prop · H9031d16 · 2021-09-20 00:00:00 — Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Utgifterna uppgick till , vilket var högre än 2019. Detta förklaras främst av att antalet personer som berörts av konkurs enligt ökade till 24 000 personer 2020 från 22 700 personer 2019, motsvarande en ökning . Antalet företagskonkurser minskade till 7 700 från 7 800 . Det motsvarar en minskning . Innevarande år beräknas utgifterna uppgå till . Det är lägre än den ursprungligt beslutade budgeten . Skillnaden förklaras främst av minskade utbetalningar av lönegarantiersättning till följd av att antalet konkurser och rekonstruktioner minskat kraftigt efter den tydliga ökningen under covid-19-utbrottet. I tabell 4.48 framgår förändringen av anslaget jämfört med den ursprungligt beslutade nivån . Makroekonomisk utveckling är t.ex. effekten av BNP-gap, investeringsandelen och driftöverskottsandelen. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:12 Bidrag till lönegarantiersättning . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . 4.6.131:13 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Tabell 4.49 Anslagsutveckling 1:13 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för stöd till arbetsgivare för nystartsjobb och yrkesintroduktionsanställningar. Anslaget får även användas för utgifter för etableringsjobb 2021/22:1 Utgiftsområde 14 och för statliga ålderspensionsavgifter enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.50 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:13 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Justering av nystartsjobb m.a.a. sänkta arbetsgivaravgifter – Etableringsjobb enligt parternas förslag – Förlängd tid i nystartsjobb för 55+ Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslagssparandet uppgick till . Sparandet har förts bort som en indragning av anslagsbelopp. Utgifterna uppgick till vilket var lägre än 2019. Detta förklaras främst av att färre personer hade anställningar med nystartsjobb. Innevarande år beräknas utgifterna uppgå till . Det är lägre än den ursprungligt beslutade budgeten . Detta förklaras främst av att omfattningen av nystartsjobb blivit lägre än tidigare bedömningar. Anslaget beräknas öka med 2021 med anledning av att möjligheten att förlänga pågående stödperioder med nystartsjobb även kommer att gälla 2021 (prop. 2020/2021:77, bet. 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:180). beräknas utgifterna öka med . I tabell 4.50 framgår förändringen av anslaget jämfört med den ursprungligt beslutade nivån . Reformer och finansiering som redovisas i avsnitt 4.5 innebär att anslaget ökar med 2022, 2023 och 2024. Bland annat ökar anslaget med 2022, 2023 och med fr.om. 2024 för att delvis återställa subventionsnivåerna till arbetsgivarna då de beslutade reformerna om nedsättning av sociala avgifter för unga och det s.k. växastödet fått konsekvensen att subventionsnivåerna sänkts för berörda arbetsgivare. Den sammantagna effekten på nystartsjobben är minskade utgifter på anslaget respektive år. Effekterna av de tidigare beslutade reformerna inkluderas i den makroekonomiska utvecklingen. Regeringen bedömer vidare att det inte finns behov av ett särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för anslaget. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Regeringen föreslår att 4 anvisas under anslaget 1:13 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar . beräknas anslaget till 5 respektive 5 . 4.6.141:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Tabell 4.51 Anslagsutveckling 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för etableringsersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.52 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Ändrade regler i utlänningslagen – Extratjänster och introduktionsjobb – Etableringsjobb enligt parternas förslag Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslagssparandet uppgick till . Sparandet har förts bort som en indragning av anslagsbelopp. Utgifterna uppgick till vilket var lägre än 2019. Detta förklaras främst av färre antal deltagare i etableringsuppdraget. Utfallet beräknas bli lägre än vad som antogs i den ursprungligt beslutade budgeten . Det beror på att antalet deltagare i etableringsprogrammet har blivit färre än beräknat. Utgifterna och antalet deltagare beräknas också fortsatt minska. Antalet deltagare beräknas successivt minska från 14 000 personer 2021 till 11 400 personer 2024. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 I propositionen Vårändringsbudget minskades anslaget med med anledning av ett tillskott under anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser för att öka antalet extratjänster och introduktionsjobb. I tabell 4.52 framgår förändringen av anslaget jämfört med den ursprungligt beslutade nivån . Reformer och finansiering som redovisas i avsnitt 4.5 innebär att anslaget minskar med 2022, 2023 och 2024. Regeringen bedömer vidare att det inte finns behov av ett särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för anslaget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . 4.6.151:15 Omställnings- och kompetensstöd genom den offentliga omställningsorganisationen Tabell 4.53 Anslagsutveckling 1:15 Omställnings- och kompetensstöd genom den offentliga omställningsorganisationen Anslaget får användas för utgifter för offentligt tillhandahållna tjänster för grundläggande omställnings- och kompetensstöd på arbetsmarknaden. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.54 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:15 Omställnings- och kompetensstöd genom den offentliga omställningsorganisationen Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Grundläggande omställnings- och kompetensstöd – Kompensation för avgift för omställningstjänster Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Reformer som redovisas i avsnitt 4.5 innebär att anslaget ökar med 2022, 2023 och 2024. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:15 Omställnings- och kompetensstöd genom den offentliga omställningsorganisationen . beräknas anslaget till 1 respektive 3 . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:15 Omställnings- och kompetensstöd genom den offentliga omställningsorganisationen ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2023. Skälen för regeringens förslag: Beslut om stöd under anslaget medför utgifter för kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:15 Omställnings- och kompetensstöd genom den offentliga omställningsorganisationen ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2023. Tabell 4.55 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:15 Omställnings- och kompetensstöd genom den offentliga omställningsorganisationen Erhållet/föreslaget bemyndigande 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Målet för arbetslivspolitiken är goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män (prop. 2011/12:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.3, bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88). Regeringens mål för arbetslivspolitikens tre delområden är följande: –Arbetsmiljö: En arbetsmiljö som förebygger ohälsa, olycksfall och motverkar att människor utestängs från arbetet och tar hänsyn till människors olika förutsättningar och bidrar till utvecklingen av både individer och verksamhet. –Arbetsrätt: En arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. –Lönebildning: En lönebildning i samhällsekonomisk balans och arbetsfred. 5.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Utvecklingen på arbetslivsområdet påverkas av en rad olika faktorer. Arbetslivspolitikens bidrag är ofta svårt att mäta och avgränsa från effekterna av såväl bidrag från andra politikområden som samhällsutvecklingen och insatser av andra aktörer på arbetsmarknaden. Följande huvudsakliga indikatorer redovisas inom området: –dödsolyckor och anmälda arbetsolyckor i arbetslivet –antal förrättningar och inspektioner –möjlighet till lärande och utveckling i yrket –systematiskt arbetsmiljöarbete på arbetsplatser –anställningsförhållanden enligt den officiella arbetsmarknadsstatistiken –kollektivavtalstäckning och organisationsgrad –antal medlingsärenden och antal förlorade arbetsdagar –löneutvecklingen på arbetsmarknaden. Indikatorerna över möjlighet till lärande och utveckling i yrket och systematiskt arbetsmiljöarbete på arbetsplatser redovisas i arbetsmiljöundersökningen som genomförs . Dessa har lagts till som resultatindikatorer jämfört med förra budgetpropositionen. I bedömningen vägs det även in resultat från rapporter och undersökningar från bl.a. och . 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Regeringens arbetsmiljöstrategi anger en strategisk inriktning för arbetsmiljöpolitiken Regeringen har beslutat om en arbetsmiljöstrategi –2025, En god arbetsmiljö för framtiden (skr. 2020/21:92), som är regeringens långsiktiga politiska inriktning på området. Ingen ska skadas eller bli sjuk av sitt arbete. Arbetslivet ska erbjuda var och en som arbetar utveckling och möjlighet till god hälsa. Strategin lägger fokus på att skapa friska arbetsplatser som en viktig del av att främja hälsa. Statskontoret har utvärderat regeringens arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020. Statskontoret bedömer att strategin i flera avseenden stärkt regeringens genomförande av arbetsmiljöpolitiken. Arbetet med nollvisionen mot dödsolyckor och förebyggande av arbetsplatsolyckor har inneburit ett större fokus på säkerhetskultur och statsrådsinitiativet kopplat till nollvisionen har inneburit att fler politikområden aktivt uppmärksammar myndigheter och branschorganisationer på det viktiga förebyggande arbetet. Åtgärder för ett hållbart arbetsliv har inneburit att utövar tillsyn i syfte att undersöka hur arbetsmiljölagstiftningen kan tillämpas när det gäller nya sätt att organisera arbete. Arbetet med organisatorisk och social arbetsmiljö där t.ex. genomfört flera tillsynsinsatser riktade mot skattefinansierade verksamheter har bidragit till att inspekterar kommuner och regioner på ett nytt sätt, där de politiker som är ytterst ansvariga för arbetsmiljön tydligare involveras i arbetet. Inrättandet av Myndigheten för arbetsmiljökunskap har medverkat till att kunskap om arbetsmiljö i större utsträckning än tidigare kan samlas och spridas till arbetsplatser. Arbetslivsforskningen har stärkts genom det tioåriga nationella forskningsprogrammet inom arbetsliv som Forte driver i samråd med Försäkring, Formas, och . Arbetsmarknadens parter är centrala i arbetsmiljöarbetet. Samrådet med dem har utvecklats genom regeringens dialogforum för arbetsmiljöfrågor. Utbrottet av covid-19-pandemin har präglat arbetslivet i stor utsträckning . rekommendation om att så många som möjligt ska arbeta hemifrån har haft betydelse för arbetslivet. arbetar många i yrken där det inte är möjligt att arbeta hemifrån. Detta innebär att arbetsmiljön har påverkats och förändrats på ett eller annat sätt för i stort sett alla arbetstagare. är det svårt att ge en heltäckande bild av vilka effekter pandemin har haft på arbetsmiljön. Det återstår att ta del av forskning om hur arbetsmiljön och arbetsvillkor förändrats under pandemin. Antal dödsolyckor i arbetet fortsätter att minska Antalet dödsolyckor i arbetet har minskat . inträffade 24 dödsolyckor i arbetet, vilket är 12 färre jämfört med . Dödsolyckor i arbetet är betydligt vanligare bland män än bland kvinnor. Av de som omkom 2020 var 23 män och 1 kvinna (se diagram 5.1). 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Antal dödsolyckor i arbete efter kön Av samtliga dödsolyckor i arbetet inträffade 21 dödsolyckor bland arbetstagare och 3 bland egenföretagare. Dödsolyckorna minskade med 13 personer jämfört med bland arbetstagare, men ökade med 1 person bland egenföretagare (se diagram 5.1). Flest dödsolyckor i arbetet inträffade liksom 2019 inom byggverksamhet. De branscher som har haft flest dödsolyckor i arbetet är byggverksamhet, tillverkning, transport och magasinering samt jordbruk, skogsbruk och fiske. till antalet dödsolyckor i förhållande till antal sysselsatta i respektive branschgrupp inträffade flest dödsolyckor i arbetet 2011–2020 inom jordbruk, skogsbruk och fiske med 7,3 dödsolyckor i arbete per 100 000 sysselsatta. Jämfört med övriga nordiska länder och genomsnittet inom Europeiska unionen (EU) är bland de länder som har haft lägst antal dödsolyckor per 100 000 förvärvsarbetande . Anmälda arbetsolyckor med frånvaro minskade Antalet arbetsolyckor 2020 som inte lett till frånvaro från arbetet var 15,5 per 1 000 förvärvsarbetande kvinnor och 12,4 per 1 000 förvärvsarbetande män. Det är, i likhet , vanligare att kvinnor anmäler arbetsolyckor utan frånvaro jämfört med män. Antalet anmälda arbetsolyckor som har resulterat i frånvaro från arbetet minskade 2020 jämfört med . Anmälda arbetsolyckor som leder till frånvaro är vanligare bland män än bland kvinnor. anmäldes 7,0 arbetsolyckor med frånvaro per 1 000 förvärvsarbetande män och 6,1 per 1 000 förvärvsarbetande kvinnor (se diagram 5.2). 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Diagram 5.2 Antal anmälda arbetsolyckor med och utan frånvaro per 1 000 förvärvsarbetande efter kön Kvinnor, med frånvaro Män, med frånvaro Kvinnor, utan frånvaro Män, utan frånvaro Den vanligaste orsaken till arbetsolyckor med frånvaro för män 2020 var olyckor orsakade av förlorad kontroll över handverktyg och transportmedel. Bland kvinnor var fallolyckor den vanligaste orsaken till frånvaro. Det har inte skett någon förändring jämfört med . hade unga män i åldern 16–högst antal anmälda arbetsplatsolyckor med frånvaro per 1 000 förvärvsarbetande. Den relativa olycksfallsfrekvensen för unga män var betydligt högre än genomsnittet för män och kvinnor i övriga åldersgrupper. Bland kvinnor ökade antalet anmälda arbetsplatsolyckor med frånvaro per 1 000 förvärvsarbetande i de yngre åldersgrupperna och olycksfallsfrekvensen var 2020 högst i åldersgruppen 16–. till sektor anmäldes flest arbetsolyckor med frånvaro per 1 000 förvärvsarbetande inom den kommunala sektorn bland kvinnor och inom den privata sektorn bland män. Dramatisk ökning av arbetssjukdomar till följd av covid-19 Antalet anmälda arbetssjukdomar ökade jämfört med . Den främsta förklaringen är anmälningar om arbetssjukdomar orsakade av covid-19. Anmälda arbetssjukdomar bland kvinnor ökade jämfört med , jämfört bland män. Antalet anmälda arbetssjukdomar motsvarar 6,0 anmälningar per 1 000 förvärvsarbetande kvinnor och 1,9 anmälningar per 1 000 förvärvsarbetande män . Det är framför allt bland kvinnor inom vård och omsorg som anmälningarna har ökat. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Diagram 5.3 Antal anmälda arbetssjukdomar per 1 000 förvärvsarbetande efter kön Den vanligaste orsaken till anmälda arbetssjukdomar 2020 var kemiska och biologiska faktorer, där smitta ingår. Detta både på totalen och sett till kvinnor och män. Antal anmälda arbetssjukdomar orsakade av organisatoriska och sociala faktorer och ergonomiska faktorer minskade. Andelen anmälda arbetssjukdomar orsakade av organisatoriska och sociala faktorer minskade från 2020 jämfört med . Minskningen beror i huvudsak på det kraftigt ökade antalet anmälningar på grund av kemiska och biologiska faktorer. Antal anmälningar av arbetssjukdomar per 1 000 förvärvsarbetande ökar med stigande ålder, både för kvinnor och män. För både kvinnor och män skedde flest anmälningar per 1 000 förvärvsarbetande inom den regionala sektorn. De anmälda skyddsombudsstoppen och allvarliga tillbuden med koppling till covid-19 fortsätter att vara många inkom totalt 103 anmälningar om skyddsombudsstopp som hade koppling till covid-19 till . Antalet anmälningar om allvarliga tillbud med koppling till covid-19 var 5 214. Till och med juli hade det inkommit 30 anmälningar om skyddsombudsstopp och 32 880 anmälningar om allvarliga tillbud med koppling till covid-19 . Det är flest covid-19-relaterade anmälningar i branschgruppen Vård och omsorg: sociala tjänster. inspektioner minskade i antal till följd av covid-19 minskade antalet inspektioner jämfört med (se tabell 5.1). På grund av pandemin behövde ställa om och anpassa sin tillsynsverksamhet. Av det totala antalet inspektioner genomfördes knappt två tredjedelar (11 504) fysiskt och drygt en tredjedel (6 098) på distans. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Tabell 5.1 Antal förrättningar och inspektioner utförda av varav myndighetsgemensamma kontroller mot Förelägganden, förbud, åtalsanmälningar, Anm.: I kategorin inspektion ingår även uppföljningsinspektioner och myndighetsgemensamma kontroller. Myndighetsgemensamma kontroller mot arbetslivskriminalitet genomför tillsammans med andra myndigheter kontroller där det finns en allvarlig risk eller misstanke om pågående brottslighet eller regelöverträdelser som direkt eller indirekt rör arbetskraften. genomfördes 1 274 myndighetsgemensamma kontroller, vilket är en minskning jämfört med då totalt 1 833 gemensamma kontroller genomfördes (se tabell 5.1). Minskningen beror på att kontrollverksamheten stoppades och att myndigheterna tvingades anpassa sitt arbete utifrån spridningen av sjukdomen covid-19. Kontrollinsatser genomfördes mot olika identifierade riskbranscher, bl.a. skönhetssalonger, byggarbetsplatser och bilverkstäder. Kontrollerna ledde till 140 förelägganden och förbud samt 115 sanktionsavgifter. Totalt identifierades förseelser som kan komma att leda till kontroll- och sanktionsavgifter på . Särskilda åtgärder med anledning av covid-19 har i uppdrag att säkerställa förfarandet för att även icke-CE-märkt personlig skyddsutrustning ska kunna användas. hade tillstånd till 260 miljoner produkter beviljats, därav bl.a. 150 miljoner förkläden, 62 miljoner andningsskydd och 44 miljoner visir. genomförde också tillsyn av den personliga skyddsutrustning som används i hälso- och sjukvården och i äldreomsorgen. Myndigheten genomförde 271 förrättningar på 171 arbetsställen och av arbetsgivarna fick förbud till följd av t.ex. falsk CE- märkning, bluffcertifikat eller intyg från aktörer som saknar befogenhet att godkänna utrustningen. Den vägledning som har tagit fram till följd av ett regeringsuppdrag har lett till att arbetsgivare fått ett bättre stöd i det systematiska arbetsmiljöarbetet för att minska smittspridningen. har i sin tillsyn, bl.a. som en del i ett regeringsuppdrag om en riktad tillsynsinsats, identifierat riskutsatta branscher och genomfört inspektioner främst inom restaurangbranschen, fastighetsskötsel, lokalvård, grund- och gymnasieskolor, tandläkare, stora etableringsprojekt, ombordpersonal och butiker. har ca 1 450 inspektioner inklusive uppföljningar genomförts. En rapport från Myndigheten för arbetsmiljökunskap (2021:2) visar att omkring 30–av arbetstagarna har arbetat hemifrån under pandemin. Myndigheten konstaterar att övergången till arbete hemifrån har inneburit att förutsättningarna för arbetsmiljön har förändrats. Det har skett en påtaglig individualisering av arbetsmiljön och arbetsmiljöarbetet. Varje enskild arbetstagares individuella och sociala villkor spelar större roll för arbetsmiljön. Det har också skett en tydlig digitalisering av arbetsmiljön genom att arbetstagarens arbetsmiljö allt mer villkoras av de digitala verktygens funktion, men också chefers och arbetstagares förmåga att hantera de digitala gränssnitten. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Exempel på arbetsmiljörisker som har uppstått i hemarbetet under pandemin är bristande ergonomiska förutsättningar, ändrade arbetsformer och förändrade former för social kontakt. I vissa avseenden har arbete hemifrån bidragit till en förbättrad arbetsmiljö, exempelvis större flexibilitet att kombinera arbete och fritid. Det verkar framför allt vara faktorer på individnivå som avgör om arbetsmiljön och arbetsvillkoren förbättrats eller försämrats under pandemin. Andel sysselsatta som har möjlighet att lära nytt och utvecklas i yrket ökar ansåg omkring hälften, , av alla sysselsatta personer i åldern 16–att de hade möjlighet att lära sig något nytt och utvecklas i yrket. Det är en ökning jämfört jämfört med . Bland kvinnor var det och bland män som angav att de hade möjlighet till att lära sig nytt och utvecklas i yrket. Andelen som angav att de hade möjlighet till lärande och utveckling var störst inom statlig sektor, där andelen ökade bland män medan den minskade bland kvinnor (se diagram 5.4). Lägst andel sysselsatta som ansåg att de hade möjlighet till lärande och utveckling var det, , i sektor för både män och kvinnor. Diagram 5.4 Andel sysselsatta som har möjlighet att lära sig nytt och utvecklas i yrket Anm.: Resultat efter kön redovisas inte när skattningen är för osäker varför staplar saknas för kombinationen män och region 2015 och 2017. Källa: , arbetsmiljöundersökning 2019. av de sysselsatta hade 2019 fått utbildning på betald arbetstid . Andelen sysselsatta som fått utbildning på betald arbetstid var högst för unga och ökar med stigande inkomst. över perioden –2019 har andelen som fått någon betald utbildning på arbetstid ökat, både bland kvinnor och män. För utbildning som varat minst har trenden däremot varit den motsatta. Bland kvinnor har andelen som fått minst fem dagars utbildning minskat från och bland män har andelen minskat från . Omkring två av tre anser att det pågår ett systematiskt arbetsmiljöarbete på arbetsplatsen var det av de sysselsatta i åldern 16–som ansåg att det pågick ett systematiskt arbetsmiljöarbete på arbetsplatsen, vilket är samma som vid mätningen 2017. En jämförelse mellan män och kvinnor visar att en högre andel män ansåg att det bedrevs ett systematiskt miljöarbete på arbetsplatsen, 63 jämfört med 58 2021/22:1 Utgiftsområde 14 procent (se diagram 5.5). Bland män är det en ökning jämfört med . Även bland kvinnor ses en svag ökning, från 2019. Bland män minskade andelen som ansåg att det pågår ett systematiskt arbetsmiljöarbete på arbetsplatsen i sektor, men andelen ökade i övriga sektorer. Bland kvinnor ökade andelen i regional sektor och var relativt oförändrad i övriga sektorer. Diagram 5.5 Andel sysselsatta som anser att systematiskt arbetsmiljöarbete pågår på arbetsplatsen Anm.: Resultat efter kön redovisas inte när skattningen är för osäker. Källa: , arbetsmiljöundersökning 2019. Systematiskt arbetsmiljöarbete den huvudsakliga inriktningen för den regionala skyddsombudsverksamheten Staten ger bidrag om ca 112 miljoner till de centrala arbetstagarorganisationerna och för deras arbete med den regionala skyddsombudsverksamheten. redovisades 1 645 regionala skyddsombud, vilket motsvarar ungefär 280 årsarbetskrafter. Det är något fler än de 1 626 regionala skyddsombud som redovisades 2019, men som då motsvarade 313 årsarbetskrafter. berördes 465 228 arbetsställen jämfört med 498 190 arbetsställen 2019.