prop · H90313 · 2021-09-21 00:00:00 — Exempelvis kan arbetssökande med vissa funktionsnedsättningar ha svårt att ta del av information digitalt. Även andra arbetssökande kan behöva validera kunskaper. 3.2Arbetsförmedlingens styrning och övergripande prioriteringar på myndighetsnivå Arbetsförmedlingen ska enligt sin instruktion prioritera dem som befinner sig längre från arbetsmarknaden. utgår därför ifrån att Arbetsförmedlingen behöver göra analyser och bedömningar av vilka arbetssökande som befinner sig längre från arbetsmarknaden för att kunna prioritera i den övergripande styrningen av verksamheten. kan dock konstatera att det inte framgår tydligt hur arbetssökandes avstånd till arbetsmarknaden ligger till grund för Arbetsförmedlingens övergripande prioriteringar i verksamheten. Trots att äldre som grupp har väsentligt längre arbetslöshetstider och att en hög ålder minskar sannolikheten att få ett arbete, är ålder inte en faktor som tydligt beaktas i Arbetsförmedlingens övergripande styrning och prioriteringar genom mål och uppföljning. Äldre arbetssökande har inte varit föremål för särskilda mål eller uppdrag i regeringens styrning, och omfattas därmed heller inte av Arbetsförmedlingens mål och uppföljning av verksamheten. Det innebär en risk för att enskilda arbetssökande som inte tillhör en prioriterad målgrupp, till exempel de äldre som befinner sig längre från arbetsmarknaden, inte får det stöd som de behöver. 86Vid följande intervjuer uppges att äldre uppfattar att deras ålder hindrar att de får arbete: intervju med arbetsförmedlare 1, 2, 3, 7, 8 och 10, samt med företagsrådgivare 4, 7 och 8. Vid följande intervjuer uppges att äldre arbetssökande beskriver att de blir diskriminerade: intervju med arbetsförmedlare 1, 8 och 9, samt med företagsrådgivare 11. Vid följande intervjuer uppges att arbetsgivare har fördomar om äldre arbetssökande: intervju med företagsrådgivare 2, 3, 4, 5, 7 och 11, samt vid intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen, , , , , och . 87Även i Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsrapport lyfts att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen har pekat på att arbetssökande kan vara mindre digitala och riskerar att inte kunna använda Arbetsförmedlingens digitala tjänster. R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR 3.2.1 Det saknas en tolkning av uppgiften att prioritera Att prioritera arbetssökande som befinner sig längre från arbetsmarknaden är en central uppgift för Arbetsförmedlingen som framgår av myndighetens instruktion. Det är upp till Arbetsförmedlingen att tolka och genomföra uppgiften.88 Det finns dock inga underlag på Arbetsförmedlingen som beskriver hur myndigheten tolkar vad uppgiften att prioritera innebär89, exempelvis hur prioriteringar görs, hur de bygger på arbetssökandes avstånd till arbetsmarknaden eller vad det innebär för arbetssökande som prioriteras. Arbetsförmedlingen har svarat skriftligt att prioritering av vissa arbetssökande kan innebära såväl mer som tidigare insatser. Arbetsförmedlingen behöver då ta hänsyn till regeringens styrning. Regeringens regelverk och beslut om anslag styr exempelvis etableringsprogrammet för nyanlända som innebär tidigare och mer insatser till de arbetssökande som omfattas av programmet, enligt Arbetsförmedlingen.90 I flera intervjuer framhålls att prioriteringar av dem som står längre från arbetsmarknaden främst görs på individnivå genom den arbetsmarknadspolitiska bedömningen av varje arbetssökande, vilket beskrivs mer ingående i avsnitt 3.3.91 Arbetsförmedlingen försöker komma ifrån att göra prioriteringar utifrån olika grupper av arbetssökande, i den övergripande styrningen enligt flera intervjuade.92 Prioriteringar bör i stället utgå från mer individuella behov hos arbetssökande. En anledning är att arbetssökande i olika målgrupper kan ha samma behov. visar granskningen att Arbetsförmedlingen i praktiken prioriterar vissa grupper av arbetssökande på övergripande nivå i verksamheten genom att de särskilt omfattas av mål och uppföljning. Dessa övergripande prioriteringar utgår från de grupper av arbetssökande som anges i regeringens regleringsbrev och där omfattas inte äldre arbetssökande. det därmed inte tydligt framgår hur prioriteringar på central nivå i myndigheten förhåller sig till arbetssökandes avstånd till arbetsmarknaden. Oklarheten i hur prioriteringar görs utgör en risk för att arbetssökande som befinner sig längre från arbetsmarknaden inte får det stöd som de behöver. 3.2.2 Hög ålder används inte för prioriteringar på övergripande nivå Ålder påverkar avståndet till arbetsmarknaden och Arbetsförmedlingen beskriver återkommande att gruppen arbetssökande som är eller äldre har en svagare konkurrensförmåga på arbetsmarknaden. Trots detta visar granskningen att 88Arbetsmarknadsdepartementet uppger att det inte lägger sig i hur Arbetsförmedlingen tolkar uppgiften, enligt intervju med företrädare för , . 89E-post från Arbetsförmedlingen, . 91Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen, , och . 92Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen, , och . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N denna kunskap inte fått genomslag i Arbetsförmedlingens styrning och prioriteringar under perioden 2015 till 2020.93 Arbetsförmedlingens övergripande verksamhetsplaner innehåller varken mål, resultatmått eller uppdrag som rör faktorn ålder eller gruppen äldre arbetssökande. I verksamhetsplanerna beskriver Arbetsförmedlingen att omkring tre av fyra inskrivna arbetssökande av olika anledningar står långt ifrån arbetsmarknaden på grund av att de tillhör en grupp med svagare konkurrensförmåga. Däri ingår arbetssökande som är eller äldre, enligt Arbetsförmedlingen. Utöver det finns inte något beskrivet om hög ålder eller arbetssökande i verksamhetsplanerna 2015–2020. Däremot riktas verksamhetsplanerna kontinuerligt mot de tre andra grupperna med svagare konkurrensförmåga (utomeuropeiskt födda, personer med högst förgymnasial utbildning och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga). Därutöver lyfts ungdomar och långtidsarbetslösa. För dessa grupper finns beskrivningar i verksamhetsplanen av hur verksamheten ska bedrivas, ofta i egna avsnitt. Arbetsförmedlingen gör uppföljningar av verksamheten internt och tertial samt i myndighetens årsredovisning. De målnivåer och resultatmått som används i uppföljningen omfattar inte hög ålder hos arbetssökande. Det framgår av verksamhetsplanerna, se tabell 5. Tabell 5 Resultatmått och målnivåer som rör grupper av arbetssökande i Arbetsförmedlingens verksamhetsplaner 2015–2020. Grupp av arbetssökande som berörs Arbetssökande med kort utbildning Arbetssökande med funktionsnedsättning som medför Källa: Sammanställt av utifrån Arbetsförmedlingens verksamhetsplaner 2015–2020. I årsredovisningarna redovisas endast ett uppföljningsmått för arbetssökande 55–. Måttet visar andelen i åldersgruppen som har övergått till arbete eller studier. Det är därmed svårt att följa hur möjligheterna att 93Riksrevisionen har bedömt Arbetsförmedlingens övergripande prioriteringar utifrån vilka arbetssökande som lyfts fram i styrdokument, uppföljningar och intervjuer. 94Uppföljningsmåtten redovisas vanligen uppdelat på män och kvinnor . Vad som avses här är när målen explicit handlar om att minska könsskillnader. R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR övergå i arbete eller studier har sett ut för äldre arbetssökande utifrån Arbetsförmedlingens årsredovisningar. Olika uppföljningsmått redovisas för andra grupper av arbetssökande i årsredovisningarna för åren 2015–2020.95 I årsredovisningarna fokuserar Arbetsförmedlingen generellt på samma grupper av arbetssökande som i verksamhetsplanerna. För dessa grupper finns för de flesta åren beskrivningar av svårigheter och insatser i egna avsnitt under kapitelrubriken av dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. För arbetssökande som är eller äldre nämns det endast kortfattat att det är en grupp med svagare konkurrensförmåga och att de särskilt riskerar att fastna i långa arbetslöshetstider. 2019 nämns även att äldre personer sannolikt har en högre tröskel till att påbörja eller återuppta studier.96 Arbetsförmedlingen betonar att många äldre arbetssökande omfattas av Arbetsförmedlingens redovisningar eftersom många ingår i någon av de tre övriga grupperna med svagare konkurrensförmåga.97 bedömer dock att detta inte är tillräckligt, eftersom ålder är en faktor i sig som ytterligare kan försvåra för äldre arbetssökande inom dessa grupper.98 Om en hög ålder i sig inte vore problematiskt, utan endast de övriga faktorerna födelseland, utbildningsnivå och funktionsnedsättning, så borde heller inte Arbetsförmedlingen tillskriva gruppen äldre en svagare konkurrensförmåga. av de äldre arbetssökande tillhör inte någon av de övriga grupperna som bedöms ha svagare konkurrensförmåga. Vi har även frågat vid intervjuer om det finns grupper av arbetssökande som uppfattas vara prioriterade i Arbetsförmedlingens verksamhet. Varken handläggare eller chefer beskriver att arbetssökande är en grupp som särskilt ska prioriteras.99 Många intervjuade framhåller att andra grupper är särskilt prioriterade som nyanlända, personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, arbetssökande med kort utbildning, långtidsarbetslösa och ungdomar. Dessa grupper blir mer uppmärksammade internt, de omfattas ofta av egna insatser och program och har ibland särskilda lokala och regionala projekt knutna till sig, enligt de intervjuade. 95Arbetsförmedlingen har länge använt olika övergångsmått i sina årsredovisningar, men redovisas måttet mer enhetligt. 2018 och 2019 redovisas övergångar för flera olika grupper av arbetssökande, men inte för äldre arbetssökande. Även 2015 och 2016 redovisas uppföljningsmått som övergångar och jobbchans för flera grupper av arbetssökande, däremot inte uppdelat på ålder för dem som är eller äldre. 96I årsredovisningen ska bland annat de uppgifter som framgår av myndighetens instruktion redovisas enligt 3 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Årsredovisningen bör därför kunna ge en bild av hur Arbetsförmedlingen tolkar uppgiften att prioritera dem som befinner sig längre från arbetsmarknaden. 97E-post från Arbetsförmedlingen, . Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen, . 98Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsutsikterna och . 99Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen, , och , med företagsrådgivare 1, 2, 6, 7, 9 och 10, samt med arbetsförmedlare 1, 2, 3, 5, 6, 7 och 8. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.2.3Varför ingår inte äldre arbetssökande i Arbetsförmedlingens styrning? har frågat varför inte samtliga av de grupper som definieras som att de har svagare konkurrensförmåga innefattas i myndighetens styrning på övergripande nivå. Arbetsförmedlingen uppger att det främst beror på att Arbetsförmedlingen lägger sig nära de prioriteringar som finns i regeringens regleringsbrev till myndigheten och i dessa regleringsbrev har de tre övriga grupperna med svagare konkurrensförmåga funnits med . Dessa grupper finns med i Arbetsförmedlingens interna styrning för att de finns med i regeringens styrning av myndigheten.100 Arbetsförmedlingen uppger att om det finns behov av att lyfta fram vissa grupper av arbetssökande kan myndigheten lyfta frågan i budgetunderlaget, genom en hemställan eller vid myndighetsdialogen och andra muntliga uppföljningar. Situationen för arbetssökande har dock inte varit föremål för en hemställan eller på andra sätt lyfts till regeringen.101 Arbetsförmedlingen framhåller också att begreppet grupper med svagare konkurrensförmåga i första hand är ett begrepp som används i arbetet med arbetsmarknadsanalys och inte är ett begrepp som används för styrning.102 Arbetsförmedlingen lyfter även att begreppet svagare konkurrensförmåga inte är detsamma som att befinna sig längre ifrån arbetsmarknaden.103 Exempelvis finns individuella variationer inom grupperna med svagare konkurrensförmåga på arbetsmarknaden. Vissa arbetssökande inom en grupp kan stå närmare arbetsmarknaden, medan andra står mycket långt ifrån.104 beskriver Arbetsförmedlingen i flera analysrapporter att grupperna med svagare konkurrensförmåga står längre från arbetsmarknaden.105 konstaterar därmed att båda begreppen i huvudsak handlar om arbetssökande som har en svår arbetsmarknadssituation och som därför har ett längre avstånd till arbetsmarknaden. konstaterar också att grupperna med svagare konkurrensförmåga ibland utgör underlag för styrning, till exempel i styrande dokument som 100E-post från Arbetsförmedlingen, . Arbetsförmedlingens svar på faktagranskning av rapportutkast, e-post . 101Intervju med företrädare för , , samt med företrädare för Arbetsförmedlingen, . 102Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen, , samt Arbetsförmedlingens svar på faktagranskning av rapportutkast, . 103E-post från Arbetsförmedlingen, . 104Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsutsikterna vår och höst 2015–2020. Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen, . 105Det är särskilt tydligt i Arbetsmarknadsutsikterna , , och . R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR verksamhetsplanerna för 2019 och 2020.106 Arbetsförmedlingen redovisar även utvecklingen av grupperna med svagare konkurrensförmåga till regeringen som i sin tur redovisar uppgifterna till i budgetpropositionerna. Enligt bör dessutom Arbetsförmedlingens analysunderlag vara en viktig grund för styrning av Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadspolitiken eftersom det innefattar analyser av arbetsmarknaden och olika arbetssökandes arbetsmarknadssituation. 3.3Arbetsförmedlingens prioriteringar i mötet med enskilda arbetssökande Arbetsförmedlingen gör en individuell arbetsmarknadspolitisk bedömning av alla arbetssökandes avstånd till arbetsmarknaden och eventuellt behov av stöd. Bedömningen görs av arbetsförmedlare och innebär i praktiken en prioritering mellan arbetssökande med olika stödbehov. Granskningen visar att ålders påverkan på den arbetssökandes avstånd till arbetsmarknaden och därmed stödbehov inte vägs in i tillräcklig omfattning och på ett adekvat sätt. Det nuvarande frivilliga bedömningsstödet, som bland annat väger in ålder, används inte av arbetsförmedlarna eftersom det inte uppfattas som ett bra stöd i bedömningen. Arbetsförmedlingen utvecklar ett nytt obligatoriskt bedömningsstöd som bland annat tar hänsyn till ålder, tillsammans med ett stort antal andra faktorer. Detta bedömningsstöd har bättre förutsättningar att väga in ålder för att göra individuella prioriteringar. Bedömningsstödet kan dock behöva förankras bland arbetsförmedlarna för att skapa förståelse för hur en bedömning utifrån bakgrundsfaktorer som ålder förhåller sig till likabehandling av arbetssökande. 3.3.1Den arbetsmarknadspolitiska bedömningen är grunden för att prioritera mellan enskilda arbetssökande Arbetsförmedlingen ska göra en individuell arbetsmarknadspolitisk bedömning av den arbetssökandes avstånd till arbetsmarknaden för att bedöma vilket stöd en arbetssökande behöver för att kunna övergå till arbete eller studier. Det innebär i praktiken en prioritering mellan enskilda arbetssökande genom att identifiera dem som har behov av stöd för att komma i arbete. Bedömningen grundar sig på tre delar:107 •arbetsmarknadens krav och behov 106I verksamhetsplanerna under avsnittet Prioritera de som står längre från arbetsmarknaden inleder Arbetsförmedlingen med att beskriva att omkring tre av fyra inskrivna arbetslösa av olika anledningar står långt ifrån arbetsmarknaden. I fotnot framgår att det avser de fyra grupperna med svagare konkurrensförmåga, däribland arbetssökande som är eller äldre. 107Arbetsförmedlingen, Arbetssökandes handlingsplan handläggarstöd, 2014. 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Den första delen handlar om att bedöma individens förutsättningar att nå arbete eller studier och kan baseras på ett antal faktorer hos individen, exempelvis tidigare arbeten, arbetslöshetshistorik, utbildningsnivå och ohälsa.108 Den andra delen handlar om arbetsmarknadens funktionssätt och rådande konjunktur inom den bransch som den arbetssökande tillhör. Den tredje delen ska väga in Arbetsförmedlingens övergripande uppdrag. Enligt innebär det att dels se till myndighetens instruktion att prioritera dem som befinner sig längre från arbetsmarknaden, dels se till regeringsuppdrag om nya eller ändrade uppgifter.109 Det kan innebära förändrade anslagsvillkor som kan leda till omprioriteringar i verksamheten och budget, och därmed förändra vilka arbetssökande som får del av program och insatser. 3.3.2 Bedömningsstödet väger in ålder, men används sällan För att göra den arbetsmarknadspolitiska bedömningen har arbetsförmedlare haft tillgång till ett digitalt bedömningsstöd. Bedömningsstödet är frivilligt att använda och ska hjälpa arbetsförmedlaren att göra en korrekt och enhetlig bedömning av risken för långvarig arbetslöshet hos den arbetssökande. Det består av ett frågeformulär och fylls i av arbetsförmedlaren under samtal med den arbetssökande. Stödet bygger på en statistisk analys som väger samman ett tiotal olika faktorer, bland annat ålder. Sannolikheten för långvarig arbetslöshet bedöms i genomsnitt öka från , och ökar ytterligare från ålder.110 Arbetsförmedlingens uppföljning av bedömningsstödets träffsäkerhet har visat att arbetsförmedlarna i vissa fall var mer träffsäkra än bedömningsstödet. Men bedömningsstödet kunde i högre utsträckning än arbetsförmedlarna identifiera en risk för långvarig arbetslöshet hos arbetssökande.111 En slutsats från studien var att det skulle finnas fördelar med att följa bedömningsstödets rekommendation i större omfattning. Trots detta uppger de flesta intervjuade arbetsförmedlare att de sällan eller aldrig använder sig av det digitala bedömningsstödet.112 Arbetsförmedlarna uppger att de hellre grundar sin bedömning på egen erfarenhet och eget omdöme, eftersom stödet inte alltid upplevs träffsäkert och som ett bra stöd. Det har även framkommit i tidigare utvärderingar och i en granskning från Riksrevisionen.113 108Arbetsförmedlingen, Förbereda för reformeringen av myndigheten, 2020. 109Arbetsförmedlingen, Vissa förutsättningar inför reformeringen av Arbetsförmedlingen, 2019. 110Intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen, . Det saknas underlag som visar hur viktningen av bedömningsstödets faktorer tagits fram, men övergripande baseras det på arbetslöshetshistorik . 111Arbetsförmedlingen, Insatser för att förhindra långvarig arbetslöshet, 2014. 112Intervju med arbetsförmedlare 1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9 och 10. 113Assadi och , Enhetlighet och träffsäkerhet i arbetsmarknadspolitiken: Hur använder arbetsförmedlare statistisk profilering i mötet med den arbetssökande?, 2014; Assadi, En profilfråga: Hur använder arbetsförmedlare bedömningsstödet?, 2014; , Arbetsförmedlingens matchningsarbete – svag kunskapsbas och brister i styrningen, 2019. R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR 3.3.3Arbetsförmedlare väger sällan in ålder när de gör egna bedömningar När arbetsförmedlare gör den arbetsmarknadspolitiska bedömningen utifrån egen kompetens tar de vanligen inte särskild hänsyn till hur faktorn ålder påverkar individens avstånd till arbetsmarknaden och stödbehov, enligt våra intervjuer. Samtliga arbetsförmedlare framhåller att de undviker att påtala eller skriva ut hög ålder i bedömningen som en faktor som negativt påverkar chanserna att få ett arbete.114 Flera intervjuade arbetsförmedlare menar att det kan uppfattas som diskriminerande att ta upp den arbetssökandes ålder i den arbetsmarknadspolitiska bedömningen.115 Fokus för arbetsförmedlarna är i stället att bedöma den arbetssökandes kompetens och erfarenhet för att kunna bedöma behov av stöd.116 När en arbetssökande på grund av sin ålder uppfattar att det är svårt att konkurrera om jobben menar arbetsförmedlaren att hen måste kunna motivera arbetssökanden att påverka sin situation. Arbetsförmedlare lyfter exempelvis fram positiva aspekter av en högre levnadsålder och längre erfarenhet. En arbetsförmedlare uppger att hen tipsar om Arbetsförmedlingens poddar med jobbsökartips till äldre arbetssökande.117 Även om de flesta arbetsförmedlare inte anser att en hög ålder bör beaktas i bedömningen, framhåller flera att det finns åldersdiskriminering av äldre arbetssökande som minskar deras chanser att återgå i arbete.118 3.3.4 Nytt statistiskt bedömningsstöd testas Arbetsförmedlingen utvecklar , på uppdrag av regeringen, ett nytt statistiskt bedömningsstöd som bland annat testas i matchningstjänsten Rusta och matcha.119 Det bygger på en modell som mäter arbetssökandes avstånd till arbetsmarknaden utifrån en sammanvägning av ett 30-tal faktorer, däribland ålder. Modellen bygger på historiska data om arbetssökande och hur olika faktorer tidigare påverkat sannolikheten att få jobb. Arbetsförmedlingen uppger att ålder är en av de tyngst vägande faktorerna i modellen.120 Ålderns påverkan på risken för arbetslöshet varierar då den vägs ihop med andra faktorer som exempelvis den arbetssökandes yrke, utbildning, kön eller födelseland. 114Intervju med arbetsförmedlare 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 och 10. 115Intervju med arbetsförmedlare 1, 2, 4, 5, 7 och 9. 116Intervju med arbetsförmedlare 4, 5, 6, 7, 8 och 9. 117Följande poddar fanns tillgängliga på Arbetsförmedlingen Play : Tankar om ålder och arbete, Ålder och arbetsmarknad, Jobbsökartips till dig som är äldre, Din ålder är din tillgång och Så söker du jobb i olika åldrar. Antalet lyssningar per podd var då mellan cirka 2 800 och 4 000. 118Intervju med arbetsförmedlare 1, 2, 3, 6 och 10. 119Rusta och matcha har 2019–2021 testats i 32 kommuner. Utvecklandet av den nya matchningstjänsten och bedömningsstödet är en del av ett regeringsuppdrag till Arbetsförmedlingen, regeringsbeslut och . Arbetsförmedlingen, Vissa förutsättningar inför reformeringen av Arbetsförmedlingen, 2019. 120Ålder är en av de faktorer som har störst påverkan på utfallet i modellen. Tekniskt kallas detta för ”feature importance” och visar vilken vikt en faktor har i modellen. Faktorer som ger större spridning i utfallet ges lägre vikt, enligt intervju med företrädare för Arbetsförmedlingen, . 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N i den arbetssökandes planering vilka fyra faktorer som särskilt bidragit i bedömningen av den enskilda individens avstånd till arbetsmarknaden.121 3.3.5 Flera utmaningar för arbetsförmedlaren i att använda stödet har inte granskat träffsäkerheten i det nya statistiska bedömningsstödet.122 Vi bedömer dock att stödet på flera sätt har bättre möjligheter att väga in ålderns betydelse vid arbetsmarknadspolitiska bedömningar på ett mer träffsäkert sätt . Dels för att det innehåller fler variabler än tidigare som dessutom kan samvariera. Dels för att stödet är automatiserat och obligatoriskt att använda, vilket kan göra bedömningarna mer likvärdiga. Vi bedömer att det är svårt för arbetsförmedlare att väga in bakgrundsfaktorer som ålder på ett likvärdigt sätt utan tillgång till ett ändamålsenligt bedömningsstöd. Det är särskilt viktigt att få stöd för att väga in faktorer som kan vara känsliga för arbetsförmedlaren att själv påtala för den arbetssökande, vilket ålder har visat sig vara enligt våra intervjuer.