prop · H803150 · 2021-03-23 00:00:00 — Flera remissinstanser, bl.a. Stiftelsen och Kommuner och Regioner (SKR), avstyrker dock förslaget om obligatoriska informationssamtal. SKR anser att information till föräldrarna bör kunna ges på andra sätt än genom samtal. Stiftelsen vänder sig mot att lansera en oprövad och icke utvärderad metod i stor skala som saknar forskningsstöd. Även avstyrker förslaget och påpekar att det saknas ett resonemang kring andra sätt att informera. Flera remissinstanser som i och för sig inte motsätter sig förslaget, bl.a. , och , befarar att förslaget inte i tillräcklig hög utsträckning kommer att uppnå sitt syfte eftersom det inte är inriktat på konfliktlösning. framför liknande synpunkter. Enligt några remissinstanser, däribland och , krävs det mera omfattande insatser. anser att kravet på deltagande i informationssamtal inte bör gälla när föräldrarna redan deltagit i samarbetssamtal. Föreningen (numera Föreningen i ) har synpunkter på i vilken omfattning enskilda informationssamtal ska hållas och menar att det finns en risk för att falska påståenden kommer att användas för att slippa delta i sådana samtal. Flera remissinstanser, bl.a. JO, Hovrätten över och och Brottsofferjouren, har synpunkter i olika avseenden på i vilka situationer kravet på informationssamtal ska tillämpas. Flera remissinstanser, däribland , för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks) och Unizon, lyfter farhågor kring hur samtalen ska kunna genomföras i situationer där det har förekommit våld eller andra övergrepp inom familjen. – Glöm aldrig Pela och , som i och för sig är positiv till förslaget, menar att gemensamma informationssamtal inte kan genomföras när det förekommer hedersrelaterat förtryck och våld. , och kommun anser att undantag från kravet på att delta i informationssamtal bör kunna göras i mindre omfattning än vad utredningen föreslår. påpekar att om det inte ska gå att överklaga ett beslut om att ta upp ett yrkande till prövning, trots att kravet på informationssamtal inte är uppfyllt, måste det regleras i lag. menar att en förälder bör ha deltagit i informationssamtal närmare inpå att ett yrkande framställs i domstol än . Skälen för regeringens förslag Det finns ett behov av att kunna nå föräldrar som överväger att inleda en tvist om barn i domstol Samförståndslösningar mellan föräldrar i frågor som rör vårdnad, boende och umgänge är i regel bäst för barnet. Utdragna tvister kan påverka barn negativt. innebär en samförståndslösning att barnet får bättre förutsättningar till lugn och ro i sin tillvaro. Om föräldrar själva kommer överens i frågor som rör barnet resulterar det ofta i en mera hållbar lösning, vilket främjar barnet. Det finns därför flera möjligheter att hjälpa dem att nå en överenskommelse, såsom samarbetssamtal och hjälp med att träffa avtal om vårdnad, boende och umgänge. är det angeläget att förstå och komma ihåg att det finns situationer där det är olämpligt att försöka få föräldrar att komma överens, exempelvis när en förälder har utsatt barnet eller någon annan i familjen för våld eller något annat övergrepp. Det är alltså inte givet att en tvist mellan två föräldrar alltid lämpligen kan beskrivas som en konflikt mellan dem, t.ex. i situationer när det förekommit våld eller hot om våld inom familjen eller när det finns en kontext av hedersrelaterat våld eller förtryck. Om en fråga om vårdnad, boende och umgänge når domstol, är föräldrarna dock ofta oense i frågor om barnet. Väl i domstol finns det risk för att olika meningsskiljaktigheter fördjupas. En tvist i domstol innebär ofta ytterligare en långvarig känslomässig påfrestning för såväl barn som föräldrar. Domstolsprocessen är dessutom begränsad när det gäller möjligheterna att möta föräldrars och barns behov av olika sorters hjälp- och stödinsatser. Det är därför viktigt att föräldrar som överväger en tvist om sina barn i domstol har kunskap om vad en domstolsprocess faktiskt kan åstadkomma. Utredningen konstaterar att föräldrar som är oense i frågor om barn i en del fall inte känner till tillgängliga stöd- och hjälpinsatser som samhället erbjuder för att motverka konflikter om barn, eller att det känns främmande för föräldrarna att använda sig av dem. Enligt utredningen finns det vidare bland vissa föräldrar en okunskap när det gäller regleringen om vårdnad, boende och umgänge och också om domstolsprocessen som sådan, samt en övertro på vad domstolsprocessen kan åstadkomma. Detta kan medföra att en del processer inleds i domstol trots att frågorna hade kunnat lösas på andra sätt. Utredningen konstaterar vidare att antalet barn som berörs av samarbetssamtal inte alls har ökat i samma utsträckning som målen om vårdnad, boende eller umgänge i domstol. framgår det av utredningens kartläggning att föräldrar i en stor andel av målen i domstol når en överenskommelse under processens gång, i vissa fall relativt omgående efter att talan väckts. Det är dock inte ovanligt att föräldrar inte kommer överens förrän när målet har handlagts i domstol . träffas överenskommelsen först just inför huvud- förhandlingen, när all utredning redan har hämtats in. Regeringen anser i likhet med utredningen att den höga andelen av överenskommelser i domstol talar för att det bör finnas goda förutsättningar för flera föräldrar än att komma överens utan att inleda en domstolsprocess. För detta talar även att en övervägande del av 2020/21:150 de samarbetssamtal som kommunerna ansvarar för resulterar i samförståndslösningar mellan föräldrarna (och Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöds rapport , Samarbetssamtal – Kartläggning av föräldrars och samtalsledares erfarenheter). Ett system som leder till att fler föräldrar kan komma överens , redan innan en domstolsprocess inleds, skulle vara av stort värde främst för barnen, men även för föräldrarna och samhället i stort. Regeringen delar således utredningens bedömning att det finns behov av att införa en ordning för att kunna nå föräldrar som överväger att inleda en tvist om barn i domstol. Syftet med en sådan ordning bör vara att ge föräldrarna information som kan underlätta för dem att i ett tidigt skede, och utan att en eventuell konflikt förvärras, hitta den lösning som är bäst för barnet. Information ska ges vid ett samtal med föräldrarna innan de vänder sig till domstol Utredningen föreslår att föräldrar som överväger att inleda en tvist om barn i domstol ska delta i informationssamtal. Enligt förslaget ska föräldrarna under samtalen bl.a. få information om den rättsliga regleringen av frågor om vårdnad, boende och umgänge, vad en domstolsprocess faktiskt kan åstadkomma och hur en sådan påverkar barnet. Föräldrarna föreslås även få information om bl.a. möjligheten till samarbetssamtal och, efter behov, om andra tillgängliga hjälp- och stödinsatser. Utredningen bedömer att en sådan ordning kan bidra till att tvister om barn i frågor som rör vårdnad, boende och umgänge motverkas. Ett liknande system finns i . Enligt det norska systemet är alla föräldrar som separerar och har gemensamma barn som huvudregel skyldiga att delta i medling (51–54 §§ lov om barn og foreldre och 26 § lov om ekteskap). Vid mötet mellan medlaren och föräldrarna ska medlaren bl.a. informera om relevanta bestämmelser, och om föräldrarna inte kommer överens ska medlaren gå igenom vilka andra alternativ som finns att tillgå för att nå en lösning (foreskrift om mekling etter ekteskapsloven og barneloven). Det norska systemet har likheter med det som föreslås av utredningen och erfarenheterna från är goda. Också i finns en modell för att tillhandahålla information till föräldrar i samband med en separation. Informationssamtal kan därför inte anses vara en oprövad och icke utvärderad metod som Stiftelsen anför. Flera remissinstanser, bl.a. , och , befarar att en ordning med informationssamtal inte i tillräckligt hög utsträckning kommer att uppnå sitt syfte eftersom den inte är inriktad på konfliktlösning. Som ovan nämnts framgår det emellertid av utredningens kartläggning att samhället inte når fram med information till föräldrar som är oense i frågor om vårdnad, boende eller umgänge. Information bör i många fall kunna bidra till att föräldrar överväger sin situation, det gemensamma ansvaret för barnet och barnets behov samt alternativen till att väcka en talan i domstol. Det finns stöd och hjälp att få som inte utnyttjas. Informationssamtal torde – när föräldrarna vill försöka eller skulle kunna komma överens men behöver hjälp med detta – kunna leda till att föräldrarna sedan också deltar i samarbetssamtal eller i större utsträckning än utnyttjar annat tillgängligt stöd. Också ökad kunskap om vad en domstolsprocess kan åstadkomma och vilken påfrestning en sådan innebär bör kunna leda till att fler överenskommelser träffas utan att föräldrarna behöver vända sig till domstol. Regeringen bedömer därför att information till föräldrar kommer att vara en effektiv insats. Flera remissinstanser uttrycker oro för att ett införande av informationssamtal ska medföra negativa konsekvenser i situationer när den ena föräldern har utsatt den andra föräldern eller barnet för våld. Enligt regeringen bör dock sådana samtal kunna vara till gagn även i en sådan situation, bl.a. genom att information lämnas om domstolsprocessen och om tillgängliga stöd- och hjälpinsatser. Givetvis måste samtalen hållas på ett tryggt sätt och regeringen återkommer till frågan om samtalens genomförande nedan. För att säkerställa att informationen når dem som överväger att vända sig till domstol bör det i princip vara obligatoriskt att ta del av informationen innan en förälder kan väcka talan. Det bör därför, såsom utredningen föreslår, införas en ordning som innebär att föräldrar ska delta i samtal där de ges relevant information innan en domstolsprövning av yrkanden om vårdnad, boende och umgänge kan bli aktuell. För att på bästa sätt nå fram till föräldrarna och kunna anpassa informationen efter behov bör den ges vid ett samtal med föräldrarna och inte på andra sätt, som t.ex. via information på och kommunernas webbplatser, vilket SKR förespråkar. Under samtalet bör föräldrarna bl.a. ges information om den rättsliga regleringen och vad en domstolsprocess faktiskt kan åstadkomma. Föräldrarna bör också, om det inte är olämpligt, erbjudas samarbetssamtal och, efter behov, informeras om andra möjliga hjälp- och stödinsatser. Här kan också t.ex. insatser vid våld i en nära relation lyftas fram. Föräldrarna bör också få information om kommunens skyldighet att sörja för att de ska kunna få hjälp med att träffa avtal i frågor om vårdnad, boende och umgänge enligt 5 kap. 3 § första stycket 2 socialtjänstlagen. Informationen torde i många fall kunna bidra till att förebygga eller dämpa en konflikt mellan föräldrarna och leda till att andra metoder väljs för att hitta en lösning i frågor om vårdnad, boende och umgänge än att väcka talan i domstol. Informationen, liksom själva samtalet, måste självfallet anpassas efter den enskilda familjens behov och föräldrarnas funktionsförmåga (se artikel 9 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning). Avsikten med informationssamtalen är således att ge föräldrarna information som i förlängningen kan leda till att de kommer överens. Även om det kan vara en relativt omfattande mängd information som ska lämnas torde det sällan handla om långa samtal. Samtalet är avsett att vara en ingång till andra insatser i form av t.ex. samarbetssamtal eller familjerådgivning, men det bör inte krävas att föräldrarna utöver informationssamtalet deltar i samarbetssamtal eller uppföljningssamtal eller, som bl.a. förespråkar, några andra särskilda insatser. Information är något som alla föräldrar kan ha nytta av, medan insatser såsom exempelvis samarbetssamtal inte är lämpliga i alla situationer. Regeringen anser, i likhet med utredningen, att informationssamtal är en bra term för de föreslagna samtalen. Den ger klart uttryck för avsikten med samtalen. Föräldrar bör som huvudregel delta i informationssamtalen Informationssamtalen är avsedda att ge båda föräldrarna underlag som kan vara till nytta inför deras fortsatta val och agerande när det gäller frågor om vårdnad, boende och umgänge. För att samtalen ska leda till så goda resultat som möjligt anser regeringen, i likhet med utredningen, att utgångspunkten bör vara att föräldrarna deltar . Att föräldrarna deltar i samtalen torde också förbättra förutsättningarna för att de ska kunna träffa en överenskommelse. Till skillnad från vad Föreningen tycks mena anser regeringen emellertid att en förälder som begär ett enskilt samtal bör ha rätt till ett sådant. En annan ordning skulle bl.a. kunna medföra att en förälder som utsatts för våld eller andra övergrepp av den andra föräldern riskerar att tvingas träffa honom eller henne, vilket, såsom exempelvis GAPF framför, bör undvikas. En förälder som befinner sig i en sådan situation måste kunna känna sig trygg inför och under samtalet. Enskilda samtal bör också få hållas om socialnämnden bedömer att det finns särskilda skäl för det. Om det inför eller vid ett gemensamt informationssamtal framkommer tecken på att våld eller hot mot närstående förekommer eller har förekommit, kan det finnas anledning att överväga om samtal i stället bör genomföras enskilt. Det kan inte uteslutas att informationssamtal som har inletts enskilt i undantagsfall kan fortsätta som ett gemensamt informationssamtal, om föräldrarna vill det. Inget krav på att barn ska delta i samtalen Enligt Lagrådet bör frågan om barns deltagande i samtal belysas ytterligare. Informationen som lämnas vid ett informationssamtal riktar sig till föräldrarna och samtalet i sig ska inte påverka barnets situation. för informationssamtalet är det ovisst om en process över huvud taget kommer att inledas. Inte minst med beaktande av att samtalet skulle kunna leda till onödig oro hos barnet framstår det inte som motiverat att barnet deltar i samtalen eller att information måste ges till barnet redan i detta skede. Barnet har rätt att komma till tals och att få information i samband med eventuella efterföljande åtgärder. Någon reglering om att barn ska delta vid informationssamtal bör alltså inte införas. Informationssamtal bör vara en förutsättning för att yrkanden om vårdnad, boende och umgänge ska tas upp till prövning när föräldrarna inte är överens För att uppnå syftet med informationssamtalen – att underlätta för föräldrar att i ett tidigt skede hitta den lösning som är bäst för barnet – bör samtalen äga rum innan en förälder vänder sig till domstol. Deltagande i informationssamtal bör, som huvudregel, vara en nödvändig förutsättning för att yrkanden om vårdnad, boende och umgänge ska tas upp till prövning. Om föräldrarna är överens i frågor om vårdnad, boende och umgänge, framstår dock inte ett sådant samtal som lika angeläget. Regelsystemet är också redan på olika sätt utformat för att underlätta för föräldrarna att, med beaktande av barnets bästa, nå enighet i frågor som rör barnet. Det framstår därför som främmande att låta föräldrar som är överens i frågor om vårdnad, boende och umgänge omfattas av ett obligatoriskt moment. Kravet på deltagande i informationssamtal bör således endast gälla i den situationen att föräldrarna inte är överens i Prop. 2020/21:150 sådana frågor. Det finns inte heller skäl för att kravet på deltagande i informationssamtal ska gälla i de fall om ändring i vårdnaden eller om umgänge. En ordning där deltagande i informationssamtal är en förutsättning för domstolens prövning innebär att yrkanden i frågor om vårdnad, boende och umgänge ska avvisas om en förälder vänder sig till domstolen med ett tvistigt sådant yrkande utan att ha deltagit i informationssamtal. På så sätt säkerställs att syftet med informationssamtalen kommer alla barn till del, när föräldrarna är oense i frågor om vårdnad, boende eller umgänge och överväger att inleda en tvist i domstol. En bestämmelse om att domstolen, när föräldrarna inte är överens, bara får ta upp ett yrkande om vårdnad, boende eller umgänge till prövning om den förälder som först framställer ett tvistigt sådant yrkande har deltagit i informationssamtal bör införas i 6 kap. . Informationssamtalet ska ha ägt rum före det att ett tvistigt yrkande framställs När det har förflutit sedan samtalet kan förutsättningarna för föräldrarna och barnet ha förändrats. Till exempel kan behovet av insatser eller stöd se annorlunda ut, liksom föräldrarnas förutsättningar för att tillsammans hitta den lösning som är bäst för barnet. Regeringen anser därför, i likhet med utredningen, att tiden från det att en förälder deltar i ett informationssamtal till det att ett tvistigt yrkande framställs inte bör tillåtas vara alltför lång. Utredningen föreslår att ett samtal ska ha ägt rum före det att yrkandet framställs. förordar att samtalet ska ha ägt rum närmare inpå att yrkandet framställs, förslagsvis , och menar att det i högre grad skulle verka avhållande på föräldrars benägenhet att väcka talan i domstol. Regeringen bedömer dock att ett krav på att samtalet ska ha ägt rum närmare inpå domstolsprocessen än vad utredningen föreslår inte skulle ha någon beaktansvärd effekt för antalet processer som inleds i domstol. Att informationssamtalet ska ha ägt rum före det att yrkandet framställs framstår således som väl avvägt. Deltagande i informationssamtal bör vara obligatoriskt för den som först framställer ett tvistigt yrkande om vårdnad, boende eller umgänge Utgångspunkten är alltså att båda föräldrarna ska delta tillsammans vid informationssamtal, även om enskilda samtal kommer att äga rum i vissa fall. Det kan dock också inträffa att endast en förälder har deltagit i ett informationssamtal. Om den föräldern framställer ett tvistigt yrkande om vårdnad, boende eller umgänge bör den andra föräldern, enligt utredningens förslag, också kunna framställa egna yrkanden i målet, även om han eller hon inte har deltagit i informationssamtal. invänder mot detta och anser att kravet på deltagande i informationssamtal även ska gälla den andra föräldern eftersom det ofta framstår som en tillfällighet vem av föräldrarna som först framställer ett yrkande. Regeringen har förståelse för tingsrättens synpunkt. till syftet med den föreslagna ordningen, och då det i dessa fall redan finns en pågående tvist i domstol som rör vårdnad, boende eller umgänge, framstår 2020/21:150 det emellertid inte som motiverat att även kräva att den andra föräldern ska ha deltagit i informationssamtal för att få framställa egna yrkanden i den pågående domstolsprocessen. Information och erbjudande om eller vägledning till stöd- och hjälpinsatser kan då inte förhindra en tvist i domstol. Att endast en förälder deltagit i informationssamtal bör därför inte hindra att ett tvistigt yrkande om vårdnad, boende eller umgänge tas upp av domstolen. Informationssamtal ska bara vara obligatoriska om frågor om vårdnad, boende eller umgänge inte redan är uppe till prövning i ett mål. En annan sak är att domstolen, i det enskilda fallet, vid bedömningen av en förälders lämplighet som vårdnadshavare, boendeförälder eller umgängesförälder kan ha anledning att beakta en förälderns ovilja att delta – gemensamt eller enskilt – i informationssamtal som erbjudits (jfr prop. 1990/91:8 s. 30). Domstolen måste dock alltid beakta vilka skäl en förälder har för att inte delta i ett samtal. Innebörden av kravet på deltagande i informationssamtal Utredningen föreslår att enbart yrkanden om vårdnad, boende eller umgänge som är tvistiga ska avvisas, om den som först framställer ett sådant yrkande inte har deltagit i informationssamtal. Av förslaget följer också att en bedömning av om ett tvistigt yrkande ska tas upp till prövning ska göras första gången ett sådant yrkande framställs i målet. Den ordning som utredningen föreslår skulle medföra att situationer uppstår där ett yrkande som rör vårdnad, boende eller umgänge ska prövas i sak medan ett annat yrkande i målet, som också rör någon av de nämnda frågorna, ska avvisas. Ordningen skulle också innebära att ett tidigare medgivet yrkande som senare bestrids ska tas upp till prövning, trots att det är otvistigt, som yrkanden som från början varit tvistiga avvisas. JO vänder sig mot detta och menar att det bör förhindras att tvister som uppstår genom att ett tidigare medgivet yrkande bestrids kan prövas av domstol utan föregående informationssamtal. ifrågasätter i sin tur om det är till barnets bästa att vissa yrkanden prövas i sak medan andra avvisas. Hovrätten påpekar också att det ibland kan vara svårt för domstolarna att avgöra vilka yrkanden som är tvistiga. Familjemålen präglas av att olika yrkanden vanligen har samband med varandra och att ställningstagandet i en fråga i vissa fall utgör utgångspunkten för prövningen av en annan. För barnets bästa är det angeläget att det görs en samlad prövning av alla yrkanden som har samband med varandra, oavsett om något yrkande är otvistigt eller inte. Till detta kommer att en ordning där enbart tvistiga yrkanden avvisas medan andra prövas i sak också kan medföra vissa processuella komplikationer som inte gagnar barnets bästa – till exempel en situation där en process i högre instans hindrar att en fråga tas upp i en lägre rätt. Regeringen anser därför att en ordning där frågor om vårdnad, boende och umgänge prövas i ett sammanhang bör eftersträvas. Mot den bakgrunden bör deltagande i informationssamtal vara en förutsättning för att yrkanden om vårdnad, boende och umgänge ska tas upp till prövning i mål där föräldrarna är oense om någon av dessa frågor. Det innebär att både otvistiga och tvistiga yrkanden om vårdnad, boende och umgänge kommer att avvisas, om den förälder som först framställer ett tvistigt sådant yrkande inte har deltagit i informationssamtal. är överens om var barnet ska bo men inte om hur umgänget ska se ut, ska således både boendeyrkandet och umgängesyrkandet avvisas. Kravet på deltagande i informationssamtal bör enligt regeringen bara gälla om ett yrkande om vårdnad, boende eller umgänge inte redan är upptaget till prövning. Om handläggningen av en sådan fråga redan har påbörjats därför att den inledningsvis inte var tvistig, bör ett nytt yrkande, även om det är tvistigt, inte föranleda att alla yrkanden ska avvisas även om föräldrarna inte har deltagit i informationssamtal. Detsamma bör gälla om ett yrkande under processens gång blir tvistigt på grund av en ändrad inställning från motparten. I ett sådant fall gäller tvisten i domstol redan frågor om vårdnad, boende eller umgänge och det blir då i stället domstolen som får försöka hjälpa föräldrarna att hitta den lösning som är bäst för barnet. I mål om äktenskapsskillnad kan det inträffa att en tvist i frågor om vårdnad, boende eller umgänge uppstår först . Det kan till exempel handla om att det i ett pågående äktenskapsmål framställs ett yrkande om barns boende. Syftet med den föreslagna ordningen, att underlätta för föräldrar att hitta den lösning som är bäst för barnet och skona barn från långdragna tvister, gör sig gällande även i sådana fall. Trots att det då redan finns ett mål som pågår i domstol, och föräldrarna alltså som Hovrätten över och framhåller redan är motparter, har målet inte tidigare gällt frågor om vårdnad, boende eller umgänge. Det finns därför skäl för att kravet på deltagande i informations- samtal även ska gälla då yrkanden om vårdnad, boende eller umgänge framställs under ett sådant måls handläggning. Det förekommer även att föräldrar i en ansökan om äktenskapsskillnad begär att den gemensamma vårdnaden ska bestå. En sådan begäran bör inte föranleda att kravet på deltagande i informationssamtal inte gäller om föräldrarna i ett senare skede skulle bli oense. Skälet till detta är att det redan av 6 kap. 3 § andra stycket framgår att barnet vid dom på äktenskapsskillnad mellan föräldrarna även därefter står under båda föräldrarnas vårdnad, om inte den gemensamma vårdnaden upplöses.