prop · H803125 · 2021-03-16 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:125 Stärkt skydd för geografiska beteckningar och tydligare regler vid registrering av varumärken och företagsnamn i ond tro Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår att varumärkeslagens bestämmelser om skadestånd och andra sanktioner ska kunna tillämpas i samband med intrång i geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar som skyddas inom EU genom unionens tillträde till Genèveakten. Detsamma ska gälla geografiska beteckningar som skyddas av frihandelsavtalen med och . Förslagen innebär ett stärkt skydd för sådana beteckningar som skyddas av Genèveakten och frihandelsavtalen. Det blir bland annat möjligt att vid vite förbjuda användningen av en beteckning. Den som har lidit skada till följd av en otillåten användning av en beteckning ska också kunna få ersättning för skadan. Regeringen föreslår också ändringar i varumärkeslagen och lagen om företagsnamn när det gäller bestämmelserna om hinder mot registrering av varumärken och företagsnamn i de fall sökanden är i ond tro. Ändringarna innebär att reglerna förtydligas med hänsyn till ny rättspraxis från EU- domstolen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i varumärkeslagen (2010:1877) ........................................................................ 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2018:1653) om 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2018:1654) om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter och Ärendet och dess beredning ............................................................ Beteckningar som skyddas genom EU:s tillträde till Lissabonsystemet och Genèveakten ................................. EU:s tillträde till Genèveakten ......................................... Sanktioner vid intrång i rätten till en beteckning ............. 4.4Behov av ytterligare författningsändringar med anledning av EU:s tillträde till Genèveakten .................... Skydd för beteckningar som omfattas av EU:s frihandelsavtal Ond tro och andra hinder för registrering av ett varumärke ............ Ond tro som hinder för registrering av ett företagsnamn ................ Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Förslaget till lag om ändring i varumärkeslagen (2010:1877) ...................................................................... 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2018:1653) om 10.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2018:1654) om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter och Stärkt skydd för vissa geografiska beteckningar och ändringar i den känneteckensrättsliga regleringen av ond tro (Ds 2020:13) ........................................................ Lagförslagen i promemorian (Ds 2020:13) ...................... Förteckning över remissinstanserna (Ds 2020:13) ........... Sammanfattning av promemorian Ändringar i lagen om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel med anledning av EU:s handelsavtal med och (Ju2018/04297) ....................... Lagförslagen i promemorian (Ju2018/04297) .................. Förteckning över remissinstanserna (Ju2018/04297) ...... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........ 2020/21:125 1 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i varumärkeslagen (2010:1877). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2018:1653) om företagsnamn. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2018:1654) om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i varumärkeslagen (2010:1877) Härigenom föreskrivs1 att 2 kap. 7, 8 och 33 §§ varumärkeslagen (2010:1877) ska ha följande lydelse. Ett varumärke får inte registreras om varumärket 1.strider mot lag eller annan författning eller mot goda seder eller allmän ordning, 2.är ägnat att vilseleda allmänheten i fråga om varans eller tjänstens art, kvalitet, geografiska ursprung eller någon annan omständighet, 3.utan tillstånd innehåller en sådan statlig eller internationell beteckning eller ett sådant kommunalt vapen som enligt lag eller annan författning inte får användas obehörigen som varumärke, eller något som lätt kan förväxlas med en sådan beteckning eller ett sådant vapen, 4.utan tillstånd innehåller ett sådant kännetecken som enligt lagen (2014:812) om skydd för kännetecken i den internationella humanitära rätten inte får användas obehörigen som varumärke, eller något som kan förväxlas med ett sådant kännetecken, 5.innehåller en ursprungsbeteckning, en geografisk beteckning, en beteckning för ett traditionellt uttryck för vin eller en beteckning för en garanterad traditionell specialitet, i den utsträckning beteckningen är skyddad enligt unionsrätten, 6.innehåller eller består av något som är ägnat att uppfattas som en geografisk beteckning för vin eller spritdrycker och märket avser vin eller spritdrycker av annat ursprung, eller 7.innehåller eller i väsentliga delar återger en äldre växtsortbenämning som avser en växtsort av samma eller närstående växtart, i den utsträckning växtsorten är skyddad enligt växtförädlarrättslagen (1997:306) eller unionsrätten. Ett varumärke får inte heller registreras om ansökan om registrering gjordes i ond tro. Ett kollektiv-, garanti- eller kontrollmärke får inte registreras om villkoren för märkets användning strider mot goda seder eller allmän ordning. Ett kollektivmärke som avses i 6 § får vidare inte registreras om villkoren 1Jfr och rådets direktiv (EU) 2015/2436 av för tillnärmning av medlemsstaternas varumärkeslagstiftning (omarbetning), i den ursprungliga lydelsen. 2 Senaste lydelse 2018:1652. inte tillåter medlemskap i sammanslutningen för alla som tillhandahåller sådana varor eller tjänster som märket avser och varorna eller tjänsterna har sitt ursprung i det geografiska område som märket avser. Ett varumärke får inte registreras om varumärket 1.är identiskt med ett äldre varukännetecken för varor eller tjänster av samma slag, 2. är identiskt med eller liknar ett 2. är identiskt med eller liknar ett äldre varukännetecken för varor el- äldre varukännetecken för varor el- ler tjänster av samma eller liknande ler tjänster av samma eller liknande slag, om det finns en risk för för- slag, om det finns en risk för för- växling, inbegripet risken för att växling, inbegripet risken för att användningen av varumärket leder användningen av varumärket leder till uppfattningen att det finns ett till uppfattningen att det finns ett samband mellan den som använder samband mellan den som använder 3. är identiskt med eller liknar ett 3. är identiskt med eller liknar ett äldre varukännetecken som är känt äldre varukännetecken som är känt inom en betydande del av omsätt- inom en betydande del av omsätt- ningskretsen, och användningen av ningskretsen, och användningen av skulle dra otillbörlig fördel av eller skulle dra otillbörlig fördel av eller vara till skada för varukänneteck- vara till skada för varukänneteck- nets särskiljningsförmåga eller an- nets särskiljningsförmåga eller an- seende, oavsett om användningen seende, oavsett om användningen avser varor eller tjänster av samma, avser varor eller tjänster av samma, liknande eller annat slag, eller liknande eller annat slag. 4.kan förväxlas med ett kännetecken som användes här i landet eller i utlandet av någon annan för ansökan och som fortfarande används, om sökanden var i ond tro för ansökan. Med ett varukännetecken avses i Med ett varukännetecken avses i första stycket 1–3 1.ett varumärke som är registrerat enligt detta kapitel, 2.ett varumärke som är registrerat genom en internationell varumärkesregistrering som enligt 5 kap. fått giltighet i , 3. ett varukännetecken som är 3. ett varukännetecken som är inarbetat, om det inarbetade skyd- inarbetat, om det inarbetade skyd- det gäller inom en väsentlig del av det gäller inom en väsentlig del av 4. ett EU-varumärke. Ett varumärke får inte heller re- gistreras om ansökan om registre- 3Senaste lydelse 2018:1652. ring görs i eget namn av en agent . 2020/21:125 eller en annan företrädare för en innehavare av ett varukännetecken och ansökan avser innehavarens kännetecken. Varumärket får dock registreras om företrädaren har innehavarens tillstånd eller annars har giltiga skäl för sitt handlande. Om det efter registreringen görs någon ändring av de villkor som gäller för att ett kollektiv-, garanti- eller kontrollmärke ska få användas, ska innehavaren anmäla detta till . De ändrade villkoren ska föras in De ändrade villkoren ska föras in i varumärkesregistret och kungö- i varumärkesregistret och kungö- ras, under förutsättning att de vill- ras, under förutsättning att de vill- kor som gäller för varumärkets an- kor som gäller för varumärkets an- vändning fortfarande uppfyller kra- vändning fortfarande uppfyller kra- ven i 1 § andra stycket och att det ven i 1 § andra stycket och att det inte finns något hinder mot att föra inte finns något hinder mot att föra in de ändrade villkoren enligt 7 § in de ändrade villkoren enligt 7 § 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna tillämpas även på varumärken som har registrerats och ansökningar om registreringar som har gjorts före ikraftträdandet. 4 Senaste lydelse 2018:1652. 2020/21:125 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2018:1653) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 och 3 §§ lagen (2018:1653) om företags- namn ska ha följande lydelse. Ett företagsnamn får inte registreras om företagsnamnet 1.strider mot lag eller annan författning eller mot goda seder eller allmän ordning, 2.utan tillstånd innehåller en sådan statlig eller internationell beteckning som enligt lag eller annan författning inte får användas obehörigen som företagsnamn, eller något som lätt kan förväxlas med en sådan beteckning, 3.utan tillstånd innehåller ett sådant kännetecken som enligt lagen (2014:812) om skydd för kännetecken i den internationella humanitära rätten inte får användas obehörigen som företagsnamn, eller något som kan förväxlas med ett sådant kännetecken, 4.innehåller eller i väsentliga delar återger en äldre växtsortbenämning som avser en växtsort av samma eller närstående växtart, i den utsträckning växtsorten är skyddad enligt växtförädlarrättslagen (1997:306) eller unionsrätten, eller 5.i annat fall är ägnat att vilseleda allmänheten. Ett företagsnamn får inte heller registreras om ansökan om registrering gjordes i ond tro. Ett företagsnamn får inte registreras om företagsnamnet 1.är identiskt med ett äldre näringskännetecken för verksamhet av samma slag, 2. är identiskt med eller liknar ett 2. är identiskt med eller liknar ett äldre näringskännetecken för verk- äldre näringskännetecken för verk- samhet av samma eller liknande samhet av samma eller liknande slag, om det finns en risk för för- slag, om det finns en risk för för- växling, inbegripet risken för att växling, inbegripet risken för att leder till uppfattningen att det finns leder till uppfattningen att det finns ett samband mellan den som använ- ett samband mellan den som använ- der företagsnamnet och innehava- der företagsnamnet och innehava- ren av näringskännetecknet, ren av näringskännetecknet, eller 3. är identiskt med eller liknar ett 3. är identiskt med eller liknar ett känt inom en betydande del av om- känt inom en betydande del av om- ningen av företagsnamnet utan skä- ningen av företagsnamnet utan skä- lig anledning skulle dra otillbörlig lig anledning skulle dra otillbörlig fördel av eller vara till skada för nä- fördel av eller vara till skada för nä- ringskännetecknets särskiljningsförmåga eller anseende, oavsett om användningen avser verksamhet av samma, liknande eller annat slag, eller 4.kan förväxlas med ett kännetecken som användes här i landet eller i utlandet av någon annan för ansökan och som fortfarande används, om sökanden var i ond tro för ansökan. ringskännetecknets särskiljnings- Prop. 2020/21:125 förmåga eller anseende, oavsett om användningen avser verksamhet av samma, liknande eller annat slag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna tillämpas även på företagsnamn som har registrerats och ansökningar om registreringar som har gjorts före ikraftträdandet. 2020/21:125 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (2018:1654) om skydd för beteckningar på jordbruksproduk- Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ lagen (2018:1654) om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel ska ha följande lydelse. Lydelse enligt bet. 2020/21:MJU7 Föreslagen lydelse och rskr. Bestämmelserna i 8 kap. 3–8 §§, 9 kap. och 10 kap. 9 § varumärkeslagen (2010:1877) ska tillämpas vid intrång i den rätt till en beteckning som följer av 1.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/787 av om definition, beskrivning, presentation och märkning av spritdrycker, användning av namn på spritdrycker i presentationen och märkningen av andra livsmedel, skydd av geografiska beteckningar för spritdrycker, användning av jordbruksalkohol och destillat av jordbruksprodukter i alkoholhaltiga drycker samt om upphävande av förordning (EG) nr 110/2008, i den ursprungliga lydelsen, 2.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel, i den ursprungliga lydelsen, förordning (EU) nr 1308/2013 av förordning (EU) nr 1308/2013 av tande av en samlad marknadsord- tande av en samlad marknadsord- om upphävande av rådets förord- om upphävande av rådets förord- ningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr ningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007, i den ursprung- (EG) nr 1234/2007, i den ursprung- liga lydelsen, eller förordning (EU) nr 251/2014 av förordning (EU) nr 251/2014 av märkning av, samt skydd av geo- märkning av, samt skydd av geo- grafiska beteckningar för, aromati- grafiska beteckningar för, aromati- serade vinprodukter och om upphä- serade vinprodukter och om upphä- vande av rådets förordning (EEG) vande av rådets förordning (EEG) nr 1601/91, i den ursprungliga lyd- nr 1601/91, i den ursprungliga ly- ets förordning (EU) 2019/1753 av teckningar och geografiska beteck- Prop. ningar, i den ursprungliga lydel- Bestämmelserna i 8 kap. 3–8 §§, 9 kap. och 10 kap. 9 § varumärkeslagen (2010:1877) ska också tillämpas vid intrång i den rätt till en beteckning som följer av 1.frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, åena sidan, och Republiken , å andra sidan, av (EUT L 127, , s. 6), 2.handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , och , å andra sidan, av (EUT L 354, 21.12.2012, s. 3 och EUT L 356, 24.12.2016, s. 3), 3.avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan, av (EUT L 346, 15.12.2012, s. 3), 4.associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan, av (EUT L 161, 29.5.2014, s. 3), 5.associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan, av (EUT L 260, 30.8.2014, s. 4), 6.associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och , åandra sidan, av (EUT L 261, 30.8.2014, s. 4), 7. det övergripande avtalet om ekonomi och handel (CETA) mel- ekonomi och handel (CETA) mel- lan , å ena sidan, och Euro- lan , å ena sidan, och Euro- peiska unionen och dess medlems- peiska unionen och dess medlems- stater, å andra sidan, av den 30 ok- stater, å andra sidan, av den 30 ok- tober 2016 (EUT L 11, , tober 2016 (EUT L 11, , s. 23), eller s. 23), 8. avtalet mellan Europeiska un- 8. avtalet mellan Europeiska un- ionen och om ett ekonomiskt ionen och om ett ekonomiskt (EUT L 330, 27.12.2018, s. 3). (EUT L 330, 27.12.2018, s. 3), 9. frihandelsavtalet mellan Euro- (EUT L 294, 14.11.2019, s. 3), eller Europeiska unionen och Socialist- iska republiken , av den 30 1 Senaste lydelse 2019:512. (EUT L 186, , s. 3). 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna tillämpas även på beteckningar som har fått skydd före ikraftträdandet. 3.De nya bestämmelserna som avser hänvisning till 8 kap. 4–6 och 8 §§ varumärkeslagen (2010:1877) tillämpas inte på intrång, försök till intrång eller förberedelse till intrång som skett före ikraftträdandet. Ärendet och dess beredning Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen för ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar (Genèveakten) antogs av organ för immaterialrätt, (), . EU tillträdde akten . Genèveakten trädde i kraft . För att genomföra akten i EU har en förordning antagits (och rådets förordning [EU] 2019/1753 av om unionens åtgärder efter anslutningen till Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar, härefter anslutningsförordningen). I denna proposition lämnas förslag till bestämmelser om skadestånd och andra civilrättsliga sanktioner vid intrång i de beteckningar som skyddas till följd av EU:s tillträde till Genèveakten. I propositionen behandlas också frågan om huruvida det med anledning av tillträdet behövs andra ändringar i den civilrättsliga regleringen av immaterialrätterna. Lagändringar när det gäller registrering av skyddade beteckningar och kontrollmyndigheters verksamhet behandlas i propositionen Kompletterande bestämmelser med anledning av den nya EU-förordningen om spritdrycker och EU:s tillträde till Genèveakten (prop. 2020/21:44). I den här propositionen föreslås även att det ska vara möjligt att göra gällande sanktioner vid intrång i en beteckning som skyddas i EU enligt frihandelsavtalen med och . Slutligen föreslås ändringar i varumärkeslagen (2010:1877) och lagen (2018:1653) om företagsnamn när det gäller bestämmelserna om hinder mot registrering av ett varumärke respektive ett företagsnamn på grund av att sökanden är i ond tro. Förslagen i denna proposition har behandlats i två promemorior som tagits fram inom . En av promemoriorna berör ändringarna i varumärkeslagen och lagen om företagsnamn, samt ändringarna med anledning av Genèveakten och frihandelsavtalet med . Den andra promemorian behandlar ändringarna med anledning av frihandelsavtalet med . En sammanfattning av promemoriorna finns i bilaga 1 respektive 4. Lagförslagen i promemoriorna finns i bilaga 2 respektive 5. Promemoriorna har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3 respektive 6. Remissvaren finns tillgängliga i respektive lagstiftningsärende (Ju2020/02447 och Ju2018/04297). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag som är likalydande med lagförslagen i denna proposition. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. 2020/21:125 4 Beteckningar som skyddas genom EU:s Genom Lissabonöverenskommelsen om skydd av ursprungsbeteckningar och deras internationella registrering av (Lissabonöverenskommelsen) har det inrättats en särskild union för skydd av ursprungsbeteckningar, det s.k. Lissabonsystemet. En ursprungsbeteckning är en beteckning – vanligtvis ett namn – som används för att ange att en produkt har sitt ursprung i ett visst geografiskt område där produktens kvalitet eller egenskaper helt eller delvis beror på det geografiska ursprunget. Exempel på skyddade ursprungsbeteckningar är och Comté. Att en ursprungsbeteckning är skyddad medför att endast producenter som uppfyller vissa krav som gäller för beteckningen får använda sig av den vid märkning eller marknadsföring av en produkt. Dessa krav kan gälla bland annat tillverkningsmetoden, var råvarorna för produkten hämtas från eller på vilken plats tillverkningen sker. Beteckningen Comté får exempelvis endast användas för viss typ av ost baserad på opastöriserad komjölk som produceras inom regionen i östra . Skyddet innebär att den som har rätt till en beteckning kan hindra andra från att använda beteckningen för produkter – bland annat olika typer av efterbildningar – som inte uppfyller de krav som uppställs för beteckningen. Skydd för en beteckning inom Lissabonsystemet uppkommer genom registrering i ett internationellt register som administreras av den internationella byrån hos . De länder som ansluter sig till systemet åtar sig att skydda registrerade ursprungsbeteckningar från andra länder, men en deltagande stat kan under vissa förutsättningar förklara att en registrerad beteckning inte kommer att skyddas inom dess område. är knappt 30 stater parter till Lissabonöverenskommelsen i den lydelse som gäller efter en revidering som skedde 1967 och en har inte anslutit sig till överenskommelsen. Genèveakten innebär ytterligare en revidering av Lissabonöverenskom- Genom Genèveakten har Lissabonsystemet utvidgats till att utöver ursprungsbeteckningar omfatta skydd för s.k. geografiska beteckningar. Även en sådan beteckning anger det geografiska ursprunget för en pro- dukt, men den ställer inte lika höga krav på sambandet mellan produktens kvalitet och ursprung som en ursprungsbeteckning gör. det också möjligt för mellanstatliga organisationer som EU att ansluta sig till systemet, vilket inte har varit möjligt tidigare. En stat eller en mellanstatlig organisation kan ansluta sig till Genève- akten utan att bli part till en tidigare lydelse av Lissabonöverenskommel- Staten eller organisationen blir genom anslutningen medlem i den sär- skilda union som har inrättats genom Lissabonöverenskommelsen, dvs. Mellan stater som är parter till både 1958 eller Prop. 2020/21:125 konventioner och Genèveakten är utgångspunkten att den sistnämnda har företräde vid tillämpningen. 4.2EU:s tillträde till Genèveakten Inom EU finns det redan ett unionsrättsligt system som för vissa typer av produkter skyddar sådana ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar som omfattas av Genèveakten. Skydd uppkommer genom registrering hos i enlighet med ett antal EU-förordningar som gäller för vin, spritdrycker, aromatiserade viner, jordbruksprodukter och livsmedel.1 Vidare skyddas vissa beteckningar inom EU genom internationella avtal som EU har ingått med tredjeländer, bland annat , Republiken och . EU:s anslutning till Genèveakten innebär att de beteckningar som skyddas inom EU med stöd av nämnda förordningar också kan skyddas i de länder utanför EU som har anslutit sig till Lissabonsystemet. Enligt anslutningsförordningen ankommer det på att på begäran av en medlemsstat ansöka om registrering av en beteckning hos den internationella byrån vid . Genom anslutningsförordningen inrättas även ett förfarande enligt vilket beteckningar från tredjeländer som har registrerats hos kan få skydd inom unionen. Ett sådant skydd ges efter beslut av kommissionen och kan – i enlighet med anslutningsförordningen –endast avse produkter för vilka skydd av ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar tillhandahålls inom EU, dvs. vin och spritdrycker, jordbruksprodukter och livsmedel. Beteckningar som registrerats hos inom ramen för Lissabonsystemet erhåller alltså inget automatiskt skydd i EU. Genèveakten omfattas av EU:s exklusiva kompetens (se dom av , kommissionen mot rådet, C-389/15, EU:C:2017:798). Det innebär att utgångspunkten är att medlemsstaterna inte själva ansluter sig till akten. I stället ansluter sig EU till den i egenskap av mellanstatlig organisation, vilket också har skett. Rådsbeslutet om EU:s anslutning till Genèveakten ger dock en möjlighet även för medlemsstat- 1Se följande förordningar: 1.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel; 2.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007;