prop · H9031d18 · 2021-09-20 00:00:00 — förtydligade ställningstagande när det gäller mervärdesskatt på utbildningstjänster och personaluthyrning bedöms leda till ökade kostnader för mervärdesskatt och därmed ökade undervisningskostnader inom . Det blir dyrare att använda sig av inhyrd undervisande personal inom . Att sådan undervisande personal anlitas som också utövar det yrke som yrkeshögskoleutbildningen avser och som har den senaste spetskompetensen är en av de bärande idéerna med utbildningsformen. För att inte missgynna yrkeshögskoleutbildningar där personer hyrs in för undervisning föreslår regeringen att privata utbildningsanordnare kompenseras med en högre ersättning per utbildningsplats. Sammantaget föreslås anslag tillföras . beräknas och beräknas tillföras anslaget. har vuxit kraftigt , när det gäller både antalet utbildningar och utbildningsplatser. MYH har också fått flera nya uppdrag utan att kompenseras för det. Regeringen föreslår därför att MYH:s förvaltningsanslag tillförs ytterligare medel . Medel bör tillföras även . 5.6.11:16 Bidrag till vissa studier Tabell 5.2 Anslagsutveckling 1:16 Bidrag till vissa studier 2021/22:1 Utgiftsområde 16 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag som lämnas för studier om funktionsnedsättningar, utbildning som är särskilt anpassad för personer med funktionsnedsättningar samt studier inom vuxenutbildning för utvecklingsstörda och särskild utbildning för vuxna. Skälen för regeringens förslag Tabell 5.3 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:16 Bidrag till vissa studier Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:16 Bidrag till vissa studier . beräknas anslaget till respektive . 5.6.21:17 Statligt stöd till vuxenutbildning Tabell 5.4 Anslagsutveckling 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för –statsbidrag för vuxenutbildning och vuxenutbildning som särskild utbildning samt för motsvarande äldre utbildningar, och annan utbildning som motsvarar vuxenutbildning –statsbidrag för lärcentrum –att främja utveckling av vuxenutbildning och öka deltagandet i sådan utbildning, och –att främja språkutveckling för personal på arbetsplatser. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Skälen för regeringens förslag Tabell 5.5 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Regionalt yrkessvux inklusive Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Den pågående försöksverksamheten med inledande kartläggning och validering bör förlängas . För detta ändamål ökas anslaget med och . Dessutom bör den pågående satsningen på språkträning inom äldreomsorgen breddas till att omfatta hela välfärden och förstärkas med och . Regeringen bedömer vidare att satsningen på yrkesinriktad utbildning på gymnasial nivå inom vuxenutbildning (regionalt yrkesvux) bör förstärkas med Förstärkningen syftar till att ge kommunerna förutsättningar att möta en fortsatt hög efterfrågan på gymnasial yrkesutbildning för vuxna. bör anslaget förstärkas med 1 för detta ändamål. Regeringen föreslår att 5 anvisas under anslaget 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning . 3 respektive 3 . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2023. Skälen för regeringens förslag: beslutar om statsbidrag för bl.a. vuxenutbildning. För att förbättra förutsättningarna för kommunernas planering av den kommunala vuxenutbildningen bör beslut om statsbidrag kunna fattas året innan statsbidraget ska lämnas. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2023. Tabell 5.6 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning 2021/22:1 Utgiftsområde 16 -2 272 000 -3 656 422 -3 744 422 Tabell 5.7 Anslagsutveckling 1:18 Myndigheten för 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 139 461 tkr prisnivå. 3Motsvarar 133 923 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för förvaltningsutgifter. Skälen för regeringens förslag Tabell 5.8 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:18 Myndigheten för Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Förstärkning av förvaltningsanslaget Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Volymerna inom har ökat kraftigt och Myndigheten för () har också fått flera nya uppdrag utan att fullt ut kompenseras för det. Anslaget föreslås därför ökas med och för detta ändamål. Vidare avser regeringen att ge MYH i uppdrag att vidta åtgärder för att kunna genomföra den del av återhämtningsplan (Fi2020/03864) som avser fler platser inom . Anslaget föreslås därför ökas med och för detta ändamål. Myndighetens förvaltningsanslag bör sammantaget tillföras ytterligare och . 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:18 Myndigheten för . beräknas anslaget till respektive . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.9 Offentligrättslig verksamhet MYH disponerar intäkter för offentligrättslig verksamhet som avser ansökningsavgift för inplacering i den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande (SeQF). MYH tar också ut avgifter från anordnare som bedriver uppdragsutbildningar. Myndigheten disponerar inte dessa avgifter. 5.6.41:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Tabell 5.10 Anslagsutveckling 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för –statligt stöd för yrkeshögskoleutbildning –kostnader för personskadeförsäkring och ansvarsförsäkring inom –statsbidrag för konst- och kulturutbildningar –särskilt verksamhetsstöd för riksomfattande kursverksamhet avseende hemslöjd eller för att främja samisk utbildningsverksamhet, och –stöd för framtagande av modeller för branschvalidering. Skälen för regeringens förslag Tabell 5.11 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Beslutade, föreslagna och aviserade reformer 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget föreslås ökas med och lika mycket respektive 2024 med anledning av att privata utbildningsanordnare fått ökade kostnader för mervärdesskatt. Vidare initierade en satsning på fler platser på specialistundersköterskeutbildningen inom . För att denna satsning ska kunna fortsätta föreslås ytterligare tillföras anslaget och . Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning . beräknas anslaget till 3 respektive 3 . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 9 2023– 2029. Skälen för regeringens förslag: Myndigheten för beslutar om stöd för bl.a. yrkeshögskoleutbildningar. Regeringen har bedömt att ett beslut om att en utbildning ska ingå i i regel bör omfatta fler än två utbildningsomgångar. Utbildningar som omfattas av förordningen (2013:871) om stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar kan också pågå . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 9 2023– 2029. Tabell 5.12 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning -2 728 456 -3 435 000 - 3 401 806 -3 700 000 -3 400 000 -2 600 000 2021/22:1 Utgiftsområde 16 6 Universitet och högskolor Målet för området är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). 6.2Kort beskrivning av verksamhetsområdet studerade drygt 384 000 studenter i högskolan vilket var det högsta antalet . Av dessa var kvinnor. Högskolesektorn är den största statliga verksamheten sett till antalet statligt anställda. var antalet anställda ca 67 700, motsvarande 54 020 årsarbetskrafter, varav var kvin- nor och män. Antalet årsarbetskrafter beräknas utifrån omfattningen av personens anställning med hänsyn tagen till tjänstledigheter. De totala kostnaderna för verksamheten vid statliga universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanord- nare uppgick till , vilket motsvarar av BNP. Verksamheten omfattar utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskar- nivå samt forskning. De direkta statliga anslagen till lärosätena uppgick till . Utöver dessa finansierar staten verksamhet vid universitet och högskolor via olika statliga myndigheter, framför allt genom forskningsråden. Sam- mantaget är strax av verksamheten vid statliga universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare statligt finansierad. Av professorerna var kvinnor och män . och högskolor är myndigheter och styrs i första hand av högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100). Regeringen styr också statliga universitet och högskolor via årliga regleringsbrev. fanns det 15 statliga universitet och 16 statliga högskolor. För enskilda utbildningsanordnare ställs i lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina (examenstillståndslagen) motsvarande krav på utbildningen som gäller för statliga universitet och högskolor enligt 1 kap. högskole- lagen. Relationerna med de enskilda utbildningsanordnarna regleras utöver examens- tillståndslagen genom avtal med vissa av utbildningsanordnarna och villkor för medel i regleringsbrev. Rätten att utfärda examina följer antingen av författning eller av särskilda beslut av regeringen eller . Inom dessa ramar har samtliga lärosäten stor frihet att bestämma över sin verksamhet. Lärosätena återrap- porterar utfallet av sin verksamhet till regeringen i första hand i sina årsredovisningar. Merparten av återrapporteringen inom verksamhetsområdet ansvarar dock Univer- sitetskanslersämbetet för. Myndigheten publicerar en årsrapport som syftar till att ge en samlad bild av utvecklingen inom högskoleområdet. För en fördjupad beskrivning av verksamheten hänvisas till denna och till myndighetens övriga statistik. 6.3.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De centrala indikatorerna som används för att redovisa resultat inom området är följande: –resultat av kvalitetsutvärderingar, –beslut om tillstånd att utfärda examina, 2021/22:1 Utgiftsområde 16 –andel disputerade lärare vid universitet och högskolor, –prestationsgrad i utbildning på grundnivå och avancerad nivå, –genomströmning i utbildning på forskarnivå, –vetenskaplig produktion, och –förmåga att attrahera externa medel för forskning. Regeringen har gett i uppdrag att göra en översyn av regeringens resultatindikatorer för uppföljning av regeringens mål i budgetproposi- tionen för området universitet och högskolor och vid behov föreslå nya eller föränd- rade resultatindikatorer (U2020/05016). Översynen genomfördes i samråd med , Universitets- och högskolerådet och andra relevanta aktörer. Uppdraget redovisades och bereds inom . Andra bedömningsgrunder för resultatutvecklingen är resultat från rapporter och undersökningar från bland andra och Universitets- och högskolerådet. Kvalitetsutvärderingarna har ökat i antal ansvarar för att kvalitetssäkra universitetens och högsko- lornas verksamhet genom fyra olika slags granskningar: granskning av lärosätenas kvalitetssäkringsarbete, utbildningsutvärdering, tematisk utvärdering och examens- tillståndsprövning. tillgängliggör resultatet av kvalitets- utvärderingarna på sin webbplats, vilket ger studenter möjlighet att inhämta information bl.a. om utbildningars kvalitet. har kvalitetssäkringssystemet genomgått extern granskning, dels som en del av ett regeringsuppdrag till (U2016/01349), dels som en del i myndighetens ansökan om att återfå medlemskap i den europeiska samman- slutningen av kvalitetssäkringsorganisationer, in Higher Education (ENQA). har tio granskningar av lärosätenas kvalitetssäkringsarbete genomförts. Åtta lärosäten fick omdömet godkänt kvalitetssäkringsarbete med förbehåll och kommer att följas upp på de bedömningsområden som inte bedömdes vara tillfreds- ställande. och fick det högsta omdömet godkänt kvalitetssäkringsarbete. har även genomfört tre pilotgranskningar av lärosätenas kvalitetssäkringsarbete gällande forskning. har 103 ämneslärarutbildningar utvärderats, varav 59 fick omdömet hög kvalitet och 44 ifrågasatt kvalitet. Lärosäten med utbildning som får omdömet ifrågasatt kvalitet ska senast efter beslutet inkomma till med en åtgärdsredovisning av hur de avser att komma till rätta med bristerna. Därefter sker en uppföljande granskning av berörda utbildningar och ett nytt beslut om utbildningarnas kvalitet fattas. Om bristerna kvarstår återkallas examenstillståndet. gjorde uppföljande granskningar av 30 för- skollärar- och grundlärarutbildningar fått omdömet ifrågasatt kvalitet. Alla dessa utbildningar fick omdömet hög kvalitet i uppföljningen. gjordes även uppföljningar av fem utbildningar på forskarnivå i nationalekonomi. Av dessa fick fyra omdömet hög kvalitet och en ifrågasatt kvalitet, varvid examenstillståndet drogs in. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Antalet beslut om tillstånd att utfärda examina har ökat ytterligare fattade 23 beslut om tillstånd att utfärda examina vilket är en ökning med 2 beslut jämfört med föregående år, då antalet beslut i sin tur hade ökat med 10 jämfört med . Volymen är beroende av hur många ansökningar som inkommer till myndigheten. prövade Universitetskans- lersämbetet ansökningar om tillstånd att utfärda den nya legitimationsgrundande läkarexamen och den nya examen hälso- och sjukvårdskurator. Tabell 6.1 Examenstillståndsprövningar per examen och utfall (2020) Konstnärlig examen på grundnivå Generell examen på avancerad nivå Yrkesexamen på avancerad nivå Generell examen på forskarnivå Anm.: beviljar eller avslår examenstillståndsansökningar från statliga lärosäten och ger utlåtandet tillfredsställande eller inte tillfredsställande rörande ansökningar från enskilda utbildningsanordnare. har tillkännagett för regeringen att den ska utvärdera och följa upp det nationella kvalitetssäkringssystemet efter införandet (bet. 2015/16:UbU9 punkt 5, rskr. 2015/16:155). beslutade regeringen om en ändring av regleringsbre- vet för avseende (U2016/01349). Myndigheten fick då i uppdrag att ansvara för att, efter att kvalitetssäkrings- systemet införts, göra en extern uppföljning och utvärdering av om systemet har varit kvalitetsdrivande för såväl lärosätena som deras utbildningar. Uppföljningen skulle också belysa om, och i så fall på vilket sätt, studenters och arbetslivets erfarenheter har tagits till vara i bedömningsarbetet. valde att genomföra uppdraget i form av två sinsemellan oberoende externa utvärderingar. Uppdraget redovisades till regeringen () . Båda utvärderingarna ger tydliga belägg för att det nationella kvalitetssäkringssystemet som helhet är kvalitetsdrivande och ändamålsenligt utformat, och att lärosäten och representanter för studenter och arbetsliv samt andra intressenter ser positivt på kvalitetssäkringssystemet så som det är utformat. Tillkännagivandet får därmed anses slutbehandlat. Andelen disputerade lärare vid universitet och högskolor ökar Kvaliteten i statistiken har förbättrats vilket gör att statistiken är mer rätt- visande än tidigare men försvåras jämförelser bakåt i tiden. Andelen dispute- rade lärare inom kategorin forskande och undervisande personal uppgick till , vilket är en ökning jämfört med andelen . Andelen kvinnor som är disputerade har ökat från 2020. har andelen män som är disputerade ökat från till . Prestationsgraden i utbildning på grundnivå och avancerad nivå är stabil Prestationsgrad är ett mått som beräknas som kvoten mellan avklarade poäng, omräk- nat till helårsprestationer, och antalet studenter som varit registrerade under det aktu- 2021/22:1 Utgiftsområde 16 ella läsåret, omräknat i helårsstudenter. Prestationsgraden beräknas så att varje stu- dents avklarade poäng kan kopplas till studentens (individens) registrerade poäng. I måttet ingår de poäng som de aktuella studenterna har tagit under registreringstermi- nen och de tre därpå följande terminerna. Humaniora (inkl. teologi) För samtliga helårsstudenter var prestationsgraden . Kvinnor uppvisar generellt en högre prestationsgrad än män och prestationsgraden skiljer sig mellan olika studieformer. För program som leder till en yrkesexamen var prestationsgraden /19. De lägsta prestationsgraderna uppvisar fristående kurser som studeras på distans, där genomsnittet var för samtliga studenter. Förändringarna är genomgående små jämfört med året innan. Genomströmningen inom utbildningen på forskarnivå Doktorsexamen och licentiatexamen omfattar 240 respektive 120 högskolepoäng, dvs. en studietid på fyra respektive . De som avlade en doktorsexamen hade en genomsnittlig nettostudietid på . Nettostudietiden var densamma för kvinnor och män. För doktorander som avlade licentiatexamen uppgick den genomsnittliga nettostudietiden till . Jämfört med 2011 är netto- studietiden densamma för doktorsexamen medan den har ökat något för licentiat- examen. var bruttostudietiden, dvs. den totala tiden i utbildningen utan hänsyn tagen till aktivitetsgrad, för doktorsexamen och för licentiat- examen. Kvinnor hade totalt sett en genomsnittlig bruttostudietid för doktorsexamen och för licentiatexamen . Detta var något längre än männens genomsnittliga bruttostudietid för doktorsexamen, , och licentiatexamen, . Av de doktorandnybörjare som påbörjade sina studier hade (40 pro- cent av kvinnorna och av männen) avlagt doktorsexamen , alltså 2020. Det är en minskning jämfört med de doktorand- nybörjare som påbörjade sina studier . över en längre tidsperiod har dock genomströmningen ökat väsentligt. Bland dem som var doktorandnybörjare 1985 avlade doktorsexamen . Kvinnors och mäns examensfrekvens jämnas ut . var det nästan lika stora andelar kvinnor och män bland doktorandnybörjarna som hade avlagt doktorsexamen, . 2021/22:1 Utgiftsområde 16 För uppgifter i fråga om vetenskaplig produktion, se avsnitt 7.3. Lärosätenas externa medel för forskning har minskat något Lärosätenas intäkter för forskning från nationella och internationella forskningsfinan- siärer uppgick till och intäkterna från uppdragsforskning och övriga avgifter uppgick till . Jämfört med föregående år var detta en minskning med från nationella och internationella forsk- ningsfinansiärer samt en intäktsökning med från uppdrags- forskning och avgifter. –2020 har lärosätenas forskningsintäkter ökat med priser. Något mer än en fjärdedel av intäktsökningen utgörs av höjda direkta statsanslag medan resterande del består av ökade externa medel. Lärosätenas intäkter från externa finansiärer har relativt sett ökat snabbare än anslagsmedlen vilket innebär att andelen externt finansierad forskning har ökat . Verksamhetens ekonomiska omfattning har ökat något För utbildning på grundnivå och avancerad nivå tilldelas respektive lärosäte ett s.k. takbelopp som är den ersättning lärosätet kan få för att utbilda studenter. Ersätt- ningen beräknas dels utifrån antalet registrerade studenter, dels utifrån det antal hög- skolepoäng som studenterna presterar . Ersättningen beror också på vilket utbildningsområde som helårsstudenterna och helårsprestationerna hänförs till. Olika utbildningsområden genererar olika ersättningsbelopp och respektive kurs klassificeras av lärosätet till ett utbildningsområde beroende på kursens ämnesinnehåll. Summan av universitetens och högskolornas takbelopp för utbildning på grundnivå och avancerad nivå uppgick till ca . var mot- svarande summa priser. Anslagen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå till de lärosäten som inte har ett takbelopp uppgick till . Därutöver tilldelades universitet och högskolor ca 0,5 mil- jarder kronor för särskilda åtaganden. Ett särskilt åtagande är en uppgift som statliga universitet och högskolor har särskild finansiering för och som inte avräknas mot takbeloppet. Lärosätenas totala intäkter för forskning och utbildning på forskarnivå var 45,4 miljar- der kronor 2020. Jämfört med 2019 har de totala kostnaderna minskat med 0,4 miljar- der kronor i fasta priser. Lärosätenas intäkter från statsanslag för forskning och utbildning på forskarnivå var 2020. Jämfört med 2019 har dessa intäkter ökat med i fasta priser. Anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå utgjorde av lärosätenas alla intäkter för forskning . Lärosätenas forskningsintäkter från externa finansiärer uppgick till 2020 och utgjorde av lärosätenas totala forskningsintäkter. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Diagram 6.1 Lärosätenas intäkter Miljarder kronor (priser) Forskning och utbildning på forskarnivå Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Vid utgången av uppgick de statliga lärosätenas skattade myndighetskapital (sum- man av lärosätenas balanserade kapitalförändring och årets kapitalförändring) till , en ökning med priser från före- gående år. Av myndighetskapitalet återfanns inom utbildning på grundnivå och avancerad nivå och inom forskning och utbildning på forskarnivå. Det skattade myndighetskapitalet ökade något i relation till lärosätenas kostnader från föregående år, från till . Myndighetskapitalet minskade något inom utbildning på grundnivå och avancerad nivå och ökade inom forskning och utbildning på forskarnivå. har återkommande följt upp myndighetskapitalet vid de årliga myndighetsdialogerna och understrukit vikten av att det används. Att inte myndighetskapitalet har minskat i linje med beror till stor del på att det på grund av pandemin inte har varit möjligt att genomföra de insatser som planerats. Kostnaden för forskning har minskat genom att viss forskning har försenats och genom att forskare i högre grad än planerat har deltagit i undervisning eller i klinisk verksamhet. Diagram 6.2 Skattat myndighetskapital vid statliga universitet och högskolor åren 2010–2020 (priser) Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Forskning och utbildning på forskarnivå Anm.: kan inte dela upp det skattade myndighetskapitalet . 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Sökande och antagna till högskoleutbildning ökar Det totala antalet sökande till utbildningsprogram och kurser ökade jämfört med . Antalet sökande utan tidigare högskolestudier ökade jämfört med föregående höst.