prop · H90326 · 2021-10-28 00:00:00 — Efter remiss har yttranden kommit in från , , , , , , , Förvaltningsrätten i , Kommuninvest, , , i (LO), , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), , Näringslivets Skattedelegation, , , , , , , , , , , Kommuner och Regioner (SKR), Riksbank och (). Yttranden har även inkommit från Bodens kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, Kommunerna i län, kommun, kommun, kommun, kommuner, Region , Region , Region , kommun, , Kommun och kommun. Följande remissinstanser har inte svarat eller angett att de avstår från att lämna några synpunkter: AB , Andra AP-fonden, Bankgirot, Byggföretagen, FAR, Första AP-fonden, , Företagarna, , , Akademikers () och Tredje AP-fonden. 2021/22:26 Bilaga 7 Förslag till lag om riskskatt för kreditinstitut Härigenom föreskrivs följande. 1 § ska betala riskskatt till staten enligt denna lag. Ord och uttryck i lagen 2 § Ord och uttryck som används i denna lag har samma betydelse och tillämpningsområde som i inkomstskattelagen (1999:1229), om inte annat anges. 3 § avses vid tillämpningen av denna lag en koncern av sådant slag som anges i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554). 4 § Ett svenskt kreditinstitut är skattskyldigt enligt denna lag om summan av kreditinstitutets skulder vid beskattningsårets ingång överstiger gränsvärdet. Ett utländskt kreditinstitut är skattskyldigt enligt denna lag om 1.kreditinstitutet har skulder vid beskattningsårets ingång som är hänförliga till verksamhet som kreditinstitutet bedriver från filial i , och 2.summan av dessa skulder vid beskattningsårets ingång överstiger gränsvärdet. Vid beräkningen av om ett kreditinstituts skulder överstiger gränsvärdet ska inte avsättningar eller obeskattade reserver beaktas. 5 § Gränsvärdet är för beskattningsår som påbörjas . För beskattningsår som påbörjas och senare år uppgår gränsvärdet till multiplicerat med det jämförelsetal som anger förhållandet mellan prisbasbeloppet och prisbasbeloppet under vilket det aktuella beskattningsåret påbörjas uttryckt i procent med två decimaler avrundat nedåt plus . Gränsvärdet avrundas nedåt och uttrycks i hela miljarder kronor. Med prisbasbelopp avses prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. 6 § Om kreditinstitutet ingår i en koncern med flera kreditinstitut, ska de ingående kreditinstitutens sammanlagda skulder vid ingången av kreditinstitutets beskattningsår beaktas vid tillämpningen av 4 § första och andra styckena. För ett utländskt kreditinstitut som ingår i koncernen ska dock endast skulder hänförliga till verksamhet som kreditinstitutet bedriver från filial i beaktas vid beräkningen av de sammanlagda skulderna. Vid beräkningen av de sammanlagda skulderna ska inte avsättningar, obeskattade reserver eller följande skulder beaktas: 1.skulder till ett svenskt kreditinstitut som ingår i samma koncern som kreditinstitutet, 2.skulder till ett utländskt kreditinstitut som ingår i samma koncern som kreditinstitutet, till den del de fordringar som motsvarar skulderna är hänförliga till verksamhet som det utländska kreditinstitutet bedriver från filial i . 7 § Beskattningsunderlaget för ett svenskt kreditinstitut utgörs av summan av kreditinstitutets skulder vid beskattningsårets ingång. Beskattningsunderlaget för ett utländskt kreditinstitut utgörs av summan av kreditinstitutets skulder vid beskattningsårets ingång, hänförliga till verksamhet som kreditinstitutet bedriver från filial i . Vid beräkningen av beskattningsunderlaget ska inte avsättningar, obeskattade reserver eller följande skulder beaktas: 1.skulder till ett svenskt kreditinstitut som ingår i samma koncern som kreditinstitutet, 2.skulder till ett utländskt kreditinstitut som ingår i samma koncern som kreditinstitutet, till den del de fordringar som motsvarar skulderna är hänförliga till verksamhet som det utländska kreditinstitutet bedriver från filial i , 3.skulder som avses i 21 kap. 15 § 2 a, 2 b, 3 a och 3 b lagen (2015:1016) om resolution. 8 § Om beskattningsåret är längre eller kortare än , ska beskattningsunderlaget justeras i motsvarande mån. 9 § Riskskatt ska betalas av beskattningsunderlaget. Förfarandet vid uttag av riskskatt 10 § I fråga om förfarandet vid beskattningen gäller skatteförfarandelagen (2011:1244). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . Förslag till lag om ändring i lagen (2021:000) om riskskatt för kreditinstitut Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (2021:000) om riskskatt för kreditinstitut ska ha följande lydelse. Riskskatt ska betalas med 0,05 Riskskatt ska betalas av beskattningsunderlaget. procent av beskattningsunderlaget. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . Förslag till lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt dels att 1 kap. 3 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas ett nytt kapitel, 5 kap., av följande lydelse. Med utländsk skatt avses i denna lag följande skatter som betalats till en utländsk stat, delstat, lokal myndighet eller till Europeiska unionen: 1.allmän slutlig skatt på inkomst, 2.skatt som är jämförlig med den statliga fastighetsskatten eller den kommunala fastighetsavgiften och som tagits ut på i utlandet belägen fastighet eller privatbostad, 3.skatt som beräknats på schablonintäkt eller liknande på i utlandet belägen fastighet eller privatbostad, 4.skatt som beräknats på grundval av fraktintäkter, biljettintäkter eller annan jämförlig grund som uppburits i den utländska staten av skattskyldig som bedriver sjöfart eller luftfart i internationell trafik. Med utländsk skatt avses även belopp som anges i 2 kap. 8 § 2 och 3. Med utländsk skatt avses i 2 kap. 3–6 §§, 9 § andra stycket, 15 och 18– 20 §§ även motsvarande preliminär skatt. Med utländsk skatt avses i 5 kap. skatt som beräknats på underlag som motsvarar underlaget för riskskatt enligt lagen (2021:000) om riskskatt för kreditinstitut. Nedsättning av riskskatt för kreditinstitut Skattskyldig enligt 4 § lagen (2021:000) om riskskatt för kreditinstitut som har skulder till ett utländskt kreditinstitut som ingår i samma koncern som den skattskyldige, har genom avräkning av utländsk skatt som har betalats av det utländska kreditinstitutet rätt 16 Senaste lydelse 2011:281. 2021/22:26 Bilaga 7 till nedsättning av riskskatt enligt detta kapitel om 1.det utländska kreditinstitutet är skattskyldigt enligt 4 § lagen om riskskatt för kreditinstitut, men de fordringar som motsvarar skulderna inte är hänförliga till verksamhet som kreditinstitutet bedriver från filial i , eller 2.det utländska kreditinstitutet hade varit skattskyldigt enligt 4 § lagen om riskskatt för kreditinstitut om det hade bedrivit verksamhet från filial i . Avräkning ska ske av den utländska skatt som belöper på det utländska kreditinstitutets skulder som närmast motsvarar ingången av den skattskyldiges beskattningsår och som har betalats till en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. avses vid tillämpning av denna paragraf en koncern av sådant slag som anges i 1 kap. (1995:1554). Avräkning enligt 1 § får ske av utländsk skatt som hänför sig till ett underlag som motsvarar storleken av de skulder som inte skulle ha beaktats vid beräkningen av den skattskyldiges beskattningsunderlag enligt 7 § tredje stycket 2 lagen (2021:000) om riskskatt för kreditinstitut, om de fordringar som motsvarar skulderna hade varit hänförliga till verksamhet som det utländska kreditinstitutet bedriver från filial i . Den utländska skatten ska minskas med den sänkning av det utländska kreditinstitutets inkomstskatt som detta har fått genom att den utländska skatten har dragits av. Avräkning får dock ske med högst den del av den utländska skatten som motsvarar ett på följande sätt beräknat spärrbelopp. Spärrbeloppet utgör den riskskatt som, beräknad utan sådan avräkning, hänför sig till de skulder som den skattskyldige vid beskattningsårets ingång har till det utländska kreditinstitutet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . 2021/22:26 Bilaga 7 2021/22:26 Bilaga 7 Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 4 §, 29 kap. 1 §, 30 kap. 4 §, 31 kap. 2 § och 56 kap. 3 § skatteförfarandelagen (2011:1244) ska ha följande lydelse. Vad som avses med beskattningsår framgår av följande uppställning: 1. skatt enligt beskattningsår enligt 1 kap. 13– (1999:1229), b) lagen (1984:1052) om statlig avkastningsskatt på pensionsmedel i fall som avses i 2 § första stycket 1–4, och d)lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, samt avgift enligt e)lagen (2007:1398) om det kalenderår som skatten ska betalas för eller det beskattningsår i fall som avses i 2 § första stycket då skatteunderlag för avkastnings- skatt ska tas upp enligt 13 § lagen om avkastningsskatt på pensions- 3. skatt enligt lagen (1991:586) det kalenderår då ersättningen inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. 4.skatt enligt mervärdesskattebeskattningsår enligt 1 kap. 14 § lagen (1994:200) som ska mervärdesskattelagen redovisas för redovisningsperioder 5. annan mervärdesskatt 17Senaste lydelse 2020:571. 6. punktskatt som ska redovisas 7. punktskatt enligt det kalenderår under vilket beslutet a) beslut som avses i 53 kap. 5 §, om återbetalning eller kompensa- b) 27–28 §§ tion, eller beslutet om beskattning vid oegentlighet eller felaktiga c) 26–27 §§ uppgifter, har meddelats d) 4 kap. (1994:1776) om skatt på energi, e)8 a § lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik 8. annan punktskatt det kalenderår då den händelse som medför skattskyldighet har inträffat 9. övriga skatter det kalenderår som skatten ska det kalenderår som avgiften ska avgifter som ingår i slutlig skatt Med beskattningsår för fysisk person avses dock i fråga om preliminär skatt alltid kalenderår. Vad som avses med beskattningsår framgår av följande uppställning: 1. skatt enligt beskattningsår enligt 1 kap. 13– (1999:1229), (1984:1052) om i fall som avses i 2 § första stycket 1–4, d)lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, och e)lagen (2021:000) om riskskatt för kreditinstitut, samt avgift enligt f)lagen (2007:1398) om fastighetsavgift det kalenderår som skatten ska betalas för eller det beskattningsår i fall som avses i 2 § första stycket då skatteunderlag för avkastnings- skatt ska tas upp enligt 13 § lagen om avkastningsskatt på pensions- 2021/22:26 Bilaga 7 enligt lagen (1991:586) inkomstskatt för utomlands bosatta 5. annan mervärdesskatt det kalenderår då den felaktiga 6. punktskatt som ska redovisas 7. punktskatt enligt det kalenderår under vilket beslutet a) beslut som avses i 53 kap. 5 §, om återbetalning eller kompensa- b) 27–28 §§ tion, eller beslutet om beskattning c) 26–27 §§ uppgifter, har meddelats d) 4 kap. (1994:1776) om skatt på energi, e)8 a § lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik 8. annan punktskatt det kalenderår då den händelse som 9. övriga skatter det kalenderår som skatten ska det kalenderår som avgiften ska avgifter som ingår i slutlig skatt Med beskattningsår för fysisk person avses dock i fråga om preliminär skatt alltid kalenderår. Inkomstdeklaration ska lämnas till ledning för 1.bestämmande av underlag för att ta ut skatt eller avgift enligt a) inkomstskattelagen (1999:1229), b) lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, c) 2 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa 18Senaste lydelse 2018:1896. 4. andra juridiska personer än dödsbon för vilka underlag för statlig fastighetsskatt, fastighetsavgift, avkastningsskattpå pensionsmedel, särskild löneskatt på pensionskostnader eller riskskatt för kreditinstitut ska fastställas. d)lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel i de fall som avses i 2 § första stycket 1–4 och 6–10 den lagen, e)lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, f)lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift, g)2 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, finansiering av radio och tv i finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst, och j) lagen (2021:000) om riskskatt 2.bestämmande av underlag för att ta ut egenavgifter enligt 3 kap. socialavgiftslagen (2000:980), 3.bestämmande av skattereduktion, samt 4.beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt 59 kap. socialförsäkringsbalken. En inkomstdeklaration ska lämnas av 1.aktiebolag, ekonomiska föreningar och sådana stiftelser, andra liknande subjekt eller andra tillgångsmassor som enligt stiftelseförordnande eller motsvarande bestämmelse har till huvudsakligt ändamål att tillgodose viss släkts, vissa släkters eller bestämda fysiska personers ekonomiska intressen, 2.sådana ideella föreningar och registrerade trossamfund som avses i 7 kap. 3 § inkomstskattelagen (1999:1229), om intäkterna under beskattningsåret har överstigit grundavdraget enligt 63 kap. 11 § den lagen, 3.andra juridiska personer än sådana som avses i 1 och 2, med undantag för dödsbon och svenska handelsbolag, om de skattepliktiga intäkterna under beskattningsåret har uppgått till sammanlagt , och 4. andra juridiska personer än dödsbon för vilka underlag för statlig fastighetsskatt, fastighetsavgift, avkastningsskatt på pensionsmedel eller särskild löneskatt på pensionskostnader ska fastställas. En inkomstdeklaration ska innehålla 1. nödvändiga identifikationsuppgifter, 19Senaste lydelse 2013:967. 2021/22:26 Bilaga 7 2021/22:26 Bilaga 7 2.uppgifter om de intäktsposter och kostnadsposter som ska hänföras till respektive inkomstslag, 3.uppgifter om de allmänna avdrag som den deklarationsskyldige har rätt till, 4.de uppgifter som behövs för beräkning av skatt eller avgift enligt a) lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, b) 2 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa c)lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel, d)lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, e)2 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, f)34 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), g) 3 kap. g) 3 kap. (2000:980), och (2000:980), i) lagen (2021:000) om riskskatt 5.de uppgifter som behövs för beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt 59 kap. socialförsäkringsbalken, samt 6.de uppgifter som behövs för att avgöra om en begränsat skattskyldig uppfyller kraven för att få allmänna avdrag enligt 62 kap. 5–8 §§ eller grundavdrag enligt 63 kap. inkomstskattelagen. I beslut om slutlig skatt ska fastställa underlaget för att ta ut skatt eller avgift enligt 1.inkomstskattelagen (1999:1229), 2.lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, 3.lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel i fall som avses i 2 § första stycket 1–4 och 6–10 den lagen, 4.lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, 5. lagen (1994:1744) om allmän 5. lagen (1994:1744) om allmän 7. lagen (2021:000) om riskskatt 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . 20Senaste lydelse 2011:1289. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om riskskatt för kreditinstitut, 2.lag om ändring i lagen om riskskatt för kreditinstitut, 3.lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt, 4.lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av ämnesråden och samt kanslirådet , biträdda av departementssekreteraren . Före föredragningen har det till Lagrådet kommit in en skrift, daterad , med bilagor från . Förslagen i lagrådsremissen föranleder följande yttrande. Allmänt om förslaget om riskskatt Lagrådets granskning ska enligt 8 kap. 22 § regeringsformen avse bl.a. om förslaget är utformat så att lagen kan antas tillgodose de syften som har angetts. Enligt lagrådsremissen bör beskattningen av kreditinstitut som vid en finansiell kris riskerar att orsaka väsentliga indirekta kostnader för samhället öka. Däremot förklaras att avsikten med den nu aktuella skatten inte är att täcka direkta kostnader vid en finansiell kris eller att påverka riskerna för att en sådan ska inträffa. Syftet är i stället att allmänt stärka de offentliga finanserna och hålla den offentliga skuldsättningen på en lägre nivå för att det därigenom ska skapas ett större utrymme för samhället att klara en framtida finansiell kris. Förslaget har lett till en hel del frågor liksom kritik från remissinstanserna. Både myndigheter på området och företrädare för finansbranschen har pekat på oklarheter och gjort invändningar. I lagrådsremissen behandlas mycket av det som remissinstanserna har fört fram, men svaren är i vissa fall så generella att det är svårt att bedöma om syftet med den föreslagna lagstiftningen tillgodoses på ett rimligt sätt. 2021/22:26 Bilaga 8 2021/22:26 Bilaga 8 Ett spörsmål som har kommit upp är vad som avses med indirekta kostnader för samhället. Det har besvarats med att det är sådana kostnader som uppstår när konjunkturen viker som en följd av en finansiell kris, t.ex. genom minskad produktion, lägre sysselsättning och försämrade offentliga finanser. Naturliga frågor är då varför det är just kreditinstitut som ska beskattas och varför det bara är de stora instituten, de som har skulder överstigande , som omfattas av förslaget (21 institut i nio koncerner). Svaret som Lagrådet har fått är att sådana stora kreditinstitut är systemviktiga och påverkar den makroekonomiska utvecklingen. Det har tillagts att även om ekonomiska svårigheter i andra branscher och sektorer kan spridas och få negativa konsekvenser för delar av samhället har den finansiella sektorn en särställning på grund av sin centrala roll i ekonomin och den känslighet som präglar det finansiella systemet. Lagrådet har förståelse för denna argumentation men kan inte komma ifrån intrycket att ett perspektiv av detta slag är aningen begränsat. Flera remissinstanser väcker också frågor om förslagets förenlighet med om statligt stöd. Förslaget har emellertid anmälts till kommissionen för ställningstagande till om det skulle utgöra en form av otillåtet statsstöd. Lagrådet utgår ifrån att förslaget inte blir lag innan kommissionen har kommit med sitt yttrande. Men oavsett vad kommissionen kommer fram till uppkommer frågan om inte förslaget leder till konkurrenssnedvridning eftersom det endast är de stora kreditinstituten som kommer att omfattas. Många remissinstanser påpekar att skatteintäkterna bör fonderas för att man ska kunna möta en ekonomisk nedgång av det beskrivna slaget. Detta besvaras i remissen med att de blivande skatteintäkterna bidrar till att förbättra de offentliga finanserna vilket i sin tur medför att får ett bättre utgångsläge för att kunna möta utmaningar och vidta nödvändiga åtgärder i en krissituation. Några förklaringar till skattesatsens storlek och i vilken utsträckning som skatteintäkterna rent faktiskt kan tänkas bidra till att täcka framtida indirekta kostnader har inte lämnats. När det gäller Lagrådets prövningsram är det lätt att konstatera att syftet att få in skatteintäkter tillgodoses. Men i vilken utsträckning som detta kommer att leda till att landet står bättre rustat för att ta hand om indirekta kostnader vid en framtida finansiell kris är svårare för Lagrådet att avgöra. Om de av remissinstanserna ställda frågorna hade besvarats på ett tydligare sätt hade detta måhända varit något enklare att bedöma. Lagrådet anser dock att många av de frågor som hänger samman med syftet med lagstiftningen är sådana som det främst ankommer på att besvara. Även om lagrådsremissen har brister i det aktuella hänseendet anser Lagrådet därför att det inte finns anledning att avstyrka det framlagda förslaget på denna grund. Förslaget till lag om riskskatt för kreditinstitut Av 5 § följer att gränsvärdet för de beskattningsår som påbörjas 2023 och senare uppgår ”till multiplicerat med det jämförelsetal som anger förhållandet mellan prisbasbeloppet och prisbasbeloppet under vilket det aktuella beskattningsåret påbörjas uttryckt i procent med två decimaler avrundat nedåt plus två Det anges alltså i lagtexten att man ska multiplicera med det jämförelsetal som anger förhållandet mellan prisbasbeloppet och prisbasbeloppet för det senare året uttryckt i procent. motiveringen (se s. 40) framgår emellertid att man inte ska multiplicera med jämförelsetalet uttryckt i procent, utan med det decimaltal som motsvarar ökningen i procent plus två ytterligare procentenheter adderat Om ökningen såsom i det exempel som ges i remissen är ska man alltså inte lägga till och multiplicera med 3,24, utan med 1,0324 (0,0124+0,02+1). lagtexten talas om jämförelsetalet uttryckt i procent beror på att de två decimalerna (liksom de två adderade procentenheterna) ska räknas på ökningen uttryckt i procent; om ökningen är 1,247401 osv. exemplet, ska man använda endast två decimaler (dvs. 1,24) och sedan addera , varvid resultatet blir . redan har framgått är det, trots vad som föreskrivs i lagtexten, inte detta tal som ska användas vid multiplikationen, utan där ska man använda det decimaltal som motsvarar denna procentuella ökning adderat med 1. (Lagrådet förutsätter här att prisbasbeloppet ökar.) I sammanhanget kan vidare noteras att det i lagtexten talas om förhållandet mellan basbeloppet 2022 och , medan det förhållande som avses i själva verket är det omvända, dvs. det som råder mellan basbeloppet för det senare året och basbeloppet för . Lagrådet förstår att tanken är att talet som det ska multipliceras med inte är 3,24 eller 103,24, utan 103,24/100 – vilket är detsamma som 1,0324. Men i så fall syftar ordet ”jämförelsetal” på olika saker i olika delar av Lagtexten borde enligt Lagrådets mening ändras så att den ger korrekt uttryck för de beräkningar som ska göras. Lagrådet är dock väl medvetet om att det finns annan lagstiftning i vilken man ger uttryck för motsvarande beräkningar på just detta sätt och att så har skett under lång Mot den bakgrunden och med beaktande av att risken för en felaktig tillämpning är liten anser sig Lagrådet inte ha anledning att avstyrka att lagstiftning sker i enlighet med förslaget. Det finns emellertid goda skäl att se över hur lagtexter av detta slag formuleras. I samband med föredragningen har det upplysts att tillägget med två procentenheter ska ske . Det innebär att när gränsvärdet för ska bestämmas ska det ske ett tillägg . framgår inte av lagtexten och heller inte av författningskommentaren. 2021/22:26 Bilaga 8 avsikten är att uppräkning ska ske på detta sätt bör lagtexten och författningskommentaren formuleras om. Förslaget till lag om ändring i lagen om avräkning av utländsk skatt I lagrådsremissen föreslås att ett kreditinstitut ska vara berättigat till avräkning av sådan utländsk skatt som motsvarar riskskatten för att förslagen i lagen om riskskatt inte ska komma i konflikt med etableringsfriheten i EUF-fördraget. Det har angetts att vad som avses är en utländsk motsvarande skatt som baseras på ett kreditföretags skuldsättning. har det upplysts att det inte i någon annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet finns en skatt som motsvarar den föreslagna riskskatten. Det kan emellertid inte uteslutas att en riskskatt införs i andra länder och att skattebasen då kan vara en annan, t.ex. bolagets tillgångar. I en sådan situation kan frågan uppkomma, om inte den svenska lagstiftningen kommer i konflikt med etableringsfriheten och kan komma att leda till orättvisa resultat. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition Riskskatt för kreditinstitut