prop · H80395 · 2021-03-30 00:00:00 — även arbeta för att främja tillgängliggörandet av litteratur på de nationella minoritetsspråken och andra språk än svenska. Enligt de nationella litteratur- och läsfrämjande målen som beslutat ska alla i , oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar, ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. Det innebär att barn och unga med lässvårigheter behöver få möjlighet att, både i skolan och , ta del av t.ex. lättläst litteratur och andra former av hjälpmedel för att kunna utveckla sin läsförmåga. Regeringen instämmer i Myndigheten för tillgängliga mediers bedömning att alla läsfrämjande insatser systematiskt bör inkludera ett tillgänglighetsperspektiv och att de läsaktiviteter som erbjuds även ska inkludera barn som behöver tillgängliga format för sin läsning. Även föräldrar som är ovana läsare, eller själva har en läsnedsättning, kan behöva kunskap och stöd. I denna skrivelse lyfts det fram hur läsfrämjande satsningar som Bokstart, läsande förebilder och läsning på lov bör inkludera ett tillgänglighetsperspektiv. Alla barn och unga ska ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga. Barn och unga med läsnedsättning behöver ha tillgång till anpassad litteratur. I detta avseende har biblioteken en betydelsefull roll. Enligt bibliotekslagen ska biblioteken ägna särskild uppmärksamhet åt personer med funktionsnedsättning, bland annat genom att utifrån deras olika behov och förutsättningar erbjuda litteratur och tekniska hjälpmedel för att de ska kunna ta del av information. Av central betydelse är också den verksamhet som Myndigheten för tillgängliga medier bedriver. Myndigheten har till uppgift att vara ett nationellt för tillgängliga medier och ska främja tillgänglighet till och universell utformning av litteratur, nyheter och samhällsinformation. Den bidrar aktivt till att utveckla och öka tillgången till bl.a. litteratur för personer med läsnedsättning. för tillgängliga medier är de svenska bibliotekens lånecentral för 2020/21:95 tillgängliga medier och ansvarar bland annat för det digitala . Myndigheten framställer också talböcker, lättlästa böcker, punktskrift och böcker för taktil läsning. Biblioteken är viktiga aktörer i det läsfrämjande arbetet. De regionala biblioteksverksamheterna, skolbiblioteken och folkbiblioteken har arbetat läsfrämjande, och av bibliotekslagen (2013:801) framgår att läsfrämjande är ett prioriterat arbete. I detta avsnitt beskrivs hur det läsfrämjande arbetet vid biblioteken ytterligare kan stärkas. 6.1Ett läsfrämjandelyft för bibliotekarier Regeringens bedömning: Ett nationellt läsfrämjandelyft för folkbibliotekarier bör införas. Kompetensutveckling för folkbibliotekarier inom litteraturförmedling och läsfrämjande med ett särskilt fokus på barns och ungas läsning bör främjas. Åtgärd: har tillförts för ett läsfrämjandelyft för folkbibliotekarier . beräknas avsättas till satsningen. Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att genomföra satsningen på ett läsfrämjandelyft för folkbibliotekarier. Satsningen ske genomföras i dialog med den regionala biblioteksverksamheten. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: En övervägande majoritet av remissinstanserna, däribland DIK, , och ser positivt på eller delar utredningens förslag. kommun, Myndigheten för kulturanalys och menar att många mindre folkbibliotek sällan mäktar med att söka externa medel. och vill framhålla att läslyftet även bör ha möjlighet att omfatta personal på skolbiblioteken. DIK anser att delegationen hade kunnat analysera hur samverkan mellan folk- och skolbibliotek kan fungera på bästa sätt. Ett antal remissinstanser, däribland , lyfter fram vikten av att den regionala biblioteksverksamheten tas i beaktande som resurs i ett nationellt läsfrämjandelyft. kommuner och landsting (SKL) avstyrker förslaget. SKL menar att regional biblioteksverksamhet har till uppgift att främja verksamhetsutveckling och kvalitet när det gäller folkbiblioteken och därmed ett långsiktigt ansvar. SKL ifrågasätter även varför staten skulle ta ett större ansvar för kompetensutvecklingen när det gäller just läsfrämjande. ytterligare riktade statsbidrag inom kulturområdet är inte heller något som Skr. 2020/21:95 SKL ställer sig bakom. Skälen för regeringens bedömning Enligt bibliotekslagen (2013:801) ska biblioteken i det allmänna biblio- teksväsendet främja litteraturens ställning och intresset för bildning, upp- lysning, utbildning och forskning samt kulturell verksamhet i övrigt. Biblioteksverksamhet ska finnas tillgänglig för alla. gäller bland annat att varje kommun ska ha folkbibliotek. ska vara tillgängliga för alla och anpassade till användarnas behov. bibliotekens utbud av medier och tjänster ska präglas av allsidighet och kvalitet och folkbiblioteken ska särskilt främja läsning och tillgång till Folkbiblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt barn och unga för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning, bland annat genom att erbjuda litteratur utifrån barns och ungas behov och för- Biblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt personer med funktionsnedsättning, bland annat genom att utifrån deras olika behov och förutsättningar erbjuda litteratur och tekniska hjälpmedel för att kunna ta del av information. Den regionala biblioteksverksamheten utgör en sammanhållande, verk- samhets- och kompetensutvecklande aktör i ett regionalt och nationellt Enligt bibliotekslagen ska varje region och de kommuner som inte ingår i en region bedriva regional biblioteks- verksamhet med syfte att främja samarbete, verksamhetsutveckling och kvalitet när det gäller de folkbibliotek som är verksamma i länet. primära målgruppen för den regionala biblioteksverksamheten är de kommunala biblioteken inom länet. En viktig del i utvecklingsarbetet består i att svara för kompetenshöjande insatser. verksamheten är den största utbildningsanordnaren inom biblioteks- Även inom området läsfrämjande är den regionala biblioteks- verksamheten förmodligen den största aktören och en betydande del av resurserna läggs på folkbibliotekens läsfrämjande arbete. hade i uppdrag att –2020 tillsammans med den regionala biblioteksverksamheten främja digital delaktighet hos allmänheten genom en utbildningsinsats av folkbibliotekarier (Ku2016/02084, Ku2017/02646). Satsningen som benämns Digitalt först har inneburit att de regionala biblioteksverksamheterna samordnat en utbildning av landets folkbibliotekarier för en digital kunskapshöjning. slutredovisning av satsningen Digitalt först lämnades (Ku2021/00608). För satsningen har avsatts . Regeringen ser positivt på det arbete Kungl. biblioteksverksamheten bedrivit för att höja den digital kompetensen vid Arbetet ligger i linje med de mål som finns uppsatta i aviserade regeringen att Digiteket, den lärplattform för digital fortbildning som tagits fram inom ramen för satsningen Digitalt först, fortsatt bör finansieras (prop. 2020/21:1 utg.omr. 17, bet. 2020/21:KrU1, rskr. 2020/21:106). Ett läsfrämjandelyft för bibliotekarier Folkbiblioteken och folkbibliotekarierna har ett betydelsefullt uppdrag att stimulera barns och ungas intresse för läsning och litteratur. Den senaste biblioteksstatistiken (Bibliotek 2019 Offentligt finansierade bibliotek) visar dock att biblioteksverksamheten i inte är likvärdig, bland annat när det gäller tillgången till barn- och ungdomslitteratur. Folkbibliotekariernas uppdrag och målgrupp har förändrats och förändringar kräver någon form av kompetensutveckling. Den genomsnittliga siffran i när det gäller hur mycket som satsas på bibliotekariers kompetensutveckling ligger dock, enligt Läsdelegationens betänkande, lågt vid en internationell jämförelse och variationen är också stor mellan kommuner. Det finns olika statliga och regionala aktörer som erbjuder mer sporadisk kompetensutveckling till folkbibliotekarier men det finns inget nationellt helhetsgrepp för att säkra folkbibliotekariers kompetens. När det gäller lärare har situationen varit densamma. Staten har dock nu genom olika nationella satsningar tagit ansvar för en mer likvärdig kompetensutveckling för landets lärare, se vidare avsnitt 2.4 och 5.1. Som tidigare nämnts har folkbibliotekariens uppdrag och målgrupp förändrats men utan att motsvarande fortbildningsinsatser har genomförts i någon större utsträckning. Regeringen bedömer därför, i likhet med utredningens förslag, att ett läsfrämjandelyft ska genomföras även för folkbibliotekarier, med inriktning på folkbibliotekaries läsfrämjande uppdrag gentemot barn och unga. har, efter förslag från regeringen i budgetpropositionen , beslutat att avsätta för ett läsfrämjande lyft för folkbibliotekarier. beräknas avsättas till satsningen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 17, bet. 2020/21:KrU1, rskr. 2020/21:106). Regeringen har därefter i regleringsbrevet gett i uppdrag att genomföra satsningen på ett läsfrämjandelyft för folkbibliotekarier. ska lämna en redovisning av satsningen till regeringen () . En delredovisning ska lämnas . Läsfrämjandelyftet bör bland annat syfta till fördjupade kunskaper om litteratur, och särskilt barn- och ungdomslitteratur, samt litteraturdidaktiska metoder. Vidare bör kompetensutvecklingen syfta till att skapa förutsättningar för ett mer strategiskt arbete med litteraturförmedling på biblioteken. Såväl som Kungl. förslag till nationell biblioteksstrategi (se nedan) har exempelvis pekat på tydliga utvecklingsbehov för att folkbiblioteken på allvar ska bidra till litteratur- och läsfrämjande för personer som talar något av den nationella minoritetsspråken. Satsningen bör även inkludera kunskap om olika former av läsnedsättning och läsning i tillgängliga format. Regeringens bedömning är att det är viktigt att den regionala biblioteksverksamheten ingår i genomförandet av satsningen. Detta ligger i linje med vad ett flertal remissinsatser har påpekat, bl.a. . Den regionala biblioteksverksamheten har i uppdrag att bedriva utvecklingsinsatser inom det egna länet och har också god kännedom om de lokal folkbibliotekens förutsättningar. Ett antal remissinstanser, däribland SKL, har påpekat att det är svårt för små kommuner att ta del av satsningar på nationell nivå. Att involvera den Skr. 2020/21:95 regionala biblioteksverksamheten bör kunna bidra till att satsningen når ut brett och bidra till att länets folkbibliotek får stöd i deltagandet. Det finns också viktiga erfarenheter från kompetensutvecklingssatsningen Digitalt först som bör tas till vara. Kommunen är huvudman för folkbiblioteken och därmed ytterst ansvarig för folkbibliotekariers kompetensutveckling, vilket också SKL lyfter fram i sitt remissvar. Utformningen av denna kompetensutveckling bör utgå från de olika behov som finns i respektive kommun och region. Regeringen anser att fortbildningssatsningen i första hand bör inrikta sig mot folkbibliotekarier och delar därmed inte Kungl. och bedömning att satsningen även bör omfatta personal på skolbiblioteken. DIK anser att en analys hade kunnat göras av hur samverkan mellan folk- och skolbibliotek kan fungera på bästa sätt. Enligt bibliotekslagen ska biblioteken inom det allmänna biblioteksväsendet, där skolbiblioteken och folkbiblioteken ingår, samverka. Det förekommer också att folkbibliotek kombineras med skolbibliotek eller att ett folkbibliotek bedriver sin verksamhet i en närliggande skola. Utredningen om Stärkta skolbibliotek och läromedel hade bl.a. i uppdrag att kartlägga hur samverkan mellan skolbibliotek, folkbibliotek och den regionala biblioteksverksamheten ser ut och vid behov lämna förslag på hur denna samverkan kan utvecklas och stärka (dir. 2019:91). Utredningen lämnade delbetänkandet Skolbibliotek för bildning och utbildning (SOU 2021:3). En sådan analys som DIK efterlyser kan därmed anses vara genomförd. Regeringens bedömning: Skolbiblioteken är en viktig resurs för elevernas lärande och bör fortsätta att bidra till att stärka barns och ungas läsintresse såväl inom som utanför skolan. Åtgärd: Regeringen har på olika sätt satsat på att stärka skolbiblio- har det funnits möjlighet för huvudmännen att söka statsbidrag för personalförstärkning i skolbibliotek i syfte att öka skolbibliotekens möjligheter att stödja elevernas lärande, stimulera deras läslust och främja deras språkutveckling. tillsatte regeringen en utredning som har i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder för att stärka skolbiblioteken. uppdrag ingår även att utreda och föreslå åtgärder för att öka tillgången till skolbibliotek med utbildade bibliotekarier. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Läsdelegationen föreslår att frågan om bemannade skol- bibliotek ska utredas, att ska ges i uppdrag att ta fram ett allmänt råd att , inom ramen för sin regelbundna tillsyn, ska fokusera särskilt på skolbiblioteken. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna ser positivt på förslaget att frågan om bemannade skolbibliotek ska utredas. instanser, däribland DIK, anser att det redan finns ett flertal studier som att skolbibliotek bemannad med kompetent personal kan ge 2020/21:95 väsentliga bidrag till elevers lärande. Myndigheten för tillgängliga medier framhåller att bemannade skolbibliotek ofta är en förutsättning för tillgången till litteratur i tillgängliga format. avstyrker och kommuner och landsting (SKL) ställer sig tveksamma till att ska ges i uppdrag att ta fram ett allmänt råd att se över hur man i samverkan med elever bygger upp, utformar, följer upp och utvärderar en skolbiblioteksverksamhet. avstyrker att myndigheten ska fokusera särskilt på skolbiblioteken, då de redan har fokus på skolbiblioteksverksamheten i tillsyn utifrån den aktuella lagstiftningen, vilket även framhålls av SKL. Skälen för regeringens bedömning Skolbiblioteken omfattas av både skollagen och bibliotekslagen Skolbiblioteken är en del av det allmänna biblioteksväsendet och omfattas av bestämmelser i både skollagen och bibliotekslagen. Alla elever i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ha tillgång till skolbibliotek (2 kap. 36 § skollagen). Av bibliotekslagen framgår att biblioteksväsendet ska verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. Biblioteksväsendet ska även främja litteraturens ställning och intresset för bildning, upplysning, utbildning och forskning samt kulturell verksamhet i övrigt. Särskild uppmärksamhet ska dessutom ägnas åt personer med funktionsnedsättningar, nationella minoriteter och personer som har annat modersmål än svenska. (2–5 §§ bibliotekslagen). Det är skolhuvudmännen som är ytterst ansvariga för att eleverna har tillgång till skolbibliotek. I förarbetena till skollagen anges att tillgång till skolbibliotek måste kunna anordnas på olika sätt beroende på de lokala förhållandena vid varje skola (prop. 2009/10:165 s. 284). Kvalitet och tillgång på skolbibliotek varierar kan elevernas tillgång till skolbibliotek se mycket olika ut, vilket framgår dels av Statens skolinspektions regelbundna tillsyn, dels av andra rapporter och utvärderingar på området. Läsdelegationen framhåller i sitt betänkande att tillgången till skolbibliotek kan variera och att biblioteken kan bestå av allt från några böcker i ett litet rum, till ett välutrustat bibliotek med många böcker, olika medier och en utbildad bibliotekarie. Skolorna har också olika möjlighet att samarbeta med närliggande folkbibliotek. Enligt Läsdelegationen råder det således inte likvärdighet när det gäller alla elevers rätt till skolbibliotek. Tillgången till skolbibliotek med utbildade bibliotekarier behöver öka beslutade regeringen förordningen (2016:370) om statsbidrag för personalförstärkning i skolbibliotek. har huvudmän haft möjlighet att hos söka bidraget i syfte att öka skolbibliotekens möjligheter att stödja elevernas lärande, stimulera deras läslust och främja deras språkutveckling. Totalt har avsatt för ändamålet. har haft två utvärderings- uppdrag med anledning av satsningen. Det första uppdraget fokuserade på förutsättningarna för implementering av statsbidraget för de huvudmän Skr. 2020/21:95 som beviljats bidrag, hur väl bidraget motsvarade de behov som fanns hos huvudmännen samt effekter av bidraget på kort sikt. framgår bland annat att statsbidraget haft ett högt söktryck men att flera huvudmän är osäkra på om den personalförstärkning som skett med hjälp av statsbidraget kommer att leda till en långsiktig lösning avseende bemanningen. Vidare framhålls att den främsta framgångsfaktorn, enligt huvudmännen, är att skolbiblioteken är en integrerad del i det pedagogiska arbetet och att huvudmannen har en långsiktig plan för sin skolbiblioteksverksamhet. Därtill poängteras av huvudmännen att den viktigaste faktorn för att stödja elevernas lärande, stimulera läslust och främja språkutveckling är en bra samverkan mellan skolbibliotekspersonal och övrig skolpersonal. Utvärderingen visar även att personalens kompetens och utbildning spelar en viktig roll (, dnr 2017:222). Det andra uppdraget kopplat till satsningen fick genom en ändring i myndighetens regleringsbrev . Uppdraget innebar att skulle se över i vilken mån skolbibliotekets funktion och skolbibliotekariernas kompetens används på bästa sätt för att stärka utbildningens kvalitet. Vid behov skulle också åtgärder föreslås (U2017/02918). I redovisningen föreslår att regeringen ska utreda om skollagen kan förtydligas. Vidare föreslås att ska kunna erbjuda insatser för att stärka skolbiblioteken inom ramen för uppdraget om nationella skolutvecklingsprogram (U2015/03844). Därtill föreslås att statsbidraget för personalförstärkningar i skolbibliotek bör inordnas i bidraget för stärkt likvärdighet och skolutveckling (, dnr 2017:1228). skattkammare – förslag till en nationell biblioteksstrategi (KB, dnr 6.7-2015-1181) anges att det behövs mätbara mål, kvalitetskriterier, modeller och nyckeltal för att kunna förbättra skolbiblioteksverksamheten när det gäller pedagogik och organisation. Det behöver därför finnas statistik som ger både en helhetsbild över tillgången till skolbibliotek och möjlighet att ytterligare följa upp skolbiblioteksverksamheten. En förutsättning för en sådan statistik är dock att det är tydligare vilka krav som ställs på skolbiblioteken. Regeringen har tillsatt en utredning för att stärka skolbiblioteken Mot bakgrund av ovanstående redovisningar och rapporter, samt utifrån statsministerns ord i regeringsförklaringen om att tillgången på skolbibliotek med utbildade bibliotekarier ska öka och att Läsdelegationens förslag ska genomföras, gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder för att stärka skolbiblioteken (dir. 2019:91). Syftet är att ge alla elever i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan likvärdig tillgång till skolbibliotek. I uppdraget ingår även att utreda och föreslå åtgärder för att öka tillgången till skolbibliotek med utbildade bibliotekarier. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till utredningen där det framgår att utredningen ska redovisa sitt uppdrag (dir. 2020:109). Utredningen lämnade delbetänkandet Skolbibliotek för bildning och utbildning (SOU 2021:3). remitterats och utredningens förslag bereds inom . 2020/21:95 fortsatta arbetet med förslagen får utvisa om det blir aktuellt med nya allmänna råd gällande skolbiblioteken och vilken inriktning de i så fall bör ha. Regeringen anser således, i likhet med , att det uppdrag till som Läsdelegationen föreslår om att ta fram allmänna råd för hur man i samverkan med eleverna bygger upp, utformar, följer upp och utvärderar en skolbiblioteksverksamhet inte är aktuellt . När det gäller Läsdelegationens förslag om att ge i uppdrag att, inom ramen för sin regelbundna tillsyn, särskilt fokusera på skolbiblioteken instämmer regeringen i Statens skolinspektions och SKL:s bedömning att myndigheten har möjlighet att göra detta utan uppdrag då skolbiblioteksverksamheten ingår i myndighetens tillsyn utifrån gällande lagstiftning. 6.3Övriga insatser inom biblioteksområdet hade i uppdrag att –2020 genomföra en satsning för en stärkt biblioteksverksamhet i syfte att öka utbudet och tillgängligheten till biblioteksverksamhet i hela landet. Statsbidraget kan sökas för att stärka en kommuns folkbiblioteksverksamhet vad gäller verksamhetsområden och målgrupper som pekas ut i bibliotekslagen. Satsningen uppgick till . Av medlen avsattes till kultursamverkansmodellen, där bland annat medel till bibliotek, läs- och litteraturfrämjande fördelas. Stärkta bibliotek har nått ut brett till bibliotek i hela landet. Samtliga kommuner utom en sökte och beviljades bidrag och ett flertal projekt som syftar till arbete med kulturell mångfald och flerspråkighet har beviljats bidrag har beslutat att förlänga satsningen och tillföra Stärkta bibliotek och 2022 och 2023 (prop. 2020/21:1 utg.omr. 17, bet. 2020/21:KrU1, rskr. 2020/21:106). fick 2015 i uppdrag att lämna förslag till en nationell biblioteksstrategi för att främja samverkan och kvalitetsutveckling inom det allmänna biblioteksväsendet (Ku2014/01693, Ku2015/00747). överlämnade rapporten – förslag till en nationell biblioteksstrategi till regeringen. I förslaget lyfts bibliotekens arbete med läsfrämjande och skolbibliotekens betydelse för läsning inom skolan. Förslaget till nationell biblioteksstrategi har remitterats och bereds inom . Inköpsstöd till folk- och skolbibliotek fördelar inköpsstöd till litteratur vid folk- och skolbibliotek. Inköpsstödet kan antingen omfatta barn- och ungdomslitteratur eller vuxenlitteratur som främjar barns och ungas läsintresse. har inlett ett arbete med att göra en översyn av stödet med syfte att se till att stödet är relevant Skr. 2020/21:95 för folk- och skolbibliotek utifrån verksamheternas mål. 7.1Konsekvenser för staten, regioner och kommuner Bedömningarna i denna skrivelse syftar till att läsandet och läsförmågan ska öka bland barn och unga, oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar. En utgångspunkt är att det innebär betydande samhällsekonomiska vinster att vända trenden och öka läsandet och läsförmågan. har, efter förslag från regeringen i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, utg. omr. 17, bet. 2020/21/KrU1, rskr. 2020/21:106) beslutat om att avsätta inom utgiftsområde 17 och 2022–2023 för att genomföra Läsdelegationens förslag. Satsningen är permanent och uppgår till . Därutöver har beslutat (prop. 2020/21:1, utg. omr. 16, bet. 2020/21:UbU1, rskr 2020/21:141) att avsätta 2021 - 2023 inom utgiftsområde 16 för att främja alla elevers läsförmåga. I övrigt bedömer regeringen att bedömningarna inte kommer att få några statsfinansiella konsekvenser. 7.2Konsekvenser för enskilda och företag Bedömningar som presenteras i skrivelsen bedöms ha positiva effekter för enskilda. En utvecklad läsförståelse är viktig för att fullt ut kunna delta i det demokratiska samtalet. Att stärka barns och ungas läsförmåga och läsintresse är av särskild vikt. Genom att tidigt i livet ta del av litteratur och utveckla den egna kreativiteten stärks kunskaps- och bildningsnivån. En förbättrad läsförmåga och därmed en förstärkt kunskapsnivå bedöms även ha positiva konsekvenser för företags möjlighet att rekrytera kompetent personal och utveckla sin verksamhet. 7.3Konsekvenser för sysselsättning och service i olika delar av landet Bedömningar som presenteras i skrivelsen bedöms inte medföra konsekvenser för sysselsättning och service i olika delar av landet. Konsekvenser för jämställdheten mellan flickor och pojkar och kvinnor och män Bedömningar som presenteras i skrivelsen bedöms ge förutsättningar för en bättre läsförståelse och ett ökat läsintresse. Pojkar är generellt svagare läsare än flickor, är mindre intresserade av läsning och läser också i mindre Undersökningar visar dock att flickors/kvinnors läsintresse, framför allt i gymnasieåldern, har minskat.