för spårsäkring efter sexualbrott och avsätter . Se utgiftsområdet 25 Allmänna bidrag till kommuner, anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Tabell 4.4 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 799 440 tkr prisnivå. 3Motsvarar 776 361 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter och för förvaltnings- utgifter för . Skälen för regeringens förslag Tabell 4.5 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:1 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Skyddad yrkestitel undersköterska –arbete med att stödja hälso-och – Tillfällig förstärkning p.g.a. covid-19 – Genomförande av återhämtningsplan Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. I samband med budgetpropositionen tillförde regeringen medel för myndig- hetens arbete med nivåstrukturering av högspecialiserad vård. Anslaget ökades 2018– 2020 med 19–. tillfördes anslaget 4 miljoner kro- nor. föreslås anslaget minska med i enlighet med budget- propositionen . 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Regeringen har tillfört totalt engångsvis till Social- styrelsens förvaltningsanslag för myndighetens arbete kopplat till coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2022 för ändamålet. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2022 för arbete med att stödja och utveckla hälso- och sjukvårdens arbete med sjukskrivning och rehabilitering. Därefter beräknas för ändamålet. Anslagsökningen finansieras genom att anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning minskar med motsvarande belopp . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2022 för arbete med den svenska återhämtningsplanen (Fi2020/03864). Vidare beräknas anslaget ökas med för ändamålet 2023. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2022 för inrättande och förvaltning av ett nationellt för äldreomsorg. Därefter beräknas för ändamålet. Anslagsökningen finansieras genom att anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet minskas med motsvarande belopp . Regeringen beräknar att anslaget ökas med 2023 för arbetet med att utfärda legitimationer i enlighet med reformen om skyddad yrkestitel för yrket undersköterska. Anslaget beräknas öka med 2024, 2025–2032 och för ändamålet. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2022 för Social- styrelsens myndighetsgemensamma arbete med att förstärka och utveckla stödet till avhoppare från kriminella, våldsbejakande, extremistiska och hedersrelaterade miljöer. Därefter beräknas för ändamålet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 . beräknas anslaget till respektive Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.6 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Intäkterna för offentligrättslig verksamhet avser avgifter för utfärdandet av legitimationer, intyg m.m. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Tabell 4.7 Anslagsutveckling 1:2 social utvärdering 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 91 251 tkr prisnivå. 3Motsvarar 91 251 tkr prisnivå. Anslaget får användas för social utvärderings (SBU) förvaltningsutgifter. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.8 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:2 social utvärdering Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 social utvärdering . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Tabell 4.9 Anslagsutveckling 1:3 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 160 340 tkr prisnivå. 3Motsvarar 160 340 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets (TLV) förvaltningsutgifter. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.10 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:3 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.11 Anslagsutveckling 1:4 Tandvårdsförmåner 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Anslaget får används för utgifter för statliga tandvårdsförmåner enligt lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd, enligt socialförsäkringsbalken och enligt lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. En mindre del av anslaget får användas för utgifter för på tandvårdsområdet. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.12 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:4 Tandvårdsförmåner Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. På grund av covid-19 har anslaget påverkats . Många tandvårds- patienter befann sig i en ersättningsperiod när pandemin startade och hade svårigheter att besöka tandvården. Regeringen beslutade därför om en förordning om särskild beräkning av tandvårdsersättning med anledning av covid-19. Detta innebar att för vissa patienter kunde tandvårdskostnader föras över till en ny ersättningsperiod. Förordningen trädde i kraft och löpte ut . Kostnaden för detta inföll . på grund av detta och föreslås minskas med motsvarande nivå 2022 eftersom förordningen löpt ut. Utöver detta revideras anslagsnivån och framåt eftersom anslaget är regelstyrt och nivån anpassas efter utgiftsprognoser . Anslaget beräknas öka successivt till följd av befolknings- och prisökningar. Regeringen föreslår att 7 anvisas under anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner . beräknas anslaget till 7 respektive 7 .