prop · H803101 · 2021-04-15 00:00:00 — har granskat om intentioner med rutavdraget har infriats. Regeringen har i skrivelsen om rutavdraget (skr. 2019/20:177) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av gransknings- rapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2020/21:SkU2, rskr. 2020/21:27). RiR 2020:24 Särskild löneskatt för äldre – redovisning och effekter har granskat den särskilda löneskatten på förvärvsinkomster för personer . Regeringen har i skrivelsen om särskild löneskatt för äldre (skr. 2020/21:162) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. Utgiftsområdet omfattar i huvudsak utgifter för kriminalpolitiskt inriktad verksamhet och rättsväsendet i övrigt. Utgiftsområdet innefattar myndigheter inom polisen och åklagarväsendet, Domstolar samt Kriminalvården. Dessutom ingår bl.a. , och . Tabell 2.50 UO 4 Anslag -3,2 -0,3 -1,7 Ersättning för skador på -21,4 avseende EU:s inre säkerhet -16,2 -1,6 Utfallet uppgick till och blev därmed (2,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2019 blev utgifterna (7,) högre. Fler inkomna mål vid domstolar Utfallet för anslaget 1:5 Domstolar blev . (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. ökade antalet inkomna mål med 24 785 till 491 754, varför i ändrings- budget anvisade anslaget ytterligare . Till följd av spridningen av covid-19 minskade dock utgifterna för verksamheten, vilket innebar att de anvisade medlen inte utnyttjades fullt ut. Jämfört med 2019 blev utfallet (4,) högre än föregående år, vilket beror på det högre antalet inkomna mål. Färre rättspsykiatriska ärenden än budgeterat Utfallet för anslaget 1:8 blev , vilket är (3,) högre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades anslaget ytterligare för att hantera större ärendeinflöde än vad som beräknats i den ursprungliga budgeten inom den rätts- psykiatriska verksamheten. Antal rättspsykiatriska ärenden har ökat men har inflödet minskat jämfört med föregående år. Den främsta orsaken till minskningen är att de s.k. § 7-undersökningar har minskat jämfört med . Enligt 7 § lagen (1991:2041) om särskild personutredning i brottmål, m.m. får domstolen förordna en läkare att avge ett läkarintyg om en misstänkt. Utgifterna för rättsliga biträden blev högre än beräknat och högre än 2019 Utfallet för anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. uppgick till , vilket är (44,) högre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisade anslaget ytterligare eftersom måltillströmningen till domstolarna ökade. Det medförde att fler rättsliga biträden förordnades. Jämfört med 2019 blev utfallet (11,) högre. Lägre utgifter än budgeterat för Fonden för inre säkerhet men högre än 2019 Utfallet för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet blev , vilket är (16,) lägre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisade anslaget ytterligare för att finansiera delar av det nationella programmet inom Fonden för inre säkerhet som inte nyttjade de tilldelade medel i den takt som antagits föregående år. Utfallet blev dock lägre än budgeterat, vilket förklaras av att ett antal projekt inte kunde genomföras som planerat på grund av spridningen av covid-19. Jämfört med 2019 blev utfallet (21,) högre än 2019. beror främst på att projekt inom ramen för Fonden för inre säkerhet har upparbetat mer kostnader än tidigare eftersom man är i slutskedet av programperioden. Utfallet för anslaget 1:1 uppgick till , vilket är (8,) högre än föregående år. Det högre utfallet beror främst på ökade personalkostnader till följd av löneökningar i kombination med att antalet årsarbetskrafter ökade vid med 2 592 årsarbetskrafter (9,) jämfört med föregående år. Av dessa var 922 poliser och 1 670 civil- anställda. Vid slutet av uppgick antalet årsarbetskrafter till 30 280. Antalet ansökningar till polisutbildningen uppgick till 34 8962. har genomfört prövning till fyra utbildningsstarter: höst- terminen 2020, vår-och samt där 1 869 individer godkändes i alla prövningsmoment och tackade ja till sin utbildningsplats. Ökad beläggning på anstalter gav högre utgifter än 2019 Utfallet för anslaget 1:6 Kriminalvården blev , vilket är (6,) högre än 2019. fanns i genomsnitt 2 200 platser på häkten, vilket är en ökning med i genomsnitt 40 platser jämfört med . Motsvarande siffra på landets anstalter var 4 759, vilket är 262 fler än föregående år. Medelbeläggningen på häkte uppgick till 2 . Jämfört med 2019 har medelbeläggningen ökat med 187 platser eller 6 procent.3 Medelbeläggningen på anstalt uppgick till 4 513 intagna eller . Jämfört med 2019 har medelbeläggningen ökat med 250 intagna men beläggningsgraden på Utgifterna för skaderegleringar blev högre än beräknat och högre än 2019 Utfallet för anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. blev , vilket är (12,) högre än föregående år. Utgifterna för skadeståndsärenden m.m. uppgick till , vilket är högre än 2019. Det beror på att antalet skadeståndsärenden har ökat. Utgifterna för ärenden om ersättning för frihetsinskränkning blev i stället lägre än föregående år och uppgick till . Tabell 2.51 UO 4 Beställningsbemyndiganden Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på utsågs till nationellt ansvarig för EU:s fond för inre säkerhet. Utestående åtaganden medför framtida utgifter för . 2För 2020 redovisas antalet ansökningar som Totalförsvarets rekryteringsmyndighet har tagit emot, där en individ kan stå för flera ansökningar. har antalet unika sökande till polisutbildningen redovisats. 26507 personer och 25 650 för . 3Jämförelsetalen för medelbeläggningen i anstalt och häkte är justerade eftersom Kriminalvården ändrat beräkningssättet . RiR 2020:16 Effektiviteten vid anstalter har granskat om Kriminalvårdens anstaltsverksamhet är effektiv. Regeringen gör i skrivelsen om effektiviteten vid Kriminal- vårdens anstalter (skr. 2020/21:62) delvis en annan bedömning än och vidtar inte några åtgärder med anledning av granskningsrapporten. Gransknings- rapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2020:20 Rätt insats på rätt plats – polisens arbete i utsatta områden har granskat om arbete i utsatta områden är ändamålsenligt. Regeringen har i skrivelsen om arbete i utsatta områden (skr. 2020/21:108) redovisat vilka åtgärder som vidtagits med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.6.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Utgiftsområdet omfattar frågor som gäller förhållande till och överens- kommelser med andra stater och internationella organisationer. -10,6 -9,0 -6,8 Utfallet uppgick till , vilket är (2,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2019 blev utfallet (11,) lägre. Högre avgift till FN:s fredsbevarande operationer Anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer får användas för avgifter avseende medlemskap i internationella organisationer, främst FN, , , och . Skillnader i utfall på anslaget jämfört med anvisade medel beror främst på valutakursförändringar, eftersom bl.a. FN:s budget sätts i amerikanska dollar (USD). Därutöver påverkas avgifterna för FN:s fredsbevarande operationer av situationen i omvärlden, som kan innebära nya eller utvidgade respektive neddragna freds- bevarande insatser. Skillnader mellan åren för dessa avgifter beror dels på valutakurs- fluktuationer, dels på att budgeten för FN:s fredsbevarande operationer är konstruerad som en treårig skalcykel, där medlemsländerna betalar relativt sett mest år ett, mindre år två och minst år tre. Utfallet för anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer uppgick till , vilket är (7,) högre än anvisat i statens budget. Orsaken till det högre utfallet beror dels på en svagare kronkurs, dels på att avgiften till FN för fredsbevarande operationer blev högre jämfört med den ursprungliga beräkningen till statens budget. Med anledning av det anvisade anslaget ytterligare i ändringsbudget. Utgifterna för konsulära insatser ökade inte som befarat Utfallet för anslaget 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet uppgick till , vilket är (9,) lägre än anvisat i statens budget. Anslaget används bl.a. för utgifter enligt lagen (2003:491) om konsulärt ekonomiskt bistånd, för konsulära insatser vid en kris eller en katastrof utomlands enligt lagen (2010:813) om konsulära katastrofinsatser eller vid liknande händelser. Med anledning av spridningen av covid-19 antog regeringen att behoven av konsulära insatser skulle öka. I ändringsbudget anvisade ytterligare . Dessa medel har dock inte förbrukats, eftersom behovet av konsulära insatser inte ökade i den omfattning som antogs. Utfallet för anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer blev (14,) lägre än föregående år. Det beror främst på att avgifterna till FN:s fredsbevarande operationer blev lägre än 2019. Dessa avgifter uppgick till 2020. Tabell 2.53 UO 5 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . iakttagelser – årlig revision har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. har ingått åtaganden som sträcker sig efter slutåret i beställnings- bemyndigandet för utgiftsområde 7, anslag 1:1, anslagspost 11.7 Kompetensförsörjning genom högre utbildning. Det är inte förenligt med 17 § anslagsförordningen (2011:223). Åtaganden efter uppgår till . Dessa åtaganden framgår inte av bemyndiganderedovisningen i årsredovisningen. 2.6.6Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utgiftsområdet omfattar utgifter för försvar, samhällets krisberedskap, strålsäkerhet och elsäkerhet. Tabell 2.54 UO 6 Anslag -3,0 -14,9 Anskaffning av materiel och -2,2 -4,2 -3,9 -1,5 Ersättning till SOS Alarm -0,2 -2,6 Utfallet uppgick till och blev därmed (2,) lägre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare . Jämfört med 2019 blev utgifterna (4,) högre. Försvarets utbildnings- och övningsverksamhet påverkades av covid-19 Utfallet för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap uppgick till , vilket är (3,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det lägre utfallet beror till största delen på att utbildnings- och övningsverksamheten inte kunnat genomföras i den utsträckning som planerats till följd av spridningen av covid-19. Totalförsvarsövning 2020 har till exempel delvis planerats om och aktiviteter fortsätter även 2021. Dessutom utnyttjade Försvars- makten anslagskrediten med 2019, vilket har finansierats med årets anvisade medel. Utfallet för anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt uppgick till , vilket är (14,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror framförallt på lägre utgifter för att avveckla verksamheten i Timbuktu (). Personalen i insatsen SWE TF i har tagits hem på grund av spridningen av covid-19, vilket också bidrar till lägre utgifter. Utgifterna för EUTM insatsen i samt Nato-insatsen i blev också lägre än beräknat. Skogsbränder 2018 medförde högre utgifter Utfallet för anslaget 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. är helt händelsestyrt och beror på vad som inträffar och när ansökningar inkommer till staten. Utfallet uppgick till , vilket är (17,) högre än anvisat i statens budget. Kommuner som drabbades av skogsbränderna 2018 är berättigade till ersättning och de ersättningar som betalades ut finansierades till viss del med anslagskredit, varför ytterligare anvisades i ändringsbudget. Fler nödsamtal till SOS Alarm medförde högre utgifter Utfallet för anslaget 2:5 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal uppgick till , vilket är högre än anvisat i statens budget och jämfört med föregående år. Antalet nödsamtal har ökat till följd av covid-19, vilket innebar ökade bemanningskostnader för . I ändrings- budget anvisade anslaget ytterligare . Försvarets nya modell för redovisning mot anslag vid köp av försvarsmateriel påverkar analysen tillämpar Försvarsmakten och () en ny modell för anslagsredovisning vid inköp av försvarsmateriel. Den nya modellen innebär att anslaget belastas när utgiften inträffar för staten. Modellen i sig påverkar redovisningen genom att redovisning mot anslag sker vid den ekonomiska händelsen för staten i stället för som tidigare vid milstolpar överenskomna mellan Försvarsmakten och FMV. Implementering av den nya modellen sker successivt . Övergångs- lösningen innebär att för materielobjekt där staten ingått avtal med externa leveran- törer före sker redovisning mot anslag utifrån överenskomna milstolpar mellan FMV och Försvarsmakten, dvs. redovisning sker enligt den äldre modellen. Till följd av detta tillämpas den nya modellen ännu endast i begränsad omfattning 2020. sker redovisning helt enligt den nya modellen. Högre utgifter för försvaret jämfört med föregående år Den nya modellen för redovisning mot anslag medför att det är svårt att jämföra utfallet mellan åren för enskilda anslag innan redovisningen sker helt enligt den nya modellen. Utfallet för anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap och 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar blev sammantaget högre än 2019. Det beror i allt väsentligt på en utökning av försvaret där utgifterna för personal, materiel och lokaler är högre än föregående år. Utgifterna för anskaffning av materiel och anläggningar är högre än 2019. Några stora leveranser som skett är granatkastarpansarbandvagnar, renoverade stridsfordon, radarjakt- , modifiering av , uppgraderade bevaknings-, strids- och spaningsbåtar. Förberedelser för luftvärnsrobotsystem 103 (Patriot) har genomförts och modifierade ubåtar har levererats. Även testskjutningar med luftvärnsrobot 98 har genomförts. De närmaste årens leveranser avser framförallt JAS39E, NGU A-26, Patriot och LSS . Projekt för att stärka civilt försvar och totalförsvarsövning 2020 försenas eller prioriteras om Utfallet för anslaget 2:4 Krisberedskap uppgick till , vilket är (5,) lägre än föregående år. Det beror bl.a. på att utvecklingsprojekt för att stärka det civila försvaret och totalförsvarsövning 2020 inte kunnat genomföras enligt plan till följd av smittspridningen av covid-19. Utfallet för anslaget 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap uppgick till , vilket är (8,) högre än föregående år. Myndigheten fick bl.a. i uppdrag att säkerställa att myndigheternas information till allmänheten är samordnad samt att utarbeta och sprida informations- material och stödja samhällets aktörer i informationsarbetet och myndigheten tilldelades i ändringsbudget för detta ändamål. Tabell 2.55 UO 6 Beställningsbemyndiganden Anskaffning av materiel och anläggningar Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och är huvudsakligen hänförlig till anslagen 1:1 Förbands- verksamhet och beredskap och 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar. För anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap uppgick skillnaden mellan beslutat bemyndigande och utestående åtaganden till . Det beror främst på att Försvarsmakten inte ingick nya åtaganden i planerad omfattning. För anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar är skillnaden mellan beslutat bemyndigande och utestående åtaganden . Försvarets materiel- verk har bemyndigande för huvuddelen av anslaget. Den främsta orsaken till att beslutat bemyndigande inte upparbetats är att industrikontrakten inte har kunnat läggas enligt den ursprungliga planeringen. 1998/99:1, bet. 1998/99:FöU1, rskr. 1998/99:74. Tabell 2.57 Inomstatliga lån Beredskapsinvesteringar inom ramen för Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps verksamhet har beslutat om låneramar på för inomstatliga lån. Det fanns utestående lån om vid utgången av 2020. Tabell 2.58 Övriga krediter Försvarsmaktens behov av rörelsekapital avseende materielförsörjning Krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden Inom utgiftsområdet har beviljat övriga krediter på . Utnyttjade krediter vid utgången av uppgick till . iakttagelser – årlig revision Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har ackumulerat ett allt större underskott för avgiftsområdet Uppdragsutbildning kost och logi m.m. Det ackumulerade underskottet uppgår till per . Det är inte förenligt med det ekonomiska målet för Uppdragsutbildning kost och logi m.m.som enligt 5 § avgiftsförordningen (1992:191) ska beräknas så att avgifterna helt täcker verksamhetens kostnader. 2.6.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområdet omfattar internationellt utvecklingssamarbete. Tabell 2.59 UO 7 Anslag -5,9 -6,6 Utfallet blev , vilket är (1,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2019 blev utfallet (5,) högre. Lägre kostnader för mottagandet av asylsökande och skyddsbehövande medförde högre utgifter för biståndsverksamheten Utfallet för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet uppgick till , vilket är (1,) högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Enligt biståndskommittén vid och utveckling (/DAC) är vissa kostnader för mottagandet av asylsökande och skyddsbehöv- ande under utgiftsområde 8 Migration och utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv klassificerade som bistånd och finansieras inom biståndsramen. Till följd av spridningen av covid-19 blev antalet asylsökande och de utgifter för asylmottagande som avräknas biståndsramen lägre än vad som antogs i den ursprungliga budgeten . För att skulle nå upp till den av fastställda biståndsramen om av bruttonationalinkomsten (BNI) anvisade därför i ändrings- budget anslaget för biståndsverksamhet ytterligare . Biståndsverksamheten ökade med jämfört med Utfallet för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet blev (5,) högre jämfört med . Det är framför allt utbetalningar till multilaterala utvecklings- banker, fonder och skuldavskrivningar, multilaterala och internationella organisationer och fonder samt bistånd till humanitära insatser som ökat . beslutade i enlighet med budgetpropositionen om att öka budgeten för anslaget biståndsverksamhet med . Orsaken till ökningen var främst att bruttonationalinkomsten (BNI) antogs bli högre än 2019, men även att regeringen beräknade att kostnaderna under utgiftsområde 8 Migration och utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv för mottagandet av asylsökande och skyddsbehövande, som klassificeras som bistånd och ingår i biståndsramen, skulle minska med . I ändringsbudget anvisade anslaget ytterligare , främst eftersom kostnaderna för mottagandet av asylsökande och skyddsbehövande beräknades minska med mer än de som ursprungligen beräknades i statens budget. Ramen för utgiftsområdet är baserad på BNI:s utveckling. BNI räknas fram med hjälp av det internationella regelverket i Europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats som beslutat om för varje enskilt år. Vid beräkningen av biståndsramen i budgetpropositionen används den senaste tillgängliga BNI-prognosen. Det totala svenska biståndet rapporteras till /DAC, som ansvarar för att sammanställa medlemsländernas biståndsstatistik. Den preliminära rapporteringen till /DAC görs efter avslutat budgetår, medan slutligt utfall sammanställs efter avslutat budgetår. I den ingår samtliga kostnader, inklusive kostnader under andra utgiftsområden än utgiftsområde 7 Internationellt bistånd som klassi- ficeras som bistånd enligt /DAC:s biståndsdirektiv. Utgifterna inom andra utgiftsområden avser huvudsakligen kostnader för asylsökande och skyddsbehövande från låg- och medelinkomstländer i (utgiftsområde 8 och utgiftsområde 14), administration av bistånd inom utrikesförvaltningen (utgiftsområde 1)samt den del av bidrag till EU:s gemensamma bistånd som finansieras över EU:s budget (utgiftsområde 27). Biståndsramen budgeterades till , vilket motsvarade av den vid budgeteringstillfället beräknade BNI enligt ENS 2010 och är högre än biståndsramen . Den del av biståndsramen som avsåg utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ökade med och den del som avser kostnader för mottagande av asylsökande och skydds- behövande minskade med jämfört med . Eftersom kostnaderna för mottagande av asylsökande och skyddsbehövande väntades bli lägre än vad som antogs i den ursprungliga budgeten beslutade om ändringar inom biståndsramen i ändringsbudget. Det innebär att den del av bistånds- ramen som avser utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ökade med sammanlagt , som till största delen berodde på de förändrade asylkostnaderna, jämfört med den ursprungliga budgeten . Rapportering av bistånd till /DAC Tabell 2.60 Utfall för bistånd 2011–2020 Totalt bistånd i procent av BNI1 1Den senaste tillgängliga BNI-prognosen vid rapporteringstillfället till DAC används. Det slutliga biståndsutfallet som rapporterades till /DAC, i enlighet med dess redovisningsprinciper, blev , vilket motsvarade Det preliminära utfallet för biståndsramen 2020 uppgår till , vilket motsvarar av preliminär BNI. Att preliminära utfallet överstiger biståndsramen beror framför allt på att lagda skuldsedlar rapporteras i sin helhet till /DAC det år de deponeras, även om utbetalningar från en och samma skuldsedel kan vara fördelade . lades en skuldsedel till Gröna Klimatfonden om som kommer att utbetalas . Tabell 2.61 Kostnader asylsökande och skyddsbehövande utgiftsområde 8 1:1 (förvaltningsanslag) 1:2 Ersättningar och boendekostnader varav kost och logi varav övrigt stöd för tillfälligt uppehälle 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid 1:6 Offentligt biträde i utlämningsärenden Det slutliga biståndsutfallet som rapporterades till /DAC för mottagandet av asylsökande och skyddsbehövande uppgick till , varav under utgiftsområde 8 Migration och under utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Det preliminära utfallet för mottagandet av asylsökande och skydds- behövande uppgick till , varav under utgiftsområde 8 Migration och 387miljoner kronor under utgiftsområde 14 Arbets- marknad och arbetsliv. Tabell 2.62 UO 7 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndigandet och utestående åtaganden uppgick till . De största beloppsmässiga skillnaderna är relaterade till områdena multilaterala utvecklingsbanker, fonder och skuldavskrivningar och multilaterala och internationella organisationer och fonder. Det beror på att ekonomiska åtaganden har ingåtts i mindre omfattning än beräknat. Dessutom har spridningen av covid-19 medfört förseningar i Sidas insatshantering, vilket har bidragit till en generell ökad osäkerhet och försiktighet i att ingå nya åtaganden samt att ett stort antal strategier löpte ut och nya strategier inväntades. Regeringen har ingått avtal med den Internationella utvecklingsfonden i () och Afrikanska utvecklingsfonden (AfDf) om deltagande i det multilaterala skuldavskrivningsinitiativet (MDRI). Avtalet är utformat med en bindande (Unqualified instrument of Commitment) och en icke bindande del (). Den bindande delen av avtalet redovisas som ekonomiska åtaganden mot bemyndigandet. Den icke bindande delen av avtalet som inte redovisas mot bemyndigandet och som kräver ett godkännande av beräknas uppgå till . Av detta avser () och AfDF (). (AsDB)3 EIB-lån inom ramen för IV Bis och 2017/18:99, bet. 2017/18:FiU21, rskr. 2017/18:435. 2010/11:1, bet. 2010/11:UU2, rskr. 2010/11:98. 2009/10:1, bet. 2009/10:UU2, rskr. 2009/10:88. 4Prop.2013/14:2, bet. 2013/14:FiU11, rskr. 2013/14:41.