prop · H9031d24 · 2021-09-20 00:00:00 — Källa: Trafikanalys. Standarden i infrastrukturen är oförändrad En förutsättning för ett väl fungerande järnvägssystem med en grundläggande tillgäng- lighet är en god kvalitet på spåren och en hög driftsäkerhet. Ett sätt att mäta detta är genom det s.k. QS-talet där avvikelser i spårets läge i förhållande till ursprungsläge jämförs. var QS-talet relativt för alla bantyper i förhållande till 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Det bedöms därmed att järnvägens standard i detta avseende är oförändrad. Ett sätt att följa anläggningens driftsäkerhet är att mäta antalet infrastrukturrelaterade tågstörande fel i förhållande till trafikeringen (tågkilometer). minskade andelen fel för alla bantyper utom för bantypen övriga för näringslivet viktiga banor, där felen ökade och även trafikeringen minskade. De andra bantyperna har därmed haft en positiv trend med minskat antal tågstörande fel i förhållande till trafikeringen. För det belagda vägnätet tillämpar en underhållsstandard som utgör ett verktyg för verksamhetsplaneringen. De olika vägtyperna har olika krav på underhålls- standard och målet är att en så liten andel som möjligt av vägnätet ska avvika från beslutad standard. Störst avvikelse har storstadsvägar och vägar som bildar större sammanhängande stråk uppvisat. Tillståndet för storstadsvägar förbätt- rades något men det är fortfarande en andel på , som inte uppfyller underhållsstandarden Det har tidigare funnits en positiv trend med förbättrat tillstånd men utvecklingen tycks ha avstannat och i stället syns en försämring av till- ståndet. Förändringar av vägytans skick går långsamt och det går inte att dra säkra slutsatser från enskilda år. Om den negativa utvecklingen fortsätter, riskerar det att medföra att vägnätets tillgänglighet och användbarhet försämras. Användbarheten för olika grupper har påverkats av pandemin i vissa delar men är i stort sett oförändrad jämfört Användningen av transportsystemet förändrades drastiskt till följd av pandemin. Grupper som är mer beroende av kollektiva färdmedel, såsom personer med funktionsnedsättning, har påverkats mer än de som i första hand reser med bil. Bortsett från pandemin och dess direkta konsekvenser på användningen av transport- systemet, så är regeringens bedömning att transportsystemets användbarhet för olika grupper i stort sett är oförändrad jämfört . Användbarheten för personer med funktionsnedsättning har inte förändrats märkbart En kollektivtrafik som är anpassad till personer med funktionsnedsättning är en förutsättning för denna grupps mobilitet. Kollektivtrafikens användbarhet för personer med funktionsnedsättning följs upp med tre olika mått som vart och ett följs upp . studerades den upplevda användbarheten genom en enkät. Enkäten syftar till att följa upp och beskriva i vilken mån personer med funktionsnedsättning upplever hinder mot att resa kollektivt och därför avstår från att resa på detta sätt. Enkäten visar att det regelbundna resandet med kollektivtrafik minskat med ungefär hälften jämfört med resandet före pandemin. Minskningen är lika stor för personer med funktionsnedsättning som för dem utan funktionsnedsättning, vilket indikerar att minskningen inte beror på hinder till följd av funktionsnedsättningen i sig. Även om effekterna av pandemin på resandet med kollektivtrafik har varit likartade för personer med respektive utan funktionsnedsättning, bör det betonas att personer med funktionsnedsättning i högre grad är beroende av kollektivtrafik. 24,5 (± 3) procent i hushåll utan tillgång till en bil. Bland personer utan funktionsned- sättning är motsvarande andel 13,5 (± 2) procent. Kollektivtrafikens användbarhet för personer med funktionsnedsättning har påverkats positivt av att 33 järnvägsstationer och 432 busshållplatser tillgänglighetsanpassades 2020, jämfört med 6 järnvägsstationer och 288 busshållplatser . 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Kvinnors och mäns resmönster Resandet minskade kraftigt för såväl män som kvinnor, enligt den senaste resvaneundersökningen. Förklaringen till detta är framför allt pandemin och det är särskilt beträffande resorna till och från arbetsplats eller skola, eller i tjänsten, som minskningen syns. Resorna med kollektivtrafik minskade tydligt. uppgick resandet till ca per person och dag och hade minskat till . Män och kvinnor lägger ungefär lika mycket tid på resor och det är små skillnader när det gäller vilka ärenden de lägger restid på. Det finns inga statistiskt säkerställda skillnader mellan könen i fråga om i vilken utsträckning olika färdsätt används, förutom att män åker något mer bil än kvinnor (per dag jämfört med per dag). Diagram 3.4 Antal personbilar i trafik med män respektive kvinnor som ägare. Källa: Trafikanalys. Personbilar ägs i betydligt större utsträckning av män än av kvinnor. Den relativa skillnaden har dock minskat en aning . Bilinnehavet bland kvinnor ökade med i genomsnitt –2020 medan männens inne- hav ökade , se diagram 3.4. för kvinnor och för män. Personbilar som ägs av män har högre årlig körsträcka än personbilar som ägs av kvinnor. Den absoluta skillnaden har dock minskat något . Män har körkort för personbil i större utsträckning än kvinnor. Skillnaden har dock minskat från 2020, sett över alla ålders- grupper , se diagram 3.5. Detta förklaras i stor utsträckning av en ganska dramatisk minskning av skillnaden i gruppen som har fyllt , från Skillnaden har minskat bland övriga åldersgrupper också, men inte lika dramatiskt. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Diagram 3.5 Utveckling av skillnaden i körkortsinnehav (behörighet B) för män jämfört med kvinnor Källa: Trafikanalys. Transportsystemet ska likvärdigt svara mot kvinnors respektive mäns resbehov Utvecklingen vad gäller könsfördelningen i beslutande församlingar speglar en av flera förutsättningar för att åstadkomma detta. Könsfördelningen är i stort sett jämn i de beslutande församlingarna i den offentliga delen av transportsektorn på nationell nivå. Andelen kvinnor respektive män i ledningsgrupper och styrelser för statliga myndigheter och bolag i transportsektorn har legat på . Könsfördelningen är dock inte lika jämn i beslutsfattande församlingar på regional och lokal nivå. I nämnder, styrelser och förvaltningar relaterade till transportsektor har de politiska ledningarna utgjorts av knappt kvinnor och män. I förvaltningsledningar har förhåll- andena varit kvinnor och män. Det är skillnad i upplevd trygghet i resandet mellan kvinnor och män. Generellt gäller att av kvinnorna väljer en annan väg eller ett annat färdsätt till följd av upplevd otrygghet medan motsvarande andel för män var 2020. Andelen av befolkningen som uppger att de valt att ta en annan väg eller ett annat färdsätt på grund av oro för att utsättas för brott har ökat , både för män och kvinnor. var ökningen för män och en procentenhet för kvinnor. Tillgängligheten för personer och gods Tillgänglighet varierar över landet Stora geografiska variationer i tillgängligheten förekommer, även om tillgängligheten generellt har legat relativt stabilt . Det finns flera olika mått på geografisk tillgänglighet. Den lokala tillgängligheten till service när det gäller livsmedelsbutik, skola och vårdcentral har endast ändrats marginellt , avseende ett genomsnitt för hela landet. Tillgängligheten sjönk dock för vissa kommungrupper men ökade för andra. Den interregionala tillgängligheten har bedömts utifrån av upp- satta kriterier och har förbättrats , men har haft en negativ utveckling. Den genomsnittliga vistelsetiden med inrikesflyget har legat relativt stabilt, med viss nedgång . Även tillgänglighet till järnvägs- stationer med kollektivtrafik minskade något jämfört med året innan. Den samman- vägda bedömningen är att tillgängligheten genom persontransporter befinner sig på samma nivå som när de nuvarande transportpolitiska målen antogs. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 genomför en kommunrankning av det lokala företags- klimatet baserat på resultatet från en företagsenkät med frågor om bl.a. företagens upplevelse av vägnät samt tåg- och flygförbindelser. Undersökningen visar att företagen i storstadskommuner och s.k. täta kommuner nära en större stad (enligt Tillväxtanalys kommungruppsindelning) är mer nöjda med kommunens vägnät, tåg- och flygförbindelser än vad företagarna generellt sett är i riket. Det är också tydligt att företagen i mycket avlägset belägna landsbygdskommuner är minst nöjda. Regeringen avser att fortsatt främja överflyttning från flyg och vägtransporter till järnväg och sjöfart och stärka intermodaliteten i transportsystemet. Några insatser som har gjorts på godstrafikområdet är utökningen av satsningen på miljö- kompensationen för fler intermodala järnvägstransporter genom budgetpropositionen och förlängningen av möjligheten att ansöka om s.k. ekobonus . Den nationella samordnaren för inrikes sjöfart och närsjöfart på , som har tillsatts inom ramen för den nationella godstransportstrategin, fortsätter arbetet med att förbättra förutsättningarna för överflyttning. Samordnaren har bl.a. arbetat med det regeringsuppdrag rörande hamnar som beslutades . Regeringen har även uppdragit åt att intensifiera arbetet med att genom- föra de åtgärder som redovisats i myndighetens rapport för ökad andel gods- transporter på järnväg och med fartyg (TRV 2018/93267), redovisa hur arbetet fort- skrider samt när åtgärderna beräknas vara genomförda (I2020/03340 m.fl.). Arbetet med att genomföra den nationella godstransportstrategin för effektiva, kapacitets- starka och hållbara godstransporter (N2018/03939) fortsätter. Antalet innehavare av C- och D-körkort, som innebär behörighet att framföra tung lastbil respektive buss, har minskat . Eftersom medianåldern är hög, för män och för kvinnor för C-körkort samt för både män och kvinnor för D-körkort, kommer många med dessa behörigheter att gå i pension , vilket bedöms leda till en fortsatt minskning av personer med behörighet för att fram- föra buss och lastbil. Ett positivt undantag är att medianåldern för kvinnor med behörighet för att köra lastbil har sjunkit med 2010. Transportbranschen har påverkats hårt av pandemin vilket ger effekt på måluppfyllelsen Covid-19-pandemin har påverkat uppfyllelsen av de transportpolitiska målen. Till- gängligheten har påverkats negativt som vissa positiva effekter på mål- uppfyllnad kunnat ses, t.ex. avseende minskade växthusgasutsläpp. Pandemin har också gjort det svårare att bedöma utvecklingen. Det är särskilt svårt att bedöma flygets utveckling då denna har påverkats mycket kraftigt av pandemin, även om det redan före pandemin fanns en tendens till minskat flygresande. Regeringen har vidtagit åtgärder för att minska de negativa effekterna av pandemin men flygets situation är fortsatt ansträngd. Spridningen av covid-19 har medfört svåra ekonomiska påfrestningar för transport- branschen. Enligt Trafikanalys minskade omsättningen för flera av delbranscherna kraftigt, lufttransport med 70–, sjötransport med , järnväg och taxitrafik med (Transportläget, 2021). Systemen för logistik och trans- port har successivt blivit alltmer specialiserade samt tids- och kostnadsstyrda. Stör- ningar i dessa system leder i sin tur till störningar i varuproduktion och till prishöj- ningar. Covid-19-pandemin har haft stor påverkan på sjöfarten och då framför allt på färje- trafiken till och från . För att stärka svensk sjöfart har regeringen utöver de 2021/22:1 Utgiftsområde 22 generella stöden som även träffar sjöfartsnäringen beslutat förordningen (2020:730) om tillfälligt anpassat sjöfartsstöd. För att under pandemin underlätta för sjömän och rederier har regeringen bl.a. beslutat att fartygscertifikat och giltighetstid för sjömäns behörigheter förlängs automatiskt från utgångsdatum. Pandemins effekter på sjöfarten har även påverkat ekonomi. För att förbättra förutsättningarna för myndighetens verksamhet och dess finansiering fick verket ett kapitaltillskott på (prop. 2019/20:187, 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). Covid-19-pandemin har även kraftigt påverkat företag som erbjuder persontrans- porter, och särskilt utsatta sektorer är taxi och beställningstrafiken med buss. För att minska risken för trängsel och smittspridning i kollektivtrafiken är det väsentligt att kapacitet och turtäthet upprätthålls trots att efterfrågan har minskat. En väl funger- ande kollektivtrafik är ofta en förutsättning för alla dem som inte har möjlighet att arbeta hemifrån. Efter regeringens förslag har det därför tillförts ett särskilt riktat stöd till de regionala kollektivtrafikmyndigheterna på som ersättning för minskade biljettintäkter till följd av pandemin. har fördelat medlen efter ansökan från de regionala kollektivtrafikmyndigheterna utifrån en redo- visning av minskade biljettintäkter. tecknar avtal som finansierar kompletterande trafik för att uppnå en tillfredsställande tillgänglighet med kollektivtrafik mellan interregionala resmål, där trafiken inte kan bedrivas kommersiellt. uppdrog regeringen åt Trafik- verket att med kort varsel säkra tillgängligheten till ytterligare några destinationer, där de kommersiella aktörerna upphörde med trafiken till följd av sviktande resande- underlag på grund av covid-19-pandemin. Tillståndsavgift för virkesupplag tas bort har tillkännagett för regeringen att regeringen bör verka dels för en åter- gång till en ordning där det inte tas ut några avgifter för tillstånd till virkesupplag utmed allmän väg, dels för att underlättar administrationen för skogsföretagen i samband med ansökan om tillstånd för virkesupplag utmed allmän väg (bet. 2019/20:TU11 punkt 20, rskr. 2019/20:223). har genomfört förändringar i den operativa hanteringen av tillstånden för virkesupplag så att tillstånd som meddelas gäller över . Regeringen föreslår i denna proposition en justering av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur i syfte att finansiera det inkomstbortfall som kommer att följa då tillämpar nya regler i vägförordningen (2012:707), som innebär att avgifter inte tas ut för tillstånd för upplag av virke eller skogsbränsle utmed allmän väg. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om framtiden för och (bet. 2020/21:TU14 punkt 2, rskr. 2020/21:334). I betänkandet anför trafikutskottet bl.a. att regeringen bör få i uppdrag att ta fram en plan för utveckling och utökning av inklusive miljötillstånd för att säkra tillräcklig flygkapacitet i baserat på tillförlitliga prognoser samt att regeringen bör återkomma senast med en plan för utveckling (bet. 2020/21:TU14 s. 19 f.). har inlett arbetet med att analysera förutsättningarna för att ta fram en plan utifrån vad som anges i tillkännagivandet. har gett en s.k. bokstavsutredare i uppdrag att bl.a. beskriva och redovisa åtgärder för att säkra nöd- vändig kapacitet vid vid en avveckling av . Bokstavsutredaren redovisade sitt uppdrag i promemorian – 2021/22:1 Utgiftsområde 22 underlag för avveckling av drift och verksamhet (Ds 2021:25). Promemorian kommer skickas ut på remiss. Regeringen kommer att återkomma till för att infor- mera om hur regeringen avser att hantera tillkännagivanden. Regeringen kan dock konstatera att arbetet med tillkännagivandet inte kommer kunna ske inom den tid som anges i tillkännagivandet. Regeringen avser att återkomma i frågan. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Arbetet med civilt försvar och krisberedskap fortsätter När det gäller det civila försvaret är en grundläggande funktionalitet för transport- området betydelsefull och en förutsättning för att flera andra samhällsviktiga funk- tioner ska kunna upprätthållas inför och vid höjd beredskap och ytterst i krig. Arbetet med att utveckla det civila försvaret och denna funktionalitet fortsatte , bl.a. när det gäller organisatorisk uppbyggnad och planering. Enligt regeringens förslag i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) har medel fördelats för att myndigheterna inom transportområdet successivt ska kunna utveckla det civila försvaret ytterligare. 3.3.3Hänsynsmål – säkerhet, miljö och hälsa Antalet döda och allvarligt skadade i trafiken har minskat är ett föregångsland när det gäller trafiksäkerhet. Kopplat till hänsynsmålet beslutade regeringen om ett nytt etappmål för trafiksäkerhet som bl.a. innebär en halvering av antalet döda och en minskning av antalet allvarligt skadade med . Stockholmsdeklarationen, som är ett resultat från den tredje globala ministerkonferens om trafiksäkerhet i , fick stöd i den nya resolutionen om global vägtrafiksäkerhet som antogs av . På så sätt ligger Stockholmsdeklarationen till grund för det globala trafiksäkerhetsmålet till 2030 och nya trafiksäkerhetsmål i Agenda . Det transportpolitiska etappmålet för trafiksäkerhet för vägtrafik 2007–2020 innebär att halvera antalet omkomna och minska antalet allvarligt skadade med en fjärdedel. Detta mål är uppnått , både när det gäller antalet omkomna och allvarligt skadade i vägtrafiken. Även utvecklingen för antal omkomna i bantrafiken, yrkes- sjöfarten, fritidssjöfarten och luftfarten går i rätt riktning. Antal allvarligt skadade kan inte mätas i alla delar av transportsystemet på ett jämförbart sätt, men på en över- gripande nivå gör regeringen bedömningen att utvecklingen fortsätter åt rätt håll. omkom sammantaget 345 personer i alla trafikslag, varav 246 personer i olyckor och 104 i konstaterade självmord, se diagram 3.6. Detta var 59 personer färre omkomna än , en minskning . Antalet omkomna totalt i trafiken har minskat . till utvecklingen i andelar av samtliga omkomna 2020 stod vägtrafiken för och bantrafiken för Även för antalet allvarligt skadade dominerar vägtrafiken med några tusen skadade mot ett litet antal i övriga trafikslag. I de fall det finns könsuppdelad statistik att tillgå redovisas dessa uppgifter i det följande i relation till respektive trafikslag. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Diagram 3.6 Antal omkomna i de olika trafikslagen, åren 2006–2020 Källa: Trafikanalys. Färre omkomna i vägtrafiken Det systematiska och förebyggande arbetet för ökad trafiksäkerhet, såsom förbätt- ringar av fordon, infrastruktur och övervakning, som fortsatt bedrevs , bedöms ha bidragit till färre omkomna i trafiken. Åtgärder för säker infrastruktur som vidtas inom ramen för den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportinfrastrukturen för perioden –2029 innebär ett väsentligt bidrag till trafiksäkerhetsmålet. Samtliga åtgärder på statliga vägar beräknas minska det årliga antalet omkomna med ca 5 personer. omkom 204 personer i vägtrafiken, jämfört med 221 personer 2019. Detta är den lägsta uppmätta siffran i modern tid med en minskning på jämfört med . Bland de omkomna i vägtrafiken är de skyddade trafikanterna (i personbil, buss och lastbil) i majoritet, av de omkomna , och samma gäller även . Antalet svårt skadade som rapporteras av polisen respektive av sjukvården var 1 645 personer respektive 3 084 personer , jämfört med 1 951 personer respektive 3 839 personer . Detta är en minskning . Skillnaden mellan polisens och sjukvårdens siffror beror bl.a. på att sjukvården fångar upp många av de oskyddade trafikanterna som polisen inte får kännedom om, t.ex. fotgängare, cyklister och mopedister. Etappmålet för vägtrafiken 2007–2020 innebär att halvera antalet omkomna och minska antalet allvarligt skadade med en fjärdedel. Utfallet innebär att målet är nått för slutåret, dock är det genomsnittliga antalet omkomna högre än målnivån. För allvarligt skadade ligger antalet rapporterade från sjukvården under målvärdet och det gör även medelvärdet . Män är överrepresenterade bland de trafikdödade även när färdlängd beaktas. Bland de omkomna i olyckor har andelen män varit i genomsnitt och andelen kvinnor . 158 män och 46 kvinnor i vägtrafiken. Det beror sannolikt på att män kör mer bil och beter sig mer riskfyllt i trafiken än kvinnor, som generellt sett följer trafikregler i större utsträckning. har tillkännagett för regeringen att regeringen skyndsamt bör vidta lämpliga åtgärder dels för att kriminalisera sådan manipulation av vägmätare som sker i syfte att sänka eller felaktigt ange uppgiften om fordonets kilometerställning, dels för att fordonets vägmätare ska kontrolleras mot föregående inrapporterade vägmätar- 2021/22:1 Utgiftsområde 22 ställning vid besiktning och att informationen om tidigare mätarställningar ska redovisas i besiktningsprotokollet (bet. 2018/19:TU16 punkt 3, rskr. 2018/19:259). uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att genomföra åtgärder så att ett fordons vägmätare ska kontrolleras mot föregående inrapporterade vägmätar- ställning vid besiktning och att informationen om tidigare mätarställningar ska redo- visas i besiktningsprotokollet (I2021/01146). Vidare ska myndigheten utreda och, om det är lämpligt, föreslå författningsförslag så att manipulering av mätarställningar kriminaliseras. Uppdraget ska redovisas . Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Ingen omkommen i yrkessjöfarten, dock flera i fritidssjöfarten Inom yrkessjöfarten omkom ingen person på svenska vatten i en s.k. sjö- olycka. Sjöolyckor är olyckor som har att göra med fartygets drift. Antalet allvarligt skadade i yrkessjöfarten kan inte mätas på något konsekvent sätt för hela perioden. I fritidssjöfarten omkom 28 personer , jämfört med 24 personer året innan. Av de omkomna var 26 av 28 män och endast två var kvinnor. Etappmålet för åren 2007–2020 om fortlöpande minskning av omkomna har nåtts inom sjöfarten som helhet samt yrkessjöfart och fritidssjöfart tillsammans. Den rapportering som möjliggör mätning av antal skadade i fritidssjöfarten är, liksom vid de senaste årens måluppföljning, under utveckling. Stor minskning i självmord i bantrafiken I bantrafiken omkom totalt 85 personer, varav 4 personer i olyckor och 81 i självmord. Detta är en stor minskning på jämfört med 112 omkomna. Självmorden har stått för av alla omkomna i bantrafiken. Av de fall där kön är känt har av de omkomna varit män och kvinnor i olyckor och självmord sammantaget. Bantrafiken är det enda trafikslag där de omkomna (i olyckor och självmord sammantaget) är fler än de allvarligt skadade vilket beror på att kollisionerna ofta är väldigt våldsamma och därmed dödliga. Spårvägstrafikens roll är marginell för omkomna i olyckor och själv- mord, men står för nära hälften av de allvarligt skadade. Detta är alltså personer som skadas i en trafikmiljö där spårväg och vägtrafik samsas längs långa sträckor. Etappmålet för åren 2007–2020 innebär en fortlöpande minskning av antalet om- komna och allvarligt skadade inom järnvägstransportområdet som helhet. Målet för allvarligt skadade totalt (i olyckshändelser och självmordshändelser tillsammans) är redan nått. till enbart 2020 är även målet om antal omkomna i bantrafiken nått, men inte om det genomsnittliga antalet omkomna räknas. Ett fåtal personer har omkommit i luftfarten har 51 personer omkommit inom luftfarten. Antalet omkomna i luftfarten varierar mycket över åren, mellan 1 och 12 omkomna . Majoriteten av dödsolyckorna inträffade inom privatflyget och inom det sport- betonade flyget. omkom ingen inom linjefart och ej regelbunden trafik, och i övriga flyget omkom 5 personer. För allvarligt skadade är inrapporteringen till Transportstyrelsen för vissa delar av luftfarten frivillig och därmed bristfällig. Kön och ålder på de omkomna och skadade i luftfarten samlas inte in. Etappmålet för åren 2007–2020 om fortlöpande minskning av omkomna har nåtts för den del av flyget som kallas linjefart och ej regelbunden trafik men inte för övrigt flyg. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Utsläpp från inrikes transporter minskade har beslutat om ett etappmål inom miljömålssystemet som innebär att växt- husgasutsläppen från inrikes transporter, utom inrikes flyg, ska minska med minst Enligt preliminär statistik från Naturvårds- verket minskade utsläppen från inrikes transporter . Exklusive inrikes flyg var minskningen .