prop · H9031d9 · 2021-09-20 00:00:00 — Diagram 2.8 Totalt antal registrerade utresor för före detta asylsökande, fördelade på självmant återvändande och återvändande med tvång Varav återvändande med tvång Det saknas uppgifter om det totala antalet registrerade utresor fördelat på kvinnor och män. Källa: (självmant återvändande) och Polisen (återvändande med tvång). har tillkännagett att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över ansvarsfördelningen för återvändandeverksamheten (bet. 2020/21:SfU6 punkt 2, rskr. 2020/21:46). Regeringen har därför gett Statskontoret ett tilläggsuppdrag om att utreda vilka organisationsförändringar som skulle kunna övervägas för att effektivisera arbetet med återvändande (Ju2021/01229). Statskontoret har fått i uppdrag att se över , och Kriminalvårdens effektivitet i hanteringen av återvändandeärenden. Uppdraget ska redovisas . Regeringen anser med detta att tillkännagivandet är slutbehandlat. Förvarstagande används för att säkerställa att en person är tillgänglig så att ett beslut om av- eller utvisning kan verkställas, eller för att utreda identitet eller rätt att vistas i landet. Beslut om förvarstagande fattas av , eller migrationsdomstolarna. ska enligt myndighetens regleringsbrev tillhandahålla minst 520 förvarsplatser. anpassades dock antalet förvarsplatser till i genomsnitt ca 280 i syfte att förhindra spridning av coronaviruset genom att hålla personer med smitta eller misstänkt smitta avskilda från övriga boende på förvaren. Det bidrog till att beläggningen av de tillgängliga platserna var i stort sett full. Myndigheten vidtog också andra åtgärder för att minska smittspridningen, bl.a. köptes skyddsutrustning in och möjligheterna till fysiska besök begränsades. Totalt var det ca 2 500 personer som avslutade en vistelse på ett förvar jämfört med ca 4 300 . av de förvarstagna var män. Reserestriktionerna med anledning av coronaviruset ledde till att den genomsnittliga vistelsetiden på förvaren ökade från i genomsnitt drygt 40 . Kvinnor vistades i genomsnitt en betydligt än män på förvaren, jämfört med för männen. Det bör nämnas att har justerat upp den genomsnittliga vistelsetiden jämfört med vad som redovisades i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 8 avsnitt 2.3.2). 2021/22:1 Utgiftsområde 8 2.5.2Del 2 – En långsiktigt hållbar migrationspolitik som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser och främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring Förutsättningar för god måluppfyllelse För att nå målet om att inom ramen för den reglerade invandringen underlätta rörlighet och främja den behovsstyrda arbetskraftsinvandringen krävs bl.a. att prövningen av ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd är effektiv och har en hög rättslig kvalitet. har tillkännagett för regeringen att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att utveckla regelverket och tillämpningen av regelverket för arbetskraftsinvandringen (bet. 2016/17:SfU22 punkt 1, rskr. 2016/17:318). Vidare har tillkännagett för regeringen att regeringen skyndsamt ska återkomma med ett lagförslag som kan träda i kraft , dock , som stärker proportionaliteten och säkerställer att en arbetskraftsinvandrare inte ska utvisas på grund av att arbetsgivaren utan uppsåt begått mindre eller obetydliga fel i fråga om villkoren för arbetstillstånd, även om felet upptäcks efter det att tillståndstiden löpt ut eller om uppmärksammat det (bet. 2017/18:SfU7 punkt 2, rskr. 2017/18:41). överlämnade Utredningen om arbetskraftsinvandring delbetänkandet Ett förbättrat system för arbetskraftsinvandring (SOU 2021:5), som bl.a. innehåller förslag för att motverka utvisningar som sker på grund av försumbara och ursäktliga brister. Remisstiden gick ut . Förslagen bereds i . Regeringen avser att återkomma till om dessa tillkännagivanden i samband med att en proposition, med anledning av förslagen i betänkandet, överlämnas till (se även avsnitt 2.7). Tillkännagivandena är inte slutbehandlade. Coronaviruset ledde till en minskning av antalet inkomna ansökningar om uppehålls- och arbetstillstånd Coronaviruset påverkade både antalet inkomna och avgjorda ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd men också handläggningstiderna . Det minskade antalet inkomna ärenden innebar att färre nya ärenden kunde avgöras jämfört , vilket påverkade både de genomsnittliga handläggningstiderna och andelen ärenden som avgjordes inom författningsstyrd tid negativt. De restriktioner som följde av coronaviruset påverkade framför allt förstagångsansökningar där krav ställs på personliga besök och muntliga utredningar vid en utlandsmyndighet. Det medförde att prioriterade att handlägga de ärenden som gick att fullfölja, dvs. ärenden där den sökande hade möjlighet att ta sig till en utlandsmyndighet för att delta i en muntlig utredning, lämna biometri, hämta uppehållstillståndskort och sedan resa in i . 2021/22:1 Utgiftsområde 8 Diagram 2.9 Antal avgjorda (heldragna linjer) och öppna (streckade linjer) ärenden inom anknytning, arbetsmarknad och studier Färre inkomna anknytningsärenden resulterade i mindre antal öppna ärenden Antalet inkomna anknytningsärenden minskade med ca 13 000 ärenden eller i jämförelse med 2019. Antalet anknytningsärenden som avgjordes vid var ca 3 900 färre än 2019. Eftersom antalet avgjorda ärenden var betydligt fler än de inkomna minskade antalet öppna ärenden med ca 6 700 ärenden, eller . Av alla förstagångsärenden inom anknytning var det som beslutades inom författningsstyrd tid, dvs. Det innebar att andelen avgjorda ärenden inom författningsstyrd tid minskade jämfört med . Den genomsnittliga handläggningstiden ökade med jämfört med , se tabell 2.4. Resultatet förklaras till största delen av effekter av coronaviruset. Till följd av coronaviruset inkom färre nya ansökningar och det bidrog till att en större andel av de ärenden som avgjordes var äldre ärenden med längre handläggningstider. Vidare medförde reserestriktionerna runt om i världen svårigheter att genomföra muntliga intervjuer vid utlandsmyndigheterna, vilket också påverkade handläggningstiderna negativt. För förlängningsärenden ökade i stället andelen ärenden som avgjordes inom författningsstyrd tid till . Den genomsnittliga handläggningstiden minskade marginellt. Andelen öppna ärenden som var inom författningsstyrd tid minskade för förstagångs- och förlängningsärenden, se diagram 2.10. 2021/22:1 Utgiftsområde 8 Diagram 2.10 Andel avgjorda och öppna anknytningsärenden inom författningsstyrd tid, samt totalt antal avgjorda och öppna anknytningsärenden fördelat på kön Varav flickor/kvinnor Varav pojkar/män Avgjorda författningsstyrd tid 1a gångs Avgjorda författningsstyrd tid förl. Öppna författningsstyrd tid 1a gångs Öppna författningsstyrd tid förl. Den genomsnittliga handläggningstiden för förstagångsärenden var kortare för män än för kvinnor, se tabell 2.4. Det beror på att en högre andel bland männen var minderåriga och deras ärenden är generellt sett mindre utredningskrävande. Kvinnor hade däremot en kortare handläggningstid än män när det gäller förlängningsärenden, vilket berodde på en något lägre avslagsfrekvens. Ärenden som leder till avslag tar generellt sett att handlägga. ökade de öppna arbetsmarknadsärendena Antalet förstagångsansökningar inom arbetsmarknadsärenden minskade med 13 000 medan antalet förlängningsärenden ökade med 7 000 jämfört med . Sammantaget minskade antalet inkomna arbetsmarknadsärenden med 6 000 ärenden jämfört med , till 85 000 ärenden. Även antalet avgjorda arbetsmarknadsärenden vid minskade med ca 3 000 ärenden. Det medförde att antalet öppna ärenden ökade med ca 6 000 ärenden och uppgick till 32 000 ärenden . Det var främst antalet öppna förlängningsärenden som ökade, men även förstagångsansökningarna ökade marginellt. Andelen förstagångsärenden som avgjordes inom det författningsstyrda målet om fyra månaders handläggningstid minskade med , medan andelen avgjorda förlängningsärenden ökade marginellt jämfört med . Andelen öppna ärenden som var inom författningsstyrd tid minskade för förstagångsansökningar och förlängningsansökningar, se diagram 2.11. Det lägre antalet inkommande förstagångsansökningar tillsammans med reserestriktionernas påverkan på människors möjligheter att resa till både svenska utlandsmyndigheter och bidrog till att en större andel av de förstagångsärenden som avgjordes var äldre än under ett normalt år. Detta ledde till längre genomsnittliga handläggningstider för förstagångsärenden och till att en lägre andel av dessa ärenden avgjordes inom författningsstyrd tid. De genomsnittliga handläggningstiderna ökade för förstagångsansökningar men minskade något för förlängningsansökningar jämfört med , se tabell 2.4. 2021/22:1 Utgiftsområde 8 Diagram 2.11 Andel avgjorda och öppna arbetsmarknadsärenden inom författningsstyrd tid samt totalt antal avgjorda och öppna arbetsmarknadsärenden fördelat på kön Varav flickor/kvinnor Varav pojkar/män Avgjorda författningsstyrd tid 1a gångs Avgjorda författningsstyrd tid förl. Öppna författningsstyrd tid 1a gångs Öppna författningsstyrd tid förl. Mellan kvinnor och män var skillnaden i handläggningstid marginell. Den genomsnittliga handläggningstiden för förstagångsansökningar är längre för kvinnor, vilket förklaras av att det är fler män som söker genom certifierade arbetsgivare och dessa ärenden har en kortare handläggningstid. Färre nya utländska studenter till svenska universitet och högskolor minskade antalet förstagångsansökningar om uppehållstillstånd för studier med ca 6 000 ärenden, vilket motsvarar . Till följd av ett minskat antal inkomna förstagångsansökningar avgjordes ca 7 000 färre ärenden jämfört med . avgjorde av alla ärenden innan terminsstart men trots det ökade antalet öppna ärenden med nästan 900 ärenden eller . Diagram 2.12 Andel avgjorda och öppna studerandeärenden inom författningsstyrd tid, samt totalt antal avgjorda och öppna studerandeärenden fördelat på kön Varav flickor/kvinnor Varav pojkar/män Avgjorda författningsstyrd tid 1a gångs Avgjorda författningsstyrd tid förl. Öppna författningsstyrd tid 1a gångs Öppna författningsstyrd tid förl. genomfördes student- och forskardirektivet (prop. 2019/20:9) i svensk rätt. Det medförde bl.a. att det infördes nya författningsstyrda handläggningstider på max för utländska studenter. När det gäller förstagångsansökningar avgjorde 2021/22:1 Utgiftsområde 8 av alla ärenden inom författningsstyrd tid men avseende förlängningsansökningar var motsvarande andel . Av de öppna ärendena var det av förstagångsrespektive förlängningsansökningar som var inom författningsstyrd tid. Jämfört med ökade de genomsnittliga handläggningstiderna med för förstagångsansökningar och med ca för förlängningsansökningar, se tabell 2.4. Det var endast marginella skillnader mellan kvinnor och män vad gäller handläggningstider och beviljandegrad. Tabell 2.4 Genomsnittlig handläggningstid för tillståndsärenden varav flickor/kvinnor varav pojkar/män varav flickor/kvinnor varav pojkar/män varav flickor/kvinnor varav pojkar/män varav flickor/kvinnor varav pojkar/män varav flickor/kvinnor varav pojkar/män varav flickor/kvinnor varav pojkar/män *Inkluderar anhöriga till arbetstagare och studerande. Fortsatt hög rättslig kvalitet När det gäller andelen mål med ändrad utgång jämfört med beslut var det små förändringar för arbetsmarknads-, anknytnings- och studerandeärenden. Anknytningsärenden fortsätter att ha en låg ändringsfrekvens på , vilken har varit oförändrad . För arbetsmarknadsärenden sjönk ändringsfrekvensen från . Studerandeärenden fortsätter att ha en högre ändringsfrekvens än anknytnings- och arbetsmarknadsärenden. 2021/22:1 Utgiftsområde 8 Diagram 2.13 Uppehållstillståndsmål avseende anknytning, arbetsmarknad och studier med ändrad utgång. Antal avgjorda mål (vänster axel) och andel bifall (höger axel) 2.5.3Del 3 – En långsiktigt hållbar migrationspolitik som tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter Genom stöd till internationella organisationer och samarbete med myndigheter och civila samhället i andra länder bidrog till att främja en långsiktigt hållbar migrationspolitik som beaktar migrationens utvecklingseffekter. Genom aktivt engagemang i Globala forumet för migration och utveckling (GFMD) bidrog regeringen till att utveckla den globala dialogen om kopplingen mellan migration och utveckling. deltog även i ett regionmöte för vad gäller genomförandet av det globala migrationsramverket. Arbetet med ramverket inriktade sig på svenska myndigheters samarbete med låg- och medelinkomstländer för att främja kopplingen mellan migration och utveckling, såsom Sida, , och Arbetsförmedlingen. Migration tas även upp i flera av regionala, tematiska och landspecifika samarbetsstrategier. 2.5.4Del 4 – En långsiktigt hållbar migrationspolitik som fördjupar det europeiska och internationella samarbetet Regeringen verkade för ett stärkt internationellt samarbete och förbättrad global styrning på migrationsområdet samt ett större globalt ansvarstagande i hanteringen av flyktingströmmar. Antagandet av FN:s globala ramverk för säker, ordnad och reglerad migration har medfört större krav på () att samordna FN på det globala migrationsområdet. kärnstöd till IOM () bidrog, i linje med strategi för samarbetet med IOM 2020–2022, bl.a. till att stödja nödvändiga reformer av interna processer samt vidareutvecklandet av organisationens policykapacitet. Vidare har kärnstödet stärkt IOM:s kapacitet att koordinera för genomförandet av det globala migrationsramverket. bidrog även till genomförandet av det globala flyktingramverket genom att delta aktivt i arbetet med för ökad global vidarebosättning. Som medordförande i för prioriterade flyktingsituationer 2019–2020 drev på för ett ökat globalt ansvarstagande för personer i behov av internationellt skydd. Inom EU verkade för att få till stånd ett reformerat europeiskt asylsystem som är effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant och medger beslut av hög kvalitet 2021/22:1 Utgiftsområde 8 som värnar asylrätten och en solidarisk ansvarsfördelning av asylsökande. deltog även aktivt i EU:s arbete i den yttre dimension, inklusive i regionala migrationsdialoger. avslutade sin fleråriga projektverksamhet med den turkiska migrationsmyndigheten och tog fram en omfattande behovsanalys på området genusrelaterat våld och skydd med fokus på utsatta grupper såsom kvinnor och barn. deltog också i ett EU-projekt i som bl.a. syftar till stärkt EU- anpassning av asyllagstiftning. Insatser gjordes även för att främja återintegrering av återvändande migranter. ingick i det europeiska samarbetsprogrammet European Return and () som bl.a. erbjöd stöd till återintegrering för dem som har fått avslag på sin asylansökan och ska återvända. utökade också samarbetet med Frontex genom deltagande i olika nätverk, till exempel (). använde i större utsträckning Frontex resebokningstjänst Frontex Application for Return (FAR) för beställning av utresor och bekostande av återvändandeuppdrag till tredjeländer. 2.6Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 och de åtgärder som vidtogs för att förhindra smittspridningen av det satte sin prägel på 2020. Både och migrationsdomstolarna anpassade sina verksamheter i syfte att upprätthålla en god kapacitet och minska risken för smittspridning. Åtgärderna påverkade i viss mån produktiviteten och handläggningstiderna negativt åtminstone initialt. De exceptionella omständigheter som rådde innebär att det är svårt att dra slutsatser om att det övergripande målet för migrationspolitiken har uppnåtts utifrån ordinarie resultatindikatorer liksom att jämföra med tidigare års resultat. Med hänsyn till de åtgärder som har vidtagits för att anpassa verksamheterna och att det är svårt att värdera de resultat som har uppnåtts gör regeringen den sammanvägda bedömningen att det övergripande målet för migrationspolitiken delvis har uppnåtts. Att regeringen bedömer att målet endast delvis har uppnåtts beror i huvudsak på att handläggningstiderna vid framför allt fortfarande inte uppfyller de författningsstyrda målen inom flera ärendeslag och det gäller för både kvinnor och män. Flera av resultatindikatorerna som används för att bedöma om riksdagsmålet har uppnåtts har haft en negativ utveckling och det har påverkat både kvinnor och män i ungefär samma utsträckning. Utvecklingen är till stor del en följd av de åtgärder som vidtogs för att förhindra spridningen av coronaviruset. Exempelvis ökade de genomsnittliga vistelsetiderna i mottagningssystemet vilket berodde både på längre handläggningstider för asylärenden och på att det tog för personer att återvända efter ett avslagsbeslut. De genomsnittliga handläggningstiderna vid är alldeles för långa och har varit så . Det faktum att många äldre ärenden avgjordes har dock förbättrat förutsättningarna att framöver minska handläggningstiderna och nå de författningsstyrda målen. Regeringen förväntar sig därför en tydlig och positiv utveckling av handläggningstiderna och att författningsstyrda mål uppnås för asyl- och arbetsmarknadsärenden. Den rättsliga kvaliteten för både asyl- och tillståndsärenden bedömer regeringen som fortsatt god. Det är viktigt att den återkommande följs upp. 2021/22:1 Utgiftsområde 8 överklagade asylmål med ändrad utgång i migrationsdomstol minskade betydligt och nådde den lägsta nivån . var det avsevärt färre personer som återvände efter att de fått avslag på sin asylansökan i jämförelse med föregående år. Med anledning av de reserestriktioner som införts till följd av coronaviruset är det emellertid svårt att bedöma om de åtgärder som vidtagits för att öka återvändandet har fått avsedd effekt. Regeringen bedömer att delmålen avseende att ta tillvara och beakta migrationens utvecklingseffekter och att fördjupa det europeiska och internationella samarbetet har uppnåtts. Stöd till partnerländer kanaliseras både genom Sida, och via flera andra svenska myndigheter. Bland annat har fortsatta stöd till IOM bidragit till att öka organisationens interna förmåga att bistå medlemsstater som efterfrågar FN:s stöd för effektiv migrationshantering. Asylsystemet ska vara effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant och värna asylrätten. Antalet personer som söker asyl i har uppvisat små förändringar . var antalet asylsökande det lägsta till följd av de omfattande reserestriktioner som infördes i för att hindra smittspridningen av coronaviruset. Restriktionerna har även påverkat inledningen av 2021. Även om en viss återgång är att vänta jämfört med och 2021 så bedömer regeringen att antalet asylsökande kommer att vara på liknande nivåer som . Ändrade regler i utlänningslagen Den svenska migrationspolitiken ska vara långsiktigt hållbar, med ett humant, rättssäkert och effektivt regelverk som inte väsentligen avviker från regelverket i andra EU-länder och som värnar asylrätten. Regeringen har därför föreslagit flera ändringar i utlänningslagen (2005:716). Dessa innebär bl.a. att huvudregeln blir tidsbegränsade uppehållstillstånd och att permanent uppehållstillstånd tidigast ska kunna beviljas med tidsbegränsat uppehållstillstånd under förutsättning att vissa krav är uppfyllda. Ändringarna innebär också att en vuxen person som har vistats i med uppehållstillstånd och under den tiden fått en särskild anknytning till ska kunna beviljas uppehållstillstånd om omständigheterna är särskilt ömmande. Därtill är det åter möjligt att bevilja uppehållstillstånd på grund av särskilt eller synnerligen ömmande omständigheter utan något sådant krav på konventionsstridighet som gällt enligt lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2020/21:SfU28, rskr. 2020/21:412) och lagändringarna trädde i kraft . Regeringen bedömer att ändringarna sammantaget innebär att både antalet asylsökande och personer som beviljas uppehållstillstånd i blir lägre än vid en återgång till de tidigare reglerna i utlänningslagen och hamnar på ungefär samma nivå som under lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . Som en konsekvens av detta minskar utgifterna för asylmottagandet och nyanländas etablering inom områdena Migration, Nyanlända invandrares etablering (utg.omr. 13 avsnitt 3.6) och Arbetsmarknad (utg. omr. 14 avsnitt 4.6) i jämförelse med beräknade medel ekonomiska vårproposition. 2021/22:1 Utgiftsområde 8 Mot ett gemensamt asylsystem i EU En långsiktigt hållbar migrationspolitik i är också beroende av ett gemensamt europeiskt asylsystem som bygger på balans mellan ansvar och solidaritet och en jämnare fördelning av asylsökande mellan medlemsstaterna. Regeringen ställer sig bakom den heltäckande ansatsen i nya . Systemet ska vara effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant och medge beslut av hög kvalitet som värnar rätten att söka asyl. Ett prioriterat område för Europiska kommissionen är att förebygga sekundära förflyttningar inom EU. Regeringen ska genom långsiktiga migrationsdialoger med prioriterade tredjeländer och regioner stödja EU:s samarbeten för att motverka grundorsaker till irreguljär migration och tvångsfördrivning samt stärka ursprungsländers, transitländers och mottagarländers egen kapacitet att hantera alla aspekter av migration med särskilt fokus på asyl- och skyddsfrågor samt återvändande. Vidare ska regeringen verka för genomförande av det globala flyktingrespektive migrationsramverket i linje med Agenda 2030. blir en effektivare myndighet Antalet nya ärenden vid bedöms fortsatt vara på ungefär samma nivå som . I takt med att arbetar av äldre ärenden behöver myndigheten därför anpassa sin organisation till en stabil och långsiktigt hållbar nivå på migrationen. Regeringens bedömning är att åtgärderna kommer att leda till lägre kostnader på förvaltningsanslaget. Regeringen förväntar sig även att de genomsnittliga handläggningstiderna ska bli väsentligt kortare än . behöver fortsätta sitt arbete för att bli en mer effektiv och mindre myndighet bl.a. med hjälp av förändrade arbetssätt och digitalisering. Myndigheten behöver också fortsätta att minska sina kostnader för stödverksamheten i syfte att få en bättre balans gentemot kärnverksamheten. Systemet för arbetskraftsinvandring förbättras Det nuvarande systemet för arbetskraftsinvandring bör förbättras bl.a. i syfte att behålla internationell kompetens och för att motverka utnyttjande av arbetskraftsinvandrare. överlämnades delbetänkandet Ett förbättrat system för arbetskraftsinvandring (SOU 2021:5) till regeringen. Förslagen bereds nu i och regeringen avser att återkomma till med en proposition . Förslagen bedöms innebära ökade kostnader för ärendehantering och regeringen avser därför tillföra medel på förvaltningsanslag. Reglerna om utvisning på grund av brott behöver skärpas En utredning har haft i uppdrag att lämna förslag på skärpta regler för utvisning på grund av brott (dir. 2020:44). Utgångspunkten är att det ska finnas förutsättningar att i fler fall än utvisa utlänningar som begår brott. I uppdraget har bl.a. ingått att ta ställning till hur den nuvarande ordningen med en s.k. straffvärdegräns som motsvarar fängelse bör ändras och om det finns behov av att ytterligare skärpa regelverket vid hedersrelaterad brottslighet och hatbrott. överlämnades betänkandet Utvisning på grund av brott – ett skärpt regelverk (SOU 2021:61) till regeringen. Förslagen bereds nu i och regeringen avser återkomma till med en proposition . Förslagen bedöms innebära ökade kostnader för Kriminalvården. Regeringen föreslår i denna proposition en generell förstärkning av Kriminalvårdens anslag för bl.a. ökad platskapacitet (se utg.omr. 4 avsnitt 2.9.6). Ett väl fungerande samarbete och en effektiv ansvarsfördelning mellan , och Kriminalvården kan bidra till att fler personer 2021/22:1 Utgiftsområde 8