prop · H9031d20 · 2021-09-20 00:00:00 — 2021/22:1 Utgiftsområde 18 Utgiftsområde 18 – Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................................. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt Mål för utgiftsområdet........................................................................................ Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet........... Mål för området ................................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................................... 3.3.1Goda förutsättningar för hushållning med naturresurser och 3.3.2 Goda och hållbara livsmiljöer.............................................................. 3.3.3 Hållbarhet i byggande och förvaltning............................................... 3.3.4 En väl fungerande bostadsmarknad och ekonomisk Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... 3.4.2 Statliga insatser bidrar till goda och hållbara livsmiljöer ................. 3.4.3 arbete bidrar till en effektivare byggprocess................... 3.4.4 Statliga insatser bidrar till ett hållbart byggande ............................... 3.4.5 Statens insatser underlättar bostadsbyggandet.................................. 3.4.6 Bostadsmarknaden möter inte allas behov........................................ Den årliga revisionens iakttagelser.................................................................... 1:1 Bostadspolitisk utveckling ............................................................. 3.7.2 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag ....................... 3.7.3 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad ................ 3.7.7 1:7 Energieffektivisering av flerbostadshus....................................... 3.7.8 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande........................................................................ Mål för området ................................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................................... 4.3.1 Insatser har motverkat affärsmetoder som skadar 4.3.2 Reglerna på produktsäkerhetsområdet följs i hög 4.3.3 En trovärdig och effektiv tvistlösning utanför domstol.................. 4.3.4 Ett välanvänt och effektivt konsumentstöd ...................................... 2021/22:1 Utgiftsområde 18 4.3.5 Insatser för att främja hållbar konsumtion........................................ Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ..................................... Stärkta möjligheter att ingripa vid regelöverträdelser ...................... 4.4.2Goda möjligheter för konsumenter att få tvister med företag 4.4.3 Säkra varor och tjänster ........................................................................ 4.4.4 Konsumentvägledning till utsatta konsumenter ............................... Miljömässigt hållbar konsumtion........................................................ 4.4.7 Översyn av systemet för resegarantier ............................................... Åtgärder på konsumentområdet ......................................................... 4.5.5 Bidrag till miljömärkning av produkter.............................................. 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för nybyggnad och ändringar av bostäder, avlösen av kommunala borgensåtaganden och lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativa hyresrätter som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 8 (avsnitt 3.7.4). 2.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik enligt tabell 1.1. 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad 1:7 Energieffektivisering av flerbostadshus 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande 2:4 Åtgärder på konsumentområdet 2:5 Bidrag till miljömärkning av produkter Summa anslag inom utgiftsområdet 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag 1:7 Energieffektivisering av flerbostadshus 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och 2:4 Åtgärder på konsumentområdet Summa beställningsbemyndiganden inom utgiftsområdet 2Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Huvuddelen av resurserna inom området samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet avser bostadspolitiskt inriktad verksamhet. Myndigheterna , och ingår i området, som även omfattar stora statliga garantiåtaganden och skatteutgifter. Även hör till området. Huvuddelen av anslagen avser transfereringar i form av investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande och stöd för energieffektivisering av flerbostadshus samt förvaltningsutgifter. Inom området bedrivs internationellt samarbete, bl.a. deltagande i verksamhet inom (UN Habitat och Unece) och Europeiska unionen. Insatserna inom området konsumentpolitiken, dvs. konsumentskyddande lagstiftning och tillsyn, tvistlösning utanför domstol samt opartisk konsumentinformation och vägledning, tar sikte på samtliga konsumentmarknader. Insatserna berör därför även flera andra områden och verksamheter. De myndigheter som har uppdrag inom konsumentpolitiken, och vars verksamhet behandlas inom utgiftsområdet, är med , och Fastighetsmäklarinspektionen. Även det statliga bolaget har uppgifter inom konsumentpolitiken. Inom området anslås medel för förvaltningsutgifter, för åtgärder på konsumentområdet samt för bidrag till miljömärkning av produkter. 2021/22:1 Utgiftsområde 18 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Samhällsplanering, bostadsmarknad, 1:2 Omstrukturering av kommunala 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att 1:7 Energieffektivisering av flerbostadshus 1:8 Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för 2:4 Åtgärder på konsumentområdet 2:5 Bidrag till miljömärkning av produkter 2021 1:9 Bidrag till åtgärder mot radon i 2021 1:10 Innovativt och hållbart Totalt för utgiftsområde 18 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2021/22:1 Utgiftsområde 18 Tabell 2.2 Förändringar av utgiftsramen –2024 för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra utgiftsområden 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2022. I jämförelse med de anvisade medlen ökar därmed ramen för utgiftsområdet med Utgiftsram 2022 realekonomiskt fördelad för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Transfereringar i form av investeringsstöd för anordnade av hyresbostäder och bostäder för studerande samt stöd för energieffektivisering av flerbostadshus utgör en stor del av ramen. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik redovisas i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av stöd till företag och hushåll på budgetens utgiftssida finns det dock även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter (se Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 11.26). Den samlade redovisningen finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2020/21:98). I tabell 2.4 redovisas skatteutgifter med koppling till utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. 2021/22:1 Utgiftsområde 18 Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Nedsatt kapitalvinstskatt vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Ränteutgifter för eget hem Försäljning av tomtmark och byggnader Uttagsbeskattning avseende vissa fastighetstjänster Begränsad fastighetsavgift för pensionärer Fastighetsskatt respektive fastighetsavgift på hyreshus, ägarlägenheter Totalt för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Anm.: Ett ”-” betyder att utgiften inte kunnat kvantifieras. Målet för området samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteri-verk- samhet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas (prop. 2011/12:1, 2011/12:CU1, rskr. 2011/12:89). För området bostadsmarknad är målet även långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:CU1, rskr. 2008/09:116). Målet för konsumentpolitiken är väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:76). 2021/22:1 Utgiftsområde 18 3Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet Se avsnitt 2.4. 3.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De resultatindikatorer och bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom denna del av utgiftsområdet är följande: –antal antagna översiktsplaner, –antal antagna detaljplaner, –handläggningstider inom fastighetsbildningsverksamheten, –antal kommuner som integrerar stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer vid planering, byggande och förvaltning i städer och tätorter, –otrygghet vid utevistelse i det egna bostadsområdet –insatser för att främja goda och hållbara livsmiljöer, –produktionskostnader för bostäder, –genomsnittlig energiprestanda, –antal färdigställda och påbörjade bostäder i förhållande till befolkningsutvecklingen, och –kommunala bedömningar av läget på bostadsmarknaden. Otrygghet vid utevistelse i det egna bostadsområdet är en ny resultatindikator som används för att beskriva utvecklingen av sociala värden i den byggda miljön. 3.3.1Goda förutsättningar för hushållning med naturresurser och ekonomisk utveckling I detta avsnitt redovisas resultat med koppling till den del av målet som handlar om att underlätta ekonomisk utveckling och främja en långsiktigt god hushållning med naturresurser genom samhällsbyggnadsprocessen. Som resultatindikatorer används dels antalet antagna översiktsplaner och detaljplaner, dels handläggningstider inom fastighetsbildningsverksamheten. De förstnämnda indikatorerna har valts för att de kan antas visa på en förändrad mark- och vattenanvändning i kommuner, som bl.a. är viktig för ekonomisk aktivitet och utveckling. Vidare anger en aktuell översiktsplan inriktningen för kommunens långsiktiga utveckling av den fysiska miljön och ger därigenom förutsättningar för en god hushållning med naturresurser. Handläggningstider inom fastighetsbildningsverksamheten har valts som resultatindikator eftersom den speglar möjligheten att ändra och säkra markens indelning i fastigheter, vilket är en förutsättning för ekonomisk utveckling. 2021/22:1 Utgiftsområde 18 Önskemål om ökad regional planering har tillkännagett för regeringen att regeringen bör ta nödvändiga initiativ för att fler län ska omfattas av regional fysisk planering (bet. 2018/19:CU2 punkt 2, rskr. 2018/19:31). inkom Region och kommunerna i med en begäran (Fi2019/01983) om att omfattas av de bestämmelser om regional fysisk planering som gäller enligt 7 kap. (2010:900). Regionens och kommunernas begäran har remissbehandlats. Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. Antalet antagna översiktsplaner i nivå med förgående år antog 15 kommuner nya översiktsplaner som fått laga kraft, enligt plan- och byggenkät (Fi2021/02048). Det är i nivå med förgående år (se diagram 3.1). skedde nästan en halvering av antalet antagna översiktsplaner jämfört . Det följer den långsiktiga trenden där antalet antagna översiktsplaner är som lägst i mitten av kommunfullmäktiges mandatperiod. Enligt övergångsbestämmelserna till de ändringar i 3 kap. som gäller fr.o.m. kommer kommuntäckande översiktsplaner som antagits före att upphöra att gälla vid utgången av 2025. Vid utgången av 2020 var det endast 11 kommuner som hade en översiktsplan som fått laga kraft . Majoriteten av de kommuner som fortfarande har en översiktsplan som fått laga kraft arbetar med att ta fram en ny. Diagram 3.1 Antal antagna översiktsplaner Antalet antagna detaljplaner ökar En planberedskap hos kommunerna är bl.a. en förutsättning för ekonomisk utveckling och bedöms utifrån antal antagna detaljplaner. antogs ca 1 400 detaljplaner i kommunerna enligt plan- och byggenkät, vilket var en liten ökning jämfört med (se diagram 3.2). Det ökade antalet antagna detaljplaner visar på en försiktig ökad aktivitet i kommunerna när det gäller planeringen för en förändrad markanvändning. Antalet detaljplaner som antogs låg dock på en lägre nivå än 2018. 2021/22:1 Utgiftsområde 18 Diagram 3.2 Antal antagna detaljplaner Trots en försiktig ökning av antalet antagna detaljplaner 2020 är således antalet fortsatt på en lägre nivå jämfört . Det kan ha flera orsaker och behöver inte innebära att kommunernas planberedskap har minskat. har i plan- och byggenkäten gjort en intervjustudie med 19 kommuner om orsakerna till nedgången. Någon entydig bild framkommer inte av enkäten. En orsak som kommunerna lyfter är att vissa kommuner inte har tillräckligt stor organisation för att både hantera strategiskt översiktsplanearbete och att ta fram detaljplaner. En annan förklaring kan vara en naturlig fluktuation, med en återgång till ett normalläge efter en period med relativt högt antal antagna detaljplaner. Det finns enligt dock inget stöd för detta i den nationella statistiken. En tredje orsak kan vara att detaljplanernas komplexitet har ökat. Planeringsbesked, som infördes , är en möjlighet för kommuner att i ett tidigt skede begära ett besked från när det råder stor osäkerhet om förutsättningarna för planeringen. Ett sådant besked kan bidra till en effektivare och kortare process för planläggning, som kan leda till att det blir lättare att tillgodose behovet av bostäder. lämnades 12 planeringsbesked, vilket var 1 färre än 2019. Huvuddelen av de planeringsbesked som lämnades av länsstyrelserna 2020 var negativa. Det är fortsatt få kommuner som begär planeringsbesked av . prövades 374 överklagade planärenden av de fem mark- och miljödomstolarna, vilket var fler än 2019. Sammanlagt överprövade länsstyrelserna 35 detaljplaner inom ramen för den statliga tillsynen 2020, vilket också var fler än föregående år. Antalet överklagade planärenden hos mark- och miljödomstolarna har varit relativt . Det går inte att säga att benägenheten att överklaga antagna detaljplaner har ökat. En stor andel av detaljplanerna överklagas, men få av överklagandena leder till att den aktuella planen upphävs. Även antalet detaljplaner som prövar har varit relativt . Det är fortsatt ett litet antal detaljplaner som överprövas av inom ramen för den statliga tillsynen. Antalet bygglov i nivå med föregående år Antalet beviljade bygglov ger bl.a. en indikation på byggverksamheten som är en del av målet om att underlätta ekonomisk utveckling. 2021/22:1 Utgiftsområde 18 81 200 ansökningar om permanenta och tidsbegränsade bygglov. Av de beviljade bygglovsansökningarna avsåg 12 665 ärenden nybyggnad av bostadshus. Resultatet visar att antalet och fördelningen av inkomna och beviljade ärenden för bygglov och förhandsbesked låg på ungefär samma nivå . Enligt plan- och byggenkät har ökningen huvudsakligen utgjorts av ärenden avseende anmälan för bygglovsbefriade åtgärder, t.ex. ärenden som avser komplementbostadshus, komplementbyggnader och tillbyggnader. Sammanlagt överklagades över 3 400 bygglov och förhandsbesked till länsstyrelserna 2020. Motsvarande siffra var närmare 3 500. 1 500 ärenden till mark- och miljödomstol, vilket var en minskning jämfört med föregående år, då knappt 1 700 ärenden överklagades. Över tid har det dock skett relativt små förändringar när det gäller antalet överklagade bygglov. Antalet överklagade beslut om bygglov och förhandsbesked har legat på ungefär samma nivå . Kortare handläggningstider inom fastighetsbildningsverksamheten Spridningen av sjukdomen covid-19 har haft en stor påverkan på fastighetsbildningsverksamheten och krävt ett antal anpassningar av hur verksamheten bedrivs. Anpassningarna har bestått i att Lantmäteriet har omfördelat resurser till de ärenden och arbetsmoment som kan genomföras på distans, eller i vart fall utan fysiska kundkontakter. Vissa ärenden som kräver fysiska kundkontakter har därmed inte kunnat avslutas. Anpassningarna har lett till att verksamheten kunnat leverera goda resultat trots spridningen av covid-19, men innebär att de genomsnittliga handläggningstiderna, på kort sikt, kommer att öka när den ordinarie verksamheten återupptas. Lantmäteriets ärenden följs upp i sju olika ärendekategorier. Två av dessa ingår i redovisningen av den genomsnittliga handläggningstiden i tabell 3.1. Jämfört med 2019 har de genomsnittliga handläggningstiderna kortats i fem kategorier, medan handläggningstiden är oförändrad i en kategori. I fyra av de sju ärendekategorierna har handläggningstiderna inte varit kortare än vad de var . Detta är delvis en effekt av de anpassningar som har gjorts till följd av pandemin. Tabell 3.1 Genomsnittlig handläggningstid hos Lantmäteriet Källa: Lantmäteriet. Andelen överklagade ärenden och fakturor är i viss mån ett mått på kvaliteten i ärendena, och ger en indikation på om arbetet med att korta ned handläggningstiderna kan ske med bibehållen kvalitet i avgörandena. Andelen överklagade och återvisade ärenden hos Lantmäteriet har varit förhållandevis stabil . Andelen överklagade fakturor ökade marginellt 2020, och låg fortfarande på en hög nivå jämfört . Utbildning ger effektivare tillämpning av har haft regeringens uppdrag att genomföra kompetensinsatser för att främja en mer enhetlig och effektiv tillämpning av i kommunerna och på 2021/22:1 Utgiftsområde 18 länsstyrelserna (N2016/07801). som uppdraget pågått, 2017–2020, har bl.a. publicerat 20 nya vägledningspaket, producerat 5 digitala introduktionsutbildningar för nya handläggare och anordnat nätverksträffar. Satsningen har ökat kompetensen i kommunerna och bidragit till att effektivisera samhällsbyggnadsprocessen, vilket i sin tur bidrar till att nå målet att underlätta för ekonomisk utveckling och främja långsiktigt god hushållning med naturresurser. En ökad digitalisering ger förutsättningar för en öppen och effektiv samhällsbyggnadsprocess Samhällsbyggnadsprocessen bidrar till att underlätta ekonomisk utveckling och främja en långsiktigt god hushållning med naturresurser. En förutsättning för en effektiv och ändamålsenlig samhällsbyggnadsprocess är att den tar vara på digitaliseringens möjligheter samt att aktuell och korrekt information om geografi och fastigheter används. Lantmäteriet tillhandahåller information om geografi och fastigheter, s.k. geodata, till allmänheten, den offentliga sektorn och näringslivet. Geodata utgör ofta basen i appar, e-tjänster och handläggningsstöd, vilket innebär att de flesta använder geodata , både privat och i yrkeslivet. ökade mängden data som Lantmäteriet levererade till samhället via geodataprodukterna och geodatatjänsterna . ökade användningen , vilket ger en indikation på samhällets ökande efterfrågan på geodata och Lantmäteriets förmåga att leverera denna. har Lantmäteriet inom ramen för ett regeringsuppdrag laserskannat skogsmark för skogsbrukets behov. av skogsmarken är nu skannad. Inom ramen för regeringens arbete med en digital samhällsbyggnadsprocess har Lantmäteriet fått i uppdrag att etablera en digital infrastruktur för att tillgängliggöra minst två informationsmängder (dataset) i samhällsbyggnadsprocessen (Fi2020/00358). kan kommuner och andra aktörer via avtal ansluta till den nationella infrastrukturen och ta del av nationellt standardiserade dataset. finns dataset om detaljplaner och byggnadsinformation tillgängliga (Fi2021/00345). Kommunerna ska fr.o.m. utforma digitala detaljplaner i enlighet med framtagna föreskrifter. I syfte att skapa förutsättningar för en fortsatt enhetlig, effektiv och digitaliserad samhällsbyggnadsprocess har Lantmäteriet fått i uppdrag att förstärka sin verksamhet i (Fi2019/02342). Rekrytering och tillsättningar av tjänster hos Lantmäteriet i pågick och . var 52 tjänster tillsatta i , bl.a. kundtjänstmedarbetare, systemtekniker, systemutvecklare och handläggare. Flertalet medarbetare har fått nödvändig utbildning och introduktion. Samlokalisering i gemensamma lokaler har varit en viktig fråga att hantera. Lantmäteriet har tecknat ett hyresavtal för lokaler där samtliga medarbetare ska kunna arbeta. Uppdraget ska slutredovisas . Insatser har gjorts för att se över områden av riksintresse När riksintressesystemet infördes var avsikten att endast få och unika områden skulle komma ifråga för utpekande. har antalet områden av riksintresse ökat och dessa områdens arealmässiga utbredning har kraftigt utökats. har bedömt att många av de kriterier som ligger till grund för att bedöma anspråk på områden av riksintresse är föråldrade och otydliga. , , , och har därför tillsammans, med 2021/22:1 Utgiftsområde 18 som samordnande myndighet, fått i uppdrag att göra en översyn av sina respektive anspråk på områden av riksintresse. Sammantaget ska översynen leda till en kraftig minskning av såväl antalet anspråk på områden av riksintresse som dessa områdens samlade areella utbredning (Fi2020/00252). har redovisat den del av uppdraget som handlar om att se över och precisera kriterierna för vilka områden som ska anses vara av riksintresse (Fi2020/04621). Redovisningen visar att myndigheterna som ingår i uppdraget har gjort insatser för att förtydliga kriterierna för vilka områden som ska anses vara av riksintresse och bedömning är att uppdragets genomförande sammantaget kommer att leda till en minskning av de totala riksintresseanspråken. Markens hållfasthet och andra geotekniska egenskaper påverkar i hög grad förutsättningarna att uppföra byggnader, vägar och järnvägar, och därmed också möjligheten att nå målet att långsiktigt främja en god hushållning med naturresurser. fick en väsentlig ökning av antalet inkomna remisser främst från kommuner i .