prop · H9031d14 · 2021-09-20 00:00:00 — Avsikten är att förmånen ska användas för att underlätta för för- äldrar att kombinera arbete och familjeliv i vardagen genom att stödja föräldrar att hitta lösningar för vissa behov av ledighet som uppkommer frekvent och återkom- mande . Dagarna bör användas kontinuerligt under ett kalenderår och inte sparas för ett långvarigt, sammanhängande uttag. En årlig fördelning innebär att familjer har möjlighet att med ledighetsrätt och ersättning kunna möta behovet av ledighet från arbetet på grund av att skola, fritids- hem eller förskola har lov, terminsuppehåll, studiedagar eller motsvarande. Avsikten är att underlätta för föräldrarna fortlöpande under hela barnets grundskoletid. Rege- ringen anser därför att en årlig fördelning av familjedagspenning är att föredra framför att föräldrarna ska ges en pott av dagar vid fyraårsdagen att använda fritt till dess barnet har fyllt . Även om en årlig tilldelning kan vara normerande för vilken ledighet föräldrar använder så är ledigheten av kortvarig karaktär, omfattar totalt sett få dagar och är till skillnad mot ledighet vid vård av sjukt barn inte akut till sin karaktär och bör därför inte ha någon större påverkan på exempelvis arbetsgivarnas planeringsförutsättningar. Genom en årlig fördelning undviks dessutom längre sam- manhängande föräldraledigheter för äldre barn, något som kan ha en negativ inverkan på jämställdheten och för utfall på arbetsmarknaden samt för vissa arbetsgivare. För- äldrar kan med förslaget planera utifrån att det kommer att finnas förbättrade möjlig- heter att kombinera arbetsliv och privatliv fram till dess att det yngsta barnet fyller Regeringen anser att ovan nämnda fördelar överväger den nackdel som den något begränsade flexibiliteten av att inte kunna spara dagar innebär. ISF anser att det bör införas en uttrycklig bestämmelse om att dagar inte kan sparas till nästkommande år. De föreslagna bestämmelserna om förmånstid är i de aktuella delarna formulerade på samma sätt som bestämmelserna om förmånstid när det gäller tillfällig föräldrapenning. Bestämmelserna innebär att dagar med tillfällig föräldrapen- ning tilldelas och inte kan sparas. Det finns i regleringen om tillfällig föräldra- penning inte någon särskild bestämmelse om att dagarna inte får sparas. Regeringen bedömer därför att det inte är nödvändigt med en särskild bestämmelse om att dagar med familjedagspenning inte kan sparas mellan åren. vardera till vårdnadshavare med gemensam vårdnad – till dem med ensam vårdnad Fullt utbyggd ska familjeveckan omfatta fem dagars ledighet med ersättning per kalen- derår för vardera föräldern vid gemensam vårdnad och per kalenderår för en förälder vid ensam vårdnad. Behovet av dagar inom ramen för familjeveckan varierar mellan familjer. Ett mått på behovet av ledighet kan vara uttaget av föräldrapenning för äldre barn. I genomsnitt använder föräldrar sammantaget 14–då barnet är mellan tre och . Föräldrar med ensam vårdnad har ett betydligt mer intensivt uttag av föräldrapenning än föräldrar med gemensam vårdnad. Därför kan, som ett resultat av det intensiva uttaget när barnet är litet, föräldrar med ensam vård- nad sakna möjlighet till uttag av föräldrapenning när barnet blir äldre. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 den bortre åldersgränsen 2014 medförde inte att det tillfördes några ytterligare dagar till föräldrapenningen. Detta innebär att föräldrar med små möjligheter att hushålla med föräldrapenningen i praktiken hade mindre nytta av att perioden för uttag för- längdes än hushåll där det är möjligt att spara många föräldrapenningdagar för senare bruk. Det genomsnittliga uttaget av föräldrapenning ska inte ses som en självklar indi- kator på behovet av ledighet för föräldrar eftersom behovet av att få en hög kompen- sation spelar roll för uttagsintensiteten samt att det förekommer att en vårdnadshava- re, oftast en man, inte tar ut sin andel av föräldrapenningen alls eller enbart i låg ut- sträckning. I den remitterade promemorian fanns tre alternativa förmånstider. Av de remissin- stanser som tar ställning i frågan om hur många dagar som ska tilldelas vårdnadsha- varna vid införandet är de flesta för alternativ som ger ett högre dagantal. Jämställd- hetsmyndigheten, , , och LO uttalar stöd för att föräldrar med gemensam vårdnad ska få vardera och föräldrar med ensam vårdnad ska få från och med införandeåret. MUCF anser att om inte per vårdnadshavare är aktuellt från starten så bör förespråkas. Även TCO förespråkar införande av en hel familjevecka redan från start, dvs. per vårdnadshavare vid gemensam vårdnad och för en vårdnadshavare med en- sam vårdnad. CSN, ESV och kommun anser att färre dagar än kan vara motiverat vid införandet. kommun uttalar stöd för att det vid in- förandet ska ges . ESV anser att den nuvarande ekonomiska situationen i motiverar att införandet bör ske successivt och starta med till exempel . Regeringen gör bedömningen att vårdnadshavare bör ges ett högre antal dagar redan vid införandet för att de önskvärda effekterna av reformen ska uppnås. Ett lägre antal dagar ger inte samma positiva effekter, lättnader eller tillräcklig flexibilitet för föräldrar. Avsikten är att familjeveckan fullt utbyggd ska omfatta . Det finns dock skäl att inte redan vid införandet av reformen ha en hel familjevecka för respek- tive vårdnadshavare så som TCO och MUCF förespråkar. Nedgången i konjunkturen som orsakats av spridningen av det nya coronaviruset påverkar det statsfinansiella läget. Det finns dock trots detta starka skäl att fortsätta stärka barnfamiljernas möjlig- heter och valmöjligheter när det gäller att kombinera förvärvsarbete och ansvar för barn. Bättre balans mellan krav i arbetslivet och familjelivet bidrar till en bättre arbets- miljö för föräldrar genom minskad stress. Möjligheten till större flexibilitet gynnar sär- skilt förvärvsarbetande föräldrar med svagt inflytande över arbetstiden och föräldrar med ensam vårdnad som ensamma ska hitta passande lösningar när det gäller barnen under lov och studiedagar. Familjeveckan löser inte alla svårigheter med att kombinera arbete och familjeliv, som är ett kontinuerligt vardagligt problem som t.ex. ISF påpe- kar. Avsikten med familjeveckan är inte att erbjuda en rätt till ledighet med ersättning för samtliga lovdagar, studiedagar eller motsvarande som barnets skola, fritidshem eller förskola kan ha. Familjeveckan kan dock ge en förbättrad möjlighet för förvärvs- arbetande föräldrar att kombinera arbetsliv och familjeliv jämfört med dagens situ- ation, öka flexibiliteten och ge mer tid med barnen. Regeringen menar att familje- veckan kan vara en viktig pusselbit för att nå dessa syften tillsammans med andra redan existerande åtgärder. Det kan i sammanhanget noteras att i betänkandet Genomförande av balansdirektivet – balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (2020:81) föreslår Utredningen om genomförande av direk- tivet om balans mellan arbete och privatliv nya bestämmelser om möjligheten för en förälder att begära flexibla arbetsformer. Betänkandet bereds i . Mot bakgrund av ovanstående föreslås att vid införandet ska föräldrar med gemensam vårdnad ges möjlighet att använda med familjedagspenning vardera per kalenderår och att en förälder med ensam vårdnad ska ges möjlighet att använda högst 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Det ligger i linje med den modell som ESV förespråkar om ett successivt införande av familjeveckan. Regeringen anser dock till skillnad från ESV att det bör ske från den högre nivån som föreslogs i promemorian per vårdnadshavare. ESV framför även att en utökning av antalet dagar bör göras först efter en bedömning av det ekonomiska utrymmet vid den aktuella tidpunkten samt efter att användningen av förmånen har utvärderats. Regeringen föreslår för tillfället inte en trappmodell med ökande antal dagar, men avsikten är att familjeveckan fullt utbyggd ska omfatta . Att reformen föreslås omfatta per vårdnadshavare är en början på ett successivt införande av reformen. Tilldelningen av dagar till vårdnadshavare Med utgångspunkt i att det är vårdnadshavare som ska ha en självständig rätt att få familjedagspenning, att tilldelningen av dagar utgår från en förälders grupp av barn samt att dagantalet vid införandet av familjeveckan bör följa det som anges ovan före- slår regeringen att dagar med familjedagspenning ska tilldelas utifrån varje vårdnads- havares enskilda situation. Till en förälder som tillsammans med någon annan förälder har gemensam vårdnad om samtliga barn, ett eller flera, som kan berättiga till familjedagspenning ska förmå- nen lämnas under sammanlagt för barnen. Det innebär att vård- nadshavarna i den situationen får vardera . Förslaget har stöd från flera instanser, CSN, , , och . Exempelvis LO framhåller särskilt jämställdhetsfördelarna med den föreslagna modellen. framför att de vill se ett undantag så att en förälder med gemensam vårdnad i vissa situationer kan disponera samtliga dagar. De situationer som nämns är när en förälder vistas med barnet på skyddat boende eller då den ena föräldern är sjuk. En liknande synpunkt framförs av ISF i fråga om separerade föräldrar som har samarbets- svårigheter. Vårdnadshavarna har ett gemensamt ansvar för vården och försörjningen av barnet. Samarbete om barnet är en väsentlig del av att gemensamt utöva vårdnad om ett barn, men konflikter och meningsskiljaktigheter mellan föräldrar förekommer. När det gäller t.ex. föräldrapenning, där vårdnadshavarna har en självständig rätt att få förmå- nen och dagarna är jämnt fördelade mellan dem, finns vissa begränsade undantag från en sådan jämn fördelning. T.ex. kan den ena vårdnadshavaren disponera samtliga dagar om den andra vårdnadshavaren på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning varaktigt saknar förmåga att vårda barnet (12 kap. 16 § SFB). Det finns däremot inte något undantag från en jämn fördelning av föräldrapenning som baserar sig på sam- arbetssvårigheter eller konflikter, en förälders eller barns skyddsbehov etc. Vid vissa situationer där t.ex. våld och hot förekommer, vilket kan vara fallet i den situation som lyfter fram, kan det snarare bli aktuellt att förändra vårdnadssituationen. handläggning av föräldrapenningsförmåner är i hög grad automati- serad och innebär få kundkontakter. Om skulle förväntas utreda huruvida föräldrars samarbetssvårigheter är så stora att en omfördelning av förmånen är aktuell, skulle administrationen öka och ställas inför svåra be- dömningar i ett ärendeslag som inte är behovsprövat. Regeringen anser inte att ett så- dant undantag från en jämn fördelning mellan vårdnadshavarna är motiverat. Att undantag existerar i föräldrapenningen är motiverat givet att antalet ersättnings- dagar är högt inom den förmånen och barnet därmed kan få en mycket med omvårdnad, framför allt när barnet är litet, om den ena vårdnadshavaren saknar varaktig förmåga att vårda barnet. I de fall en vårdnadshavare på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning inte kan vårda barnet skulle det dock kunna övervägas om 2021/22:1 Utgiftsområde 12 samtliga dagar med familjedagspenning skulle kunna tillfalla den andra vårdnadsha- varen som om den föräldern har ensam vårdnad om barnet. Regeringen avser att följa frågan och om det finns skäl till det återkomma i frågan . Det kan i sammanhanget noteras att Utredningen om en modern föräldraförsäkring i sitt slut- betänkande (SOU 2017:101) föreslår att undantagssituationerna i regelverket för för- äldrapenning utökas. Betänkandet bereds i . Till en förälder som har ensam vårdnad om samtliga sina barn, ett eller flera, som kan berättiga till familjedagspenning ska förmånen lämnas under sammanlagt för barnen. Flera instanser, bl.a. , , LO och Ledarna är positiva till att föräldrar med ensam vårdnad föreslås få dubbelt så många dagar som en förälder med gemensam vårdnad. Vårdnadshavaren ska inte hamna i en potentiellt sämre situation än en familj med två vårdnadshavare när det gäller den maximala sammantagna möjligheten till ledighet. Ledarna påpekar dock att när föräld- rar med ensam vårdnad, som till stor del är kvinnor, får fler dagar kan det komma att innebära att de får en försvagad ställning på arbetsmarknaden på grund av större från- varo. Föräldraledighet, vare sig den är planerad pågående, kortvarig eller långvarig, får inte påverka exempelvis löneutveckling negativt eller innebära annat missgynnande av den anställda (se 16 § föräldraledighetslagen [1995:584). En förälder som ensam ska balansera familjeliv och arbetsliv kan ha en större sammanlagd frånvaro från arbetet än föräldrar som delar på ansvaret. Detta kan förstärkas något i och med familjeveckan. Alternativet är dock att den med ensam vårdnad inte får ta del av samma lättnader i planeringen av t.ex. lov och studiedagar som när barnet har två vårdnadshavare som tillsammans får en ökad möjlighet att hitta lösningar för barnens omsorg. Regeringen anser att fördelarna för föräldrar med ensam vårdnad att få det dubbla antalet dagar med familjedagspenning jämfört med föräldrar med gemensam vårdnad överväger en eventuell nackdel förknippad med längre frånvaro från arbetet. ISF ser en risk för ökade konflikter i vårdnadsfrågan när det är vårdnaden som är av- görande för tillgången till förmånen och föräldrarna är separerade. Regeringen gör bedömningen att risken är låg för att det faktum att fler dagar med familjedagspenning föreslås till den som är ensam vårdnadshavare skulle vara konfliktdrivande och öka incitamenten till att söka ensam vårdnad. Som nämnts tidigare är samarbete om barnet en väsentlig del av att gemensamt utöva vårdnad om ett barn. Vårdnadstvister bör undvikas. Regeringen vill framhålla att det inte finns några uppgifter som talar för att tillgången till förmåner som föräldrapenning eller den föreslagna familjedagspenning- en skulle vara någon drivande faktor i det sammanhanget. Till en förälder som har både ensam vårdnad och tillsammans med någon annan för- älder gemensam vårdnad om sina barn, ett eller flera, som kan berättiga till familje- dagspenning ska förmånen lämnas under sammanlagt för barnen. Rätten till ersättning för tre av har uppkommit som en följd av att föräldern har ensam vårdnad om åtminstone ett barn. Ersättning för tre av de bör därför kunna lämnas endast för barn som föräldern har ensam vårdnad om. När det gäller de återstående ska ingen sådan begränsning finnas, utan ersättning för de dagarna kan lämnas antingen för barn som föräldern har ensam vård- nad om eller för barn som föräldrarna har gemensam vårdnad om. Det har ingen bety- delse om en förälder har gemensam vårdnad med en och samma förälder för samtliga barn eller med olika föräldrar. Det har heller inte någon betydelse om en annan vård- nadshavare har rätt till familjedagspenning eller inte. Förslaget om tilldelningen av dagar till en förälder med både ensam och gemensam vårdnad får stöd från flera instanser, bland annat . anser dock att förslaget kan vara svårt att förstå för föräldrar och kan leda till invecklad handläggning på . å sin sida har inte lämnat några 2021/22:1 Utgiftsområde 12 synpunkter på förslaget. Regeringen gör bedömningen att med god information och vägledning från den handläggande myndigheten bör eventuella svårigheter för för- äldrar kunna lösas. En förvärvsarbetande förälder ansöker om familjedagspenning då det är lov i skolan och då föräldern annars skulle ha arbetat. Föräldern har ensam vårdnad om barn 1 som är och gemensam vårdnad om barn 2 som är . Båda barnen är bosatta i . Barnen kan därmed berättiga till familjedagspenning. Föräldern har inte använt med familjedagspenning tidigare . För- äldern har därmed rätt med familjedagspenning, eftersom föräldern har både ensam och gemensam vårdnad om barn som kan berättiga till familjedagspen- ning. Föräldern kan få familjedagspenning för antingen barn 1 eller barn 2 för tre av dagarna. Efter att har tagits ut för barn 2 som föräldern har gemensam vård- nad om, kan föräldern enbart få ersättning för barn 1 som föräldern har ensam vård- nad om. Anledningen till att föräldern får fler än i denna situation är att kompensera för att denne har ensam vårdnad om ett barn. Den andra föräldern och vårdnadshavaren till barn 2 har rätt till åtminstone med familjedagspenning eftersom föräldern har gemensam vårdnad om ett barn. Om även den föräldern därutöver har ensam vårdnad om ett barn, som kan berättiga till familjedags- penning, har föräldern dock rätt , på samma sätt som föräldern ovan. Varje vårdnadshavare tilldelas dagar utifrån sin egen situation. Som framgår ovan är det vårdnaden – inte bara för det barn som ersättning söks för, utan även för förälderns samtliga barn i det aktuella åldersspannet – som styr hur många dagar med familjedagspenning en förälder ska kunna få som mest. Vårdnads- förhållanden kan förändras under ett kalenderår. Det bedöms därför inte vara rimligt att fastställa antalet dagar som en förälder kan få familjedagspenning för utifrån situationen vid t.ex. ingången av . Det avgörande bör i stället vara hur vårdnads- förhållandena ser ut den dagen som ersättningen avser, både när det gäller det barn som familjedagspenning söks för och när det gäller förälderns samtliga barn som kan berättiga till familjedagspenning. En vårdnadshavare ska således inte få en pott med dagar vid ingången av varje kalenderår, utan ska vid varje ansök- ningstillfälle ta ställning till om det finns dagar kvar att lämna familjedagspenning för, utifrån den vårdnadssituation som råder vid dagen som ersättningen avser och det antal av vårdnadshavarens dagar för vilka ersättning har lämnats tidigare i fråga. Sådana dagar ska räknas av från den vårdnadshavarens högsta antal dagar. Det inkluderar eventuella nyttjade dagar som vårdnadshavaren, om denne har ensam vård- nad om barn, kan ha avstått till någon annan förälder tidigare . Även om vårdnadshavaren har avstått rätten att få familjedagspenning för så är de i grunden vårdnadshavarens dagar. (Se mer om att avstå från rätt att få familjedagspen- ning i avsnitt 3.9.11.) Som framgår i föregående avsnitt ska det, på samma sätt som när det gäller frågan om huruvida en förälder har rätt till förmånen, vara de relevanta förhållandena vid dagen som ersättningen avser som är avgörande för frågan om vilket högsta antal dagar med familjedagspenning föräldern kan nyttja. Detta, i kombination med att antalet dagar är beroende av vårdnadsförhållandena avseende de barn som föräldern har vårdnad om, innebär att det högsta antalet dagar för vilka en förälder kan få familjedagspenning för sina barn under ett visst år, dvs. tre eller , kan ändras om vårdnadsförhållan- dena förändras. Om t.ex. vårdnaden om två föräldrars enda barn går från ensam till gemensam, så kan det innebära att den nytillkomna vårdnadshavaren får rätt med familje- 2021/22:1 Utgiftsområde 12 dagspenning som kan användas under den kvarvarande delen av det aktuella året. När den nytillkomna vårdnadshavaren ansöker om ersättning har det inte någon betydelse hur många dagar den tidigare ensamma vårdnadshavaren har tagit ut för barnet dess- förinnan – antalet dagar med familjedagspenning tilldelas per enskild vårdnadshavare och enbart utifrån vårdnadsförhållandena för de barn som denne har vårdnad om. Om den nytillkomna vårdnadshavaren i exemplet ovan även skulle ha andra barn som den har eller har haft vårdnaden om, kan han eller hon redan ha tagit ut familjedags- penning . Vårdnadshavarens dagar för vilka familjedagspenning har lämnats tidigare ska då räknas av från det nya högsta antalet dagar. Givet att den nytillkomna vårdnadshavaren enbart har gemensam vårdnad om samtliga barn som kan berättiga till familjedagspenning och inte har använt det aktu- ella kalenderåret så kan denne få familjedagspenning . Även den förälder som tidigare haft ensam vårdnad om sitt enda barn har i och med vårdnadsförändringen rätt till högst tre, i stället för tidigare sex, dagar med familje- dagspenning under kalenderåret. Om den föräldern redan har tagit ut tre eller fler dagar för barnet, så finns det inga dagar kvar för honom eller henne att ta ut . Anledningen till det är att med familjedagspenning lämnas när en förälder har enbart gemensam vårdnad om barn i det aktuella åldersintervallet. Om däremot inga av den tidigare ensamma vårdnadshavarens dagar har tagits ut tidigare , så har denne alltså från tidpunkten för ändringen av vårdnaden rätt att få med familjedagspenning. Om föräldern som ensam vårdnadshavare har avstått rätt att få familjedagspenning till någon annan, så ska även de dagar som föräldern har avstått räknas av från det nya högsta antalet dagar, på samma sätt som om vårdnadshavaren själv hade fått familjedagspenning för dem. (Se mer om att avstå från rätt att få familjedagspenning i avsnitt 3.9.11.) I de fall vårdnaden om två föräldrars enda barn går från gemensam till ensam ska för- äldern med ensam vårdnad få rätt , dvs. totalt , med familjedagspenning. Vårdnadshavarens dagar för vilka familjedagspenning har lämnats tidigare ska räknas av från dessa . Däremot har det ingen betydelse för den vårdnadshavaren om den förälder som inte längre har vårdnad om barnet har använt några av sina dagar eller inte. Om den som blir ensam vårdnadshavare har ensam vårdnad om ett annat barn lämnas inga ytterligare dagar, eftersom vårdnadshavaren redan har rätt till det maximala antalet dagar som föräldrar som har ensam vårdnad om ett eller flera barn kan få. En förvärvsarbetande förälder får gemensam vårdnad om sitt femåriga barn. Föräldern har även ensam vårdnad om ett barn som är och har använt tre av sina med familjedagspenning för det barnet tidigare . Eftersom föräldern redan har använt för barnet som föräldern har ensam vårdnad om så kan resterande dagar användas för antingen femåringen eller för tioåringen. är föräldern, om vårdnaden är oförändrad, berättigad , varav maximalt tre kan användas för femåringen. En förvärvsarbetande förälder får ensam vårdnad om sitt femåriga barn. Föräldern har även gemensam vårdnad om ett barn som är och har använt med familjedagspenning för det barnet tidigare . I och med vårdnads- ändringen får föräldern rätt till sex, i stället för tre, dagar med familjedagspenning. Eftersom föräldern redan har använt för barnet som föräldern har gemensam vårdnad om så kan resterande dagar användas endast för femåringen. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 är föräldern, om vårdnaden är oförändrad, berättigad , varav maximalt tre kan användas för tioåringen. En förvärvsarbetande förälder har ensam vårdnad om sitt enda barn som är . Föräldern tar ut med familjedagspenning för barnet. Vårdnaden om barnet övergår sedan till gemensam. Föräldern har i och med detta rätt med familjedagspenning. Föräldern kan därmed inte få fler dagar med familjedagspenning det innevarande året eftersom redan har använts. Om den förälder som är tillkommande vårdnadshavare inte har vårdnaden om något annat barn än elvaåringen, får han eller hon i och med ändringen av vårdnaden rätt med familjedags- penning som föräldern kan använda under den kvarvarande delen av året. Det tas inte någon hänsyn till att den vårdnadshavare som tidigare hade ensam vårdnad har tagit ut dagar för barnet. ser en otydlighet och oförutsebarhet för både arbetstagare och arbetsgi- vare i hur många dagar föräldern har rätt till. Regeringen kan instämma i att föräldrar kan finna det krångligt att antalet dagar som är möjliga att nyttja kan förändras under ett kalenderår. Givet att förändringar av vårdnaden om ett barn inte är något som sker med särskilt hög frekvens för en enskild förälder och att sådana förändringar sker med framförhållning och insyn, oavsett om det är genom avtal eller dom som en ny vård- nadssituation uppstår, så anser regeringen dock att förslaget bör vara tillräckligt tydligt och förutsebart för föräldrar. Arbetsgivare bör inte påverkas nämnvärt då de sällan har insyn i sina anställdas vårdnadsförhållanden om barn. (Se även avsnitt 3.9.16 om anmälningstid.)