prop · H803211 · 2021-06-22 00:00:00 — men som inte på ett tydligt sätt lever vidare efter projektets slut. 2020 slutredovisades 53 projekt som tillhör denna kategori. dessa projekt handlar om att utifrån erfarenheter från målgruppen ta fram metoder, handledningar och kunskap. Ämnena kan variera och omfatta exempelvis stöd till ensamkommande barn och unga, lek, och arbete mot Projekten i denna kategori har genomförts enligt plan men har vid redovisningstillfället inte lämnat några synliga spår i det fortsatta arbetet. Enligt projekten krävs det mycket tid för att sälja in och marknadsföra tjänster och material, tid som inte längre finns när projektet är avslutat. Även om de aktiviteter som genomförts inom projektet inte längre finns kvar kan de verksamheter som bedrivits under projektets gång ha varit av stor betydelse för dem som varit delaktiga, exempelvis de unga ensam- 2020/21:211 kommande barn och unga som fått råd och stöd via projekt barn på flykt. Ett annat exempel är personer med funktionsnedsättning som kunnat delta i bilsportsaktiviteter på samma villkor som andra i projektet vägar – trafikkunskap för alla. Kategori 3 – Erfarenheterna från projekten lever vidare I kategori 3 finns projekt som har tagit fram en metod eller ett nytt arbetssätt som sedan används i organisationen eller av aktörer utanför organisationen, exempelvis inom offentlig sektor. 15 av de slutredovisade projekten har av Arvsfondsdelegationen kategoriserats inom denna kategori. Erfarenheterna från projekten tas tillvara på ett tydligt sätt, men det kan vara svårt att få en uppfattning om i vilken utsträckning det sker. Erfarenheterna används, efter projektets slut, ofta i olika former av utbildningar i studiecirklar och mentorskapsprogram. Ett exempel på detta är Real Fighter Sällskaps projekt . Projektets syfte var att stärka unga kvinnor som befinner sig i ett utanförskap som kan vara ett resultat av att de lever i en snäv social miljö och att de aldrig lärt sig att ta plats. Detta skulle uppnås genom att projektdeltagarna lär sig att interagera med unga kvinnor från andra sociala grupper, får ta initiativ till att planera och genomföra aktiviteter och efter hand ha mod att engagera sig i aktiviteter utanför gruppen exempelvis på skolor, fritidsgårdar eller i föreningslivet. Verksamheten fortsätter i föreningens regi med ideella krafter. Ett annat exempel är och Skrivsvårigheters (FMLS) projekt text och information för alla, som syftade till att förbättra tillgången till begriplig och tillgänglig litteratur, nyheter och samhällsinformation. Projektet har genomförts tillsammans med tre andra funktionshindersföreningar och målgruppen är personer med olika kognitiva svårigheter, såsom utvecklingsstörning, afasi, språkstörning, dyslexi och autismliknande tillstånd. Målsättningen var att förändra synsättet på hur man förmedlar information på ett begripligt sätt. Föreningen säljer efter projektet workshopsutbildningar digitalt i samarbete med föreningen . Kategori 4 – Verksamheten lever vidare I kategori 4 finns projekt där verksamheter lever vidare helt eller delvis och finansieras av organisationen själv eller av kommun eller region, via avgifter eller statliga medel. slutredovisades 38 projekt som tillhör denna kategori. Majoriteten av dessa projekt har någon form av finansiering av offentlig sektor som använder metoden, köper in tjänsten eller ger ekonomiskt bidrag. Gemensamt för flera av projekten var att de samverkade redan på ett tidigt stadium med offentlig sektor. Ett exempel är föreningen projekt hälsa för unga romer – samverkan mot övervikt. Syftet med projektet var att förbättra romska barns förutsättningar, både vad gäller psykisk och fysisk hälsa, så att de får ett hälsosammare liv och en bättre skolsituation. Detta skulle ske genom dels fysiska aktiviteter, gemensamma matlagningsträffar och motivationsträffar, dels genom etableringen av en eftermiddagsskola som drivs av äldre ungdomar de dagar man inte har fysisk aktivitet. heten fortsätter i föreningens regi med stöd från . 2020/21:211 kommuner har också varit intresserade och man har spridit information till andra romska organisationer som också startat eftermiddagsskolor. För att nå barnen har man också arbetat med föräldrarna, vilket lett till att föreningen, i samarbete med Arbetsförmedlingen, ingått ett idéburet offentligt partnerskap (IOP) för att ge stöd till föräldrar att komma ut i arbete. Ett annat projekt där verksamheten lever vidare är Föreningen , som tillsammans med kyrkan skulle bygga ett växthus och anställa personer som på grund av psykisk ohälsa står långt ifrån arbetsmarknaden. Målet var att etablera ett växthus som erbjuder 30–40 personer anställning, minst 10 platser för arbetsträning, samt att ta fram en handbok som beskriver processen att starta en verksamhet som kombinerar grön rehabilitering och anställningar. finns ett socialt företag som säljer plantor och urnor till och platser för arbetsträning till kommun och Arbetsförmedlingen. På grund av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 finns för tillfället bara personer som arbetstränar på kyrkogårdar. Bygglov finns för växthuset, men det har ännu inte kommit på plats. Det är inte helt enkelt att säkerställa hur projekten finansieras då det ofta handlar om fler olika typer av finansiering . Förutom av medlemsavgifter finansieras verksamheterna av bland annat offentlig sektor som både köper tjänster, ger bidrag av olika slag och ger personer med olika typer av försörjningsstöd möjlighet att medverka i projekten. 6.2.2Arvsfondsdelegationens kategorisering av projektens överlevnad I tabell 6.2 redovisas de 107 inkomna slutredovisningarna fördelat på de fyra överlevnadskategorierna. Arvsfondsdelegationens uppföljning av slutredovisade projekt visar att hälften (53 projekt i kategorierna 3 och 4) av projektens verksamhet lever vidare i någon form efter det att finansieringen ur Allmänna arvsfonden upphört. Tabell 6.2 Arvsfondsdelegationens kategorisering av projektens överlevnad Andel (%) Totalt antal granskade slutredovisningar 2020/21:211 I huvudsak framträder tre bidragande faktorer till i vilken mån en organisation lyckas genomföra sitt projekt så att erfarenheter och kunskaper tas tillvara: •Projektförankring, både inom den egna organisationen och externt. Förankring är viktig både på lednings- och verksamhetsnivå såväl i den egna organisationen som hos aktörer man ska samarbeta med eller som kan vara tänkbara finansiärer . Inte minst viktigt är att den tänkta målgruppen för projektet är med och påverkar utformningen av verksamheten. Att dokumentera och sätta ord på sitt arbete är värdefullt både för att utveckla den egna verksamheten och för att sprida erfarenheterna vidare. Att engagera och förankra en projektidé för att genomföra den tar tid. Projektens överlevnad 2007–2020 har 1 880 avslutade projekt kategoriserats utifrån vad som händer med projekten efter det att Allmänna arvsfondens finansiering upphört. Av tabell 6.3 framgår att (960 projekt i kategori 3 och 4) av projekten lever vidare för kanslifunktionens granskning. Tabell 6.3 Arvsfondsdelegationens kategorisering av projektens överlevnad Slutredovisningar granskade 2007–2020 Andel (%) Totalt antal granskade slutredovisningar 6.2.3Forskarnas kategorisering av projektens överlevnad En viktig del i de utvärderingar som forskare genomför på uppdrag av Arvsfondsdelegationen är att kategorisera överlevnaden i de projekt som utvärderas. Forskarna kategoriserar avslutade projekt på samma sätt som Arvsfondsdelegationen. Utvärderarna har använt sig av projektens dokumentation, enkäter och/eller telefonintervjuer, projektbesök samt intervjuer. I tabell 6.4 redovisas den kategorisering av projektens överlevnad som gjorts av forskarna i en utvärdering av projekt på landsbygden som slutfördes (se avsnitt 6.2.8). Totalt omfattar forskarnas kategorisering 13 projekt, varav 12 projekt () kategoriserades som 3 eller 4. Lokalstödsprojekt och pågående projekt har inte kategoriserats. Enligt forskarna är överlevnadsgraden för de granskade projekten . 2020/21:211 beroende av goda relationer och samarbeten med befintliga och relevanta privata, kommunala och statliga organisationer. Genom att göra aktörer som representerar den offentliga sektorn till aktiva parter skapar projekten incitament som kan säkerställa ett långsiktigt stöd. En annan slutsats är att målgruppens delaktighet är en framgångsfaktor för projektens genomförande och överlevnad. Forskarnas kategorisering av projektens överlevnad Andel (%) Totalt antal granskade slutredovisningar Under har 1 246 projekt kategoriserats av forskarna utifrån projektens grad av överlevnad (se tabell 6.5). De projekt som utvärderats av forskarna fick stöd ur Allmänna arvsfonden –2020. Enligt forskarnas bedömning lever hälften (617 projekt i kategori 3 och 4) vidare i någon form efter det att finansieringen ur Allmänna arvsfonden har upphört. Forskarna har således funnit en överlevnadsgrad som i stort sett överensstämmer med den uppföljning som kanslifunktionen genomfört, trots att ett antal av de projekt som forskarna följt upp avslutades för sedan. Tabell 6.5 Forskarnas kategorisering av projektens överlevnad Utvärderingar avslutade –2020 Andel (%) Totalt antal granskade slutredovisningar 6.2.4Pandemin och projektens överlevnad Organisationernas möjligheter att fortsätta sina verksamheter efter projekttidens slut har påverkats av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 och det har krävts stor flexibilitet. Men många lyckas ändå fortsätta sina verksamheter genom att exempelvis skala ner till mindre grupper eller att förlägga aktiviteter utomhus. Många har lagt om sina verksamheter och håller möten, utbildningar och stödinsatser digitalt. Aktiviteter som zumba, yoga och meditation ges digitalt och simträning 2020/21:211 har ersatts med digitala caféer. Det finns också organisationer som fått ekonomiskt stöd från länsstyrelsernas TIA-medel (Tidiga insatser för asylsökande) och genom de medel som regeringen beslutat under pandemin för att hålla verksamheter igång. Den stora utmaningen är att hålla intresset för verksamheten levande bland målgruppen och bland volontärerna. har projekten varit en fast punkt och en trygghet när så mycket annat har stängt ner och förändrats. 6.2.5Arvsfondsdelegationens projekt ur ett jämställdhetsperspektiv En viktig del i Arvsfondsdelegationens strategi för uppföljning och utvärdering är genusperspektivet. Arbetet med frågor om jämställdhet avser att synliggöra om och på vilket sätt projekten utmanar den rådande maktstrukturen i ett intersektionellt perspektiv. Genusperspektivet uppmärksammas i såväl handläggning av ärenden som i de utvärderingar som initieras. För att synliggöra könsmaktsordningen i de projekt som beviljas medel görs en uppföljning av mäns och kvinnors olika roller i projekten. Arvsfondsdelegationen följer också upp de projekt som riktar sig enbart till män respektive kvinnor för att få kunskap om vilka frågeställningar som det civila samhällets organisationer uppmärksammar alternativt inte uppmärksammar ur ett genusperspektiv. I de projekt som slutredovisades har av projektledarna varit kvinnor, vilket är en lägre andel än föregående år då andelen var . I fyra av projekten hade man delat ledarskap, en man och en kvinna. När det gäller lokalstödsprojekten gäller det omvända, där majoriteten av projektledarna är män. Att leda projekt, starta upp och genomföra verksamheter med syfte att pröva nya metoder, möta och ge stöd åt människor som lever i utsatta situationer, leda volontärer och ansvara för en budget innebär sannolikt att personen i fråga både har stort ansvar och makt i situationen, men inte nödvändigtvis över sin situation i alla lägen. Det finns ingen större skillnad när det gäller vilken typ av organisation och vilka typer av verksamheter som män och kvinnor är projektledare för. Här skiljer sig arvsfondsprojekten från studier som visar att kvinnor oftare än män är engagerade inom omsorg, solidaritet och kultur. Projekt riktade enbart till män Av de 416 projekt som Arvsfondsdelegationen beviljade stöd till (mätt som ettåriga beslut) är sex projekt riktade enbart eller i första hand till män. Fyra av de projekt som vänder sig till män handlar om att förändra eller bli medvetna om ett negativt beteende såsom machokultur, attityder och maskulinitetsnormer. Två projekt finns inom idrottsvärlden. Föreningen har tagit fram en metod som syftar till att lyfta samtal kring jämställdhet i idrottsföreningars omklädningsrum, för pojkar i åldern . Det andra projektet, Ett steg framåt, genomförs av . Projektet syftar till att påverka värderingar och beteenden som försvårar för flickor med utländsk bakgrund att börja spela fotboll och gå med i en fotbollsförening. Ett annat exempel är projektet man? som genomförs av som arbetar förebyggande och våldspreventivt mot övergrepp och sexuellt våld för en teckenspråkig målgrupp. Män för jämställdhet driver projektet om porr och sexualitet som handlar om att tillsammans med unga män mellan utveckla en webbplattform och ta fram en verktygslåda av metoder för att möta unga killars funderingar kring sex och intimitet. extremism handlar om att arbeta förebyggande mot radikalisering och våldsbejakande extremism. Projektet syftar till att utveckla ungas inkludering i det förebyggande arbetet kring våldsbejakande extremism och genomförs av Flamman Socialt förebyggande centrum. Det sjätte projektet, Pappor och deras barn i , och , genomförs av Stiftelsen kyrkliga . Projektet arbetar för att förbättra barns livsvillkor genom att stärka relationen mellan pappor och deras barn. Projekt riktade enbart till kvinnor Av de projekt som fick stöd ur Allmänna arvsfonden riktar sig 17 enbart till kvinnor. Dessa projekt kan delas in i två kategorier. De projekt som vill ge plats för flickor och unga kvinnor i olika aktiviteter såsom kultur, samhällsfrågor och idrott, och de projekt som har som syfte att ge råd och stöd. Vissa av projekten vänder sig till mammor. Ett exempel på projekt för att ge plats för kvinnor är Female Legends projekt . Projektet verkar för en mer inkluderande e- sportsscen för målgruppen tjejer, personer som identifierar sig som tjejer och icke-binära personer i åldern 13–. Ett annat är projektet – kulturfusion på tjejers villkor som genomförs av i . Projektet syftar till att på tjejers villkor öka förutsättningen för att unga kvinnor med utländsk bakgrund ska ta aktiv del i civilsamhälle och föreningsliv. Fyra av projekten vars syfte är att ge stöd till kvinnor vänder sig till mammor. Exempel på detta är föreningen som i projektet – inkluderande idrott för tjejer och deras mammor, vänder sig till tjejer och mammor som inte tidigare varit aktiva inom idrotten. Andra exempel är Förlossningsskadad kvinna som drivs av och vänder sig till kvinnor som lever med funktionsnedsättning orsakad av allvarliga förlossningsskador samt som i projektet stöder nyförlösta eller sjuka mammor som lever ensamma i hemmet. Föreningen projekt umgängesprogram vänder sig till kvinnor med erfarenhet av aktivt missbruk och deras barn som blivit omhändertagna och placerade. Projektet syftar till att öka förutsättningarna för ett kvalitativt och stabiliserat umgänge mellan mammorna och barnen. Två projekt syftar till att stödja kvinnor som utnyttjats i prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Organisationen arbetar i projektet metodutveckling med att stödja unga kvinnor som hamnat i pornografin. vänder sig i projektet 2020/21:211 Växtkraft Thai till unga kvinnor med thailändskt eller asiatiskt ursprung som arbetar på thaimassagesalonger i och riskerar att hamna i prostitution eller människohandel. I detta avsnitt redovisas statistik för att ur ett jämställdhetsperspektiv kunna se i vilken utsträckning lokalstödsprojekten kommer personer som identifierar sig som man, kvinna respektive person av annat kön till godo. Uppgifterna grundar sig på de enkätsvar som ingick i de långtidsuppföljningar som Arvsfondsdelegationen genomförde 2017–2020 fyra respektive efter att de berörda föreningarna fått lokalstöd ur Allmänna arvsfonden. Föreningarna ombads uppskatta hur många barn i åldern 0–, ungdomar i åldern 12–respektive vuxna över 25 med eller utan funktionsnedsättning som använder lokalen och hur könsfördelningen ser ut i verksamheten. Vid en genomgång av enkätsvaren framkommer att föreningarnas möjligheter att lämna statistiskt säkerställda data för både antalet deltagare och könsfördelningen är varierande. Utomhusanläggningar som saknar bemanning, som bedriver säsongsbetonad verksamhet eller som även är öppna för allmänheten, kunde endast lämna grova uppskattningar. Respondenterna har i vissa fall uppgett årsstatistik, i andra fall utgått från utfallet under en given vecka. Några av föreningarna har i stället för konkreta siffror angett ett spann. På delfrågorna avseende antalet personer med funktionsnedsättning inom respektive åldersgrupp samt andelen personer med annat kön blev många av svaren vet ej. I några fall är det svårt att utläsa om uppgiftslämnarna redovisat antal besök eller antal unika besökare . En del respondenter har påpekat att uppgifterna endast avser föreningens egna medlemmar eller lokalstödsprojektets särskilda målgrupp, som det framgår av kommentarerna att anläggningen också har en publik verksamhet med långt fler deltagare än vad som redovisas specifikt i enkäten. Svårtolkade enkätsvar enkät kunde justeras efter särskild kontakt med uppgiftslämnarna. I de enkätsvar där det förekom ett spann på antalet deltagare har ett genomsnittligt värde valts. Vad gäller beskrivning av de aktiviteter som bedrivs i respektive förenings lokaler har utgångspunkten varit de projektbeskrivningar som utgjorde grunden för det beviljade lokalstödet. Tabell 6.6 visar det totala antalet deltagare som uppskattningsvis besöker de anläggningar som finansieras med medel ur Allmänna arvsfonden fördelat på pojkar eller män, flickor eller kvinnor respektive personer av annat kön. Av tabellen framgår att fördelningen mellan pojkar eller män och flickor eller kvinnor var relativt jämn bland deltagarna i de projekt som fick lokalstöd –2016, pojkar eller män och flickor eller kvinnor i genomsnitt. Fördelningen skiljer sig dock mellan åren med en övervikt för pojkar eller män under flertalet år. Andelen personer av annat kön är genomgående mycket låg eller obefintlig. Som framgår ovan har många organisationer dock inte kunnat uppge hur många personer som var av annat kön. Antal deltagare i lokalstödsprojekt fördelat på kön andel (%) andel (%) andel (%) Av Arvsfondsdelegationens redovisning framgår dock att könsfördelningen inom de enskilda verksamheterna är betydligt mer ojämn än genomsnittet. Utbudet av aktiviteter där majoriteten av deltagarna är pojkar eller män är mer mångfasetterat än de som står flickor och kvinnor till buds. De tio föreningar som uppgett att pojkar eller män utgör eller mer av deltagarna erbjuder, enligt projektbeskrivningarna, aktiviteter som till exempel bordtennis, cykel, folkrace, fotboll, gokart, golf, graffiti, handboll, inlines, innebandy, ishockey, skateboardåkning, tränar- och domarutbildningar, utbildningar i etik och moral samt utbildningar mot droger och alkohol. Dessutom är pojkar och män överrepresenterade på de anläggningar som ordnar alpin skidåkning, amerikansk fotboll, bangolf, baseboll och softboll, basket, , bågskytte, casting, curling, olika typer av extremsporter, fotbollsgolf, fäktning, handboll, kampsporter, klättring, lan och tv-spel, läxläsning, olika sorters motorsport, musik, parasport, scout, segling, , spinning och aerobics, sportfiske, vattenskidor och wakeboard samt volleyboll. redovisar de 34 föreningar som angett att flickor och kvinnor utgör av deltagarna aktiviteter såsom fotboll (där föreningens profil är just damfotboll), frisbee, gym, löpning, orientering, ridning och socialt umgänge med lägerverksamhet och fika i sina lokaler. Av dessa 34 föreningar har 31 inriktning mot hästar. I övrigt är flickorna och kvinnorna i majoritet, dvs. , i enskilda klubbar och anläggningar som fick lokalstöd för projekt inriktade mot bild och form, brottning, brukshundsaktiviteter, cheerleading, cirkus, dans, free- och slopestyleåkning, gymnastik, trampolinhopp, konståkning, längdåkning, skidskytte och utegym. 6.2.6Uppföljning av målgruppens delaktighet i arvsfondsprojekten Arvsfondsdelegationens uppföljnings- och utvärderingsverksamhet visar att fondens medel lämnar spår, men också att många utmaningar återstår för att säkerställa att fondens medel når ut till målgrupperna oavsett ålder, kön, etnicitet, sexualitet, socioekonomisk bakgrund, funktionsnedsättning En annan utmaning är att fondens målgrupper får reella möjligheter att också ha inflytande över och i de verksamheter som bedrivs. Syftet med uppföljningen av målgruppens delaktighet är att synliggöra målgruppens roller i projekten, hur de får en röst, hur man når målgruppen och vilka projekten når respektive inte når. Ett av kriterierna för att beviljas medel ur Allmänna arvsfonden är målgruppens delaktighet. Handläggarna lägger stor vikt vid målgruppens delaktighet i beredningen av projektansökningar. Hur deltagandet ser ut i olika samhällsgrupper och möjligheten att påverka detta är svårare att få en bild av och att påverka då föreningar och organisationer har sina unika förutsättningar. Vissa lokala föreningar är en del av en riksorganisation med långa anor. Andra organisationer är nya och utvecklade ur specifika behov och idéer som kan kopplas till den lokala platsen. Många organisationer med regional eller nationell förankring har en central organisation och avser, utifrån ett uppdrag eller en övergripande ambition, att skapa bättre förutsättningar för andra än dem som är medlemmar i föreningen. I det följande sammanfattas hur delaktigheten redovisats i de projekt som slutredovisats . Initiativet till arvsfondsprojekten tas ofta i en intresseorganisation där organisationen representerar målgruppen. har ett behov eller en möjlighet uppmärksammats och efterfrågats av en enskild person ur målgruppen. I vissa fall kommer initiativet från en person utanför målgruppen. Vilken roll målgruppen har i planeringen av projektet framgår inte alltid i projektens redovisning. Vanligt förekommande är dock att målgruppen finns med i en referensgrupp och delar med sig av sina erfarenheter och förväntningar. När det handlar om små barn eller personer som har svårt att kommunicera kan även anhöriga och personal föra målgruppens talan. Inflytande över och delaktighet i projekten Enligt projektens slutredovisningar är det främst i planeringen och genomförandet av projektet som målgruppen får ett reellt inflytande och kan vara delaktig. Därmed är det inte sagt att de alltid även får inflytande i övriga delar av organisationens verksamhet. Projekten skapar arenor och mötesplatser där människor med liknande erfarenheter, idéer och drömmar möts. Att dela gemensamma erfarenheter med andra ger en positiv identitetsutveckling som kan bilda motvikt mot den negativa identitet som marginaliserade grupper tilldelats av majoritetssamhället. I projekten får målgruppen redskap att sätta ord på sina erfarenheter, bryta med ett destruktivt liv och redskap att gå vidare exempelvis till arbete och studier. Redskapen kan vara film eller teater, framtagande av ny teknik eller ett nytt arbetssätt. Genom medverkan i projekten och föreningslivet blir människor delaktiga i ett sammanhang och i samhället. Vilka nås av projekten och hur? Vilka når man inte? Civilsamhället framställs ofta som en plats där marginaliserade grupper kan göra sina röster hörda genom att organisera sig, och engagemang i civilsamhället förknippas ofta med ökat inflytande och resurser. Det gör Skr. 2020/21:211 det extra viktigt att ställa frågor om vilka röster som får inflytande i civilsamhället och vilka som utestängs.