prop · H9036 · 2021-09-21 00:00:00 — För att stödja de statliga myndigheternas sektorsövergripande krisberedskapsarbete finns det ett antal samverkansområden.46 Syftet med samverkansområden är att myndigheterna med särskilt ansvar för krisberedskapen tillsammans ska komma fram till hur krisberedskapen inom och mellan samverkansområden bör och kan stärkas.47 De utpekade myndigheterna är indelade i sex samverkansområden: •Skydd, undsättning och vård Utöver denna grundberedskap finns det vid höjd beredskap ett regelverk som kompletterar och till viss del ersätter det vanliga. Regeringens befogenheter och mandat är dessutom utvidgade under höjd beredskap och regeringsformen ger möjligheter till utökade befogenheter för enskilda myndigheter.48 En statlig utredning med uppdrag att analysera och föreslå en struktur för ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar redovisas 2.2 Anslag 2:4 Krisberedskap 2.2.1Anslaget är tänkt att stimulera arbetet med samhällets krisberedskap lämnade regeringen propositionen 2007/08:92, Stärkt krisberedskap – för säkerhets skull, till . Regeringen menade då att det fanns ett behov av 43Se 3 § förordningen (2009:1426) med instruktion för . 44Se förordningen (2009:1174) med instruktion för . , Sektorsansvar – ansvarssystem eller semantik?, 2017, s. 4. 46Se bilagan till förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap. 47Enligt 7 § förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap får MSB vid behov besluta att även andra myndigheter ska ingå i eller stödja arbetet i samverkansområdena. 48SOU 2019:7, s. 53. 2019:98 Tilläggsdirektiv till Utredningen om civilt försvar (Ju 2018:05). PROJEKTBIDRAG FRÅN ANSLAG 2:4 KRISBEREDSKAP – ETT STYRMEDEL MED UTMANINGAR ett sammanhållet särskilt anslag för att initiera och stimulera arbetet med samhällets krisberedskap. Huvudinriktningen var att anslaget skulle användas för större tvärsektoriella satsningar eller projekt. Det system med externa medel som hade funnits ansågs då vara i behov av vissa förändringar. Den planeringsprocess som föregick fördelningen av medel ansågs vara allt för tids- och resurskrävande. Planeringsprocessen i sin dåvarande form skulle därför avskaffas och ersättas av ett bidragsförfarande. Tanken med det nya systemet var att flytta fokus från planering till uppföljning. Ett annat mål var att öka flexibiliteten i systemet så att medel kan användas där de gör som mest nytta. Därför påtalades behovet av ett system som inte låser in stora summor i långsiktiga investeringar.50 Under granskningen har vi inte kunnat få någon mer utförlig förklaring till varför anslaget är utformat som ett projektstöd till myndigheterna. Företrädare för understryker dock att fördelarna med att styra genom projekt är att snabbt kunna flytta fokus när nya behov uppstår och att det ska vara möjligt att kontrollera att pengarna går till det som de är avsedda för.51 I propositionen 2007/08:92, Stärkt krisberedskap – för säkerhets skull kommenterar regeringen även hur den ser på relationen mellan å ena sidan myndigheternas eget ansvar för att vidta och finansiera åtgärder inom den ordinarie verksamheten, och å andra sidan medel från det som blev anslag 2:4. Regeringen slår fast att varje myndighet även fortsättningsvis har ansvaret för att säkerställa att den kan bedriva samhällsviktig verksamhet även när den utsätts för allvarliga störningar. Åtgärder som måste genomföras för att säkerställa en sådan förmåga ska i huvudsak vidtas och finansieras inom den ordinarie verksamheten. Regeringen anser att det därutöver finns behov av medel för särskilda satsningar.52 2.2.2Anslagsmedel finansierar verksamhet hos många olika aktörer i samhället MSB har ansvar för att fördela medel från anslag 2:4 till krisberedskapssystemets olika aktörer. Anslaget finansierar verksamhet hos myndigheter, kommuner, regioner och frivilliga försvarsorganisationer. Det betalas även ut forskningsmedel från anslaget. omfattade anslaget och användes bland annat till utbildning av frivilliga och studier om olyckor i hem- och fritidssektor, kartläggning av försörjningskedjor i olika sektorer, internationella samarbeten och övningar samt större investeringar. Enligt MSB bygger åtgärderna oftast på samarbete och samverkan mellan flera aktörer och avser åtgärder som 2007/08:92, s. 51Intervju med företrädare för , . 2007/08:92, s. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN annars riskerar att hamna mellan olika aktörers ansvar.53 Anslagsmedlen fördelades 2019 till de olika aktörerna enligt tabellen nedan. Tabell 1 Fördelning av anslagsmedel till olika aktörer 2019 ()54 MSB kan lämna bidrag från anslaget till myndigheter med särskilt ansvar för krisberedskapen som anges i bilagan till krisberedskapsförordningen55 samt till myndigheter som har pekats ut efter särskilt beslut av regeringen eller av MSB.56 De centrala myndigheterna kan ansöka om medel till utvecklingsprojekt från anslaget. MSB delar även ut bidrag till utvecklingsprojekt där den egna myndigheten står som projektägare. De satsningar som finansieras med medel från anslag 2:4 ska följa de finansieringsprinciper för anslaget som regeringen beslutat om och som vi redogjorde för i kapitel 1. fördelades till de centrala myndigheternas utvecklingsprojekt och till MSB:s egna utvecklingsprojekt.57 Utvecklingsprojekten ska syfta till att stärka samhällets samlade beredskap och förmåga att hantera allvarliga kriser och deras konsekvenser samt åtgärder som syftar till att skapa eller vidmakthålla förmåga till höjd beredskap för det civila 53Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Anslag 2:4 Krisberedskap – Uppföljning 2019: Redovisning av uppdrag i MSB:s regleringsbrev , 2020. 54Ibid., siffrorna är hämtade från återrapporteringen. 55De 21 länsstyrelserna samt , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , . 56Regeringsbeslut Ju2020/01362/SSK, Ju2020/01319SSK. Regleringsbrev för avseende Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. 57MSB fördelar relativt stora summor till den egna myndighetens utvecklingsprojekt . –2019 har MSB:s andel av den totala summan projektmedel till centrala myndigheters utvecklingsprojekt ökat väsentligt, från 2019. PROJEKTBIDRAG FRÅN ANSLAG 2:4 KRISBEREDSKAP – ETT STYRMEDEL MED UTMANINGAR Åtgärderna ska ligga i linje med den inriktning som MSB beslutar om för anslaget. Ett projekt kan som regel finansieras i högst tre år.58 Länsstyrelserna kan söka medel för så kallade sammanhållna projekt. Medlen avser till stor del stöd till och samordning av kommuner, regioner och andra lokala och regionala aktörer och ska motfinansieras av länsstyrelserna själva.59 Länsstyrelserna har också möjlighet att ansöka om medel för vissa större investeringar eller visst stöd för omfattande planeringsinsatser vid internationella och nationella övningar.60 fördelades till de sammanhållna projekten.61 För en genomgång av under vilka premisser övriga aktörer kan ta del av medel från anslag 2:4 se bilaga 2. 2.3 Uppföljningar av anslag 2:4 ger en splittrad bild Nedan följer en kortfattad sammanställning av uppföljningar och andra studier av hur anslag 2:4 fungerar. Framställningen avgränsas till att omfatta de delar av anslaget som omfattas av granskningen, det vill säga de bidrag som lämnas från anslaget till MSB, centrala myndigheter och länsstyrelserna. 2.3.1 Återrapportering till regeringen ger en i huvudsak positiv bild MSB har ett återkommande uppdrag i regleringsbrevet att lämna en särskild redovisning till regeringen av hur anslaget har använts. Bilden som ges i MSB:s återrapportering till regeringen –2019 är genomgående positiv. Man skriver till exempel att myndigheterna bedömer att av alla projekt har nått uppsatta mål och att resultaten kunnat införlivas i ordinarie verksamhet eller att ett implementeringsarbete pågår i av fallen.62 Även de exempel på enskilda projekt som lyfts fram i återrapporteringen ger en positiv bild. I återrapporteringen gör MSB också en övergripande bedömning av resultatet av de projekt som genomförts med finansiering från anslaget. Även denna bedömning är huvudsakligen positiv, och MSB menar att projekten har bidragit till att stärka krisberedskapsförmågan i samhället samt till att skapa och vidmakthålla en grundläggande förmåga inom civilt försvar. 58Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Finansieringsprinciper - Anslag 2:4 Krisberedskap, 2019. 59Motfinansiering innebär att länsstyrelserna lägger egna medel på åtgärder inom ramen för krisberedskap och civilt försvar som motsvarar det belopp som används från anslag 2:4. 60Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Anslag 2:4 Krisberedskap – Uppföljning 2019: Redovisning av uppdrag i MSB:s regleringsbrev , 2020. 61Mejl från företrädare för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, . 62Siffrorna är hämtade från återrapporteringen . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Att det skulle finnas några problem med utformningen av stödet som ges via anslag 2:4 nämns inte –2018. I återrapporteringen flaggar dock MSB för att man vill göra om projektstöden till centrala myndigheter: från stöd till enskilda projekt till stöd till mer sammanhållna program. Det skulle råda bot på de problem som MSB ser med dagens system, till exempel att verksamheten som finansieras med anslaget är svår att bedriva långsiktigt, att det finns osäkerhet kring finansiering och att det ibland saknas resurser för att omhänderta och implementera resultaten av projekten.63 Uppföljningen bygger på uppgifter från projekten och görs i nära anslutning till att projekten avslutas Bilden som ges av projekten i MSB:s återrapportering till regeringen måste ses mot bakgrund av hur uppföljningen görs. Återrapporteringen bygger i huvudsak på de slutrapporter som samtliga projekt lämnar in till MSB i samband med att projektet avslutas, det vill säga på myndigheternas egna uppskattningar av sina projekt.64 Återrapporteringen av resultat avgränsas till projekt som avslutats . MSB ska redovisa uppföljningen till regeringen vilket påverkar hur djupt de kan gå i sin granskning av projekten om den ska omfatta projekt som avslutades under det föregående året. Antalet projekt som avslutas gör det också svårt att på bred front göra en fördjupad analys.65 MSB gör dock en något mer fördjupad uppföljning av ett urval av projekt . MSB intervjuar då personer som varit inblandade i projekten. Dessa projekt väljs med utgångspunkt i att de i sin skriftliga slutrapport framhållit sitt projekt som särskilt framgångsrikt. Det är sedan denna uppföljning som ligger till grund för den beskrivning av goda exempel som återfinns i återrapportering till regeringen.66 Enligt uppgift från MSB har de inte någon systematisk modell för utvärdering eller uppföljning av projekten på , det vill säga efter det att slutrapporterna lämnats in.67 har dock Försvarshögskolan fått i uppdrag att utvärdera ett antal projekt.68 63Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Anslag 2:4 Krisberedskap – Uppföljning 2019. Redovisning av uppdrag i MSB:s regleringsbrev , 2020, s. 31. 64Ibid., s. 9. 65Under 2016 till 2019 rör det sig om 59-76 projekt som avslutades , exklusive länsstyrelsernas projekt. Uppgiften är hämtad från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Anslag 2:4 Krisberedskap uppföljning 2016, 2017, 2018 och 2019. 66Intervju med företrädare för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, . 67Intervju med företrädare för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , det framgår dock av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Processbeskrivning för bidrag till statliga myndigheter från anslag 2:4 Krisberedskap, (dnr. 2012-5785) 2012, att myndigheten haft för avsikt att genomföra utvärderingar av ett urval projekt . 68Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Fördjupad uppföljning av anslag 2:4 Krisberedskap – Tema inriktning och samordning, 2018. PROJEKTBIDRAG FRÅN ANSLAG 2:4 KRISBEREDSKAP – ETT STYRMEDEL MED UTMANINGAR 2.3.2Andra utvärderingar och granskningar av anslag 2:4 ger en mer problematisk bild När andra aktörer har analyserat eller granskat hur anslag 2:4 används har de varit mer kritiska. Kritiken kan delas in i två huvudkategorier. Den första kategorin handlar om att det finns bristande förutsättningar hos myndigheterna för att ta omhand och förvalta projektens resultat. Den andra handlar om att det är svårt att reglera att anslagsmedelen går till rätt saker. Projektresultaten tas inte alltid omhand Olika utredningar har visat att det är oklart om projekt som finansieras genom anslag 2:4 får avsedd och varaktig effekt. Statskontoret menar i en studie att det delvis beror på att MSB:s bedömning av projektens effekter i stor utsträckning bygger på myndigheternas egna uppskattningar. Statskontoret bedömde även att det beror på att MSB inte återkommer till tidigare genomförda projekt, något som anses nödvändigt för att kunna bedöma om projekten har varaktiga effekter.69 Andra utredningar kan dock visa att det inte bara är ett uppföljningsproblem. menar i en granskning av länsstyrelsernas krisberedskapsarbete till exempel att flera länsstyrelser har ansökt om och bedrivit fler utvecklingsprojekt än vad de haft verkligt behov av.70 Anledningen var att länsstyrelserna var i behov av en viss nivå av finansiering från anslag 2:4 för att kunna behålla befintlig personal. Detta ledde i sin tur till att länsstyrelserna inte hade resurser att implementera resultaten av projekten utan istället direkt påbörjade arbetet med nästa utvecklingsprojekt.71 I en fördjupad uppföljning av ett antal projekt som avslutades menar att det visserligen finns en rad nyttiga utfall i nästan varje projekt, men att 2:4-anslaget är strukturerat på ett sätt som i regel hindrar dessa utfall från att uppnå varaktig effekt.72 Detta beror på att finansieringsformen är tidsbegränsad till sin natur och att anslaget har vidare begränsningar i vad det får användas till – ingen ordinarie verksamhet; inga löpande personalutgifter och inga möjligheter till sparande för senare bruk. Därför blir det ofta problem med det för- och efterarbete (till exempel förvaltning av projektresultat och kunskapsöverföring) som krävs för att projekten ska få reella effekter. Författarna frågar sig därför om anslaget bara är tänkt att vara en motor i prototyp-produktionsframställningen och 69Statskontoret, Mer krisberedskap för pengarna? MSB:s hantering av anslag 2:4, 2014. 70Riksrevisionen, Länsstyrelsernas krisberedskapsarbete – skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar, 2015. 71Det är i sammanhanget viktigt att påpeka att denna granskning av länsstyrelsernas krisberedskap gjordes då länsstyrelserna sökte medel från anslag 2:4 på samma sätt som övriga statliga myndigheter. Som konstaterats ovan söker länsstyrelserna huvudsakligen medel till s.k. sammanhållna projekt. En mer utförlig beskrivning av vad detta innebär ges i kapitel 5. 72Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Fördjupad uppföljning av anslag 2:4 Krisberedskap – Tema inriktning och samordning, 2018. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN menar att det i så fall behövs andra styrmedel för att förvalta resultaten från projekten. Otydlig gräns mellan 2:4 projekt och ordinarie verksamhet Av ansvarsprincipen följer att medel ur anslag 2:4 ska finansiera sådan verksamhet som går utöver en myndighets grundläggande krisberedskapsförmåga. I sin utredning pekar Statskontoret på att det kan vara svårt att bedöma vad som ingår i en grundläggande krisberedskapsförmåga och därför om ett projekt ligger i linje med ansvarsprincipen. Statskontoret menade då att MSB måste bli tydligare i sina bidragsbeslut i hur de ser på frågan om vad som ingår i myndigheters grundläggande förmåga i det enskilda fallet. Risken är annars att bidrag betalas ut på felaktiga grunder och täcker sådant som redan finansieras på annat sätt.73 I granskning, som nämnts ovan, konstateras att projektbidragen som MSB betalar ut från anslag 2:4 är en större finansieringskälla än förvaltningsanslagen för länsstyrelsernas direkta kostnader för krisberedskapsarbete. Det fanns även länsstyrelser som bedömde att de behövde projektmedel från krisberedskapsanslaget för att kunna utföra sina ordinarie uppgifter. Det medförde enligt en risk för att arbetet med de uppgifter som länsstyrelserna är ålagda att utföra finansieras med projektmedel från anslaget 2:4.74 En sådan undanträngning av den egna finansieringen ansågs vara allvarligt då syftet med anslaget är att stärka befintlig verksamhet, inte att ersätta den. Obalansen i finansieringen bidrog enligt även till att uppgifter som skulle genomföras enligt lag och förordning fick stå tillbaka till förmån för arbete med utvecklingsprojekt.75 73Statskontoret, Mer krisberedskap för pengarna? MSB:s hantering av anslag 2:4, 2014. 74Riksrevisionen, Länsstyrelsernas krisberedskapsarbete – skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar, 2015. PROJEKTBIDRAG FRÅN ANSLAG 2:4 KRISBEREDSKAP – ETT STYRMEDEL MED UTMANINGAR 3Projektbidragen riskerar att finansiera ordinarie verksamhet I detta kapitel redovisas resultat och analys för den första revisionsfrågan, det vill säga om det går att säkerställa att projektbidragen går till tillfälliga särskilda satsningar och inte till sådant som ska finansieras med myndigheternas ordinarie anslag. Om inget annat anges avser analysen de centrala myndigheter som kan ansöka om projektmedel från anslag 2:4.76 Analysen görs mot bakgrund av följande kriterier: •Det bör vara möjligt att följa upp/kontrollera att de åtgärder som krävs för att upprätthålla och förbättra krisberedskapen huvudsakligen finansieras inom ramen för myndigheternas ordinarie verksamhet, •Det bör vara tydligt för berörda myndigheter vad som ingår i myndighetens ordinarie verksamhet och vad som kan finansieras med anslag 2:4. Granskningen visar att det inte, med någon säkerhet, går att ta reda på hur myndigheterna totalt sett finansierar de åtgärder som krävs för att upprätthålla och förbättra beredskapen. Problemet är att många åtgärder som myndigheterna vidtar kan bidra till beredskapsförmåga, men i första hand vidtas av andra anledningar. Dessa åtgärder redovisas i normalfall inte som kostnader för beredskap. Granskningen visar också att det i praktiken är svårt för MSB att skilja mellan åtgärder som bör finansieras via myndigheternas ordinarie anslag och sådana som kan finansieras med anslag 2:4. till MSB:s breda ansvar för krisberedskap och civilt försvar blir gränsdragningsproblemet särskilt påtagligt vid bedömningar av den egna myndighetens utvecklingsprojekt. Merparten av de centrala myndigheterna uppfattar också gränsdragningen och MSB:s fördelningsbeslut som otydliga. Sammantaget gör därför bedömningen att det inte går att säkerställa att projektbidragen inte går till sådant som ska finansieras inom myndigheternas ordinarie verksamhet. Tvärtom finns det en stor risk för, och vissa tecken på, att många myndigheter huvudsakligen finansierar sitt arbete med krisberedskap och civilt försvar med hjälp av anslag 2:4. 76Regeringsbeslut Ju2018/05301/SSK, Ju2018/01238SSK, 2:4 Krisberedskap, ap. 5, punkt 1. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 3.1Det går inte att följa upp myndigheternas totala beredskapskostnader Det bör gå att följa upp eller kontrollera att de åtgärder som krävs för att upprätthålla och förbättra krisberedskapen huvudsakligen finansieras inom ramen för ansvariga myndigheters ordinarie verksamhet. Detta är en förutsättning för att det ska gå att kontrollera att anslagsmedlen bli den förstärkning av myndigheternas arbete med krisberedskap och civilt försvar som tanken var. I detta avsnitt redovisar vi våra iakttagelser av möjligheterna för uppföljning av myndigheternas finansiering. Varken eller MSB följer upp huruvida den huvudsakliga finansieringen sker inom ramen för de centrala myndigheternas ordinarie verksamhet eller inte. Företrädare för uppger att det är komplext att följa upp vilka medel som en myndighet lägger på att stärka sin förmåga. Som exempel nämns att om en myndighet investerar i ett nytt IT-system för att effektivisera/förbättra någon del av sin verksamhet, så kan detta också bidra till att de höjer sin nivå för att klara en kris eller höjd beredskap.77 Vilka kostnader och vad som ska räknas som beredskap är då inte tydligt. MSB uppger som orsak att de inte anser sig ha ett sådant mandat. Anledningen är att de inte har någon generell uppgift att följa upp eller utföra någon tillsyn av satsningar på krisberedskap och civilt försvar hos de centrala myndigheterna.78 3.1.1 Myndigheterna kan inte redovisa sina totala beredskapskostnader skickade ut en fråga till de myndigheter som kan ansöka om bidrag från anslag 2:4 om hur stor del av myndigheternas nedlagda kostnader för krisberedskap och civilt försvar som finansierades med 2:4 medel –2019.79 Myndigheterna ombads att särredovisa kostnader för krisberedskap respektive civilt försvar. Merparten av myndigheterna har inte kunnat särredovisa kostnaderna för krisberedskap och civilt förvar. Det handlar oftast om att myndigheterna inte kan skilja verksamheterna åt och/eller att deras redovisningssystem inte gör någon skillnad på verksamheterna. Merparten av alla myndigheter som tillfrågats menar också att de inte kan redovisa alla kostnader de har för krisberedskap och civilt försvar. Redovisningsproblemet gäller kostnader för krisberedskap som uppstår inom ramen för andra aktiviteter. Som ett exempel kan nämnas som uppger att merparten av deras ordinarie verksamhet, och de investeringar som görs, på ett eller annat sätt 77Mejl från företrädare för , . 78Mejl från företrädare för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, . 79Exklusive Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och länsstyrelserna som avhandlas i separata avsnitt i rapporten. PROJEKTBIDRAG FRÅN ANSLAG 2:4 KRISBEREDSKAP – ETT STYRMEDEL MED UTMANINGAR är relaterade till beredskap. beskriver det som att en hel del beredskapsarbete görs som en del av ordinarie linjeverksamhet. Hur stora kostnaderna är för detta kan de inte ange. Det är följaktligen många åtgärder som myndigheterna vidtar som kan bidra till beredskapsförmåga, men som har flera syften och därför inte redovisas som kostnader för beredskap. Vad myndigheterna har rapporterat in till är därför oftast enbart kostnader som kan härledas till för ändamålet specifika konton. Ofta handlar det om kostnader för en specifik beredskapsavdelning eller enhet. Eftersom myndigheterna inte har någon skyldighet eller något krav på sig att redovisa dessa kostnader i något annat sammanhang finns det inga garantier för att sättet att kategorisera kostnaderna på är enhetligt. Därmed blir det också svårt att jämföra kostnader mellan myndigheterna. 3.1.2Anslag 2:4 utgör en betydande del av flera myndigheters finansiering Av de orsaker som redovisats i föregående avsnitt måste de siffror som myndigheterna har rapporterat in tolkas med försiktighet. Kostnaderna som redovisas kan bara antas avse de åtgärder som gjordes specifikt med målet att upprätthålla eller förbättra beredskapsförmågan –2019.80 Vad siffrorna visar är att anslag 2:4 utgör 59–av de totala kostnader som kan härledas till för ändamålet specifika konton hos 9 av 19 svarande myndigheter.81 Hos 2 av myndigheterna utgör anslag 2:4 och hos 8 av myndigheterna eller mindre. I sammanhanget är det viktigt att påpeka att nivån på finansiering hos de olika myndigheterna med särskilt ansvar för krisberedskapen är väldigt olika. Vissa myndigheter har beredskapskostnader på mer än . Andra myndigheters kostnader uppgår bara till 1–. Flera av de myndigheter som uppger att de –2017 helt eller till stor del finansierade sina beredskapskostnader med projektmedel från anslag 2:4, lade –2019 en större del egna medel .