prop · H9031d10 · 2021-09-20 00:00:00 — Anslaget får användas för utgifter för vårdförmåner enligt rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföre- tagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen, lagen (2013:513) om ersättning för kostnader till följd av vård i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, gällande överenskommelser om social trygghet som teck- nat med andra länder samt för sådan övrig vård som vid tillämpning av EU- rätten är skyldigt att erbjuda. Anslaget får även användas för utgifter för vårdformer enligt avtalet om Förenade och utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (2019/C 384 I/01) samt avtalet om handel och samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade och , å andra sidan. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Skälen för regeringens förslag Tabell 4.20 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Det är svårt att prognostisera anslaget eftersom utgifterna på anslaget bestäms av faktorer som till övervägande del är svåra att påverka eller förutse. Utgifterna beror av människors mönster för boende, studier, arbete och resande. Det finns även administrativa förhållanden som bidrar till osäkerhet i prognoserna för vård i internationella förhållanden, som exempelvis eftersläpning i debiteringen från andra länder för turist- och pensionärsvård. Utbrottet av covid-19 har bidragit till betydande osäkerheter för anslaget eftersom detta förändrat människors beteende och administrativa förhållanden. Regeringen justerar anslagsnivån utifrån prognostiserade utgifter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden . beräknas anslaget till respektive . 4.6.81:8 Bidrag till psykiatri Tabell 4.21 Anslagsutveckling 1:8 Bidrag till psykiatri 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för bidrag och statsbidrag för insatser inom psykiatri och psykisk hälsa. Anslaget får även användas för utgifter för forskning inom psykiatri och psykisk hälsa. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Skälen för regeringens förslag Tabell 4.22 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:8 Bidrag till psykiatri Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Ökade kostnader för medlemsavgift p.g.a. – Fortsatt satsning på psykisk hälsa och köfri BUP Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Insatserna består i huvudsak av uppdrag till myndigheter, bidrag till det civila sam- hällets organisationer och en överenskommelse mellan staten och SKR inom området psykisk hälsa och suicidprevention. Anslaget föreslås minska med 2022 och beräknas minska med motsvarande medel 2023 och framåt i syfte att bidra till att finansiera medlemskap i () som belastar anslaget 2:3 Bidrag till WHO. Anslaget ökade med 1 2021 för att bekämpa psykisk ohälsa och sjukdom. beräknas motsvarande belopp till samma ändamål (prop. 2020/21:1, utg.omr. 9 avsnitt 3.6.8). Regeringen föreslår att anslaget tillförs 2023 för ett fortsatt arbete med psykisk hälsa, bl.a. för att stärka arbetet för en köfri barn -och ungdomspsykiatri (BUP) samt för att stärka primärvårdens arbete med psykisk ohälsa. beräknas motsvarande belopp till samma ändamål. Anslaget minskade med 2020 för att öka bidraget till kommuner som bedriver verksamhet med personligt ombud för personer med psykisk funktions- nedsättning (prop. 2019/20:1, utg.omr. 9 avsnitt 3.7.9). Anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet ökade med motsvarande medel för detta ändamål. föreslås motsvarande nivå. Satsningen avslutas och anslaget beräknas därmed öka med . Anslaget ökade med 2020 för att bidra till en förstärkning av barn- och ungdomspsykiatrin och insatser för barn och unga med psykisk ohälsa (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.7.9). Motsvarande belopp föreslås i syfte att öka tillgängligheten till vård och behandling och korta vårdköerna. Då satsningen avslutas beräknas anslaget minska med . Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri . beräknas anslaget till 2 respektive år. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Tabell 4.23 Anslagsutveckling 1:9 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 161 835 tkr prisnivå. 3Motsvarar 156 774 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter vid för: –tillsyn av medicintekniska produkter, –producentobunden läkemedelsinformation, –utökade ansvarsområden till följd av lagen (2006:496) om blodsäkerhet och lagen (2008:286) om kvalitets- och säkerhetsnormer vid hantering av mänskliga vävnader och celler, –strukturerad uppföljning av nya läkemedel, –utökade ansvarsområden till följd av ny lagstiftning på EU-nivå inom områden för kosmetika, medicinteknik och avancerade terapier, –utökade ansvarsområden som ålagts efter apoteksomregleringen, –tillsyn av tatueringsfärger, –centrum för läkemedel och miljö, –tillsyn enligt förordningen (2012:596) om införsel av och handel med sprutor och kanyler, –drift av substansregister, –tillsyn över systemstöd i vården, –fördjupad säkerhetsövervakning av vacciner mot covid-19, samt –att säkra tillgången till läkemedel och medicintekniska produkter relaterade till covid-19. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.24 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:9 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 I samband med vaccinationerna mot covid-19 finns ett utökat behov av nationell säkerhetsövervakning. Regeringen tilldelade därför för detta ändamål. beräknas motsvarande belopp tillföras anslaget vilket innebär att anslaget beräknas minska med 2024. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:9 . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.25 Anslagsutveckling 1:10 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 120 158 tkr prisnivå. 3Motsvarar 120 520 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.26 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:10 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:10 E-hälso- myndigheten . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.27 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Avgifter inom offentligrättslig verksamhet omfattar avgift human och djur samt avgift LiiV (leverantörernas information i det nationella produkt- och artikelregistret ). Intäkterna som avser offentligrättslig verksamhet regleras i förordningen (2013:1031) med instruktion för , lagen (2018:1212) om nationell läkemedelslista, förordningen (2010:1167) om avgifter för den statliga kontrollen av läkemedel samt föreskrifter om avgifter för den som har till- stånd att driva öppenvårdsapotek (HSLF-FS 2021:28). Myndigheten disponerar intäkterna från verksamheten. Den offentligrättsliga verksamheten har uppvisat ett ackumulerat överskott. Avgifter inom uppdragsverksamhet omfattar avgift läkemedelsstatistik, avgift SOL (sortiment och leveransinformation) samt avgift godkännande, dvs. granskning av elektroniska system som ska ansluta till myndighetens register. Intäkterna som avser uppdragsverksamhet regleras främst i myndighetens instruktion. 4.6.111:11 Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna Tabell 4.29 Anslagsutveckling 1:11 Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Anslaget får användas för utgifter för prestationsbundna statsbidrag till regionerna för att kontinuerligt arbeta för att korta köer och väntetider samt förbättra tillgängligheten i hälso- och sjukvården. Medel inom anslaget får också användas för bidrag till Kommuner och Regioner och till myndigheter för att stödja och följa upp regionernas tillgänglighetsarbete. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.30 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:11 Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Att förbättra tillgängligheten inom hälso- och sjukvården genom att korta väntetiderna och minska köerna är en av de viktigaste frågorna för regeringen. Mot bakgrund av covid-19-pandemin har regeringen anpassat och utformat insatser på tillgänglighets- området utifrån rådande läge. Covid-19-pandemin har medfört att ett stort antal vårdinsatser har behövt skjutas upp, vilket har resulterat i längre väntetider inom hälso- och sjukvården. Regeringen bedömer därmed att det fortsatt finns stora behov av insatser som stärker en god tillgänglighet i hela landet. Medel som tillförts anslaget kan användas för insatser som ligger i linje med regeringens nuvarande och kom- mande arbete samt utifrån de behov som finns på området. Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget 1:11 Prestations- bundna insatser för att korta vårdköerna . beräknas anslaget till 3 respektive år. 4.6.121:12 Inspektionen för vård och omsorg Tabell 4.31 Anslagsutveckling 1:12 Inspektionen för vård och omsorg 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 778 757 tkr prisnivå. 3Motsvarar 778 757 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Inspektionen för vård och omsorgs förvaltningsutgifter. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Skälen för regeringens förslag Tabell 4.32 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:12 Inspektionen för vård och omsorg Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Tillsyn av estetiska verksamheter – Stoppa oseriösa aktörer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Enligt den nya lagen om estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehand- lingar är ansvarig tillsynsmyndighet över de verksamheter som omfattas av lagen. Regeringen bedömer att behöver stärkas med anledning av detta och föreslår att anslaget utökas med 2022. beräknas mot- svarande belopp tillföras anslaget för ändamålet. För att stärka IVO:s förmåga att förhindra och förebygga att oseriösa aktörer verkar inom välfärdssystemet föreslår regeringen att myndighetens anslag utökas med beräknas samma belopp tillföras anslaget för ändamålet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:12 Inspektionen för vård och omsorg . beräknas anslaget till respektive . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.33 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Intäkter för offentligrättslig verksamhet avser avgifter för tillstånd som rör blodverk- samhet och verksamhet som rör insamling, kontroll, framställning, förvaring och distribution av vävnader och celler. och framåt avser intäkterna tillstånds- prövningar avseende SoL- och LSS-verksamheter. trädde lagen om estetiska kirurgiska ingrepp och estetiska injektionsbehandlingar i kraft. De verksam- heter som omfattas av lagens tillämpningsområde ska betala en tillsynsavgift till . 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Intäkterna för offentligrättslig verksamhet avser därmed även IVO:s avgifter för tillsyn av estetiska verksamheter. ansvarar för bland annat tillstånd, godkännande och kontroll av läkemedel och narkotika. utövar även tillsyn över bland annat medicintekniska produkter och kosmetiska produkter. Verksamheten finansieras främst genom avgifter, anslag och bidrag. Den största finansieringskällan är avgifts- finansieringen, som genererade av intäkterna 2020. Anslagsintäkten utgjorde , bidrag och finansiella intäkter . omsatte vilket var en ökning med . Tabell 4.34 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Det övergripande målet för folkhälsopolitiken är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Inom politikområdet finns även delmålet Ett samhälle som främjar ökad fysisk aktivitet och bra matvanor för alla (prop. 2017/18:249, bet. 2017/18:SoU26, rskr. 2017/18:406). Målet för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken är ett samhälle fritt från narkotika och dopning, minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och ett minskat tobaksbruk (prop. 2010/11:47, bet. 2010/11:SoU8, rskr. 2010/11:203). Målet för samhällets insatser mot spelberoende är att minska skade- verkningarna av överdrivet spelande (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). Jämställd hälsa är ett delmål inom jämställdhetspolitiken. Området Jämställdhet är en del av utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. 5.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande områden används för att redovisa resultat och beskriva utvecklingen av folkhälsan: –medellivslängd och självskattad hälsa, –insjuknade och dödlighet i folksjukdomar, –förekomsten av smittsamma sjukdomar, Under områdena presenteras resultat utifrån indikatorer och andra mått. Indikatorerna bygger framför allt på statistik och rapporter från myndigheter och andra organi- sationer, bl.a. och . Den resultatredovisning som lämnas i budgetpropositionen bygger huvudsakligen på statistik som speglar 2020. har förutsättningarna inom många områden ändrats på ett genomgripande sätt. Den pågående covid-19-pandemin har inneburit en global kris med stora konse- kvenser för människors liv, hälsa och ekonomi. Regeringen har vidtagit omfattande åtgärder för att minska effekterna av pandemin. I resultatredovisningen beaktas även statistik och resultat av åtgärder som vidtagits i den utsträckning det finns relevant underlag. Ur ett globalt perspektiv är folkhälsan i god och i flera avseenden utvecklas hälsan positivt: Medellivslängden ökar, fler skattar sin allmänna hälsa som god och förtida död minskar. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Hälsan fortsätter att vara ojämlikt fördelad mellan olika socioekonomiska grupper. Det gäller nästan alla former av hälsa, både fysisk och psykisk hälsa och oberoende av om den är självskattad eller läkarbedömd. Personer med högst förgymnasial utbild- ningsnivå har en lägre medellivslängd och en högre dödlighet i nästan alla de van- ligaste dödsorsakerna, än de med eftergymnasial utbildningsnivå. Samma mönster kan ses för olika former av sjuklighet och välbefinnande, som till exempel våldsrelaterade skador, fetma och god självskattad hälsa. Även levnadsvanor, till exempel daglig tobaksrökning, kan ofta kopplas till förutsättningar för hälsa, såsom ekonomisk standard och behörighet till gymnasiet. I vissa fall har ojämlikheten i hälsa ökat –2019. Medellivslängden () bland kvinnor med högst förgymnasial utbildningsnivå ökar till exempel endast marginellt med , medan den genomsnittliga ökningen i medellivslängd är . Att ojämlikheten i hälsa och medellivslängd består och i vissa fall till och med ökar förklaras bl.a. av att förbättringar i samhället, och därmed förutsättningarna för hälsa, inte kommer alla till lika stor del. Till exempel ökade den ekonomiska standarden totalt sett 2011–2018, men sam- tidigt ökade inkomstskillnaderna. Bland kvinnor med högst förgymnasial utbildnings- nivå var ökningen av ekonomisk standard . Medellivslängden var för kvinnor och för män. Utvecklingen av medellivslängden i en population speglar folkhälsan i livets alla åldrar. För svenskar födda har medellivslängden ökat stadigt, vilket kan hänföras till en rad faktorer som stigande levnadsstandard, bättre utbildning, sundare levnadsvanor och ökad tillgång till hälso- och sjukvård av god kvalitet. minskade medel- livslängden med för kvinnor och för män jämfört med . Den genomsnittliga återstående medellivslängden ökade med –2019. För kvinnor med endast förgymnasial utbildningsnivå har ökningen dock varit marginell, , . Skillnaden mellan dem med endast förgymnasial och dem med eftergymnasial utbildningsnivå har ökat , både bland kvinnor och män. Skillnaden i återstående medellivslängd är nästan dubbelt så stor mellan personer med endast förgymnasial respektive eftergymnasial utbildningsnivå (6,) som mellan kvinnor och män (3,). Även utbrottet av covid-19 har drabbat grupper i olika utsträckning. Utrikes födda har drabbats av covid-19 i högre utsträckning än övriga befolkningen, både när det gäller sjuklighet och dödlighet. Skillnaderna mellan utrikes födda och inrikes födda kan till stor del förklaras av socioekonomiska faktorer, såsom inkomst och utbildning, samt boendeförhållanden. Även möjligheten att följa restriktioner har varierat mellan olika grupper, till exempel när det gäller möjligheten att arbeta hemifrån inom vissa yrken eller behov av att resa med kollektivtrafik till arbetet. För mer information se utgifts- område 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Diagram 5.1 Återstående medellivslängd , utbildningsnivå, kvinnor och män, 2010–2019 Förgymnasial (män) Gymnasial (män) Eftergymnasial (män) Förgymnasial (kvinnor) Gymnasial (kvinnor) Eftergymnasial (kvinnor) Insjuknande och dödlighet i folksjukdomar visar att hälsan inte är jämlik i befolkningen De icke smittsamma sjukdomarna orsakar störst dödlighet i . Sanno- likheten att insjukna i icke smittsamma sjukdomar påverkas av skillnader i livsvillkor och levnadsvanor, vilket leder till ojämlikhet i hälsa. kan en nedåtgående trend för insjuknande i hjärtinfarkt och stroke för både kvinnor och män konstateras. Även dödligheten i cancer har minskat . var de vanligaste dödsorsakerna i sjukdomar i cirkulationsorganen och olika former av cancer. Risken att dö på grund av dessa sjukdomar har minskat , för både kvinnor och män i alla åldersgrupper utom den äldsta () vilket kan förklaras av att individer lever allt längre, varpå dödligheten förskjuts till den äldsta åldersgruppen. Ett avvikande exempel är att dödlighet i lungcancer har ökat bland kvinnor. angav lika många kvinnor som män att de röker . Andelen har sjunkit 2011–2020 från 2020. Samma trend återfinns för både kvinnor och män, vilket sannolikt kommer att bidra till att ett sjunkande antal personer dör i lungrelaterade sjukdomar . Fetma är en annan riskfaktor för flera olika sjukdomar, till exempel diabetes typ 2 och hjärt- och kärlsjukdom. uppgav av befolkningen (16–) att de led av fetma och över hälften uppgav att de led av övervikt eller fetma. Andelen med över- vikt och fetma ökade 2011–2020, från till . Det finns ett samband mellan hälsa och en individs socioekonomiska position som innebär att ju lägre socioekonomisk position en individ har, desto troligare är det att den individen har en sämre allmän hälsa. Detta samband är tydlig för både män och kvinnor när det gäller dödlighet i hjärtinfarkt (diagram 5.2). Dödlighet i bröstcancer för kvinnor är i stort sett på samma nivå oavsett utbildningsbakgrund. Däremot är dödligheten i prostatacancer fortsatt högre för män med förgymnasial utbildning (diagram 5.4). 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Diagram 5.2 Antal fall per 100 000 i hjärtinfarkt, kvinnor och män, 35–, utbildningsnivå –2019 Antal per 100 000 Förgymnasial (kvinnor) Gymnasial (kvinnor) Eftergymnasial (kvinnor) Förgymnasial (män) Gymnasial (män) Eftergymnasial (män) Åldersstandardisering har utförts med indelning i femårsgrupper efter fördelningen av medelfolkmängd . Källa: och , Diagram 5.3 Antal fall per 100 000 för dödlighet i bröstcancer, kvinnor 35–79, utbildningsnivå, 2010–2019 Antal per 100 000 Åldersstandardisering har utförts med indelning i femårsgrupper fördelningen av medelfolkmängd . Källa: Nationella folkhälsoenkäten, Hälsa på lika villkor, 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Diagram 5.4 Antal fall per 100 000 för dödlighet i prostatacancer, män, 35–, utbildningsnivå, 2010–2019 Antal per 100 000 Åldersstandardisering har utförts med indelning i femårsgrupper efter fördelningen av medelfolkmängd . Källa: Nationella folkhälsoenkäten, Hälsa på lika villkor, Diagram 5.5 Insjuknande i hjärtinfarkt, stroke och cancer, kvinnor och män Antal per 100 000 Källa: , och , Majoriteten upplever ett gott psykiskt välbefinnande som psykiska besvär blir vanligare befolkning har generellt sett en god hälsa och merparten av befolkningen uppger ett gott psykiskt välbefinnande. I den nationella på lika villkor 2020 uppgav av männen och av kvinnorna i åldern 16–ett gott psykiskt välbefinnande, vilket är en ökning jämfört med . Sam- tidigt som välbefinnandet generellt sett är gott blir psykiska besvär allt vanligare. uppgav av befolkningen 16–att de lever med en allvarlig psykisk påfrestning, och andelen var något högre bland kvinnor och unga jämfört med män och äldre. Bland kvinnor var andelen och bland män . All- varlig psykisk påfrestning var också vanligare bland personer som är födda i och övriga världen jämfört med personer som är födda i och . Före- komsten av psykiska besvär varierar även mellan olika socioekonomiska grupper. Som mått används ofta inkomst, utbildning och sysselsättning. En jämförelse mellan olika inkomstgrupper visar att den högsta andelen som uppger allvarlig psykisk påfrestning 2021/22:1 Utgiftsområde 9 finns bland dem med lägst inkomst. uppgav t.ex. i den lägsta inkomstgruppen och i den högsta att de upplever en allvarlig psykisk på- frestning. Resultaten visar vidare att den högsta andelen som uppger allvarlig psykisk påfrestning finns bland de yngsta (16–), medan de äldsta (65–) uppger besvär i lägst utsträckning. Det var t.ex. av de yngre och av de äldre som uppgav en allvarlig psykisk påfrestning . Även bland grupper i särskilt utsatta situationer är det vanligare med ett sämre psykiskt välbefinnande och psykiska besvär Det gäller t.ex. bland vissa grupper av personer med funktionsned- sättning, asylsökande och nyanlända inklusive ensamkommande barn, vissa nationella minoriteter och vissa grupper av utrikes födda. Även inom grupper som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden och i samhällslivet, t.ex. unga som varken arbetar eller studerar samt personer som varit utsatta för hot, diskminering eller våld i nära rela- tioner, konstateras ett sämre psykiskt välbefinnande. Diagram 5.6 Andel som uppger allvarlig psykisk påfrestning, kvinnor och män, 25–, utbildningsnivå