prop · H9031d14 · 2021-09-20 00:00:00 — 6 § Den som arbetar i är försäkrad för följande förmåner: 1. graviditetspenning, (10 kap.) 2. föräldrapenning på grundnivå eller sjukpenningnivå, famil- (11–13 kap.) jedagspenning och tillfällig föräldrapenning, Avdelning C Förmåner vid sjukdom eller arbetsskada 3. sjukpenning, (24–28 kap.) 4. rehabilitering, rehabiliteringsersättning och bidrag till (29–31 kap.) 5. inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad akti- (33, 34, 36 och 37 kap.) 6. arbetsskadeersättning, (39–42 kap.) 7. närståendepenning, (47 kap.) 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Avdelning E Förmåner vid ålderdom 8. inkomstgrundad ålderspension, (55–64 och 69–71 kap.) 8 a. inkomstpensionstillägg, (74 a kap.) Avdelning F Förmåner till efterlevande 9. inkomstrelaterad efterlevandepension, (77, 78, 80 och 82–85 kap.) 10. efterlevandeförmåner från arbetsskadeförsäkringen, och (87 och 88 kap.) 11. efterlevandeskydd i form av premiepension. (89–92 kap.) I paragrafen anges vilka förmåner som den som arbetar i är försäkrad för en- ligt socialförsäkringsbalken. I punkt 2 har familjedagspenning lagts till. Övervägandena finns i avsnitt 3.9.3. 16 § Familjedagspenning enligt 6 § 2 och förmåner enligt 6 § 5, 6, 8 och 9–11 lämnas för tid då den försäkrade vistas utomlands så länge rätten till förmånen består. Detta gäller också i fråga om föräldrapenning på grund- eller sjukpenningnivå enligt 6 § 2, 1.om barnet är bosatt i , eller 2.om medger det, när ett barn hämtas i samband med adoption. Första stycket första meningen gäller också i fråga om inkomstpensionstillägg enligt 6 § 8 a om den försäkrade anses vara bosatt i . I paragrafen regleras under vilka förutsättningar vissa arbetsbaserade förmåner lämnas vid utlandsvistelse. Familjedagspenning har lagts till som en förmån som lämnas vid utlandsvistelse så länge rätten till förmånen består. Det innebär att familjedagspenning vid vistelse utomlands kan lämnas på samma villkor som gäller vid vistelse i (se författningskommentaren till 4 kap. 6 § den upphävda socialförsäkringslagen [1999:799], som innehöll en likalydande bestämmelse, i prop. 1998/99:119 s. 191). Övervägandena finns i avsnitt 3.9.13. 1 § I denna underavdelning finns –bestämmelser om graviditetspenning i 10 kap., och –allmänna bestämmelser om föräldrapenningsförmåner i 11 kap. Vidare finns bestämmelser om –föräldrapenning i 12 kap., –familjedagspenning i 12 a kap., och –tillfällig föräldrapenning i 13 kap. I paragrafen finns en innehållsförteckning över vilka bestämmelser som återfinns i de olika kapitlen i underavdelning II Graviditetspenning och föräldrapenningsförmåner som ligger i avdelning B Familjeförmåner. I andra stycket har det förts in en ny andra strecksats, som innehåller en upplysning om att det i underavdelningen även finns bestämmelser om familjedagspenning i 12 a kap. Den tidigare andra strecksatsen har förskjutits ett steg. Övervägandena finns i avsnitt 3.9.3. 2 § Föräldrapenningsförmåner lämnas i följande former: 1.föräldrapenning för vård av barn med anledning av barns födelse eller vid adoption av barn (12 kap.), 2.familjedagspenning i särskilda situationer när en förälder avstår från förvärvsarbete för att vårda barn (12 a kap.), och 2021/22:1 Utgiftsområde 12 3. tillfällig föräldrapenning i särskilda situationer när någon avstår från förvärvsarbete för att vårda barn eller i samband med att ett barn har avlidit (13 kap.). I paragrafen anges i vilka former föräldrapenningsförmåner lämnas. I en ny punkt 2 har familjedagspenning förts in. Den tidigare punkten 2, om tillfällig föräldrapenning, har omnumrerats till punkt 3. Begreppet föräldrapenningsförmåner omfattar därmed föräldrapenning, familjedagspenning och tillfällig föräldrapenning. Övervägandena finns i avsnitt 3.9.3. 9 § Oavsett antalet barn kan en förälder inte få mer än sammanlagt hel föräldrapenning per dag. Motsvarande gäller familjedagspenning. I paragrafen finns en bestämmelse som begränsar i vilken omfattning föräldrapenning sammanlagt kan lämnas till en förälder för . I paragrafen har det förts in att motsvarande begränsning gäller för familjedagspenning. Det innebär att en förälder, oavsett antalet barn, inte kan få mer än sammanlagt hel familjedagspenning per dag. Övervägandena finns i avsnitt 3.9.10. 9 a § Familjedagspenning får inte lämnas till en förälder som föräldern får föräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning. I paragrafen, som är ny, finns en bestämmelse som begränsar möjligheten att få famil- jedagspenning och föräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning . Be- gränsningen gäller oavsett om familjedagspenningen och den andra förmånen avser ett och samma barn eller olika barn. Övervägandena finns i avsnitt 3.9.11. 10 § Föräldrapenningsförmåner får inte lämnas till båda föräldrarna för samma barn och tid i annat fall än som anges i 12 kap. 4 a och 5 a–7 §§, 12 a kap. 3 och 4 §§ och 13 kap. 10, 11, 13, 26 och 30 §§. Föräldrapenning får lämnas till en förälder och familjedagspenning till en annan förälder för samma barn och tid. Tillfällig föräldrapenning enligt 13 kap. 31 e § får lämnas till flera föräldrar för samma barn och tid. För tillfällig föräldrapenning gäller även 13 kap. 3 §. I paragrafen finns bestämmelser om föräldrapenningsförmåner till fler än en förälder . Huvudregeln är att sådana förmåner inte får lämnas till fler än en förälder för samma barn och tid. Från denna huvudregel finns vissa utpekade undantagsfall. I första stycket har även föräldrapenningsförmån enligt 12 a kap. 3 och 4 §§, dvs. famil- jedagspenning, förts in som ett undantag från huvudregeln. Sådan förmån får således lämnas till båda föräldrarna för samma barn och tid. I ett nytt andra stycke har det införts en bestämmelse som anger att föräldrapenning får lämnas till en förälder och familjedagspenning till en annan förälder för samma barn och tid. De tidigare andra och tredje styckena har till följd av detta blivit paragrafens tredje och fjärde stycke. Övervägandena finns i avsnitt 3.9.11. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 I avdelning B Familjeförmåner, underavdelning II Graviditetspenning och föräldra- penningsförmåner har införts ett nytt kapitel, 12 a kap. I det kapitlet finns bestäm- melserna om familjedagspenning. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om –rätten till familjedagspenning i 2–10 §§, –förmånstiden i 11–15 §§, –avstående från familjedagspenning i 16 §, –beräkning av antalet dagar med rätt till familjedagspenning i 17 §, och –beräkning av familjedagspenning i 18 §. I paragrafen finns en innehållsförteckning över vilka bestämmelser som återfinns i de olika paragraferna i det nya kapitlet. 2 § En försäkrad förälder har rätt till familjedagspenning. Familjedagspenning lämnas i de fall och under de närmare förutsättningar som anges i detta kapitel. I paragrafen finns allmänna bestämmelser om rätten till familjedagspenning. Enligt första stycket tillkommer rätten till familjedagspenning en försäkrad förälder. Vem som är försäkrad för familjedagspenning framgår av 4 och 6 kap. och vem som räknas som förälder vid tillämpningen av bestämmelserna om familjedagspenning framgår av 2 kap. 14 § (1 och 4 kap. ) och 11 kap. 4 §. Av bestämmelsen i andra stycket följer att utöver de grundläggande kraven i första stycket måste de villkor som anges i kapitlet i övrigt vara uppfyllda för att familjedags- penning ska lämnas. Övervägandena finns i avsnitt 3.9.3 och 3.9.4. 3 § En förälder har rätt till familjedagspenning om föräldern avstår från förvärvsarbete för att vårda ett barn när det är lov, terminsuppehåll, studiedag för personalen eller en motsvarande situation i den verk- samhet enligt skollagen (2010:800) som barnet normalt deltar i. Detta gäller dock inte när det är fråga om öppen förskola enligt 25 kap. 3 § skollagen. För rätt till familjedagspenning gäller också som villkor att föräldern som avses i första stycket till huvudsaklig del faktiskt vårdar barnet på det sätt som krävs med hänsyn till barnets ålder. I paragrafen regleras rätten till familjedagspenning för vård av barn när det är lov, terminsuppehåll, studiedag för personalen eller en motsvarande situation i vissa verksamheter enligt skollagen (2010:800) som barnet normalt deltar i. Enligt första stycket har en förälder rätt till familjedagspenning om föräldern avstår från förvärvsarbete i det syfte som anges i bestämmelsen. För rätt till familjedagspenning enligt paragrafen krävs således att föräldern har ett förvärvsarbete som föräldern av- står från att utföra för att vårda sitt barn (se även 10 §). Vissa av begreppen i bestämmelsen har kopplingar till begrepp som används i skol- lagen och skolförordningen (2011:185). Det handlar om lov, termin och studiedag för personalen. I dessa fall är begreppens innebörd desamma. Terminsuppehåll avser en period mellan terminer, dvs. från och med dagen efter en termins sista dag till och med dagen före på terminen därefter. Om barnet normalt deltar i en sådan verksamhet som inte omfattas av bestämmelserna om lov, terminer och studie- dagar i skollagen och skolförordningen, exempelvis förskola, finns rätt till familjedags- penning när föräldern avstår från förvärvsarbete för att vårda barnet i situationer som motsvarar de ovan angivna. Med lov och terminsuppehåll avses då dagar och tidspe- rioder som motsvarar de lov och terminsuppehåll som gäller för den kommunala skol- 2021/22:1 Utgiftsområde 12 verksamheten på grundskolenivå i kommunen där den verksamhet som barnet deltar i ligger. Med situationer som motsvarar studiedagar avses att personalen planerar verk- samheten, fortbildas eller liknande så att det påverkar den ordinarie verksamheten. Det behöver inte vara fråga om en hel dag, utan kan även avse en del av . Med att en förälder har rätt till familjedagspenning ”” då någon av de uppräknade situationerna är för handen avses att familjedagspenning kan lämnas för en hel dag även om t.ex. studiedagen avser endast en del av dagen i sådan verksamhet som barnet normalt deltar i. Med dag avses kalenderdag. Uttrycket ”normalt deltar i” innebär att bedömningen av om det är fråga om en sådan situation som kan berättiga till familjedagspenning utgår från den verksamhet som barnet skulle ha deltagit i om det inte hade varit lov, terminsuppehåll eller studiedag för personalen. Det innebär också att personalens verksamhetsplanering, kompetensutveckling och liknande som sker efter stängningstid eller under tid då barnet normalt inte skulle ha deltagit i verk- samheten, t.ex. på grund av hur barnets ordinarie vistelsetid i verksamheten är förlagd, inte ger rätt till familjedagspenning. Möjlighet till erbjuden alternativ barnomsorg på- verkar inte rätten till familjedagspenning. Regleringen i andra stycket motsvarar bestämmelsen för föräldrapenning i 12 kap. 3 § och ska tillämpas på samma sätt, dock även i förhållande till barn som är äldre än de barn som en förälder kan få föräldrapenning för (se 15 § och jfr 12 kap. 13 §). Övervägandena finns i avsnitt 3.9.4, 3.9.6 och 3.9.7. 4 § En förälder har rätt till familjedagspenning om föräldern avstår från förvärvsarbete i samband med att han eller hon deltar i ett utvecklingssamtal eller motsvarande när det gäller ett barn i den verksamhet enligt skollagen (2010:800) som barnet normalt deltar i. Detta gäller dock endast om verksamheten avser 3.grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola eller utbildning enligt 24 kap. skollagen på grund- skolenivå, eller 4.pedagogisk omsorg enligt 25 kap. 2 § skollagen som ersätter förskola. I paragrafen regleras rätten till familjedagspenning för deltagande i utvecklingssamtal om ett barn i vissa verksamheter enligt skollagen som barnet normalt deltar i. En förälder har rätt till familjedagspenning om föräldern avstår från förvärvsarbete i det syfte som anges i bestämmelsen. För rätt till familjedagspenning enligt paragrafen krävs således att föräldern har ett förvärvsarbete som föräldern avstår från att utföra för att delta i ett utvecklingssamtal (se även 10 §). Samtliga skolformer i punkt 3 avser grundskolenivå. I 24 kap. skollagen regleras sär- skilda utbildningsformer som bedrivs i stället för utbildning inom skolväsendet, såsom internationella skolor och utbildning vid särskilda ungdomshem. Den verksamhet som avses i punkt 4 är sådan pedagogisk omsorg som kommunen ska sträva efter att erbju- da ett barn i stället för förskola, om barnets vårdnadshavare önskar det. Det kan ex- empelvis handla om familjedaghem. Begreppet utvecklingssamtal finns i skollagen (se 8 kap. 11 §, 9 kap. 11 §, 10 kap. 12 §, 11 kap. 15 §, 12 kap. 12 § och 13 kap. 12 §). Om barnet normalt deltar i en sådan verk- samhet som inte omfattas av skollagens bestämmelser om utvecklingssamtal, exempel- vis internationella skolor och familjedaghem, finns rätt till familjedagspenning i sam- band med att föräldern deltar i ett samtal som motsvarar sådana samtal som avses i de bestämmelserna. Om förskolan eller skolan har angett att det handlar om ett utveck- lingssamtal finns det som utgångspunkt inte skäl att ifrågasätta detta. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 har rätt till familjedagspenning ”i samband med” att föräldern deltar i ett utvecklings- samtal innebär att rätten inte bara omfattar själva deltagandet i samtalet utan även så- dana aktiviteter som är behövliga för att föräldern ska kunna delta i samtalet, t.ex. resa. Övervägandena finns i avsnitt 3.9.4, 3.9.6 och 3.9.7. 5 § Familjedagspenning lämnas inte för tid när föräldrapenning annars skulle ha lämnats till föräldern. I paragrafen begränsas möjligheten för en förälder att byta ut föräldrapenning mot familjedagspenning. Regleringen motsvarar bestämmelsen för tillfällig föräldrapenning i 13 kap. 18 § första meningen och ska tillämpas på samma sätt (se författningskom- mentaren till 4 kap. 10 § andra stycket den upphävda lagen [1962:381] om allmän för- säkring, som innehöll en likalydande bestämmelse, i prop. 1991/92:106 s. 40). Övervägandena finns i avsnitt 3.9.11. 6 § Familjedagspenning lämnas enligt följande förmånsnivåer: 1.Hel familjedagspenning för dag när en förälder helt har avstått från förvärvsarbete. 2.Halv familjedagspenning för dag när en förälder har förvärvsarbetat högst hälften av den tid han eller hon annars skulle ha arbetat. I paragrafen regleras på vilka förmånsnivåer familjedagspenning kan lämnas. Regle- ringen motsvarar bestämmelserna för tillfällig föräldrapenning i 13 kap. 5 § 1 och 3 och ska tillämpas på samma sätt (se dock 7 §). Bestämmelsen innebär att om en föräl- der har förvärvsarbetat mer än hälften av en arbetsdag, och alltså avstått från förvärvs- arbete mindre än hälften av arbetsdagen för att exempelvis vårda sitt barn på grund av att det är studiedag för personalen på barnets skola, så kan familjedagspenning inte lämnas. Se författningskommentaren till 9 § när det gäller föräldrar som är deltidsar- betslösa. Övervägandena finns i avsnitt 3.9.10. 7 § När en förälder har avstått från förvärvsarbete hälften av den tid han eller hon annars skulle ha arbetat, lämnas halv familjedagspenning enligt 4 § och 6 § 2 även om förutsättningarna i 4 § för rätt till förmånen inte är uppfyllda för hela den tid som föräldern har avstått från förvärvsarbete. I paragrafen finns en särskild reglering som avser familjedagspenning på halv förmåns- nivå när en förälder har avstått från förvärvsarbete i samband med att föräldern har deltagit i ett utvecklingssamtal eller motsvarande. En förutsättning för att bestämmel- sen ska tillämpas är att föräldern har avstått från förvärvsarbete exakt hälften av den aktuella arbetsdagen, varken mer eller mindre. Det är i den omfattningen som en för- älder minst måste avstå från förvärvsarbete för att få halv familjedagspenning enligt 6 § 2. För rätt till halv familjedagspenning behöver dock förälderns deltagande i ut- vecklingssamtalet, i och med nu aktuell bestämmelse, inte i sig ha tagit så mycket som en halv arbetsdag i anspråk. En förälder som skulle ha arbetat åtta tim- mar och som avstår från förvärvsarbete , har rätt till halv familjedagspen- ning även om den tid som deltagandet i utvecklingssamtalet motiverar uppgår till mindre än de under vilka föräldern har avstått från arbetet. Om föräl- dern avstår från förvärvsarbete mer eller mindre än hälften av arbetsdagen för att delta i ett utvecklingssamtal gäller den grundläggande regleringen om förmånsnivåer i 6 §. Övervägandena finns i avsnitt 3.9.10. 8 § Som förvärvsarbete betraktas inte 1.vård av barn som har tagits emot för stadigvarande vård och fostran i förälderns hem, eller 2.sådant förvärvsarbete som den försäkrade utför under tid för vilken han eller hon får sjukersättning enligt bestämmelserna i 37 kap. 3 §. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Om det vid tillämpningen av första stycket 2 inte går att avgöra den försäkrade avstår från förvärvsarbete för att vårda sitt barn, ska frånvaron i första hand anses som frånvaro från sådant förvärvsarbete som avses i 37 kap. 3 §. I paragrafen regleras vissa aktiviteter som inte betraktas som förvärvsarbete vid tillämpning av bestämmelserna om familjedagspenning. Regleringen motsvarar bestämmelserna för föräldrapenning i 12 kap. 10 § och tillfällig föräldrapenning i 13 kap. 6 § och ska tillämpas på samma sätt. Övervägandena finns i avsnitt 3.9.6. 9 § Den omständigheten att en arbetslös förälder som är arbetssökande inte står till arbetsmarknadens för- fogande under tid som avses i 3 § första stycket och 4 § likställs inte med att föräldern avstår från förvärvsarbete vid tillämpning av bestämmelserna om familjedagspenning. I paragrafen finns en bestämmelse som avser uttrycket ”avstå från förvärvsarbete” i förhållande till en arbetslös förälder som är arbetssökande. Bestämmelsen förhåller sig till den tolkning av uttrycket ”avstående från förvärvsarbete” som har gjorts i praxis när det gäller tillfällig föräldrapenning och som innebär att arbetslösa personer under vissa förutsättningar kan få sådan förmån för tid då personen annars skulle ha sökt arbete (se t.ex. FÖD 1986:14). Den nu aktuella bestämmelsen innebär att det motsva- rande inte gäller för familjedagspenning. Den förmånen lämnas endast till en förälder som faktiskt skulle ha förvärvsarbetat den tid för vilken förmånen söks (det finns dock ett visst undantag, se 10 §). En förälder som är arbetssökande på heltid har således inte alls rätt till familjedagspenning. En förälder som är arbetssökande på deltid och för- värvsarbetar på deltid kan dock få familjedagspenning för sådan tid som föräldern av- står från deltidsarbetet i sådana syften som anges i 3 och 4 §§, dvs. för att vårda barn i vissa situationer eller delta i ett utvecklingssamtal eller motsvarande. Förmånsnivån enligt 6 § bestäms då utifrån den tid som föräldern skulle ha förvärvsarbetat den aktu- ella dagen, dvs. om föräldern t.ex. avstått helt från deltidsarbetet lämnas familjedags- penning på hel förmånsnivå. Övervägandena finns i avsnitt 3.9.6. 10 § Om en förälder får oavkortade löneförmåner under tid då han eller hon bedriver studier, likställs avstående från studier med avstående från förvärvsarbete vid tillämpning av bestämmelserna om familjedagspenning. Detta gäller dock endast i den utsträckning föräldern går miste om löneförmånerna. I paragrafen finns en bestämmelse om att avstående från studier i vissa fall likställs med avstående från förvärvsarbete vid tillämpning av bestämmelserna om familjedags- penning. Regleringen motsvarar bestämmelsen för tillfällig föräldrapenning i 13 kap. 7 § och ska tillämpas på samma sätt. Övervägandena finns i avsnitt 3.9.6. 11 § Till en förälder som har ensam vårdnad om samtliga sina barn som kan berättiga till familjedagspenning lämnas förmånen under sammanlagt för barnen. I paragrafen anges det högsta antalet dagar under vilka familjedagspenning lämnas till en förälder som har ensam vårdnad om samtliga sina barn som kan berättiga till famil- jedagspenning. I det fallet lämnas förmånen till föräldern under sammanlagt för förälderns barn. Med år avses kalenderår. Antalet ersättningsdagar av- ser förälderns barn som grupp, vilket innebär att ersättningsdagarna som är tillgängliga för föräldern omfattar samtliga förälderns barn som kan berättiga till förmånen. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Familjedagspenning lämnas med stöd av denna bestämmelse enbart för barn som för- äldern har vårdnad om. Barn som kan berättiga till familjedagspenning är barn i det åldersspann som anges i 15 § och som är bosatta i (se 11 kap. 8 §). Det är en förälder som är vårdnadshavare som har en självständig rätt att få familjedagspenning. En sådan förälder som avses kan dock enligt 16 § avstå rätten att få familjedags- penning för några av ersättningsdagarna till en annan förälder, dvs. till en förälder som inte är vårdnadshavare för det barn som berörs. Det är hur vårdnadsförhållandena ser ut den dagen som ersättningen avser som är avgörande, både när det gäller det barn som familjedagspenning söks för och när det gäller förälderns samtliga barn som kan berättiga till familjedagspenning. Detta medför att det högsta antalet dagar för vilka en vårdnadshavare kan få familjedagspenning för sina barn under ett visst år, dvs. tre eller (se även 12 och 13 §§), kan ändras från en ersättningsdag till en annan, om vårdnadsförhållandena har förändrats däremellan. För exempelvis två föräldrar som endast har ett gemensamt barn för vilket vårdnaden ändras från ensam till gemensam innebär detta följande. Den förälder som inte har varit vårdnadshavare för barnet har vid en ändring till gemensam vårdnad rätt att få som föräldern kan ta ut (se 12 §). Detta gäller oavsett under hur många av den tidigare ensamma vårdnadshavarens dagar familjedagspenning redan har lämnats. Den tidigare ensamma vårdnadshavaren har i och med vårdnadsändringen rätt att få tre, i stället för sex, dagar sammanlagt för året (se 12 §). Den vårdnadshavarens dagar för vilka familjedagspenning har lämnats tidigare ska räknas av från det nya högsta antalet dagar. Detta omfattar även sådana dagar för vilka vårdnadshavaren kan ha avstått rätten att få ersättning till någon annan förälder (se 16 §). Om den tidigare ensamma vårdnadshavaren före vårdnadsändringen redan har tagit ut familjedagspen- ning för tre eller fler dagar återstår således inga dagar för honom eller henne . Övervägandena finns i avsnitt 3.9.8 och 3.9.9. 12 § Till en förälder som tillsammans med någon annan har gemensam vårdnad om samtliga sina barn som kan berättiga till familjedagspenning lämnas förmånen under sammanlagt för barnen. I paragrafen anges det högsta antalet dagar under vilka familjedagspenning lämnas till en förälder som tillsammans med någon annan har gemensam vårdnad om samtliga sina barn som kan berättiga till familjedagspenning. I det fallet lämnas familjedagspen- ning till föräldern under sammanlagt för förälderns barn. Med år avses kalenderår. Antalet ersättningsdagar avser förälderns barn som grupp, vilket innebär att ersättningsdagarna som är tillgängliga för föräldern omfattar samtliga föräl- derns barn som kan berättiga till förmånen. Familjedagspenning lämnas med stöd av denna bestämmelse enbart för barn som för- äldern har vårdnad om. Barn som kan berättiga till familjedagspenning är barn i det åldersspann som anges i 15 § och som är bosatta i (se 11 kap. 8 §). Till skillnad från vad som gäller för de föräldrar som avses i 11 och 13 §§, är det i detta fall endast en förälder som är vårdnadshavare som har rätt att få familjedagspenning, dvs. vård- nadshavaren kan inte avstå rätten att få familjedagspenning till en annan förälder till det barn som berörs. Det är hur vårdnadsförhållandena ser ut den dagen som ersätt- ningen avser som är avgörande, både när det gäller det barn som familjedagspenning söks för och när det gäller förälderns samtliga barn som kan berättiga till familjedags- penning. Detta medför att det högsta antalet dagar för vilka en vårdnadshavare kan få familjedagspenning för sina barn under ett visst år, dvs.