prop · H803106 · 2021-03-17 00:00:00 — Till exempel har kommissarien intervenerat i målet M.A. mot som handlar om rätten till familjeåterförening samt i målet om frihetsberövandet av oppositionspolitikern i . är en styrkommitté i vilken samtliga 47 medlemsstater i är representerade. Eftersom samtliga medlemsstater deltar och bidrar till arbetet synliggörs organisationens arbete på jämställdhetsområdet både inom och i medlemsstaterna. Inom finns även en jämställdhetsrådgivare som stöder jämställdhetsarbetet i hela organisationen genom att t.ex. bedöma vilka effekter olika förslag har för jämställdheten. Arbetet för ökad jämställdhet och en balanserad representation av kvinnor i olika sammanhang är ett arbete som uppmärksammas inom olika organ och strukturer. Det följs upp, bl.a. genom rapporter i den parlamentariska församlingen och regionala och lokala kongressen, med könsuppdelad statistik och förslag om ytterligare förbättringar. mandat inkluderar bland annat att övervaka att jämställdhetsintegrering tillämpas i , att stödja genomförandet av jämställdhetsstrategi –2023 och att verka för att fler medlemsstater ansluter sig till konventioner om förebyggande och bekämpande av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen) och om bekämpande av människohandel. Jämställdhet har varit ett prioriterat området för de länder som innehaft ordförandeskapet i ministerkommittén . Medlemsstaterna bedriver aktiviteter relaterade till alla sex mål i jämställdhetsstrategin, vilket återspeglas i många nationella lagstiftnings- och politikutvecklingar. Sexism är fortfarande en stor utmaning som främst berör kvinnor på individuella, institutionella och strukturella nivåer och inom alla områden. har antagit en rekommendation till stöd för arbetet med att förebygga och bekämpa sexism. har medlemsstaterna haft ett särskilt fokus på covid-19 och dess effekter på jämställdhet och utsatthet för våld i hemmet och våld mot kvinnor. till Istanbulkonventionen har utarbetat en rekommendation om Istanbulkonventionens betydelse för arbetet mot våld i hemmet och mot kvinnor under pandemin. Istanbulkonventionen trädde i kraft och för . EU undertecknade konventionen och förhandlingar om EU:s ratifikation pågår i rådsarbetsgruppen för grundläggande rättigheter. Istanbulkonventionens övervakningsorgan, expertgruppen Grevio, konstituerades 2015 och har i uppdrag att granska de anslutna staternas genomförande av konventionen. rapporterade till Grevio . tog emot rekommendationer från Grevio om genomförandet av konventionen. I olika biståndsprogram har ökad uppmärksamhet ägnats åt program och åtgärder för att stärka kvinnors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Bland annat har stöd getts inför länders anslutning till Istanbulkonventionen och därefter till genomförandet av den. Detta har uppmuntrats av många länder, inklusive . 2020/21:106 4.1.5 Lika rättigheter oavsett sexuell läggning, Hbtqi-personers lika rättigheter och möjligheter är prioriterade av den . hade en pådrivande roll för att ta fram rekommendationen om skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsöverskridande identitet eller uttryck (CM/Rec[2010]5). Rekommendationens antagande har lett till att det har skapats en funktion inom sekretariat med uppgift att ansvara för frågor som rör lika rättigheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck och genomförandet av rekommendationen. En andra uppföljande rapport om staternas genomförande av rekommendationen antogs 2019 och noterades av ministerkommittén. övertog sekretariatsansvaret för det Europeiska nätverket för hbtqi-fokalpunkter (EFPN). Nätverket syftar till att ge dess medlemsländer möjlighet att utbyta information och erfarenheter om arbetet för hbtqi-personers rättigheter. inrättade ministerkommittén den nya styrkommittén för antidiskriminering, mångfald och inkludering (CDADI). CDADI har till uppgift att främja jämlikhet och inkluderande samhällen fria från diskriminering och hat där mångfald respekteras. Kommittén ger råd till ministerkommittén inom alla områden inom dess mandat, inklusive arbetet mot diskriminering och antiziganism, för nationella minoriteter, romsk inkludering och användningen av landsdels- eller minoritetsspråk samt främjandet av interkulturell integration. CDADI har fått i uppdrag att utarbeta ett heltäckande instrument för att motverka hatfyllda budskap, att analysera och utvärdera utvecklingen för romsk inkludering, att genomföra en studie om det politiska deltagandet hos ungdomar som tillhör nationella minoriteter och utveckla ett policyramverk för interkulturell integration. Tre expertgrupper har inrättats under styrkommittén. för frågor relaterade till romer och resande () ansvarar för bilaterala arbete för att skydda och främja respekten för romers och resandes mänskliga rättigheter samt deras inkludering och aktiva deltagande i samhället. Uppdraget för arbetsgruppen för interkulturell integration (GT-ADI-INT) är att bistå CDADI i arbetet med att främja inkluderande samhällen, med särskilt fokus på interkulturell integration och mångfaldsarbete. Den tredje expertkommittén för arbete mot hatfyllda budskap (/) har tillsatts gemensamt av CDADI och styrkommittén för medie- och informationssamhället (CDMSI) med uppdrag att föreslå en rekommendation för att motverka hatfyllda budskap med särskilt fokus på onlinemiljön. antog 2016 en strategi för barnets rättigheter för perioden –2021. Strategin utgår från de mänskliga rättigheter som ska tillförsäkras barn enligt FN:s konvention om barnets Skr. rättigheter, och andra internationella överenskommelser. I strategin prioriteras följande fem områden: jämlika möjligheter, delaktighet för alla barn, ett liv fritt från våld, ett barnvänligt rättssystem och barnets rättigheter i den digitala miljön. För att fortsätta genomförandet av strategin har en kommitté, för barnets rättigheter (CDENF), inrättats. Inom ramen för kommitténs arbete utarbetas rekommendationer för medlemsstaterna i frågor som rör bl.a. barnets rättigheter. har arbetet med att utarbeta en ny strategi påbörjats. ratificerade konvention om skydd av barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp (Lanzarotekonventionen). Konventionen förespråkar att stater i och även utanför ska kriminalisera olika typer av sexualbrott mot barn och vidta åtgärder för att förebygga sexuellt våld, skydda barn som brottsoffer samt åtala förövare. bidrar aktivt till genomförandet av konventionen bl.a. genom att delta i arbete med uppföljningen. mot rasism och intolerans (ECRI) är ett oberoende övervakningsorgan som är inrättat av och som är specialiserat på frågor som rör rasism, etnisk diskriminering och intolerans. Kommissionen genomför övervakningsarbete land för land, analyserar situationen i de olika medlemsstaterna och tar fram förslag och rekommendationer för hur de identifierade problemen ska åtgärdas. Arbetet sker i cykler om 4–och ungefär 9–10 länder granskas . ECRI publicerade sin femte rapport om efter sitt besök i . publicerade ECRI uppföljande slutsatser som slutför den femte omgången i förhållande till . ECRI inledde den sjätte övervakningsomgången . ECRI utfärdar även allmänna policyrekommendationer på aktuella teman som riktar sig till alla medlemsstater. ECRI har uppdaterat sin rekommendation om arbetet mot antiziganism och diskriminering av romer. befann sig mellan i den sjunde övervakningsomgången av hur följer sina åtaganden enligt den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (SÖ 2000:3), språkstadgan. genomförde sitt landbesök och beslutade om en resolution med rekommendationer till . I huvudsak berörde rekommendationerna utbildningsrelaterade frågor och språkrevitalisering. presenterade den rådgivande kommittén för ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter (SÖ 2000:2), ramkonventionen, en aktivitetsrapport över . 2020/21:106 konstateras en tillbakagång för minoritetsrättigheter i och kommittén betonar vikten av dialog på alla nivåer. 4.1.10Romers möjlighet att åtnjuta sina mänskliga rättigheter inrättade en expertkommitté för frågor relaterade till romer och resande (), under styrkommittén för antidiskriminering, mångfald och inkludering CDADI, vilken ersatte den tidigare ad hoc-kommittén (CAHROM). , höll två möten . antog ministerkommittén en ny strategisk handlingsplan för romsk inkludering som sträcker sig till 2025. Planen syftar till att motverka antiziganism och diskriminering, att stödja politiskt deltagande samt att stödja tillgång till kvalitativ utbildning. 4.1.11Rättigheter för personer med funktionsnedsättningar för rättigheter för personer med funktionsnedsättning (CAHDPH) lades ned till följd av de åtgärder och förändringar som beslutades i budgeten för 2018–2019. beslut innebar att området rättigheter för personer med funktionsnedsättning i stället integreras i organisationens sektorsövergripande program och i främjandet av strategier inom övriga prioriterade områden. Arbetet genomförs utifrån funktionshindersstrategi 2017–2023. Strategin lyfter fram fem rättighetsbaserade områden som är särskilt prioriterade: jämlikhet och icke-diskriminering, ökad kännedom, tillgänglighet, likhet inför lagen och skydd från utsatthet, våld och övergrepp. Syftet med strategin är att stödja både medlemsstaterna och funktioner i att genomföra FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. I den mellanstatliga strukturen har styrkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH) det överordnade ansvaret för frågorna. Flera andra mellanstatliga kommittéer tar också särskild hänsyn till situationen för personer med funktionsnedsättning inom ramen för sina respektive mandat och har utnämnt rapportörer för frågan om diskriminering på grund av funktionsnedsättning. MR-kommissarie har också valt ut frågan om funktionsnedsättning som ett av sina tematiska fokus och uppmärksammar regelbundet situationen för personer med funktionsnedsättning i såväl sin landrapportering som i tematiska publikationer och uttalanden. Inom ägnas yttrande- och mediefrihet stor uppmärksamhet i många organ och strukturer. arbete inom sektorn för yttrande- och mediefrihet inriktas på att främja yttrandefriheten, fria mediemångfald och ett fritt informationsflöde. utarbetas och olika aktiviteter genomförs för att öka respekten för artiklarna 8 och 10 i och för att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna. Särskilt fokuserar arbetet på frågor om journalisters säkerhet, mediepluralism, tillgång till information och yttrandefrihet på nätet. fortsätter att uppmärksamma de inskränkningar och begränsningar av yttrande- och mediefriheten som sker i många länder. plattform för skydd för journalister har blivit en alltmer etablerad struktur och är fjorton internationella icke-statliga organisationer och föreningar anslutna till plattformen. Den uppmärksammar enskilda ärenden där journalister drabbats eller förhindrats i sin verksamhet. Plattformen står i dialog med berörda länder för att se till att skyddet för journalister förbättras och att förklaringar lämnas eller utredningar tas vidare i ärendena. Antalet anmälningar till plattformen har ökat . anmäldes sammanlagt 142 ärenden från 25 länder till plattformen och inkom 201 anmälning från 32 länder. Fem av dessa anmälningar avsåg händelser som inträffat i . Ett viktigt förberedande arbete sker i styrkommittén för medie- och informationssamhället (CDMSI). Mandatet för CDMSI omfattar även ett ansvar för att följa upp strategin för internets styrning. Ett särskilt fokus läggs på rätten till yttrandefrihet på internet och rätten att meddela och ta emot information oberoende av gränser. Genom CDMSI följer de snabba förändringarna inom medie- och informationssamhället vilket ska täcka alla dimensioner av det nya mediebegrepp som ministerkommittén antog i rekommendationen CM/Rec(2011)7. avslutades arbetet i två expertgrupper under CDMSI genom att styrkommittén antog framtagna utkast till rekommendationer, dels om artificiell intelligens påverkan på mänskliga rättigheter, dels om att främja goda förhållanden för kvalitetsjournalistik. Rekommendationen om artificiell intelligens antogs av ministerkommittén. inleddes en ny arbetsperiod och tre nya expertgrupper utsågs. Uppdraget för de utsedda experterna i expertgruppen MSI-DIG (yttrandefrihet och digitala teknologier) är att ta fram ett utkast till rekommendation med utgångspunkt i den påverkan digitala teknologier och artificiell intelligens har på yttrandefriheten. Gruppen arbetar också med en rapport med goda exempel på själv- och samreglering för innehållsmoderering med syfte att minska spridning av olagligt och skadligt innehåll online. Expertgruppen MSI-REF (medielandskapet och reformering) har i uppdrag att ta fram dels ett utkast till rekommendation om kommunikation och mediebevakning i samband med val, dels ett utkast till rekommendation om principer för medie- och it-politisk styrning givet det nya medielandskapet. Gruppen arbetar också med en rapport med goda exempel på åtgärder för att öka upptäckbarhet av samhällsviktigt innehåll på internet. Den tredje expertgruppen /(arbete mot hatfyllda budskap) har tillsatts gemensamt av CDMSI och den nyskapade styrkommittén för antidiskriminering, mångfald och inkludering (CDADI) med uppdrag att föreslå en rekommendation för att motverka hatfyllda budskap med särskilt fokus på onlinemiljön. 2020/21:106 arbetade CDMSI också med förberedelser för den ministerkonferens som då planerades till i med temat Artificiell intelligens – intelligent politik: Förändring och nya möjligheter för medier. Tre resolutioner och en deklaration förbereddes av CDMSI på temat hur förutsättningar kan skapas för en vidsträckt yttrandefrihet och utveckling av den oberoende journalistiken av stark teknologisk utveckling och förändring. Med anledning av covid-19- pandemin har konferensen skjutits upp två gånger och planeras nu till . 4.1.13Artificiell intelligens och mänskliga rättigheter har, som en följd av en mångårig internationell debatt om den artificiella intelligensens etiska och juridiska konsekvenser, hörsammat frågan om relationen mellan artificiell intelligens och mänskliga rättigheter. inrättade ministerkommittén en mellanstatlig ad hoc kommitté för frågor om artificiell intelligens (CAHAI), som ska undersöka möjligheterna att ta fram element till ett nytt juridiskt ramverk för utveckling, design och användande av artificiell intelligens i enlighet med standarder om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. I uppdraget ingår att ta fram en genomförbarhetsstudie som belyser risker och fördelar, identifierar eventuella behov av reglering samt visar olika möjliga lösningar, för att sedan i brett samråd med intressenter från bl.a. näringsliv, civilsamhället, forskare samt andra internationella organisationer och intressenter, ta fram förslag till element för ett möjligt juridiskt ramverk. CAHAI:s uppdrag utsträcker sig fram till . CAHAI möttes samt . Arbetet ägnades främst till att ta fram en genomförbarhetsstudie samt att planera för offentliga samråd och lägga grunden för det fortsatt arbetet med att fram möjliga element till ett internationellt ramverk . Studien som antogs vid gav en bred analys och visade på flera möjligheter vad gäller innehåll och form för ett juridiskt ramverk. Ett av tre kärnområden är demokrati. Verksamheten är omfattande och syftar till att stärka det demokratiska styrelseskicket på alla nivåer, stärka demokratiska institutioner och medborgarnas förtroende för dem. Den avser också bidra till att öka kunskapen, delaktigheten och deltagandet i demokratin från medborgare och civilsamhället, verka för politisk pluralism och inkluderande samhällen utan diskriminering, hat och våld. Verksamheten syftar också till att stödja unga människor att säkra en gemensam europeisk framtid. fältverksamhet har en viktig roll i demokratiarbetet. I mellanstatliga styrkommitté för demokrati och demokratisk styrning (CDDG) bedrivs arbete kring bl.a. hur demokratiska institutioner kan stärkas, reformer inom offentlig förvaltning, decentralisering, medborgardeltagande samt offentlig etik. Ett särskilt fokus ligger på den kommunala och regionala nivån där även gränsöverskridande samverkan och kommunalekonomiska frågor ingår. tog CDDG fram en verktygslåda för riktlinjerna om etiska frågor inom den offentliga sektorn samt en reviderad handbok inom samma ämne liksom nya riktlinjer för e-demokrati. Kunskapsutbyte mellan medlemsländerna gällande demokratisk samhällsstyrning under covid-19-pandemin var och kommer fortsätta vara en viktig del av kommitténs arbete. är ambassadör vid , , ordförande i ministerkommitténs rapportörsgrupp för demokratifrågor. Under demokratifrågorna faller också verksamhet inom den parlamentariska församlingen, kongressen för lokala och regionala myndigheter, ungdomsverksamhet och stöd för utbildningsinsatser med fokus på demokrati. Den interkulturella dialogen inom ramen för nord-sydcenter i och olika samarbetsavtal inom sport, kultur, film- och mediesektorn hör också till detta område. samarbete med civilsamhället sker framför allt inom ramen för internationella konferens för enskilda organisationer som har 300 medlemsorganisationer. Konferensen är den institutionella civilsamhällepelaren i organisationen och har som mål att främja demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer genom det civila samhället i . Den sammanträder i . Dess nuvarande ordförande treåriga mandat sträcker sig till . Prioriteringar i verksamhetsplanen – 2021 inkluderar bland annat att skydda och verka för förenings- och församlingsfriheten och att bidra till demokratisk säkerhet i och dess medlemsstater, bevaka och stärka civilsamhällets deltagande i beslutsfattande i och dess medlemsstater samt att bidra till att bygga inkluderande samhällen. anordnas ett Världsforum för Demokrati (for Democracy) i . Forumet är en plattform för politiska beslutsfattare och det civila samhället att diskutera lösningar på viktiga utmaningar för demokratier världen över. Temat forum var informationssamhället och demokrati och samlade över 2000 deltagare från 80 länder. Temat forum är klimat och demokrati. Det sträcker sig fram till och sker virtuellt. Som en del av den svenska Demokratisatsningen bidrog representation till upptakten genom att anordna ett så kallat Democracy Talks med deltagande av bland andra generalsekreterare och minister för internationellt utvecklingssamarbete. instiftade på initiativ av och ett för att se till att minnet av hans gärningar hålls levande, och delas priset ut till en person eller organisation som utfört extraordinära humanitära insatser. delades priset ut till den syriska läkaren 2020/21:106 Ballour, som under brinnande inbördeskrig 2012–2018 drev ett underjordiskt sjukhus i sin hemstad nära . Många stater arbetar med att konsolidera och utveckla mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. och kommissionen för demokrati genom lag () har här en viktig uppgift att kontinuerligt följa utvecklingen på framför allt det konstitutionella området bland kommissionens 62 medlemsstater. Dessa utgörs av samtliga medlemmar i samt , , , , , , , , , , , , , och . är associerad medlem. , Heliga Stolen, och är observatörer. EU, OAS, och Kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR), och har en särskild samarbetsstatus. bidrar med granskning av lagförslag och kan ge råd och annat stöd till medlemsstater när det behövs. På detta sätt hjälper kommissionen till att vidmakthålla och sprida det europeiska konstitutionella arvet. har också en viktig roll som granskare och rådgivare till ombudsmannainstitutioner och valmyndigheter i medlemsstaterna samt som utbildare av lagstiftare och olika kategorier av rättstillämpare. Kommissionen arbetar på begäran av medlemsstaterna, på uppdrag av organ och på uppdrag av andra organisationer. Resultaten av arbete framgår av yttranden och rapporter i fråga om ett visst land, en viss region eller ett visst tema. Vid sidan av sin återkommande rapportering om konstitutions- och demokratifrågor har och 2020 bland annat avgett yttranden om författningsdomstols beslut om anti-korruptionslagar, lagförslag om reformer av rättsväsendet i samt om församlingsfriheten i Bosnien och . Kommissionen har också medverkat i och bidragit till flera olika seminarier, bland annat om mediefrihet och journalisters säkerhet i . Totalt deltog kommissionen i fem valobservationsuppdrag samt antog 34 yttranden och rapporter, varav 18 yttranden om diverse lagförslag och sex publikationer om konstitutionella frågor i , , , och . tekniska bistånd och fältverksamhet tekniska bistånd och samarbete med medlemsstater och angränsande länder har vuxit kraftigt i betydelse och omfattning. reformer har genomförts och decentralisering har ökat inom området. har EU:s och medlemsstaternas frivilliga bidrag till Endast mindre delar av detta bistånd genomförs med medel från den ordinarie budgeten. Reformarbetet i medlemsstaterna har även lett till externa närvaro med flera fältkontor sambandskontor i , , , , (bistånd för att motverka cyberbrott) och . De största kontoren finns i , , och . Fältkontor eller programkontor finns även i , , , , , , , , , och . Ett mindre informationskontor finns i . För de flesta länder finns fleråriga projekt och handlingsplaner som antas av ministerkommittén. Det gäller , , , , , , och , liksom för icke-medlemsstaterna , , , , och samt för Kosovo. En del länder, främst , , och Nordmakedonien, har inte samtyckt till att sådana sammanhållna handlings- eller projektplaner presenteras och diskuteras av övriga medlemsstater. De projekt som bedriver i dessa länder presenteras på respektive fältkontors webbplats. Den metodologi som används inom biståndsverksamhet och tekniska samarbete går ut på ett samspel mellan olika verksamhetsgrenar i utformningen av biståndet i samråd med mottagarlandet. Detta ger mottagarlandet bättre äganderätt i reformprocessen för att uppnå en förbättrad lagstiftning och genomförande av konventionssystem, främst inom kärnområdena mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Medlemsstater, inklusive , har välkomnat den utökade biståndsverksamheten och framfört att man gärna ser ett fortsatt utvecklande av fältverksamheten för att bistå länder i genomförandet av demokratiserings- och rättsstatsreformer och med deras anslutning till och genomförande av konventionssystem. (Sida) har haft ett omfattande samarbete med . ingick Sida ett nytt avtal med för stöd till handlingsplanerna i , , , , och . Stödet uppgår till och avtalet är giltigt . Därutöver ger Sida visst stöd till projektverksamhet i , och , och . Samarbete med har legat väl i linje med den svenska resultatstrategin för reformsamarbete med , och (2014–2020), där stärkt demokrati, ökad respekt för mänskliga rättigheter och en mer utvecklad rättsstat har varit ett viktigt resultatområde. verksamhet i de berörda länderna kompletterar och stärker andra svenska insatser. Sidas långsiktiga samarbete med har varit instrumentellt för att stärka strategiska samarbete med länderna inom EU:s östliga partnerskap. Det har bidragit till en mer programbaserad ansats och till att stärka institutionella kapacitet. har även bidragit med riktat stöd till arbete inom ramen för konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen) och till samt . Inom ramen för straffrättsliga styrkommitté har de uppdaterade europeiska fängelsereglerna antagits. Kommittén beslutade att tillsätta en arbetsgrupp som ska ta fram ett förslag på instrument om självkörande fordon. Inom ramen för mot terrorism har en arbetsgrupp sett över frågan om definitionen av terrorism i terrorismkonvention bör ändras. presenterade arbetsgruppen sin slutrapport som innehåller förslag på hur en uppdaterad definition av terrorism skulle kunna se ut. Frågan bereds i kommittén. 4.2.5Gruppen av stater mot korruption (Greco)