prop · H90336 · 2021-10-19 00:00:00 — Detta blir aktuellt i de ämnen där det endast finns betygskriterier och inte några kriterier för bedömning av kunskaper. Med betygskriterier avses sådana kriterier som används för att beskriva vilka kunskaper som typiskt sett ska uppnås för ett visst betyg. Att alla betygskriterier för betyget E ska vara uppfyllda för att ett godkänt betyg ska ges framgår av 20 och 21 §§. Även i första stycket andra punkten och i fjärde stycket görs ändringar som innebär att ”kunskapskrav” ersätts med ”kriterierna för bedömning av kunskaper eller betygskriterierna för årskurs 6”. När det gäller betygs- kriterierna ska bedömningen avse om eleven kommer att uppfylla dessa i årskurs 6. Dessutom görs språkliga ändringar på så vis att ordet ”nå” byts mot ”uppfylla”. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 5.5. 20 § När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Läraren ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg. Vid bedömningen ska elevens kunskaper 1.i årskurs 4 och 5, om betyg sätts i dessa årskurser, ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till betygs- kriterierna för årskurs 6, och 2.i årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till betygskriterierna för årskurs 6. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur elevens kunskaper ska be- dömas vid betygssättningen innan ett ämne har avslutats i sameskolan. Att betyg ska ha någon av beteckningarna A, B, C, D, E eller F föreskrivs i 18 §. Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E, varav E är lägsta betyg. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. Ändringarna i första stycket innebär att det införs en ny princip för betygssättning som ska gälla för betygsstegen A–D. Ändringarna mot- svarar de ändringar som görs i 10 kap. 19 §, se kommentaren till den paragrafen. I andra stycket görs ändringar som innebär att ”kunskapskrav” ersätts med ”betygskriterier”. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 5.4. 21 § När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska läraren göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av Prop. 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om betygskriterier. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur elevens kunskaper ska be- dömas när betyg sätts i sameskolan efter det att ett ämne har avslutats. Att betyg ska ha någon av beteckningarna A, B, C, D, E eller F föreskrivs i 18 §. Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E, varav E är lägsta betyg. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. Ändringarna i första stycket innebär att det införs en ny princip för betygssättning som ska gälla för betygsstegen A–D och att ”kun- skapskrav” ersätts med ”betygskriterier”. Ändringarna motsvarar de ändringar som görs i 10 kap. 19 §, se kommentaren till den paragrafen. Även i andra stycket görs ändringar som innebär att ”kunskapskrav” ersätts med ”betygskriterier”. I andra stycket görs också språkliga änd- ringar som innebär att upplysningsbestämmelsen anpassas till hur denna typ av bestämmelser normalt utformas. Ändringen innebär inte någon förändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 5.4. 21 b § Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen enligt 20 och 21 §§ bortses från enstaka delar av betygskriterierna för årskurs 6. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna uppfylla betygskriterierna för ett visst betyg. Paragrafen innehåller bestämmelser om möjligheter att vid betygs- sättningen göra undantag från kunskapskrav. Ändringarna i paragrafen innebär att ”kunskapskrav” ersätts med ”betygskriterier”. Med betygskriterier avses sådan kriterier som används för att beskriva vilka kunskaper som typiskt sett ska uppnås för ett visst betyg. Att alla betygskriterier för betyget E ska vara uppfyllda för att ett godkänt betyg ska ges framgår av 20 och 21 §§. Det görs även språkliga ändringar i paragrafen bl.a. på så vis att ordet ”nå” byts mot ”uppfylla”. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 5.4. 24 § Som betyg för godkända resultat på en kurs ska någon av beteckningarna A, B, C, D eller E användas. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. Vid betygssättningen ska läraren göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de betygskriterier som gäller för kursen och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om betygskriterier. Paragrafen innehåller bestämmelser om betygssättning på kurser i gym- I första stycket har det nuvarande första styckets första mening slagits ihop med bestämmelserna i 23 § om betygsskalans utformning, som har 2021/22:36 Andra stycket, som är nytt, ersätter det nuvarande första styckets andra mening. Genom bestämmelserna i stycket införs en ny princip för betygs- sättning som gäller för betygsstegen A–D. Ändringarna motsvarar de änd- ringar som görs i 10 kap. 19 §, se kommentaren till den paragrafen. Det nuvarande andra stycket blir tredje stycket och där görs ändringar som innebär att ”kunskapskrav” ersätts med ”betygskriterier”. I tredje stycket görs också språkliga ändringar som innebär att upplysnings- bestämmelsen anpassas till hur denna typ av bestämmelser normalt utformas. Ändringen innebär inte någon förändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 5.4. 26 § Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen bortses från enstaka delar av betygskriterierna. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna uppfylla betygskriterierna för ett visst betyg. Trots vad som anges i första stycket ska sådana delar av betygskriterierna som rör säkerhet eller som hänvisar till lagar, förordningar eller myndigheters före- skrifter alltid uppfyllas. Paragrafen innehåller bestämmelser om möjligheter att vid betygssätt- ningen göra undantag från kunskapskrav. I paragrafen görs språkliga och redaktionella ändringar som bl.a. innebär att paragrafen delas upp i två stycken. I första stycket görs ändringar som innebär att ”kunskapskraven” ersätts med ”betygskriterierna”. Med betygskriterier avses sådan kriterier som används för att beskriva vilka kunskaper som typiskt sett ska uppnås för ett visst betyg. Att alla betygskriterier för betyget E ska vara uppfyllda för att ett godkänt betyg ska ges framgår av 24 §. Det görs även språkliga ändringar i stycket bl.a. på så vis att ordet ”nå” byts mot ”uppfylla”. I det nya andra stycket görs en ändring som innebär att nu gällande krav på att de kunskapskrav som rör säkerhet och de som hänvisar till lagar, förordningar eller myndigheternas föreskrifter alltid ska uppfyllas ersätts med ett krav på att det bara är sådana delar av betygskriterierna som rör säkerhet eller som innehåller hänvisningar av nämnt slag som alltid ska uppfyllas. Om betygskriterierna består av flera delar, varav det enbart är vissa som t.ex. rör säkerhet, ska det alltså vara möjligt att bortse från enstaka delar av betygskriterierna så länge som de delar som rör säkerhet är uppfyllda. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 5.4. 4 § Utbildningen i gymnasiesärskolan ska vara öppen för ungdomar vars skol- plikt har upphört och som på grund av att de har en utvecklingsstörning inte bedöms ha förutsättningar att uppfylla sådana betygskriterier som gäller för gym- nasieskolan och som minst ska uppfyllas. De ungdomar som tillhör målgruppen för gymnasiesärskolan har rätt att bli mottagna i gymnasiesärskola om utbildningen påbörjas före utgången av det första kalenderhalvåret det år de fyller . I paragrafen finns bestämmelser om gymnasiesärskolans målgrupp. I första stycket görs ändringar som innebär att ”kunskapskrav” ersätts med ”betygskriterier”. Med betygskriterier avses sådan kriterier som används för att beskriva vilka kunskaper som typiskt sett ska uppnås för ett visst betyg. Att alla betygskriterier för betyget E ska vara uppfyllda för att ett godkänt betyg ska ges framgår av 23 §. Det görs även språkliga ändringar som tydliggör att bedömningen av om en ungdom vars skolplikt har upphört ska tas emot i gymnasiesärskolan ska göras i förhållande till sådana betygskriterier som gäller för gymnasieskolan och som minst ska Paragrafen utformas efter synpunkter från Lagrådet. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3. 23 § Som betyg för godkända resultat på en kurs ska någon av beteckningarna A, B, C, D eller E användas. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med Vid betygssättningen ska läraren göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de betygskriterier som gäller för kursen och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg. För den elev som inte har uppfyllt betygskriterierna för betyget E, ska betyg inte Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om betygskriterier. Paragrafen innehåller bestämmelser om betygssättning på kurser. Ändringen i första stycket innebär att den tredje meningen tas bort. Andra stycket, som är nytt, ersätter det nuvarande första styckets tredje Genom bestämmelserna i stycket införs en ny princip för betygs- sättning som ska gälla för betygsstegen A–D. ändringar som görs i 10 kap. 19 §, se kommentaren till den paragrafen. De nuvarande andra och tredje styckena, blir tredje och fjärde styckena, och där görs ändringar som innebär att ”krav” och ”kunskapskrav” ersätts med ”betygskriterier”. I fjärde stycket görs också språkliga ändringar som innebär att upplysningsbestämmelsen anpassas till hur denna typ av bestämmelser normalt utformas. Ändringen innebär inte någon förändring Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 5.4. 25 § Om det finns särskilda skäl, får det vid betygssättningen bortses från enstaka delar av betygskriterierna. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska uppfylla betygskriterierna för ett visst betyg. En utvecklingsstörning får beaktas vid betygssättningen bara om det finns Trots vad som anges i första och andra styckena ska sådana delar av betygs- kriterierna som rör säkerhet eller som hänvisar till lagar, förordningar eller myn- digheters föreskrifter alltid uppfyllas. Paragrafen innehåller bestämmelser om möjligheter att vid betygssätt- ningen göra undantag från kunskapskrav. I paragrafen görs språkliga och redaktionella ändringar som bl.a. innebär att paragrafen delas upp i tre stycken. Ändringarna i första stycket innebär att ”kunskapskrav” ersätts med ”betygskriterier”. Med betygskriterier avses sådan kriterier som används 2021/22:36 för att beskriva vilka kunskaper som typiskt sett ska uppnås för ett visst betyg. Att alla betygskriterier för betyget E ska vara uppfyllda för att ett godkänt betyg ska ges framgår av 23 §. Det görs även språkliga ändringar i stycket bl.a. på så vis att ordet ”nå” byts mot ”uppfylla”. De nya andra stycket motsvarar nuvarande första stycket tredje meningen. I det nya tredje stycket, som motsvarar nuvarande första stycket fjärde meningen, görs en ändring som innebär att nu gällande krav på att de kunskapskrav som rör säkerhet och de som hänvisar till lagar, förordningar eller myndigheternas föreskrifter alltid ska uppfyllas ersätts med ett krav på att det bara är sådana delar av betygskriterierna som rör säkerhet eller som innehåller hänvisningar av nämnt slag som alltid ska uppfyllas. Om betygskriterierna består av flera delar, varav det enbart är vissa som t.ex. rör säkerhet, ska det alltså vara möjligt att bortse från enstaka delar av betygskriterierna så länge som de delar som rör säkerhet är uppfyllda. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 5.4. 26 a § Betyg ska inte sättas på ämnesområden. För ämnesområdena ska det finnas kriterier för bedömning av kunskaper. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om kriterier för bedömning av kunskaper. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som gäller i fråga om betygs- sättning på ämnesområden. I första och andra styckena görs ändringar som innebär att ”kravnivåer” ersätts med ”kriterier för bedömning av kunskaper”. Med kriterier för bedömning av kunskaper avses kriterier som inte används för betygs- sättning utan för att bedöma elevers kunskapsutveckling i ämnesområden. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.5. 37 § Vid betygssättning på en kurs inom utbildning på grundläggande nivå, särskild utbildning på grundläggande nivå eller utbildning i svenska för invandrare ska läraren göra en bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de betygs- kriterier som gäller för kursen. För att eleven ska få betyget Godkänt ska samtliga kriterier för detta betyg vara uppfyllda. Vid betygssättning på en kurs inom utbildning på gymnasial nivå eller särskild utbildning på gymnasial nivå ska läraren göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de betygskriterier som gäller för kursen och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg. Betygskriterier ska finnas för varje kurs där betyg ska sättas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om betygskriterier. Paragrafen innehåller bestämmelser om betygssättning inom vuxenutbildning (komvux). Hur betyg ska betecknas inom komvux anges i 36 §. Fr.o.m. innebär den regleringen att det används olika betygsskalor inom olika delar av komvux. Som betyg på utbildning på grundläggande nivå och i svenska för invandrare ska någon av beteckningarna Godkänt eller Icke godkänt användas. Som betyg på Prop. 2021/22:36 särskild utbildning på grundläggande nivå ska beteckningen Godkänt användas för godkända resultat och för en elev som inte uppnår betyget Godkänt ska ett intyg om att eleven har deltagit i kursen utfärdas. Som betyg på utbildning på gymnasial nivå ska någon av beteckningarna A, B, C, D, E eller F användas, varav E är lägsta godkända betyg. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. Som betyg på särskild utbildning på gymnasial nivå ska samma beteckningar användas för godkända resultat och för en elev som inte uppnår betyget E ska ett intyg om att eleven har deltagit i kursen utfärdas. I första stycket görs ändringar som innebär att ”kunskapskrav” ersätts med ”betygskriterier”. Med betygskriterier avses i skollagen sådana kriterier som används för att beskriva vilka kunskaper som typiskt sett ska uppnås för ett visst betyg. I stycket förtydligas dock att en elev inom utbildning på grundläggande nivå, särskild utbildning på grundläggande nivå och utbildning i svenska för invandrare kan få betyget Godkänt på en kurs enbart om samtliga betygskriterier för detta betyg är uppfyllda. Ändringarna innebär också att bestämmelserna som rör betygssättning inom utbildning på gymnasial nivå och särskild utbildning på gymnasial nivå flyttas till ett nytt andra stycke. Det nya andra stycket innehåller bestämmelser om betygssättning inom utbildning på gymnasial nivå och särskild utbildning på gymnasial nivå. Genom bestämmelserna i andra stycket införs en ny princip för betygs- sättning som ska gälla för betygsstegen A–D. Ändringarna motsvarar de ändringar som görs i 10 kap. 19 §, se kommentaren till den paragrafen. De nuvarande andra och tredje styckena blir nya tredje och fjärde stycken. I dessa stycken görs ändringar som innebär att ”kunskapskrav” ersätts med ”betygskriterier”. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 5.4. 38 § Om det finns särskilda skäl, får det vid betygssättningen bortses från enstaka delar av betygskriterierna. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna uppfylla betygskriterierna för ett visst betyg. Vid betygssättning inom särskild utbildning på grundläggande och gymnasial nivå får en utvecklingsstörning beaktas bara om det finns synnerliga skäl. Trots vad som anges i första och andra styckena ska sådana delar av betygskriterierna som rör säkerhet eller som hänvisar till lagar, förordningar eller myndigheters föreskrifter alltid uppfyllas. Paragrafen innehåller bestämmelser om möjligheter att vid betygs- sättningen göra undantag från kunskapskrav. Iförsta stycket görs ändringar som innebär att ”kunskapskrav” ersätts med ”betygskriterier”. Med betygskriterier avses sådana kriterier som används för att beskriva vilka kunskaper som typiskt sett ska uppnås för ett visst betyg. Att en elev för att få ett godkänt betyg måste uppfylla samtliga kriterier för betyget Godkänt eller för betyget E framgår av 37 §. Det görs även språkliga ändringar i stycket bl.a. på så vis att ordet ”nå” byts mot ”uppfylla”. I första stycket tydliggörs också att det vid betygssättningen endast kan bortses från enstaka delar av betygskriterier. 2021/22:36 att bestämmelsen anpassas till motsvarande bestämmelser i 10 kap. 21 §, 11 kap. 23 a §, 12 kap. 21 §, 13 kap. 21 b §, 15 kap. 26 § och 18 kap. 25 §. I andra stycket görs en språklig ändring. Ändringarna i tredje stycket innebär att nu gällande krav på att de kun- skapskrav som rör säkerhet och de som hänvisar till lagar, förordningar eller myndigheternas föreskrifter alltid ska uppfyllas ersätts med ett krav på att det bara är sådana delar av betygskriterierna som rör säkerhet eller som innehåller hänvisningar av nämnt slag som alltid ska uppfyllas. Om betygskriterierna består av flera delar, varav det enbart är vissa som t.ex. rör säkerhet, ska det alltså vara möjligt att bortse från enstaka delar av betygskriterierna så länge som de delar som rör säkerhet är uppfyllda. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 5.4. 40 § Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från vuxenutbildning ska ha möjlighet att genomgå prövning i alla kurser som det sätts betyg på och i komvuxarbete. Detta gäller även den som har fått betyg på kursen, komvuxarbetet, ett gymnasiearbete eller ett gymnasiesärskolearbete. Den som är elev i gymnasieskolan eller i gymnasiesärskolan får dock inte genomgå prövning i en kurs om eleven har fått minst betyget E på kursen. Eleven får inte heller genomgå prövning i ett komvuxarbete om eleven har fått betyget E på ett gymnasiearbete eller ett gymnasiesärskolearbete. Prövning får göras bara hos en huvudman som anordnar den aktuella kursen eller, när det gäller komvuxarbete, utbildning inom det kunskapsområde som komvuxarbetet avser. Med prövning i en kurs avses en bedömning av kunskaper som resulterar i ett betyg som sätts i enlighet med bestämmelserna om betyg och betygssättning i 35–37, och 38 §§. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela ytterligare föreskrifter om prövning. Paragrafen innehåller bestämmelser om prövning. I första stycket görs ändringar som innebär att den befintliga tredje meningen delas upp i två meningar. I den föreslagna nya tredje meningen anges i vilka fall elever i gymnasieskolan eller vuxenutbildning (komvux) inte ska få genomgå prövning i kurser. Det görs också en språklig ändring i meningen som innebär att orden ”fortfarande” och ”tidigare” läggs till. I en ny fjärde mening tydliggörs att den som fort- farande är elev i gymnasieskolan eller i gymnasiesärskolan inte får genomgå prövning i ett komvuxarbete om eleven har fått betyget E på ett gymnasiearbete eller ett gymnasiesärskolearbete. I tredje stycket tydliggörs att prövning är en bedömning av kunskaper som resulterar i ett betyg och att den bedömningen ska göras enligt samma bestämmelser som när det är fråga om betygssättning efter genomgången utbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 6.4.2. Förslaget till lag om ändring i skollagen 22 § Betyg ska sättas i ämnen. Betyg ska sättas när ett ämne är avslutat. Om ett ämne består av flera nivåer ska betyg sättas efter varje avslutad nivå i ämnet. När ett godkänt betyg sätts på en högre nivå i ett ämne med flera nivåer ska betyget anses omfatta lägre nivåer i ämnet och ersätta betyg som har satts på sådana nivåer. Betyg ska också sättas 1.efter genomfört gymnasiearbete och examensarbete, och 2.i ämnen i de fall undervisning i dessa får förekomma i gym- nasieskolan. Paragrafen innehåller bestämmelser om betygssättning i gymnasieskolan. I första stycket första meningen, som motsvarar nuvarande första stycket första strecksatsen, görs en ändring som innebär att betyg ska sättas i ämnen i stället för på kurser. I första styckets andra och tredje meningar, som är nya, beskrivs tidpunkten för betygssättningen, dvs. betyg ska sättas när ett ämne är avslutat och om ett ämne består av flera nivåer ska betyg sättas efter varje avslutad nivå i ämnet. Att ämnen består av en eller flera nivåer föreskrivs i 16 kap. 23 §, se kommentaren till den paragrafen. Andra stycket är nytt. Av andra styckets första mening framgår att ett godkänt betyg på en högre nivå i ett ämne med flera nivåer ska anses omfatta lägre nivåer och dessutom ersätta betyg som har satts på sådana nivåer. Det innebär motsatsvis att ett icke godkänt betyg inte kommer att ersätta godkända betyg som har satts på lägre nivåer. Bestämmelsen innebär att en elev som har fått ett eller flera godkända betyg bara kommer att ha ett godkänt betyg i ämnet oavsett hur många nivåer hon eller han har läst och oavsett om eleven på de lägre nivåerna har fått godkända eller icke godkända betyg. Om en elev exempelvis har läst två nivåer i ett ämne och har fått betyget C på den lägre nivån och sedan får betyget D på den högre nivån, kommer betyget D på den högre nivån att ersätta betyget på den lägre nivån och omfatta båda nivåerna i ämnet. På motsvarande sätt kommer, för en elev som har läst två nivåer i ett ämne och som har fått betyget B på den lägre nivån och sedan betyget A på den högre nivån, betyget A på den högre nivån att ersätta betyget B på den lägre nivån och omfatta båda nivåerna i ämnet. En elev som exempelvis har läst tre nivåer i ett ämne och fått godkända betyg på de två lägre nivåerna och ett icke godkänt betyg på den tredje nivån, kommer dock att ha två betyg, ett godkänt betyg på nivå 2 och ett icke godkänt betyg på nivå 3. I de fall en elev som har fått ett godkänt betyg på en högre nivå i ett ämne inte har läst ämnet på de lägre nivåerna, kommer det godkända betyget att anses omfatta även de lägre nivåerna. Första styckets nuvarande andra och tredje strecksats, som innebär att betyg ska sättas efter genomfört gymnasiearbete och examensarbete samt i ämnen i de fall undervisning i dessa får förekomma i gym- nasieskolan, blir ett nytt tredje stycke. Det nuvarande andra stycket flyttas till en ny paragraf som benämns 22 a §.