prop · H90354 · 2021-11-09 00:00:00 — AP-fondernas avinvesteringar i bolag och branscher på grund av finansiella klimatrisker, framför allt avinvesteringar i bolag med fossil verksamhet, har också ökat. Förutsättningarna för att integrera miljömässig och social hållbarhet i tillgångsförvaltningen ser därmed olika ut. Social hållbarhet, som inte kan prissättas i samma utsträckning, är en större utmaning att integrera i investeringar, och har traditionellt sett främst hanterats inom ägarstyrningen. Fokus för AP- fondernas hållbarhetsarbete ligger framför allt på aktier och alternativa investeringar. Vi bedömer att AP-fonderna i större utsträckning bör uppmärksamma hur hållbarhet integreras i förvaltningen av obligationer. 7.2.2Det är svårt att överblicka hållbarhetsinvesteringarnas omfattning Flera AP-fonder har som mål att öka eller prioritera hållbara investeringar. Denna ambition är svår att följa upp, då AP-fonderna har olika definitioner av vad som utgör hållbara investeringar. Synen skiljer sig bland annat på om endast investeringar som främjar hållbarhet (hållbar infrastruktur, rent vatten etc.) ska omfattas, eller om även investeringar som gjorts utifrån en eller flera hållbarhetsfaktorer ska räknas in. En gemensam definition av vad som utgör ”hållbara investeringar” skulle underlätta för insyn och uppföljning i hur stor andel av pensionskapitalet som förvaltas hållbart. Vi har dock valt att inte lämna en rekommendation inom detta område, av två skäl. Ett av motiven till att ha fyra fonder (AP1−AP4) med samma uppdrag är att det bidrar till ökad diversifiering genom att fonderna själva göra olika bedömningar av vilka tillgångar de ska investera i. Självständigheten, men även skillnader i uppdrag (AP6 och AP7), innebär också att AP-fonderna prioriterar olika investeringar inom hållbarhet. Vidare är bristen på gemensamma definitioner och svårigheter att kunna följa upp graden av hållbarhet i investeringar något som gäller för hela den finansiella sektorn. Det pågår ett internationellt utvecklingsarbete för att utveckla ramverk för hållbara investeringar. 78R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N AP-fonderna skulle dock kunna förtydliga sin redovisning av hur stor andel av investeringarna som förvaltas hållbart utifrån de definitioner och målsättningar som respektive fond har. 7.3Hållbarhet är integrerat i ägarstyrningen, men utmaningar kvarstår bedömer att AP-fonderna har integrerat hållbarhet i ägarstyrningen i en rimlig omfattning utifrån deras uppdrag. Hållbarhet är integrerat i riktlinjer och strategier för ägarstyrning och fonderna använder sin ägarroll i olika sammanhang för att påverka bolag att agera i en mer hållbar riktning. har ägaraktiviteten ökat. kvarstår flera utmaningar. Ägandet är fördelat över ett stort antal bolag och bredden av hållbarhetsfrågor är stor. Detta gör att fonderna måste fokusera på bolag och områden där de bedömer sig ha störst möjligheten att påverka och göra störst nytta. I utmaningen ingår även att säkerställa att bolagen lever upp till de hållbarhetskrav som ställs och att så kallad greenwashing undviks. 7.3.1Ökad ägaraktivitet, men arbetet med att integrera miljömässiga och sociala aspekter kräver fortsatt fokus Vi konstaterar att AP1−AP4 och AP7 har ökat sina aktiviteter inom ägarstyrning . De röstar på fler bolagsstämmor och deltar i fler valberedningar . Röstningen vid bolagsstämmor fokuserar i stor utsträckning på traditionella bolagsfrågor och mindre på miljömässiga och sociala hållbarhetsaspekter. Att vara aktiva ägare och fokusera på bolagens styrelser och ersättningssystem är en del av AP-fondernas uppdrag för att skapa långsiktigt hög avkastning. Det är stora skillnader mellan AP-fondernas röstningsdeltagande på bolagsstämmor, trots de senaste årens ökningar. I förhållande till antal utländska bolag i portföljerna röstar AP1−AP4 på knappt hälften av bolagsstämmorna, medan AP7 i princip röstar på samtliga. tar inte ställning till vad som är en acceptabel nivå på röstningsdeltagandet. En hög andel bör dock eftersträvas liksom arbetssätt som säkerställer att fondens syn i hållbarhetsfrågor får genomslag i röstningen. Arbetet med miljömässiga och sociala aspekter i ägarstyrningen bedrivs även i direkta dialoger och tillsammans med andra investerare inom olika hållbarhetsinitiativ. Vi bedömer att detta arbete bedrivs i rimlig omfattning utifrån fondernas uppdrag, men konstaterar att det finns utmaningar med att säkerställa att arbetet fokuseras på de områden och bolag där det gör störst nytta. R I K S R E V I S I O N E N A P - F O N D E R N A S H Å L L B A R H E T S A R B E T E – I N V E S T E R I N G A R O C H Ä G A R S T Y R N I N G 7.3.2Ägarstyrningen är viktig i hållbarhetsarbetet, men svår att utvärdera AP-fonderna lyfter fram ägarstyrningen som ett viktigt verktyg i hållbarhetsarbetet, men det är generellt svårt att få en bild av dess omfattning och resultat. En mängd faktorer inverkar på ett bolags beteende och påverkansarbetet bedrivs ofta långsiktigt, på flera olika sätt och i olika sammanhang. Öppenheten i redovisningen kan i vissa fall även begränsas av affärssekretess. Utmaningarna till trots bedömer vi att redovisningen av hur ägarstyrningen används för att stärka bolags miljömässiga och sociala hänsyn bör utvecklas, liksom redovisningen av vilka hållbarhetsresultat AP-fonderna anser att deras påverkansarbete bidragit till. Vi bedömer också att inslaget av kvantitativa uppgifter kring antal dialoger och kontakter bör öka för att stärka ägarstyrningens effekt och trovärdighet i hållbarhetsarbetet, trots aspekter kring ”poängjakt”. Såväl rapporter som AP7:s hållbarhetsredovisningar saknar tidsserier över antalet registrerade incidenter och genomförda dialoger vilket gör det svårt att få en uppfattning av hur arbetet utvecklats . Enligt behövs både kvalitativa och kvantitativa uppgifter för att skapa en tydlig bild av hur hållbarhetsarbetet utvecklas och vilka resultat det leder till. Frågan är inte minst viktig för fondernas trovärdighet, då de ofta väljer påverkansarbete och dialog framför att avyttra bolag. 7.4 Hållbarhetsredovisningen behöver vidareutvecklas Som redan konstaterats är många av utmaningarna med att förbättra hållbarhetsredovisning gemensamma för hela den finansiella sektorn. bedömer dock att det finns några åtgärder som AP-fonderna och regeringen själva kan vidta för att ska få en tydligare bild av måluppfyllelsen kopplad till en hållbar utveckling. 7.4.1AP-fondernas hållbarhetsredovisning bör göras mer enhetlig, när så är möjligt konstaterar att AP-fonderna har utvecklat sin hållbarhetsrapportering till regeringen. Detta har bland annat gjorts genom att AP1–AP4, enligt lagkrav, enats om gemensamma riktlinjer för redovisning av hur målet om ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande uppnås. AP6 och AP7 redovisar i stort enligt samma ramverk som slås fast i riktlinjerna. De utvalda ramverken är väl etablerade och används både nationellt och internationellt. Det är stora skillnader i hur AP-fonderna använder ramverken. Det är till exempel, enligt bedömning, svårt att få en samlad bild av hur AP-fonderna bidrar till FN:s globala hållbarhetsmål, då redovisningen skiljer sig åt mellan fonderna. Vi bedömer att AP6 inte heller redovisar hur deras hållbarhetsarbete 80R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N bidrar till FN:s globala hållbarhetsmål. Uppföljningen av de globala hållbarhetsmålen kompliceras av att målen inte är riktade till investerare utan till stater. Även här pågår ett utvecklingsarbete internationellt för att stärka investerares möjligheter att bidra till målen och till uppföljningen av dem. AP-fondernas redovisning bedöms främst fokusera på hur hållbarhetsarbetet har bedrivits, det vill säga aktiviteter och hur hållbarhet integrerats i fondernas processer. Vi konstaterar även att det är stor skillnad i hur utförligt AP-fondernas ägaraktiviteter redovisas, och att AP1–AP4 inte redovisar sin röstningsaktivitet utifrån enhetliga definitioner. Mot denna bakgrund drar slutsatsen att AP-fonderna behöver vidareutveckla hållbarhetsredovisningen så att den blir mer lättillgänglig, resultatinriktad och jämförbar mellan fonderna. Detta skulle kunna göras genom förtydligande i AP1–AP4:s riktlinjer, både gällande redovisningssätt och nyckeltal kring investeringar och ägarstyrning. Vid valet av redovisningssätt och nyckeltal är det viktigt att beakta det arbete som sker i omvärlden med att utveckla ramverk för hållbarhetsredovisning. Här behöver en avvägning göras mellan vad som är lämpligt att standardisera i närtid och vad som bör vänta. En avvägning behöver även göras i hur långt standardiseringen bör gå, givet AP1–AP4:s olika förvaltningsmodeller och deras oberoende sinsemellan. Även AP6 och AP7 bör, när så är möjligt, använda samma nyckeltal och redovisningssätt då detta skulle stärka regeringens förutsättningar att lämna en samlad bild av AP-fondernas hållbarhetsarbete till . Det finns alltid en risk för att krav på enhetlig rapportering leder till mer enhetliga verksamheter, det vill säga att verksamheterna fokuserar på de gemensamma nyckeltalen. En mer enhetlig rapportering bör utformas med hänsyn till hur respektive AP-fond utformar sin investeringsverksamhet och givet tillgång till kvalitativ data. Rapporteringen bör inte begränsa respektive AP-fonds möjlighet att självständigt utforma sina investeringsstrategier. 7.4.2Regeringens skrivelse bör innehålla en uppföljning av lagkrav och en mer samlad bild av AP-fondernas hållbarhetsarbete Granskningen visar att hållbarhetsredovisningen behöver vidareutvecklas i regeringens årliga skrivelse om AP-fondernas verksamhet, även om förbättringar har gjorts . Lagkravet för AP1–AP4 om att fondmedlen ska förvaltas genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande ställer ökade krav på redovisningen. Det är även svårt att få en helhetsbild över det samlade hållbarhetsarbetet som AP-fonderna bedriver. Denna del bör stärkas i skrivelsen. Förutsättningar för detta skulle förbättras om AP-fonderna utarbetade gemensamma redovisningssätt och nyckeltal. R I K S R E V I S I O N E N A P - F O N D E R N A S H Å L L B A R H E T S A R B E T E – I N V E S T E R I N G A R O C H Ä G A R S T Y R N I N G lämnar följande rekommendationer till AP-fonderna: •AP-fonderna bör förtydliga sina målsättningar inom social hållbarhet, så att de speglar fondernas långsiktiga ambitioner inom området. •AP1–AP4 och AP7 bör fortsätta att utveckla sitt arbete med miljömässig och social hållbarhet i sin ägarstyrning för att säkerställa att arbetet fokuseras på områden där fonden har störst möjlighet att påverka och göra störst nytta. •AP1–AP4 och AP7 bör utveckla hur rapporteringen kring påverkansarbete och dialoger kan göras tydligare, både då det gäller omfattning och om möjligt vilka resultat som har uppnåtts. •AP1–AP4 bör utarbeta gemensamma nyckeltal för investeringar och ägarstyrning som kan göra hållbarhetsredovisningen mer lättillgänglig och resultatinriktad. När så är möjligt bör även AP6 och AP7 använda samma nyckeltal så att regeringen kan ge en så samlad bild som möjligt i rapporteringen till . •AP6 bör redovisa hur fonden har möjlighet att bidra till FN:s hållbarhetsmål. lämnar följande rekommendationer till regeringen: •Ta initiativ till att förtydliga AP6:s uppdrag i förhållande till föredömlig förvaltning. •Utveckla den årliga skrivelsen till så att den tydligare svarar på om AP1−AP4 uppfyller de lagstadgade kraven på att fondmedlen förvaltas genom ansvarsfulla investeringar och ett ansvarsfullt ägande. •Utveckla skrivelsen så att det samlade resultatet av AP-fondernas hållbarhetsarbete framgår tydligare. 82R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N D. Berliner and A. , “Bluewashing” the Firm? Voluntary Regulations, Program Design, and Member Compliance with the United Nations Global Compact, , Vol. 43, No. 1, 2015. M. och V. Sternbeck , ”Gröna obligationer – stora i och med potential att växa”, Riksbank, Ekonomiska kommentarer, nr. Kölbel, Heeb, Paetzold, , Can Sustainable Investing Save the World? Reviewing the mechanisms of Investor Impact, Organization & Environment, 2020, ". E. , ownership on environmental and social issues: What works? A summary of the recent academic literature, Misum, 2020. Lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). Lagen (2000:193) om . Regeringsformen (1974:152). Årsredovisningslagen (1995:1554). AP1, AP2, AP3, AP4, Principöverenskommelse mellan AP-fonderna avseende samarbete kring implementering av miljö-och etikhänsyn via , . AP1, AP2, AP3, AP4, Principöverenskommelse - AP-fondernas etikråd, . AP-fondernas gemensamma mätetal och rapportering av koldioxidavtryck i investeringsportföljer, . AP1, Affärsplan 2021, 2020. AP1, Arbetsordning för styrelsen och verkställande direktören, . AP1, ESG data, odaterad. AP1, Förslag Långsiktiga förutsättningar, . AP1, Första AP-fondens ägarpolicy, Gällande från 2021-01-01. AP1, Årsredovisning 2019, 2020. R I K S R E V I S I O N E N A P - F O N D E R N A S H Å L L B A R H E T S A R B E T E – I N V E S T E R I N G A R O C H Ä G A R S T Y R N I N G AP1, Årsredovisning 2020, 2021. AP2, Andra AP-fondens hållbarhetsstrategi, . AP2, Hållbarhetsrapport & Klimatrapport enligt , 2020. AP2, Hållbarhetsrapport , 2021. AP2, Kvinnoindex 2020. Andra AP-fondens index över andel kvinnor i börsbolagen: styrelser, ledningar och anställda, 2021. AP2, Stämmorapport – Svenska bolag, 2019. AP2, Utvärdering av ESG-faktorer, odaterad. AP2, Verksamhetsplan 2021, 2020. AP2, Årsredovisning 2020, 2021. AP2, Ägarpolicy, Beslutad av Andra . AP2, Översyn av investeringsövertygelser, . AP3, Delar i verksamhetsplanen 2020 som rör hållbarhet, 2021. AP3, ESG Screening factor, odaterad. AP3, Hållbarhet är en integrerad komponent i avtal med externa förvaltare, odaterad. AP3, Hållbarhet är en integrerad komponent i interna mandatskrivningar. AP3, Mål och förvaltningsprinciper, . AP3, Årsredovisning 2019, 2020. AP3, Årsredovisning 2020, 2021. AP3, Ägarstyrningsrapport , 2019. AP3, Ägarstyrningsrapport , 2020. AP3, Ägarpolicy för Tredje AP-fonden, beslutad . AP4, Fjärde AP-fondens investeringsövertygelser och särdrag, . AP4, Integration av hållbarhet inom AP4:s förvaltning, material inför styrelsemöte . AP4, Investeringsprocess Alternativa investeringar AP4, Version per . AP4, Verksamhetsstrategi 2020–2022, uppföljning av 2020. AP4, Stämmosäsongsrapport , 2019. AP4, Årsredovisning 2019, 2020. AP4, Årsredovisning 2020, 2021. 84R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N AP4, Ägarpolicy, Beslutad av styrelsen . AP6, Ang. Sjätte hållbarhetsarbete med avseende på legala villkor, odaterad. AP6, Hållbarhetsrapport , 2020. AP6, Introduktion till Sjätte process och metodik för utvärdering av ESG. AP6, Investeringspolicy för (AP6), Fastställd av Sjätte . AP6, Uppförandekod för . Fastställd av Sjätte . AP6, Verksamhetsplan 2021. AP6, Ägarpolicy för , Fastställd av Sjätte . AP6, Årsredovisning 2011, 2012. AP6, Årsredovisning 2016, 2017. AP6, Årsredovisning 2019, 2020. AP6, Årsredovisning 2020, 2021. AP7, Svartlistade bolag . AP7, Hållbarhetsredovisning 2012−2013, 2014. AP7, Hållbarhetsredovisning 2019, 2020. AP7, Hållbarhetsredovisning 2020, 2021. AP7, Riktlinjer för ägarstyrning¸ version 2019:1, 2019. AP7, Vd-instruktion för påverkansdialog, version 2019:1, 2019. AP7, Vd-instruktion för ESG i ränteplaceringar, version 2019:1, Förslag till styrelsen . AP7, AP7 - Uppdrag och investeringsfilosofi, odaterad. AP7, Verksamheten 2021. AP-fondernas etikråd, årsrapporter för åren 2015−2020, 2016−2021. Första, Andra, Tredje och Fjärde AP-fondernas gemensamma riktlinjer för vilka tillgångar som fondmedel inte bör placeras i, . Första, Andra, Tredje och Fjärde AP-fondernas gemensamma riktlinjer för redovisning av hur målet har uppnåtts, . Första, Andra, Tredje och Fjärde AP-fondernas gemensamma värdegrund för förvaltning av fondmedlen, . R I K S R E V I S I O N E N A P - F O N D E R N A S H Å L L B A R H E T S A R B E T E – I N V E S T E R I N G A R O C H Ä G A R S T Y R N I N G Dansif, Investor Reporting on the Sustainable Development Goals, 2020. , Sustainable Investing. Establishing Long-Term Value and Performance, 2012. Hur måluppfyllelse, effekter och effektivitet kan undersökas och rapporteras, 2006:7. Kollegiet för svensk bolagsstyrning, Svensk kod för bolagsstyrning, 2019. Kollegiet för svensk bolagsstyrning, Årsrapport , 2020. , Sparande för en bättre miljö? – En studie av finansbolagens etiska produkter och hållbarhetsarbete, 2018. , Fossilfria pensioner. Dags för AP-fonderna att fasa ut sina fossila investeringar, 2020. , Våra fossila pensioner. En granskning av AP-fondernas aktiva ägande av fossila bolag, 2021. Statskontoret, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter – utmaningar i statens arbete, 2018. , Vad är hållbar utveckling? Bilaga 7 till LU 1999/2000, 2000. , AP6 i det reformerade pensionssystemet. , Nya regler för AP-fonderna, Ds 2015:34. , Förvalsalternativet inom premiepensionen, Fi2020/00584/FPM, 2020. , Hållbarhetsrapportering och behoven av ökad transparens och jämförbarhet, Dnr 20-17845, 2020. , Nya regler på hållbarhetsområdet för fondförvaltare, . SOU 2008:107, Etiken, miljön och pensionerna, betänkande från Kommittén om AP-fondernas etik- och miljöansvar. SOU 2017:115, Att främja gröna obligationer. SOU 2019:44, Ett bättre premiepensionssystem. Tillväxtanalys, ESG och transparens – vägen till grön omställning, rapport 2018:02. Tillväxtanalys, Finansmarknadens hållbarhets värdering av företag – ESG-värderingar som mått på och drivkraft för grön omställning, PM 2018:15. WWF, Du äger! AP-fondernas ägande av fossila reserver, 2015. 86R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N betänkande, Ändrade regler för Första–Fjärde AP-fonderna, 2018/19:FiU14. betänkande, AP-fondernas verksamhet , 2019/20:FiU6. 1995/96:171, En sjätte m.m., bet. 1995/96:NU24, protokoll1995/96:106. 1999/2000:46, av Allmänna pensionsfonden, bet. 1999/2000:FiU19 och rskr. 1999/2000:181. 2000/01:14, Vissa frågor om AP-fonderna, bet. 2000/01:FiU13, rskr. 2000/01:47. 2006/07:100, ekonomiska vårproposition. Förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samt tilläggsbudget m.m., bet. 2006/07:FiU21, rskr. 2006/07:222. 2009/10:155, Svenska miljömål - för ett effektivare miljöarbete, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377. 2015/16:1, Budgetpropositionen , utg. omr. 2, bet. 2015/16:FiU2, rskr. 2015/16:118. 2017/18:271, Ändrade regler för Första–Fjärde AP-fonderna, bet. 2018/19FiU14, rsk. 2018/19:52. Regeringens skrivelse, skr. 2003/2004:130, Redovisning av AP-fondernas verksamhet , bet. 2004/05:FiU6. Regeringens skrivelse, skr. 2005/06:210, Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2001–2005, bet. 2006/07:FiU6. Regeringens skrivelse, skr. 2013/14:130, Redovisning av AP-fondernas verksamhet , 2014, bet. 2014/15:FiU6. Regeringens skrivelse, skr. 2014/15:130, Redovisning av AP-fondernas verksamhet , bet. 2015/16:FiU6. Regeringens skrivelse, skr. 2018/19:130, Redovisning av AP-fondernas verksamhet , bet. 2019/20:FiU6. Regeringens skrivelse, skr. 2019/20:130, Redovisning av AP-fondernas verksamhet , bet. 2020/21:FiU6. Regeringens skrivelse, skr. 2015/16:69, Politik för hållbart företagande, bet. 2015/16:NU12. R I K S R E V I S I O N E N A P - F O N D E R N A S H Å L L B A R H E T S A R B E T E – I N V E S T E R I N G A R O C H Ä G A R S T Y R N I N G AP1, ”AP1 avinvesterar bolag med fossil verksamhet”, verksamhet/, hämtad . AP1, ”Första, Andra, Tredje och Fjärde AP-fondens samlade resultat uppgick till ”, fjarde-ap-fondens-samlade-resultat-2020-uppgick-till-124-miljarder-kronor/, hämtad . AP1, “Proxy Voting Dashboard”, , hämtad . AP2, ”Andra AP-fonden ställer om portföljen i linje med Aligned Benchmark”, staller-om-portfoljen-i-linje-med-paris-aligned-benchmark/, hämtad . AP2, ”AP-fondernas gemensamma mätetal och rapportering av koldioxidavtryck iinvesteringsportföljer, ”, hallbarhet-agarstyrning/koldioxidavtryck/2019-ap-fondernas-gemensamma- matetal-for-rapportering-av-koldioxidavtryck-december.pdf, hämtad . AP2, ”Global röstning”, agarstyrning/agarstyrning/global-rostning/, hämtad . AP3, ”Global röstning”, , hämtad . AP4, ”Proxy Voting Dashboard”. AP7, ”AP7 svartlistning – utvecklar Parisavtalsgranskning av portföljen”, portfoljen/, hämtad . AP7, ”AP7 i förlikning med Alphabet”, forlikning-med-alphabet/ hämtad . , ”AP-fondernas etikråd får prestigefyllt pris för gruvprojekt”, prestigefyllt-pris-for-gruvprojekt/, hämtad . , ”AP-fondernas etikråd ställer krav på tech-sektorn kring mänskliga rättigheter”, etikrad-staller-krav-pa-tech-sektorn-kring-manskliga-rattigheter/ hämtad . , ”Rapporter”, , hämtad . 88R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , ”Vanliga frågor och svar”, svar/, hämtad , “Ordlista, Principles for , “Sustainable Development Goals”, , hämtad . Principles for , “What are the Principles for ?”, investment, hämtad . Principles for , ”Signatory directory”, , hämtad . Regeringen, ”En taxonomi för hållbara investeringar”, gora-det-enklare-att-identifiera-och-jamfora-miljomassigt-hallbara-investeringar/, hämtad . , Responsible business conduct for institutional investors – considerations for due diligence under the Guidelines for , 2017. The Social Bonds Principles och ICMA, Principer för sociala obligationer (SBP). Frivilliga processriktlinjer för utgivning av sociala obligationer, . R I K S R E V I S I O N E N A P - F O N D E R N A S H Å L L B A R H E T S A R B E T E – I N V E S T E R I N G A R O C H Ä G A R S T Y R N I N G Det empiriska underlaget för granskningen består av dokumentstudier, sammanställning av kvantitativa uppgifter och intervjuer. För att besvara den första granskningsfrågan, om AP-fonderna har integrerat hållbarhet i sina styrdokument, har vi granskat relevanta styrdokument, policyer och riktlinjer för hållbarhetsarbetet. För att besvara den andra och tredje granskningsfrågan om i vilken omfattning hållbarhet har integrerats i AP-fondernas investeringar och ägarskap, har vi tagit del av processbeskrivningar och andra underlag kring hur hållbarhet beaktades i investeringsprocesser, samt kvantitativa och kvalitativa uppgifter om aktiviteter och resultat kopplade till investeringar och ägarstyrning för perioden –2020. I syfte att besvara den fjärde frågan om redovisningen av hållbarhetsarbetet till regering och riksdag är lättillgänglig och resultatinriktad har vi granskat AP-fondernas årsredovisningar, hållbarhetsrapporter och ägarstyrningsrapporter, framför allt . Vi har även granskat regeringens årliga skrivelse till , framför allt för åren 2018 och 2019.336 För att identifiera lämpligt underlag och uppgifter utgick vi från AP-fondernas årsredovisningar samt från forskning och rapportering kring hur institutionella investerare arbetar med hållbarhet.337 I ett första steg inhämtades underlag från AP-fonderna genom en beställning till samtliga fonder. var strukturerad efter revisionsfrågorna. Både befintliga dokument och material och för granskningen särskilt framtagen statistik och skriftliga underlag från AP-fonderna har inhämtats. Vi inhämtade också uppgifter från AP1−AP4:s etikråd, som är ett samarbetsorgan för att hantera hållbarhetsfrågor i nämnda fonders utländska noterade bolag.338 som skickades till AP-fonderna är tillgänglig elektroniskt via . Inkomna uppgifter och dokument har sammanställts för att ge en bild av hållbarhetsarbetet för respektive AP-fond. I nästa steg genomfördes intervjuer med företrädare för AP-fonderna samt .