prop · H803191 · 2021-04-29 00:00:00 — Kommittén föreslår att uppehållstillstånd inte ska kunna beviljas i dessa fall när anknytningspersonen är en utlänning som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som skyddsbehövande eller på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter eller på grund av verkställighetshinder enligt 12 kap. 18 § UtlL. Flera remissinstanser är kritiska till förslaget i den del som avser uppehållstillstånd för en förälder som är vårdnadshavare för och sammanbor med ett barn i eller som ska utöva umgänge som inte är av begränsad omfattning med ett barn som är bosatt i . Några remissinstanser, bl.a. Förvaltningsrätten i , och , ifrågasätter förslagets förenlighet med svenska konventionsåtaganden och menar bl.a. att avsaknaden av en möjlighet att bevilja uppehållstillstånd i dessa fall riskerar att strida mot och . Artiklarna 1–42 i gäller som svensk lag (1 § lag [2018:1197] om konvention om barnets rättigheter). ska ses som en helhet och rättigheterna i konventionen ska tolkas i relation till varandra (jfr prop. 2017/18:186 s. 77). Barn- konventionen ger i artikel 3 uttryck för principen om barnets bästa. En motsvarande bestämmelse finns i artikel 24 i den Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Att hänsyn ska tas till barnets bästa i juridiska sammanhang där barn berörs är en viktig svensk rättsprincip. Principen om barnets bästa är införlivad i svensk rätt bl.a. genom portalparagrafen om barnets bästa i 1 kap. 10 § UtlL. Där anges att i fall som rör barn ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Regeringen konstaterar, vilket även är inne på, att varken artikel 3 om barnets bästa eller artiklar i övrigt i sig kan grunda en rätt till uppehållstillstånd (jfr även MIG 2020:24). Lagstiftaren har även i tidigare sammanhang anfört att en förälder varken enligt nationell eller inter- nationell praxis har en ovillkorlig rätt att komma till ett land för att återförenas med sitt barn där. I många fall är det tvärtom barnet som bör återförenas med sin förälder i hemlandet, förutsatt att det är till barnets bästa (jfr prop. 2013/14:217 s. 14 och 24). Som nämnts ovan finns bestämmelser i den tillfälliga lagen som innebär att uppehållstillstånd i nu aktuella fall inte kan beviljas annat än om det i det enskilda fallet bedöms strida mot ett svenskt konventionsåtagande att neka uppehållstillstånd (jfr 13 § den tillfälliga lagen). Som Förvaltningsrätten i påtalar finns även i utlänningslagen en ventil i form av 5 kap. 3 a § tredje stycket 3 UtlL enligt vilken en utlänning som har särskild anknytning till kan beviljas uppehållstillstånd om det finns synnerliga skäl. I de fall sökanden befinner sig i kan även bestämmelsen om synnerligen och särskilt ömmande omständigheter i 5 kap. 6 § UtlL aktualiseras (se vidare nedan i avsnitt 9.1). Portalparagrafen i 1 kap. 10 § UtlL om barnets bästa ska givetvis beaktas även vid tillämpningen av dessa bestämmelser. Samman- taget bedömer regeringen, i likhet med kommittén, att förslaget i denna del inte strider mot svenska konventionsåtaganden. Regeringen gör ingen annan bedömning när det gäller möjligheten att enligt 5 kap. 3 a § tredje stycket 2 UtlL bevilja uppehållstillstånd till andra anhöriga till flyktingar och alternativt skyddsbehövande. Regeringen anser inte heller, i motsats till bl.a. Svenska Röda Korset, att det finns behov av att införa någon ytterligare ventil utöver de ovan nämnda. Till skillnad mot Kammarrätten i anser regeringen att det uttryckligen bör regleras när uppehållstillstånd enligt 5 kap. 3 a § UtlL inte kan beviljas i de fall då anknytningspersonen har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som skyddsbehövande eller på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter eller på grund av verkställighetshinder enligt 12 kap. 18 § UtlL. Möjligheterna för en utlänning som har svenskt ursprung eller som har vistats i med uppehållstillstånd att beviljas uppehållstillstånd (5 kap. 3 a § första stycket 5 UtlL) eller för en utlänning som är adopterad i i vuxen ålder eller som på annat sätt har särskild anknytning till att beviljas uppehållstillstånd om det finns synnerliga skäl (5 kap. 3 a § tredje stycket 1 och 3 UtlL) påverkas inte av den föreslagna ordningen med tidsbegränsade uppehållstillstånd som huvudregel. 2020/21:191 8.2 Längden på uppehållstillstånd på grund av Regeringens förslag: Ett uppehållstillstånd som beviljas enligt 5 kap. 3 eller 3 a § UtlL på grund av anknytning till en utlänning som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande, på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter eller på grund av verkställighetshinder enligt 12 kap. 18 § UtlL, ska vara tidsbegränsat och gälla som uppehållstillståndet för anknytningspersonen. Ett uppehållstillstånd som beviljas enligt 5 kap. 3 eller 3 a § UtlL på grund av anknytning till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i eller som beviljas i andra fall enligt 5 kap. 3 a § första eller tredje stycket UtlL ska vara tidsbegränsat och gälla . Om ett nytt tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljas enligt 5 kap. 3 eller 3 a § UtlL ska det gälla . Uppehållstillståndet får dock inte gälla än uppehållstillståndet för anknytningspersonen. En utlänning som med stöd av 5 kap. 3 § första stycket 1 eller 2 b eller 3 a § första stycket 1 eller andra stycket UtlL har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får beviljas ett nytt uppehållstillstånd på den grunden endast om förhållandet består. En ansökan om permanent uppehållstillstånd får, när giltighetstiden för ett uppehållstillstånd löper ut, beviljas om en utlänning har haft tidsbegränsat uppehållstillstånd och förutsättningarna för uppehållstillstånd och de särskilda kraven för ett permanent uppehålls- tillstånd är uppfyllda. En ansökan om förlängning av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som beviljats med stöd av 5 kap. 3 eller 3 a § UtlL ska kunna bifallas trots att utlänningen vistas i . Kommitténs förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. Kommittén föreslår att en kortare giltighetstid ska kunna bestämmas om tvingande hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen kräver det. Kommitténs förslag har också en delvis annan teknisk och språklig utformning. Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag men har en delvis annan teknisk och språklig utformning. Remissinstanserna: Många remissinstanser yttrar sig inte särskilt över förslagen. Flera remissinstanser, t.ex. Civil Rights Defenders, Flykting- gruppernas riksråd (FARR) och , bisexuellas, transpersoners, queeras och intersexpersoners rättigheter (RFSL) avstyrker eller är negativt inställda till förslaget om att ett uppehållstillstånd som beviljas på grund av anknytning ska vara tidsbegränsat som huvudregel. Flera remissinstanser har även synpunkter på den närmare utformningen av förslaget. Flera remissinstanser är kritiska till att förslaget innebär att anhöriga kan beviljas uppehållstillstånd som gäller än 13 månader, bl.a. som menar att förslaget i denna del riskerar att stå i konflikt med artikel 13.2 i familje- Bland andra Asylrättscentrum och FARR är vidare kritiska till förslaget att det i vissa fall ska krävas att det anknytnings- grundande förhållandet består för att ett nytt uppehållstillstånd ska kunna beviljas och hänvisar bl.a. till att kravet kan innebära inlåsningseffekter på så sätt att personer tvingas stanna kvar i destruktiva relationer. verket ifrågasätter ändamålsenligheten i förslaget att giltighetstiden ska kunna begränsas på grund av tvingande hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen och efterfrågar en närmare analys av konsekvenserna av att tillämpa begrepp som har sitt ursprung i det omarbetade skyddsgrundsdirektivet på grupper som inte omfattas av efterfrågar en närmare analys av hur prövningen av förlängningsärenden ska gå till när uppehållstillstånd beviljats på grund av Även vissa andra remissinstanser, bl.a. Asylrättscentrum och FARR, efterfrågar förtydliganden när det gäller prövningen av förläng- ningsansökningar, i synnerhet ansökningar från personer som beviljats uppehållstillstånd som barn och som fyllt . Rights Defenders föreslår att det införs en ventil vid förlängnings- prövningen i syfte att motverka familjesplittring i dessa fall. Några remissinstanser, bl.a. Förvaltningsrätten i och Svenska Röda Korset är kritiska till att tidpunkten för när anhöriga kommer att kunna ansöka om permanent uppehållstillstånd kommer att skilja sig åt och menar att det särskilt gäller anhöriga till t.ex. svenska medborgare jämfört med anhöriga till personer med tidsbegränsat uppehållstillstånd. Vissa remissinstanser, t.ex. och , anser att det bör finnas en möjlighet att bevilja permanent uppehållstillstånd vid det första beslutstillfället i vissa fall, t.ex. till barn till en anknytningsperson som har permanent uppehållstillstånd. efterfrågar förtydliganden gällande möjligheten att göra undantag från kravet på att en ansökan ska ges in och beviljas innan Vissa remissinstanser, bl.a. FARR och , framför synpunkter på ansökningsförfarandet och Civil Rights Defenders föreslår bl.a. att det utreds om handläggningsförfarandet kan förenklas. Skälen för regeringens förslag Tidsbegränsade uppehållstillstånd för anhöriga Enligt utlänningslagen beviljas normalt permanenta uppehållstillstånd vid Det finns dock undantag, bl.a. när det gäller blivande makar och sambor eller makar och sambor som inte stadigvarande har I dessa situationer gäller principen om uppskjuten invandringsprövning som bl.a. innebär att tidsbegränsade uppehålls- tillstånd beviljas vid första beslutstillfället (jfr 5 kap. 8 § UtlL). tillfälliga lagen gäller att uppehållstillstånd som beviljas på grund av anknytning till en flykting eller alternativt skyddsbehövande vars uppehållstillstånd tidsbegränsats enligt samma lag ska vara tidsbegränsade (8 §). I denna proposition föreslås att tidsbegränsade uppehållstillstånd ska vara huvudregel för skyddsbehövande, med undantag för kvotflyktingar, och att detsamma ska gälla när uppehållstillstånd beviljas på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter och på grund av verkställighetshinder enligt 12 kap. 18 § UtlL (se avsnitt 6.2, 9.2 och 10.1). 2020/21:191 I likhet med kommittén, men till skillnad mot bl.a. RFSL, anser regeringen att det är rimligt att samma utgångspunkt gäller vid anhöriginvandring och att uppehållstillstånd som beviljas på grund av anknytning vid första beslutstillfället bör vara tidsbegränsade även i dessa fall. Detta får bl.a. till följd att den möjlighet som enligt 5 kap. 8 § UtlL finns för make eller sambo att vid första beslutstillfället beviljas ett permanent uppehålls- tillstånd om utlänningen sammanbott utomlands med sin make eller sambo , eller det på annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat, bör tas bort. Längden på uppehållstillstånd som beviljas vid första beslutstillfället Kommittén föreslår att uppehållstillstånd som beviljas på grund av anknytning till en person som har beviljats ett tidsbegränsat uppehålls- tillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande, på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter eller på grund av verkställighetshinder enligt 12 kap. 18 § UtlL ska gälla som anknytningspersonens uppehållstillstånd. Flera remissinstanser är kritiska till att giltighetstiden för uppehållstillståndet därmed kan bli kortare än 13 månader. menar att kortare giltighetstider än riskerar att komma i konflikt med artikel 13.2 i familjeåterförenings- direktivet som stadgar att giltighetstiden ska vara . Artikel 13.2 måste, enligt regeringens mening, läsas i ljuset av att det i artikel 3.1 i direktivet förutsätts att en anknytningsperson har ett uppehållstillstånd med en giltighetstid om och välgrundade utsikter att få ett varaktigt uppehållstillstånd. Som framgår av avsnitt 8.1 föreslås i denna proposition inte något motsvarande krav på att anknytningspersonens uppehållstillstånd ska ha en viss giltighetstid för att han eller hon ska kunna vara anknytningsperson. Av artikel 13.3 framgår vidare att familje- medlemmens uppehållstillstånd i princip inte får sträcka sig längre än till och med det datum då anknytningspersonens uppehållstillstånd löper ut. Regeringen har tidigare bedömt att en ordning där den anhöriges uppehållstillstånd ska gälla som anknytningspersonens uppehållstillstånd är förenlig med familjeåterföreningsdirektivet även i de fall då det leder till att uppehållstillståndets giltighetstid blir kortare än (jfr prop. 2015/16:174 s. 41). Det finns ingen anledning att nu göra en annan bedömning. I likhet med kommittén anser regeringen att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som beviljas på grund av anknytning i de fall anknytningspersonen har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som skyddsbehövande, på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter eller på grund av verkställighetshinder enligt 12 kap. 18 § UtlL ska gälla som anknytningspersonens uppehålls- tillstånd. När det gäller anknytning till personer som har ett permanent uppehålls- tillstånd måste, som kommittén påpekar, giltighetstiden för den anhöriges uppehållstillstånd vara för att regleringen inte ska strida mot familjeåterföreningsdirektivet (jfr artikel 13.2). För att anhöriga till flyktingar som har beviljats ett permanent uppehållstillstånd inte ska riskera att hamna i en sämre position än anhöriga till flyktingar med ett tidsbegränsat uppehållstillstånd föreslår kommittén att anhöriga till flyktingar med permanent uppehållstillstånd ska beviljas ett uppehålls- tillstånd med giltighetstid vid det första beslutstillfället. Regeringen bedömer att kommitténs förslag i denna del är väl avvägt. För att uppnå en enhetlig reglering anser regeringen, i likhet med kommittén, att samma giltighetstid bör gälla även för anhöriga till andra personer med permanent uppehållstillstånd. För att regelverket ska vara konsekvent bör giltighets- tiden vid det första beslutstillfället bestämmas till även för uppehållstillstånd som beviljas till anhöriga till personer som är bosatta här, dvs. personer som vistas i utan krav på uppehållstillstånd såsom svenska och nordiska medborgare, liksom i andra fall när uppehållstillstånd beviljas på grund av anknytning enligt bestämmelserna i 5 kap. 3 a § UtlL. Längden på uppehållstillståndet vid förlängning Kommittén föreslår att även uppehållstillstånd som beviljas vid en förlängning som huvudregel ska vara tidsbegränsade. För skydds- behövande och personer som har beviljats uppehållstillstånd på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter föreslås att giltighets- tiden vid förlängning ska bestämmas till . För att tillståndstiderna ska vara så enhetliga som möjligt anser regeringen, i likhet med kommittén, att detsamma bör gälla vid anhöriginvandring. Om ett nytt uppehålls- tillstånd beviljas en anhörig efter ansökan om förlängning bör alltså även det nya tillståndet vara tidsbegränsat och gälla . Även vid en förlängning bör dock uppehållstillståndet inte gälla än anknytningspersonens uppehållstillstånd. Kommittén föreslår att det ska vara möjligt att bestämma kortare giltighetstider om tvingande hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen kräver en kortare giltighetstid. efterfrågar en närmare analys av konsekvenserna av att använda dessa begrepp, som har sitt ursprung i det omarbetade skyddsgrundsdirektivet, för grupper som inte omfattas av det direktivet och ifrågasätter också ändamålsenligheten i förslaget. Förslagen i denna proposition innebär att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som beviljas på grund av anknytning som längst kan gälla . Som påpekar är det redan enligt gällande rätt möjligt att vägra uppehållstillstånd i de fall som avses i 5 kap. 3 § UtlL om den anhörige utgör ett hot mot allmän ordning och säkerhet (5 kap. 17 a § första stycket 3 UtlL), vilket är ett lägre ställt krav än det som kommittén nu föreslår. Även i fråga om 5 kap. 3 a § UtlL, som är en fakultativ bestämmelse, kan uppehållstillstånd vägras med hänsyn till den anhöriges vandel (jfr 5 kap. 17 § UtlL). I avsnitt 7.1 föreslås att en vandelsprövning också ska göras innan ett permanent uppehållstillstånd beviljas. Regeringen bedömer att den nu nämnda regleringen är tillräcklig och anser därmed inte, till skillnad från kommittén, att det bör införas en möjlighet att bestämma kortare giltighetstider på grund av tvingande hänsyn till den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen. Någon sådan möjlighet har inte heller funnits under den tillfälliga lagens giltighetstid. När det gäller uppehållstillstånd som beviljas på grund av anknytning till blivande makar eller sambor eller makar eller sambor som inte stadig- varande sammanbott utomlands tillämpas enligt utlänningslagen i vissa fall en princip om uppskjuten invandringsprövning. 2020/21:191 tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljas vid det första beslutstillfället innebär principen att det ställs krav på att det anknytningsgrundande förhållandet består för att ett nytt tidsbegränsat eller permanent uppehållstillstånd ska beviljas (5 kap. 16 § första stycket UtlL). Regeringen anser, i likhet med kommittén, att det även fortsättningsvis bör krävas att det anknytningsgrundande förhållandet består för att ett nytt uppehållstillstånd på grund av anknytning ska kunna beviljas och att det uttryckligen bör framgå av lagtexten. Eftersom förslagen i denna proposition innebär att tidsbegränsade uppehållstillstånd ska beviljas vid första beslutstillfället vid all anhöriginvandring bör kravet på att förhållandet består omfatta samtliga fall där uppehållstillstånd beviljats på grund av anknytning till en make eller sambo eller en blivande make eller sambo, liksom när uppehållstillstånd beviljats till ogifta barn till dessa personer. Asylrättscentrum och FARR påpekar att kravet på att förhållandet ska bestå kan medföra en inlåsningseffekt på så sätt att vissa personer, t.ex. på grund av rädsla för utvisning, stannar kvar i ett våldsamt eller på annat sätt destruktivt förhållande. Som framgår i avsnitt 8.3 kommer det fortsatt att vara möjligt att beviljas ett nytt uppehållstillstånd i vissa fall trots att förhållandet har upphört, t.ex. om relationen upphört främst på grund av att utlänningen eller utlänningens barn utsatts för våld eller annan allvarlig kränkning av sin frihet och frid. Därigenom minskar riskerna för sådana inlåsningseffekter. Några remissinstanser efterfrågar förtydliganden gällande prövningen av förlängningsansökningar. Som uppmärksammar innebär förslagen att bestämmelserna i 5 kap. 3 och 3 a §§ UtlL kommer att utgöra grunden för uppehållstillstånd vid såväl det första besluts- tillfället som vid prövningen av förlängningsansökningar. Det är även den ordning som gäller enligt bl.a. den tillfälliga lagen. Hur enskilda rekvisit i de aktuella bestämmelserna ska tolkas vid prövningen av en förlängnings- ansökan bör lämpligen få sitt svar i rättspraxis. Regeringen anser inte att den föreslagna ordningen riskerar att leda till sådana generella tillämpningssvårigheter som t.ex. befarar. Regeringen kommer dock att följa frågan. Som vissa remissinstanser påpekar kan omständigheterna komma att förändras med uppehållstillstånd vilket kan påverka möjlig- heten att beviljas fortsatt uppehållstillstånd. När det gäller prövningen av förlängningsansökningar från personer som beviljats uppehållstillstånd som barn men som fyllt bör, som FARR påtalar, bestämmelsen i 5 kap. 3 a § första stycket 2 UtlL kunna komma att aktualiseras. Den bestämmelsen är som framgår i avsnitt 8.1 avsedd att träffa situationer där det finns ett särskilt beroendeförhållande mellan släktingarna, t.ex. mellan en förälder och ett vuxet barn. Om en annan grund för uppehållstillstånd enligt 5 kap. 3 a § UtlL saknas finns vidare en ventil i 5 kap. 3 a § tredje stycket 3 UtlL, enligt vilken uppehållstillstånd får beviljas en utlänning som har särskild anknytning till om det finns synnerliga skäl. I de fall sökanden befinner sig i kan även möjligheten att beviljas uppehållstillstånd på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter enligt 5 kap. 6 § UtlL aktualiseras (se vidare nedan i avsnitt 9.1). Till skillnad mot Civil Rights Defenders ser regeringen inget behov av att införa ytterligare ventiler utöver de nu Möjlighet till permanent uppehållstillstånd I likhet med vad som föreslås gälla för bl.a. skyddsbehövande bör det även för den som beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning vara möjligt att beviljas ett permanent uppehållstillstånd. Regeringen har i fråga om skyddsbehövande bedömt att en ordning där det krävs med tidsbegränsat uppehållstillstånd innan ett permanent uppehållstillstånd kan beviljas är väl avvägd och anpassad till det regelverk som föreslås gälla (se avsnitt 6.3). Enligt regeringen framstår det som rimligt och enhetligt att permanent uppehållstillstånd även vid anhöriginvandring kan beviljas med tidsbegränsat uppehållstillstånd. Ett permanent uppehållstillstånd bör vidare endast kunna beviljas i samband med en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd. Som bl.a. Förvaltningsrätten i konstaterar, innebär detta att vissa anhöriga i praktiken kommer att behöva vänta än innan ett permanent uppehållstillstånd kan beviljas. Det gäller dock inte bara anhöriga till personer som är bosatta i eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i landet, t.ex. svenska medborgare och utlänningar med permanent uppehållstillstånd, utan även anhöriga till personer med tidsbegränsade uppehållstillstånd som beviljats kortare eller längre uppehållstillstånd än vid det första beslutstillfället. Regeringen bedömer att den avvägning som kommittén har gjort i dessa fall mellan giltighetstiden på ett uppehållstillstånd som beviljas efter förlängning och tidpunkten för när ett permanent uppehållstillstånd kan beviljas är rimlig. I likhet med vad som gäller för skyddsbehövande bör en utlänning som har haft tidsbegränsat uppehållstillstånd på någon annan grund få tillgodoräkna sig vid bestämmandet av tidpunkten för när en ansökan om permanent uppehållstillstånd kan beviljas. Som kommittén anför bör antalet undantag från huvudregeln om tidsbegränsade uppehållstillstånd minimeras. Regeringen anser därför, till skillnad från bl.a. , att det inte bör införas en möjlighet att bevilja permanent uppehållstillstånd redan vid det första beslutstillfället i vissa fall, t.ex. för barn till en anknytningsperson som har permanent uppehålls- tillstånd. De särskilda kraven som måste vara uppfyllda för att ett permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas behandlas i avsnitt 7.1. En ansökan om förlängt uppehållstillstånd på grund av anknytning ska kunna bifallas även när utlänningen vistas i Huvudregeln enligt utlänningslagen är att en utlänning som vill ha uppehållstillstånd i ska ha ansökt om och beviljats ett sådant tillstånd före inresan i landet (5 kap. 18 § första stycket). En ansökan om uppehållstillstånd får enligt den regeln inte bifallas efter inresan. Från denna huvudregel finns dock flera undantag, bl.a. när ansökan om uppehållstillstånd avser förlängning av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som beviljats en utlänning med familjeanknytning med stöd av 5 kap. 3 § första stycket 1 eller 2 b eller 5 kap. 3 a § första stycket 1 eller andra stycket UtlL (5 kap. 18 § andra stycket 3 UtlL). Eftersom det i denna proposition föreslås att även uppehållstillstånd som beviljas enligt övriga grunder i 5 kap. 3 och 3 a §§ UtlL som huvudregel ska vara tidsbegränsade anser regeringen, i likhet med kommittén, att det nu nämnda undantaget bör anpassas så att det också i dessa situationer är möjligt att ansöka om 2020/21:191 förlängning av ett uppehållstillstånd inifrån landet.