prop · H9031d15 · 2021-09-20 00:00:00 — De genomsnittliga lönenivåerna kan också ha påverkats av sammansättningsförändringar bland löntagarna till följd av pandemins effekter på arbetsmarknaden samt förekomsten av korttidsarbete. Efter s.k. standardvägning, vilket innebär att hänsyn tas till att kvinnor och män bl.a. arbetar inom olika yrken och sektorer, har olika utbildningsnivå, olika arbetstid och olika ålder, var den oförklarade löneskillnaden för hela arbetsmarknaden (se utg.omr. 14 avsnitt 5). När det gäller löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten, se även utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, avsnitt 4. De könsskillnader som finns på arbetsmarknaden i form av löner, befattningar, uttag av föräldraledighet och arbetstid leder till att kvinnor i genomsnitt har betydligt lägre lön- och företagarinkomster än män. Skatter och transfereringar bidrar dock till att jämna ut den totala inkomstskillnaden. motsvarade den individuella disponibla inkomsten för kvinnor (20–) av mäns, och denna relation har varit relativt stabil . Måttet individuell disponibel inkomst 2021/22:1 Utgiftsområde 13 återspeglar inte enbart effekter av löne- och företagarinkomster, skatter och transfereringar. Löne- och företagarinkomster påverkas i sin tur av skillnader i arbetsmarknadsdeltagande, arbetstid, sjukfrånvaro, föräldraledighet osv. Skillnaderna i inkomst i förvärvsaktiv ålder leder också till inkomstskillnader efter pensioneringen eftersom arbetsinkomsten ligger till grund för ålderspensionen. Kvinnors inkomstrelaterade allmänna pension, som tjänas in genom arbete, uppgick av mäns (se bilaga 3 till denna proposition, Ekonomisk jämställdhet). Kvinnors deltagande på arbetsmarknaden är lägre än männens Sysselsättningsgraden (andel sysselsatta av befolkningen 20–) 2020 var för kvinnor och för män. Det är en minskning med drygt en procentenhet för såväl kvinnor som män jämfört med . Sysselsättningsgraden bland utrikes födda kvinnor var och bland män 2020 (se avsnitt 3, Nyanlända invandrares etablering). Sysselsättningsgraden bland utrikes födda kvinnor i är högre än genomsnittet för kvinnor i EU-27-men lägre än för både inrikes födda kvinnor och utrikes födda män. För utomeuropeiskt födda var sysselsättningsgraden , för kvinnor och för män. som drevs av kvinnor var 2019. Andelen utrikes födda kvinnor bland dessa var 2019 (se utg.omr. 24, avsnitt 3.3.3). Sämre förutsättningar på arbetsmarknaden för kvinnor med funktionsnedsättning Både vad gäller inträde på arbetsmarknaden och arbetsvillkor har gruppen kvinnor med funktionsnedsättning, som innebär nedsatt arbetsförmåga, sämre förutsättningar till goda arbetsvillkor och delaktighet på arbetsmarknaden än motsvarande grupp män. I genomsnitt har kvinnorna lägre inkomster och sämre möjligheter till ekonomisk självständighet än männen. /19 var den ekonomiska standarden (hushållets disponibla inkomst med hänsyn taget till vilka som bor i hushållet) för personer med funktionsnedsättning och för den övriga befolkningen. Medan män generellt har något högre ekonomisk standard än kvinnor är skillnaderna mellan könen större i gruppen personer med funktionsnedsättning. För denna grupp uppgick den ekonomiska standarden till för män och för kvinnor (se Uppföljning av funktionshinderspolitiken 2020 – del II () s. 27–29). Fler kvinnor än män arbetar deltid arbetade av kvinnorna (20–) deltid, jämfört med av männen. –2020 har andelen deltidssysselsatta kvinnor minskat , medan andelen deltidssysselsatta män har ökat med (se även utg.omr. 14, avsnitt 5.3.2). Utrikes och inrikes födda kvinnor arbetar deltid i ungefär lika stor utsträckning, och i större utsträckning än såväl utrikes som inrikes födda män. Deltidsarbete är vanligast i åldersgruppen 20–för såväl kvinnor () som för män (). Den vanligaste orsaken till deltidsarbete bland både kvinnor och män är att heltidsarbete saknas (se diagram 5.4). Vård av barn är den näst vanligaste orsaken till deltidsarbete för kvinnor, medan studier är den näst vanligaste orsaken för män. Det är betydligt fler kvinnor än män som upplever att de inte orkar arbeta mer än deltid för att deras jobb är för fysiskt eller psykiskt krävande. Minskningen av antalet deltidsarbetande kvinnor har fått genomslag på de flesta skälen till deltidsarbete, särskilt skälet ”vill inte heltidsarbeta”. Undantagen är ”studier” och ”har flera jobb” där antalet kvinnor har ökat. Bland män har deltidsarbete ökat, från låga nivåer i samtliga åldersgrupper utom bland män som är mellan 55–där nivån är relativt oförändrad. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Diagram 5.4 Antal kvinnor och män som arbetar deltid fördelat på skäl 2010 och 2020 (20–) Antal (1 000-tal) Fysiskt/psykiskt krävande arb Fysiskt/psykiskt krävande arb Långsam minskning av könssegregeringen på arbetsmarknaden ökade andelen kvinnor i mansdominerade yrken medan den minskade något i kvinnodominerade yrken. har fler yrken blivit könsbalanserade (av vardera kön. I diagram 5.5 framgår att andelen kvinnor i mansdominerade yrken var större 2020 än 2014 (de flesta vita punkterna är placerade ovanför den diagonala linjen) och att andelen kvinnor i kvinnodominerade yrken har minskat (flertalet ljusgrå punkter till höger i figuren är placerade nedanför den diagonala linjen). Andelen yrken som är könsbalanserade har dessutom ökat (flera vita och ljusgrå punkter är placerade i det horisontella fältet). Diagram 5.5 Kvinnors andel av antal anställda i respektive yrke 2014 och 2020 Kvinnors andel av anställda 2020 Kvinnors andel av anställda 2014 Anm.: Cirka 150 yrken har exkluderats på grund av att det saknas uppgift om antal anställda kvinnor eller män , alternativt att det är färre än 1 000 anställda i yrket. Vita prickar avser andel kvinnor i mansdominerade yrken; svarta prickar andel kvinnor i könsbalanserade yrken, och grå prickar andel kvinnor i kvinnodominerade yrken. Källa: , egna bearbetningar av lönestrukturstatistiken. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Yrkessegregeringen kan även mätas i form av ett segregeringsindex som har ett värde mellan 0 (fullständigt jämn könsfördelning) och 100 (alla kvinnor och män arbetar i helt olika yrken). har indexet kontinuerligt minskat från 57,9 till 51,5, vilket indikerar att arbetsmarknaden under dessa år långsamt, men gradvis, har blivit mindre könssegregerad. En kommission för jämställda livsinkomster Kommissionen för jämställda livsinkomster lämnade en delredovisning av uppdraget till regeringen. En kartläggning av hur stödåtgärder fördelas mellan kvinnor och män har genomförts, samt en översyn av myndigheters information och vägledning ur ett jämställdhetsperspektiv. Kommissionen har vidare genomfört en fördjupad granskning av sex myndigheter med många medborgarkontakter och vars verksamhet omfattar stöd till medborgare som har påverkan på individers livsinkomster. Granskningen visar bl.a. att det råder en diskrepans i fördelningen av stödåtgärder mellan kvinnor och män vid flera av myndigheterna. I fråga om myndigheters information och vägledning med fokus på jämställdhet, redovisar kommissionens granskning varierande resultat. Myndigheter med konkreta regeringsuppdrag i fråga om jämställdhetsintegrering, tenderar att i större utsträckning än andra myndigheter, ge tydlig information till samhällsmedborgare om vilka ekonomiska effekter olika val kan innebära. Kommissionen bedömer att en utvecklingspotential råder kring detta område, även om vissa myndigheter har åstadkommit mer än andra i frågan. Kommissionen ska slutredovisa sitt uppdrag senast . Målet om jämställd utbildning omfattar hela det formella utbildningssystemet från förskola till universitet och högskola, inklusive vuxenutbildning och yrkeshögskola. Även bildning och utbildning utanför det formella utbildningssystemet omfattas, t.ex. i folkhögskola och studieförbund. Stora skillnader i meritvärde i årskurs 9 Skillnaden i genomsnittligt meritvärde mellan flickor och pojkar är oförändrad jämfört med föregående år. /20 hade flickor 245 poäng och pojkar 218 poäng i genomsnittligt meritvärde i årskurs 9, vilket är en skillnad på . Mellan flickor och pojkar med svensk bakgrund har skillnaden i genomsnittligt meritvärde ökat något jämfört med föregående år och uppgick /. Det motsvarar ett meritvärde på 254 poäng för flickorna och 228 poäng för pojkarna. Flickor med utländsk bakgrund hade högre meritvärde än pojkar med utländsk bakgrund, vilket motsvarar 219 poäng för flickorna och 192 poäng för pojkarna. Med utländsk bakgrund avses här utrikes födda elever samt elever födda i med två utrikes födda föräldrar. De viktigaste faktorerna för skillnader i skolresultat är socioekonomisk bakgrund och föräldrars utbildningsnivå, men även när hänsyn tas till dessa faktorer kvarstår könsskillnader i studieresultat. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Diagram 5.6 Genomsnittligt meritvärde årskurs 9 Anm.: I diagrammet visas det genomsnittliga meritvärdet beräknat på 17 ämnen. Anm.: Utländsk bakgrund inkluderar elever som är utrikes födda samt elever födda i med två utrikes födda föräldrar. Könsskillnader i studieval minskar långsamt Det är fortsatt stora skillnader mellan flickors och pojkars val av gymnasieutbildning. /20 var kvinnor och män på gymnasieskolans högskoleförberedande program. På yrkesprogrammen var kvinnor och män. Av de 19 gymnasieprogrammen hade 5 en jämn könsfördelning bland avgångna elever 2020 (dessa hade en könsfördelning inom intervallet 40–). Skillnaden i könsfördelning är särskilt stor mellan olika yrkesprogram. har det synts en försiktig utveckling mot att några av de traditionellt kvinnodominerade yrkesprogrammen har fått en jämnare könsfördelning. Det gäller bl.a. vård och omsorg där andelen män har ökat från 2020. Valet av gymnasieutbildning påverkar fortsatta utbildningsval och även inom eftergymnasial utbildning finns inriktningar som är kraftigt kvinnorespektive mansdominerade. Att kvinnor och män väljer olika utbildningar leder således till en könssegregerad arbetsmarknad. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Diagram 5.7 Avgångna elever från gymnasieskolan efter program 2019/20 Antal och könsfördelning (procent) Skillnaderna mellan kvinnors och mäns utbildningsnivå fortsätter att öka hade av kvinnorna och av männen i åldern 25–en eftergymnasial utbildning. I åldern 25–är skillnaderna mellan könen när det gäller utbildningsnivå än större. av kvinnorna i denna åldersgrupp hade en eftergymnasial utbildning. Bland män var andelen . Ett av skälen till att fler kvinnor väljer att gå vidare till högre utbildning är att kvinnor i genomsnitt har bättre betyg än män och i större utsträckning väljer högskoleförberedande program i gymnasieskolan. Ett annat skäl är att det ställs högre krav på utbildning inom kvinnligt dominerade sektorer, t.ex. inom hälso- och sjukvården och utbildningssektorn. Diagram 5.8 Utbildningsnivå för kvinnor och män i åldern 25–64 år kvinnor Gymnasial utb. kvinnor Eftergymnasial utb kvinnor män Gymnasial utb. Män Eftergymnasial utb. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Fler kvinnor studerar på och examineras från högskolan Könsfördelningen bland antagna till högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå 2020 var kvinnor och män. Skillnaden mellan könen har ökat jämfört med föregående år då andelen kvinnor var och andelen män . för examen var övervikten ytterligare högre för kvinnor med en fördelning på kvinnor respektive män 2020. Personer med svensk och utländsk bakgrund påbörjar högskolestudier i ungefär samma utsträckning och kvinnor är i majoritet i båda grupperna. Kvinnor är i majoritet bland doktorandnybörjare. Bland de doktorander som påbörjade sin utbildning var kvinnor och män. Åldern på doktoranderna skiljer sig åt efter kön. Jämfört med kvinnor väljer män i större utsträckning att doktorera tidigare, medan kvinnor i större utsträckning återkommer till forskningen då de är . Även när det gäller andelen kvinnor och män som avlägger doktorsexamen är fördelningen jämn, respektive 2020. För licentiatexamina ser fördelningen dock annorlunda ut. Där var andelen kvinnor som tog ut examina jämfört män 2020. Detta könsmönster kan bl.a. förklaras av att hälften av alla licentiatexamina avläggs inom ämnesområdet teknik där könsfördelningen är som mest ojämn, sett till antalet utfärdade doktors- och licentiatexamina. Regeringen har satt upp särskilda rekryteringsmål för professorer vid universitet och högskolor. Målet är att det ska vara jämn fördelning mellan kvinnor och män bland nyrekryterade professorer 2030. var av professorerna kvinnor och män. uppföljning av rekryteringsmålen för perioden –2019 visar att det inte har skett någon ökning av andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer. I alla ämnen förutom medicin och hälsovetenskap har andelen i stället minskat (se även utg.omr. 16 avsnitt 7.4). Alla statliga myndigheter som finansierar forskning och utveckling för har i uppgift enligt sin instruktion att integrera ett jämställdhetsperspektiv i sina verksamheter och att främja jämställdhet mellan kvinnor och män vid fördelningen av forskningsmedel. De största forskningsfinansiärerna ska även verka för att ett köns- och genusperspektiv inkluderas i den forskning som myndigheten finansierar, när det är tillämpligt. Enligt är beviljandegraden relativt jämn mellan könen och har varit stabilt jämn (se även utg.omr. 16 avsnitt 7.3.2). Fler kvinnor deltar i folkhögskolornas och studieförbundens verksamhet Delmålet om jämställd utbildning omfattar även bildning och utbildning utanför det formella utbildningssystemet. I såväl folkhögskolans allmänna kurs (som motsvarar utbildning inom eller gymnasieskolan) som dess särskilda kurs (som bl.a. består av yrkesinriktade utbildningar) är andelen kvinnor större än andelen män. var kvinnor och män bland deltagarna i allmän kurs. Inom särskild kurs var kvinnor och var män. Av studieförbundens studiecirkeldeltagare var kvinnor och män 2020, vilket är oförändrat . Åren 2018–2020 fördelade särskilda medel till och motiverande insatser riktade till utrikes födda kvinnor. nådde insatsen drygt 7 000 kvinnor i 147 kommuner. fördelar även särskilda medel för insatsen Svenska för föräldralediga som framför allt riktar sig till utrikes födda kvinnor med barn som har svaga kunskaper i det svenska språket. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 2020 deltog 1 100 personer i 61 kommuner i insatsen, varav var kvinnor och var män. 5.3.5Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Fördelningen av obetalt hushållsarbete är ojämn Kvinnor utför i genomsnitt betydligt mer hushållsarbete än män. Tidsanvändningsstudier visar dock att hushållsarbetet har blivit jämnare fördelat mellan könen sedan undersökningen startade, främst som ett resultat av att kvinnor har minskat tiden för hushållsarbete (Tidsanvändningsundersökningen, SCB, 1990, 2000/01 och 2010/11). har SCB regeringens uppdrag att genomföra undersökningen. Den vikande svarsfrekvensen för så omfattande undersökningar har dock motiverat ett förändrat upplägg av undersökningen (A2019/01121). Även flickors och pojkars hushållsarbete följer könsstereotypa mönster. Det är fler flickor än pojkar som städar sitt rum minst en gång och hjälper till att laga mat en gång och fler pojkar än flickor som hjälper till med utomhusarbete minst en gång (statistik från , SCB, –2019). Fördelningen av betald och obetald föräldraledighet är ojämn Kvinnor har sedan föräldrapenningen infördes tagit ut majoriteten av föräldrapenningdagarna. tog män ut av samtliga utbetalade dagar vilket i stort sett är oförändrat jämfört med . Män tar dock ut en allt större andel av föräldrapenningen och ökningen den senaste tioårsperioden har varit stadig men långsam. Regeringens införande av den tredje reserverade månaden som innebär att med föräldrapenning på sjukpenningnivå inte går att överlåta till den andre föräldern bidrog till en mer jämställd fördelning av föräldrapenning. Andelen föräldrapar som delar föräldrapenningen jämställt (40/60) under barnets två första levnadsår har ökat (se vidare utg.omr. 12 avsnitt 3.6.4). En annan åtgärd som regeringen har genomfört för att komma till rätta med den ojämna fördelningen av föräldrapenning, utöver förändring av lagstiftningen, har handlat om uppdrag att verka för ett mer jämställt uttag av föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. har myndigheten tvingats begränsa insatserna till följd av pandemin men har genomfört kampanjer via webben och sociala medier samt även riktade insatser till småföretagare (årsredovisning 2020). Uttaget av tillfällig föräldrapenning för vård av barn är ojämnt fördelat Uttaget av tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn (vab) är mer jämnt fördelat mellan könen (60–40) än uttaget av föräldrapenning (70–30). tog män ut av dagarna och kvinnor , vilket var en något mer jämn fördelning än . Småbarnsföräldrar påverkas exempelvis av ekonomiska incitament och av könsnormer när de väljer vem som ska vara hemma med ett sjukt barn. Regeringen har tillsatt en utredning som bl.a. kommer att ge förslag om hur tillfällig föräldrapenning för vård av barn kan fördelas mer jämställt mellan män och kvinnor. (S 2020:14) slutbetänkande kommer enligt direktivet . var uttaget av tillfällig föräldrapenning för vård av barn rekordhögt på grund av pandemin. Antalet utbetalade nettodagar var högre än vad som var fallet 2019. Den ojämna fördelningen kvarstår huvudsakligen även under pandemin. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Kvinnor är sammantaget frånvarande från arbetsmarknaden än vad män är på grund av att kvinnor tar ut majoriteten av föräldrapenning, föräldraledighet och tillfällig föräldrapenning. För mer information om fördelningen av tillfällig föräldrapenning, se utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn avsnitt 3.6.4. Betydligt fler av de deltidsarbetande kvinnorna än de deltidsarbetande männen uppger att ansvar för vård av barn var orsak till deltidsarbete, se vidare diagram 5.4. Omsorg av äldre och personer med funktionsnedsättning Flera studier har visat att omsorgsarbetet om äldre och personer med funktionsnedsättning är relativt jämnt fördelat mellan kvinnor och män. Kvinnor står dock oftare för personlig omvårdnad, medan män generellt sett oftare ger stöd av mer praktisk natur, enligt 2020. När omsorgsbehovet ökar tycks den jämna fördelningen minska, åtminstone när det kommer till tiden som den anhöriga lägger ner på omsorgsarbete. I den grupp anhöriga, mellan 45–, som ger daglig omsorg till en anhörig lägger kvinnor ner medan männen lägger ner . Denna grupp som ger daglig omsorg, framför allt till sina åldrande föräldrar, utgör av kvinnorna och av männen i åldern 45–(, 2021:14). Det obetalda omsorgsarbetet om äldre och personer med funktionsnedsättning påverkar även den anhöriges hälsa, sociala liv och ekonomi. Det generella mönstret är att de negativa effekterna av omsorgsarbetet ökar då arbetsinsatsen ökar. Eftersom kvinnors omsorgsinsats ökar mer än mäns när omsorgsbehovet ökar har omsorgsarbetet en större negativ påverkan på dem. Kvinnor upplever en högre påverkan på hälsan, framför allt den psykiska påfrestningen, samt till viss del på ekonomin. av de kvinnliga omsorgsgivarna i åldern 45–har sjukskrivit sig i samband med omsorgsarbetet. Motsvarande siffra för män är och bland dem som ger daglig hjälp är andelarna . (, 2021:14). Regeringens åtgärder för en jämlik och jämställd hälsa, hälso- och sjukvård och åtgärder som specifikt rör kvinnors hälsa, exempelvis förlossningsvård, redovisas i utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. uppföljning av delmålet om jämställd hälsa (Psykisk ohälsa och andra aspekter av hälsa, 2021:2) redovisar olika fördjupningsområden som bl.a. behandlar olika aspekter av den psykiska ohälsan, maskulinitet och ohälsa, samt hälsa hos kvinnor med funktionsnedsättning. I regeringens överenskommelse med SKR om jämställdhet och kvinnofrid 2018–2020 har delmålet om jämställd hälsa varit ett prioriterat område. Överenskommelsen har bl.a. resulterat i att SKR har kunnat stärka arbetet för att det gemensamma nationella systemet för kunskapsstyrning i hälso- och sjukvården ska omfatta köns- och genusrelaterade frågor i samband med patientsäkerhet, vårdkvalitet, tillgänglighet och bemötande. Checklistor för jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv inom de nationella programområdenas verksamhetsområden har tagits fram. har SKR även initierat en insats om jämställdhet i äldreomsorgen. Syftet var att öka kunskapen och sprida lärande exempel. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Vissa grupper av kvinnor skattar sin hälsa som sämre SCB:s undersökningar om levnadsförhållanden (/SILC 2020) visar att det är relativt små skillnader mellan hur många kvinnor respektive män som uppger att de har en god hälsa. Det är dock genomgående en något större andel män än kvinnor som uppger att de har en god hälsa, i alla åldrar utom 65–. Störst skillnad är det i åldern 75–, då uppger av kvinnorna och av männen att de har en god hälsa. Bland personer med eftergymnasial utbildning skattar av såväl kvinnor som män sin hälsa som god. Bland personer med gymnasial utbildning är det större könsskillnader, där skattar av kvinnorna och av männen sin hälsa som god. Bland kvinnor med endast förgymnasial utbildning är det som skattar sin hälsa som god, jämfört bland männen. Bland personer med endast förgymnasial eller gymnasial utbildning är alltså skillnaderna mellan könen större än skillnaderna mellan utbildningsnivåer. Uppdelat på utbildningsnivåer är kvinnor med endast förgymnasial utbildning också de som i störst utsträckning uppger sig ha dålig hälsa, . Det är något större könsskillnader avseende hur många som skattar sin hälsa som god bland personer med utländsk bakgrund jämfört med personer med svensk bakgrund. Män med utländsk bakgrund skattar i högst grad sin hälsa som god (81,). Däremot skattar av kvinnorna med utländsk bakgrund (däribland 10,1 av utrikes födda kvinnor) sin hälsa som dålig, vilket är avsevärt högre än både män oavsett bakgrund och kvinnor med svensk bakgrund. Det är en lägre andel kvinnor med funktionsnedsättning (55,) som skattar sin hälsa som god än män med funktionsnedsättning (62,) – en könsskillnad som totalt sett inte återfinns i gruppen kvinnor och män utan funktionsnedsättning. Bland personer med funktionsnedsättning är dock andelen som har en självskattad god hälsa betydligt lägre än bland personer utan funktionsnedsättning (2018/2019). Antalet suicid är dubbelt så stort bland män som bland kvinnor. Normer kring kön och maskulinitet har adresserats som en bakomliggande orsak. Den maskulinitetsnorm som enligt forskningssammanställning har störst samband med negativa konsekvenser är ”förlita sig på sig själv” eftersom den såväl försvårar för män att delge andra problem som riskerar medföra att de söker sjukvård sent. Det finns även samband med högre risk för självmordstankar och självmord. I samma rapport visas även att maskulina normer förstärks på mansdominerade arbetsplatser, särskilt där utbildningsnivån är lägre. Ökad ojämlikhet kan därmed öka ohälsan bland män. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Diagram 5.9 Andel kvinnor och män som själva uppger att de har en bra hälsa, fördelat på utbildningsnivå () Män Förgymnasial Män Gymnasial Män Eftergymnasial kortare än Män Eftergymnasial längre än 3 år Kvinnor Förgymnasial Kvinnor Gymnasial Kvinnor Eftergymnasial kortare än Kvinnor Eftergymnasial längre än 3 år Statistiken för visar uppgifter , de övriga visar ett genomsnitt för en tvåårsperiod. För att göra bilden större och diagrammet tydligare börjar procentangivelserna vid . Källa: Undersökningarna av levnadsförhållanden, () SCB. Ängslan, oro och ångest är vanligast bland unga kvinnor Den psykiska ohälsan har försämrats . Kvinnor är överrepresenterade bland de som uppger att de har nedsatt psykiskt välbefinnande, men andelen är högre nu än för både kvinnor och män. Flickor upplever mer stress än pojkar under barn- och ungdomsåren. Studier visar också att stress och psykisk ohälsa har ett tydligt samband med psykisk sjukdom senare i livet.