prop · H90326 · 2021-10-28 00:00:00 — Om kreditinstituten i koncernen tillsammans har sådana skulder som ska beaktas vid bedömningen enligt 4 § första och andra styckena och som överstiger gränsvärdet är således kreditinstitutet skattskyldigt för riskskatt. Om det i en koncern ingår andra företag som inte är kreditinstitut ska deras skulder inte beaktas vid beräkningen av de sammanlagda skulderna. Av andra stycket framgår att varken avsättningar eller obeskattade reserver ska beaktas vid beräkningen av de sammanlagda skulderna i koncernen. Vid bedömningen av vad som utgör skulder, avsättningar och obeskattade reserver bör utgångspunkten vara hur sådana poster ska redovisas i företagets räkenskaper enligt god redovisningssed. Vid beräkningen ska inte heller skulder till ett svenskt kreditinstitut som ingår i samma koncern som kreditinstitutet beaktas (första punkten). Skulder till ett utländskt kreditinstitut som ingår i samma koncern som kreditinstitutet ska inte beaktas till den del de fordringar som motsvarar skulderna är hänförliga till verksamhet som det utländska kreditinstitutet bedriver från filial iSverige (andra punkten). Skulder till exempelvis ett utländskt bankföretag eller utländskt kreditföretag som ingår i samma koncern ska således beaktas endast om de fordringar som motsvarar skulderna inte är hänförliga till verksamhet som bedrivs i . Övervägandena finns i avsnitt 5.2. I paragrafen anges hur beskattningsunderlaget ska beräknas. Av första stycket framgår att beskattningsunderlaget för ett svenskt kreditinstitut utgörs av summan av kreditinstitutets skulder vid beskattningsårets ingång. Av andra stycket framgår att beskattningsunderlaget för ett utländskt kreditinstitut utgörs av summan av kreditinstitutets skulder vid beskattningsårets ingång, hänförliga till verksamhet som kreditinstitutet bedriver från filial i . Med skulder som är hänförliga till sådan verksamhet 2021/22:26 i avses huvudsakligen in- och upplåning (inklusive emittering av värdepapper) som används för att finansiera kreditgivning i den svenska verksamheten, men även andra typer av skulder som är ett resultat av den svenska verksamheten omfattas. Om t.ex. ett skattskyldigt utländskt bankföretag bedriver verksamhet från filial i , utgörs beskattningsunderlaget av de skulder som är hänförliga till den svenska verksamheten. Av tredje stycket framgår att varken avsättningar eller obeskattade reserver ska beaktas vid beräkningen av beskattningsunderlaget. Vid bedömningen av vad som utgör skulder, avsättningar och obeskattade reserver bör utgångspunkten vara hur sådana poster ska redovisas i företagets räkenskaper enligt god redovisningssed. Vid beräkningen ska inte heller skulder till ett svenskt kreditinstitut som ingår i samma koncern som kreditinstitutet beaktas (första punkten). Skulder till ett utländskt kreditinstitut som ingår i samma koncern som kreditinstitutet ska inte beaktas till den del de fordringar som motsvarar skulderna är hänförliga till verksamhet som det utländska kreditinstitutet bedriver från filial i (andra punkten). Bestämmelserna i första och andra punkten om att vissa skulder inte ska beaktas vid beräkningen av beskattningsunderlaget förutsätter alltså att såväl gäldenären som borgenären är skattskyldiga för riskskatt. En skuld som en skattskyldig svensk bank har till en annan skattskyldig svensk bank som ingår i samma koncern ska således inte beaktas. Inte heller en skuld som en skattskyldig svensk bank har till ett skattskyldigt utländskt bankföretag som ingår i samma koncern och som bedriver verksamhet i ska beaktas, till den del den fordran som motsvarar skulden är hänförlig till den svenska verksamheten. Vidare ska en skuld som ett skattskyldigt utländskt bankföretag som bedriver verksamhet från filial i har till en skattskyldig svensk bank som ingår i samma koncern inte beaktas vid beräkningen av beskattningsunderlaget. Däremot ska en skuld som en skattskyldig svensk bank har till ett utländskt bankföretag som ingår i samma koncern men som inte är skattskyldigt för riskskatt beaktas. Beaktas ska även en skuld som ett skattskyldigt utländskt bankföretag som bedriver verksamhet från filial i har – som är hänförlig till den i bedrivna verksamheten – till ett annat utländskt bankföretag som ingår i samma koncern men som inte är skattskyldigt för riskskatt. Om det utländska kreditinstitutet i samma koncern i dessa senare exempel betalar en utländsk skatt som motsvarar riskskatten, kan i stället bestämmelserna om avräkning av utländsk skatt i 5 kap. lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt komma i fråga. Vid beräkningen av beskattningsunderlaget ska enligt andra stycket tredje punkten inte heller sådana skulder som avses i 21 kap. 15 § 2 a, 2 b, 3a och 3 b lagen (2015:1016) om resolution beaktas. De skulder som avses i dessa bestämmelser är efterställda skulder i form av relevanta kapitalinstrument, andra efterställda skulder än de relevanta kapitalinstrumenten samt skuldinstrument som inte är derivat eller innefattar derivat och vars ursprungliga löptid är , om borgenärens rätt till betalning enligt 18§ första stycket andra meningen förmånsrättslagen (1970:979) för en fordran som är hänförlig till ett sådant instrument framgår av det fordringsavtal och, i förekommande fall, prospekt som avser emissionen av instrumentet. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Av paragrafen framgår att om beskattningsåret har omfattat en längre eller än , ska beskattningsunderlaget justeras proportionellt i förhållande till beskattningsårets längd. Det innebär t.ex. att beskattningsunderlaget ska halveras om beskattningsåret är . Uttrycket beskattningsår har samma innebörd som i 1 kap. 15 § IL. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Paragrafen reglerar skattesatsen. Skatt ska enligt denna paragraf tas ut av beskattningsunderlaget bestämt enligt 7 och 8 §§. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Paragrafen innehåller en bestämmelse om förfarandet vid uttag av skatt. Bestämmelsen hänvisar till skatteförfarandelagen (2011:1244), varigenom förfarandet för skatten avses inordnas i systemet för skatteförfarande som regleras i skatteförfarandelagen och inkluderas i preliminärskattesystemet. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. I punkt 1 anges att lagen träder i kraft . Av punkt 2 framgår att lagen tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . Övervägandena finns i avsnitt 7. 9.2 Förslaget till lag om ändring i lagen om riskskatt för kreditinstitut Paragrafen reglerar skattesatsen för riskskatten för kreditinstitut. Ändringen innebär att skattesatsen höjs så att skatt ska tas ut av beskattningsunderlaget. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. I punkt 1 anges att lagen träder i kraft . Av punkt 2 framgår att lagen tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . Övervägandena finns i avsnitt 7. 9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt I paragrafen regleras vad som avses med uttrycket utländsk skatt. I fjärde stycket, som är nytt, anges vad som avses med utländsk skatt i Bestämmelsen innebär ett undantag från vad som i övrigt gäller enligt paragrafen. I 5 kap. avses med utländsk skatt sådan skatt som beräknas på underlag som motsvarar underlaget för riskskatt enligt lagen (2021:000) om riskskatt för kreditinstitut. Beskattningsunderlaget för riskskatt föreslås utgöras av summan av ett kreditinstituts skulder med vissa justeringar. Bestämmelsen förutsätter att den utländska skatten motsvarar en ”skatt” i statsrättslig mening och inte en avgift. Frågan om huruvida den utländska skatten ska anses vara en skatt eller avgift enligt svensk rätt får avgöras från fall till fall. I kapitlet, som är nytt, föreslås särskilda bestämmelser om nedsättning av riskskatt för kreditinstitut. I paragrafen regleras i vilka situationer som riskskatten får sättas ned. Av första stycket framgår att om ett kreditinstitut som är skattskyldigt enligt 4 § lagen om riskskatt för kreditinstitut har skulder till ett utländskt kreditinstitut i samma koncern så har kreditinstitutet rätt till nedsättning av riskskatten genom avräkning av utländsk skatt som det utländska kreditinstitutet betalat, om vissa övriga förutsättningar är uppfyllda. Rätt till avräkning enligt paragrafen gäller för såväl svenska som utländska kreditinstitut. Rätt till avräkning förutsätter att det utländska kreditinstitutet antingen är skattskyldigt för riskskatt, men utan att de fordringar som motsvarar skulderna är hänförliga till verksamhet som kreditinstitutet bedriver från filial i (första punkten), eller att kreditinstitutet hade varit skattskyldigt för riskskatt om det hade bedrivit verksamhet från filial i (andra punkten). Det krävs således att kreditinstitutets verksamhet skulle ha utgjort bank- eller finansieringsrörelse enligt svensk rätt. Vad som avses med uttrycken bank- och finansieringsrörelse följer av lagen om bank- och finansieringsrörelse. Vidare krävs att den utländska skatten är betald. I andra stycket anges att avräkning ska ske av den utländska skatt som belöper på det utländska kreditinstitutets skulder som närmast motsvarar ingången av den skattskyldiges beskattningsår. Sammanfaller företagens beskattningsår får utländsk skatt som belöper på det utländska kreditinstitutets skulder vid ingången av den skattskyldiges beskattningsår avräknas. Om beskattningsåren inte sammanfaller får det stället avgöras vilken tidpunkt som närmast motsvarar ingången av den skattskyldiges beskattningsår. Utländsk skatt som tas ut på ett genomsnittligt underlag för beskattningsåret bör anses belöpa på skulder vid ingången av den skattskyldiges beskattningsår. I andra stycket anges vidare att skatten ska ha betalats till en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Avräkning enligt paragrafen sker för den skatt som betalats av varje . Det görs således ingen gemensam beräkning om den skattskyldige skulle ha skulder till flera olika kreditinstitut som betalat utländsk skatt. I tredje stycket anges att med koncern avses vid tillämpningen av paragrafen en koncern av sådant slag som anges i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554), förkortad ÅRL. Förenklat innebär årsredovisningslagens definition att om ett företag, moderföretaget, äger mer än hälften av rösterna i en annan juridisk person, dotterföretaget, så ingår företagen i samma koncern. Det finns även några andra i årsredovisningslagen beskrivna sätt att skapa ett koncernförhållande. Att koncernen ska vara av ”sådant slag” som anges i 1 kap. 4 § ÅRL innebär att även utländska koncerner omfattas om företagen upprätthåller förbindelser mellan varandra motsvarande vad som anges i årsredovisningslagen. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. I paragrafen regleras hur mycket riskskatten får sättas ned. Av första stycket framgår att avräkning enligt 1 § får ske av utländsk skatt som hänför sig till ett underlag som motsvarar storleken av de skulder som inte skulle ha ingått i den skattskyldiges beskattningsunderlag enligt 7 § tredje stycket 2 lagen om riskskatt för kreditinstitut, om de fordringar som motsvarar skulderna hade varit hänförliga till verksamhet som det utländska kreditinstitutet bedriver från filial i . Genom förevarande stycke återspeglas därmed hur koncerninterna skulder ska beaktas vid beräkning av beskattningsunderlaget enligt lagen om riskskatt för kreditinstitut. Stycket innebär att den utländska skatt som får räknas av är den skatt som utgår på ett underlag motsvarande de skulder som inte hade beaktats vid beräkning av beskattningsunderlaget enligt 7 § tredje stycket 2 lagen om riskskatt för kreditinstitut om förutsättningarna enligt nämnda bestämmelse hade varit uppfyllda. Avräkning kan aldrig ske med större belopp än den utländska skatt som belöper på detta underlag. Om exempelvis den skattskyldiges skulder till det utländska kreditinstitutet uppgår till 1 000 och det utländska kreditinstitutet betalat utländsk skatt om 5 på ett underlag om 5 000 så får avräkning enligt förevarande stycke ske med 1 (5⋅1 000/5 000). I andra stycket anges att den utländska skatten ska minskas med den sänkning av det utländska kreditinstitutets inkomstskatt som detta har fått om den utländska skatten dragits av vid inkomstbeskattningen. Genom bestämmelsen tas hänsyn till skatteeffekten av sådant avdrag. Av tredje stycket framgår att avräkningen dock högst får ske med den del av den utländska skatten som motsvarar ett s.k. spärrbelopp. Avräkning får högst ske med ett belopp som motsvarar den riskskatt som, beräknad utan hänsyn till avräkning, belöper på de skulder som kreditinstitutet vid beskattningsårets ingång har till det utländska kreditinstitutet. Avräkningsbeloppet kan således aldrig bli högre än den riskskatt som belöper på den minskning av beskattningsunderlaget som hade skett om skulden till det utländska kreditinstitutet i stället inte hade beaktats vid beräkning av beskattningsunderlaget. Om, i exemplet ovan, beskattningsunderlaget enligt 2021/22:26 lagen om riskskatt för kreditinstitut är 40 000 och riskskatten därmed uppgår till 20 (40 000⋅0,), innebär förevarande stycke att den utländska skatt som får avräknas enligt första stycket (dvs. 1) begränsas till 0,5 (20⋅1 000/40 000), dvs. så stor del som hänför sig till skulderna om 1 000 till det utländska kreditinstitutet. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. I punkt 1 anges att lagen träder i kraft . Av punkt 2 framgår att lagen tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . Övervägandena finns i avsnitt 7. 9.4Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Av paragrafen framgår vad som avses med beskattningsår. Genom ett tillägg i första stycket avses med beskattningsår för skatt enligt lagen om riskskatt för kreditinstitut beskattningsår enligt 1 kap. 13–15 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) eller, för svenska handelsbolag, räkenskapsåret. Tillägget medför att den hittillsvarande punkt 1 e i första stycket som avser avgifter enligt lagen (2007:1398) om fastighetsavgift får en ny beteckning, punkt 1 f. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. I paragrafen anges syftet med en inkomstdeklaration. Genom ett tillägg i punkt 1 ska inkomstdeklaration även lämnas till ledning för bestämmande av underlag för att ta ut skatt enligt lagen om riskskatt för kreditinstitut. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. I paragrafen finns bestämmelser om skyldighet att lämna inkomstdeklaration för andra juridiska personer än dödsbon. I punkt 4 regleras deklarationsskyldigheten för andra juridiska personer än dödsbon för vilka underlag för statlig fastighetsskatt, fastighetsavgift, avkastningsskatt på pensionsmedel eller särskild löneskatt på pensionskostnader ska fastställas. Genom ett tillägg utökas skyldigheten till att även omfatta underlag för riskskatt för kreditinstitut. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. Paragrafen innehåller bestämmelser om innehållet i en inkomstdeklaration. Ändringen innebär att det görs ett tillägg i punkt 4 som innebär att en inkomstdeklaration även ska innehålla de uppgifter som behövs för beräkning av skatt enligt lagen om riskskatt för kreditinstitut. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. I paragrafen anges enligt vilka lagar som ska fastställa underlag för att ta ut skatt eller avgift i beslut om slutlig skatt. Ändringen innebär att det förs in en ny punkt 7 som innebär att i beslut om slutlig skatt ska även fastställa underlag för att ta ut skatt enligt lagen om riskskatt för kreditinstitut. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. I punkt 1 anges att lagen träder i kraft . Av punkt 2 framgår att lagen tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . Övervägandena finns i avsnitt 7. 2021/22:26 Bilaga 1 I promemorian görs bedömningen att beskattningen av kreditinstitut som vid en finansiell kris riskerar att orsaka väsentliga indirekta kostnader för samhället bör öka. I promemorian föreslås därför att ett kreditinstitut ska betala riskskatt till staten om kreditinstitutet har skulder vid beskattningsårets ingång som är hänförliga till verksamhet som kreditinstitutet bedriver i och summan av dessa skulder vid beskattningsårets ingång överstiger ett gränsvärde. Om kreditinstitutet ingår i en koncern ska gränsvärdet gälla sammantaget för alla kreditinstitut i koncernen. Gränsvärdet föreslås uppgå till för beskattningsår som påbörjas . För beskattningsår som påbörjas och senare år beräknas gränsvärdet med utgångspunkt från prisbasbeloppets förändring mellan 2022 och det år under vilket det aktuella beskattningsåret påbörjas med tillägg av . Gränsvärdet avrundas nedåt till hela miljarder kronor. Beskattningsunderlaget ska utgöras av summan av kreditinstitutets skulder vid beskattningsårets ingång, hänförliga till verksamhet som kreditinstitutet bedriver i . Beskattningsunderlaget ska minskas med skulder till andra kreditinstitut som ska betala riskskatt och som ingår i samma koncern som kreditinstitutet. Beskattningsunderlaget ska även minskas med vissa efterställda skulder enligt lagen (2015:1016) om resolution. För beskattningsår som påbörjas ska skatt betalas av beskattningsunderlaget. För beskattningsår som påbörjas och senare år ska skatt betalas av beskattningsunderlaget. I promemorian föreslås även vissa avräkningsbestämmelser för utländsk skatt som har betalats av ett annat koncernföretag till en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Riskskatten bör infogas i systemet för skatteförfarande som regleras i skatteförfarandelagen och inkluderas i preliminärskattesystemet. Förslaget att vissa kreditinstitut ska betala riskskatt till staten bedöms inte utgöra statligt stöd. För att erhålla rättslig säkerhet om den bedömningen avses en anmälan ges in till Europeiska kommissionen. Lagändringarna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som påbörjas efter . Förslag till lag om riskskatt för vissa kreditinstitut Härigenom föreskrivs följande. 2021/22:26 Bilaga 2 1 § ska betala riskskatt till staten enligt denna lag. Termer och uttryck i lagen 2 § Termer och uttryck som används i denna lag har samma betydelse och tillämpningsområde som i inkomstskattelagen (1999:1229), om inte annat anges. 3 § avses vid tillämpningen av denna lag en koncern av sådant slag som anges i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554). 4 § Ett kreditinstitut är skattskyldigt enligt denna lag, om 1.kreditinstitutet har skulder vid beskattningsårets ingång som är hänförliga till verksamhet som kreditinstitutet bedriver i , och 2.summan av dessa skulder vid beskattningsårets ingång överstiger gränsvärdet. Vid beräkningen av gränsvärdet ska inte avsättningar eller obeskattade reserver beaktas. 5 § Gränsvärdet är för beskattningsår som påbörjas . För beskattningsår som påbörjas och senare år uppgår gränsvärdet till multiplicerat med det jämförelsetal som anger förhållandet för prisbasbeloppets förändring mellan och det år under vilket det aktuella beskattningsåret påbörjas uttryckt i procent med två decimaler avrundat nedåt plus . Gränsvärdet avrundas nedåt och uttrycks i hela miljarder kronor. Med prisbasbelopp avses prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. 6 § Om kreditinstitutet ingår i en koncern med flera kreditinstitut, ska de ingående kreditinstitutens sammanlagda skulder vid ingången av kreditinstitutets beskattningsår, hänförliga till verksamhet som kreditinstituten bedriver i , beaktas vid tillämpningen av 4 § första stycket. Vid beräkningen ska inte avsättningar eller obeskattade reserver beaktas. Vid beräkningen av de sammanlagda skulderna ska skulder till ett annat kreditinstitut som ingår i samma koncern inte beaktas till den del de 2021/22:26 Bilaga 2 fordringar som motsvarar skulderna är hänförliga till verksamhet som det andra kreditinstitutet bedriver i . 7 § Beskattningsunderlaget utgörs av summan av kreditinstitutets skulder vid beskattningsårets ingång, hänförliga till verksamhet som kreditinstitutet bedriver i . Avsättningar och obeskattade reserver ingår inte i beskattningsunderlaget. Beskattningsunderlaget ska minskas med 1.skulder till ett annat kreditinstitut som ingår i samma koncern som kreditinstitutet, till den del de fordringar som motsvarar skulderna är hänförliga till verksamhet som det andra kreditinstitutet bedriver i , och 2.andra skulder som avses i 21 kap. 15 § 2 och 3 a och b lagen (2015:1016) om resolution. 8 § Om beskattningsåret är längre eller kortare än , ska beskattningsunderlaget justeras i motsvarande mån. 9 § Riskskatt ska betalas av beskattningsunderlaget. Förfarandet vid uttag av riskskatt 10 § I fråga om förfarandet vid beskattningen gäller skatteförfarandelagen (2011:1244). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången på beskattningsår som påbörjas efter . Förslag till lag om ändring i lagen om riskskatt för vissa kreditinstitut Härigenom föreskrivs att 9 § lagen om riskskatt för vissa kreditinstitut ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag 2.1 Riskskatt ska betalas av beskattningsunderlaget. Riskskatt ska betalas av beskattningsunderlaget. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången på beskattningsår som påbörjas efter . 2021/22:26 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt dels att 1 kap. 3 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas ett nytt kapitel, 5 kap., av följande lydelse. Med utländsk skatt avses i denna lag följande skatter som betalats till en utländsk stat, delstat, lokal myndighet eller till Europeiska unionen: 1.allmän slutlig skatt på inkomst, 2.skatt som är jämförlig med den statliga fastighetsskatten eller den kommunala fastighetsavgiften och som tagits ut på i utlandet belägen fastighet eller privatbostad, 3.skatt som beräknats på schablonintäkt eller liknande på i utlandet belägen fastighet eller privatbostad, 4.skatt som beräknats på grundval av fraktintäkter, biljettintäkter eller annan jämförlig grund som uppburits i den utländska staten av skattskyldig som bedriver sjöfart eller luftfart i internationell trafik. Med utländsk skatt avses även belopp som anges i 2 kap. 8 § 2 och 3. Med utländsk skatt avses i 2 kap. 3–6 §§, 9 § andra stycket, 15 och 18– 20 §§ även motsvarande preliminär skatt. Med utländsk skatt avses i 5 kap. skatt som beräknats på underlag som motsvarar underlaget för riskskatt enligt lagen (2021:000) om riskskatt för vissa kreditinstitut. Nedsättning av riskskatt för vissa kreditinstitut Skattskyldig enligt 4 § lagen (2021:000) om riskskatt för vissa kreditinstitut som har skulder till ett annat kreditinstitut som ingår i samma koncern som den skattskyldige, har genom avräkning av utländsk skatt som har betalats av det andra kreditinstitutet rätt till 6Senaste lydelse 2011:281. nedsättning av riskskatt enligt detta kapitel om 1.det andra kreditinstitutet är skattskyldigt enligt 4 § lagen om riskskatt för vissa kreditinstitut, men de fordringar som motsvarar skulderna inte är hänförliga till verksamhet som kreditinstitutet bedriver i , eller 2.det andra kreditinstitutet hade varit skattskyldigt enligt 4 § lagen om riskskatt för vissa kreditinstitut om det hade bedrivit verksamhet i . Avräkning ska ske av den utländska skatt som belöper på det andra kreditinstitutets skulder som närmast motsvarar ingången av den skattskyldiges beskattningsår och som betalats till en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. avses vid tillämpning av denna paragraf en koncern av sådant slag som anges i 1 kap. (1995:1554). Avräkning enligt 1 § får ske av utländsk skatt som hänför sig till ett underlag som motsvarar storleken av de skulder som skulle ha minskat den skattskyldiges underlag enligt 7 § andra stycket 1 lagen (2021:000) om riskskatt för vissa kreditinstitut, om de fordringar som motsvarar skulderna hade varit hänförliga till verksamhet som det andra kreditinstitutet bedriver i .