prop · H90314 · 2021-09-23 00:00:00 — Det är angeläget att utrymme ges för detta så att ärendena därefter kan handläggas effektivt. Det föreslås därför att lagen om ny anmälan om avstämning av stöd vid korttidsarbete träder i kraft . Den föreslagna lagen om ny anmälan om avstämning av stöd vid korttidsarbete är av tillfällig karaktär. Den tid under vilken arbetsgivaren har möjlighet att ge in en ny anmälan är begränsad . En ny anmälan om avstämning ska ges in . Mot den bakgrunden bör lagen upphöra att gälla vid utgången av 2022. Den upphävda lagen ska dock fortfarande gälla för ansökningar som har getts in till före . När det gäller förslaget om ett nytt förfarande vid sena anmälningar om avstämning anser regeringen, i likhet med flera av remissinstanserna, att den nya mer förutsebara och rättssäkra ordningen bör komma på plats . Det är inte ändamålsenligt att nya beslut om återkrav för stödmånader under –fattas enligt nuvarande ordning när arbetsgivarna ges en möjlighet att lämna in en ny anmälan om avstämning. Ikraftträdandet bör därför tidigareläggas för detta förslag. Förslaget bör träda i kraft . Därigenom blir det inte heller något glapp för stöd som lämnas juli– (se avsnitt 5.1). Det bedöms inte behövas några särskilda övergångsbestämmelser. Det innebär att ändringarna i lagen om stöd vid korttidsarbete ska tillämpas i återbetalningsärenden från och med ikraftträdandet. Det innebär också att mål om överklagande av beslut om återbetalning som beslutats före ikraftträdandet men som prövas av rätten först efter ikraftträdandet kan komma att återförvisas till . Ändringen i lagen (2021:54) om stöd vid korttidsarbete i vissa fall bör träda i kraft . Några särskilda övergångsbestämmelser bedöms inte behövas. I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. anser att konsekvensutredningen uppfyller kraven i 6 och 7 §§ De offentligfinansiella effekterna beräknas i enlighet med Finans- Beräkningarna görs i ikraft- trädandeårets priser och volymer och utgår vanligtvis från att beteendet hos individer och företag inte ändras till följd av de föreslagna för- Antagandet om oförändrat beteende ger en god uppskattning av åtgärdernas effekt på kort och medellång sikt. På och för att bedöma andra effekter än de offentligfinansiella effekterna kan ett mer Prop. 2021/22:14 dynamiskt synsätt behöva användas. 9.1.1Syfte och alternativa lösningar Syftet med förslaget att införa en möjlighet till ny anmälan om avstämning enligt lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete är att lindra effekterna av återbetalningsskyldigheten enligt samma lag. Flera arbetsgivare som har gett in en anmälan om avstämning har lämnat in anmälan för sent med följden att de har blivit återbetalningsskyldiga för allt stöd. Det har även förekommit att arbetsgivare inte har kunnat signera ansökan digitalt, vilket i vissa fall har medfört att ansökan inte bedömts ha getts in, med följden att arbetsgivarna blivit återbetalningsskyldiga för allt stöd. Det har vid tillämpningen inte ansetts vara uppenbart oskäligt att arbetsgivarna i dessa fall ska återbetala stödet, vilket innebär att de varken helt eller delvis har befriats från återbetalningsskyldighet. Förslaget innebär att arbetsgivarna får en ny möjlighet att vid avstämning få slutligt stöd som helt eller delvis motsvarar det preliminära stöd som har återbetalats eller ska återbetalas. En alternativ lösning som har övervägts är att införa en bestämmelse som innebär att arbetsgivarna kan ansöka om hel eller delvis befrielse från återbetalningsskyldighet. Eftersom återbetalningsskyldigheten avser preliminärt stöd och någon avstämning aldrig gjorts och slutligt stöd således inte har beräknats, har denna lösning dock inte bedömts vara möjlig. En sådan lösning skulle nämligen kunna leda till att arbetsgivare som inte skulle haft rätt till slutligt stöd om de kommit in med en anmälan i rätt tid, felaktigt befrias från återbetalningsskyldighet. I propositionen föreslås också att det införs en bestämmelse om att en arbetsgivare som inte kommit in med en anmälan om avstämning i rätt tid, ska föreläggas att göra det innan ett eventuellt beslut om återbetalning av stöd. Syftet med förslaget är att öka förutsebarheten och rättssäkerheten samt säkerställa att kravet på proportionalitet upprätthålls. En alternativ lösning, som föreslagit i en hemställan till (Fi2021/02027), är att ändra förutsättningarna för befrielse av återbetalningsskyldighet i de fall då en anmälan getts in . har föreslagit att i stället för att en arbetsgivare helt eller delvis ska befrias från återbetalningsskyldigheten när det är uppenbart oskäligt att arbetsgivaren ska betala tillbaka allt preliminärt stöd, ska befrielse kunna medges redan när det är oskäligt att arbetsgivaren blir återbetalningsskyldig. Denna lösning har övervägts. En sådan lösning bedöms dock inte på samma sätt öka förutsebarheten och rättssäkerheten och den är inte heller anpassad för arbetsgivare för vilka beslutet om återbetalning har fått laga kraft. Vid tidigare bedömningar av de offentligfinansiella effekterna för stöd vid korttidsarbete har en utgångspunkt inte varit att stöd ska återbetalas vid mindre förseningar av anmälan om avstämning. påverkar därför inte anslaget för stöd vid korttidsarbete. 2021/22:14 genomförs leder det sannolikt till att den slutliga summan av stödet blir något mindre. Hur mycket mindre går inte att kvantifiera. Den föreslagna lagen om ny anmälan om avstämning syftar till att mildra de ekonomiska effekterna som återbetalningsskyldigheten innebär för de arbetsgivare som under pandemin kommit in med en anmälan om avstämning . Genom att de arbetsgivare som fått ett beslut om att återbetala preliminärt stöd ges en möjlighet att återfå stödet eller minska fordran på återbetalningsbeloppet kommer ekonomin förbättras hos arbetsgivarna. Effekterna på sysselsättningen kan däremot inte anses motsvara de effekter som finns vid stöd vid korttidsarbete, eftersom denna möjlighet ges och efter att de anställda deltagit i korttidsarbete. En förbättrad ekonomi hos arbetsgivare får emellertid antas ha en positiv effekt för sysselsättningen, eftersom det kan minska antalet uppsägningar och konkurser. Förslaget att införa en bestämmelse om att en arbetsgivare som inte kommit in med en anmälan om avstämning i rätt tid, ska föreläggas att göra det innan ett eventuellt beslut om återbetalning av stöd, förväntas medföra ett minskat antal beslut om återbetalning för arbetsgivare på grund av sen anmälan och därmed en förbättrad ekonomi. I förlängningen kan det antas ha en viss positiv effekt för sysselsättningen, särskilt om det uppstår en liknande situation med ett stort antal ansökningar om stöd vid korttidsarbete. Genom att de arbetsgivare som återbetalat preliminärt stöd får möjlighet att återfå stödet kommer ekonomin förbättras hos arbetsgivarna. För arbetsgivarna innebär en ny anmälan om avstämning att den administrativa bördan ökar. Detta måste dock ställas mot att de genom att göra en ny anmälan har möjlighet att återfå tidigare beviljat stöd eller minska fordran om återbetalning. Eftersom arbetsgivarna har förberett och lämnat en anmälan om avstämning, om än , borde även det tillkommande arbetet vara begränsat. Förslaget att införa en bestämmelse om att en arbetsgivare som inte kommit in med en anmälan om avstämning i rätt tid, ska föreläggas att göra det innan ett eventuellt beslut om återbetalning av stöd förväntas medföra ett minskat antal beslut om återbetalning för arbetsgivare på grund av sen anmälan, vilket är positivt för arbetsgivarna. Förslaget om lag om ny anmälan om avstämning bedöms gynna företag som via återbetalat preliminärt stöd alternativt minskad fordran om återbetalning får en förbättrad ekonomi och därmed snabbare kan återgå till normal produktion efter en tillfällig nedgång. gynna individer som är anställda av en sådan arbetsgivare. För dessa Prop. 2021/22:14 individer kan stödet bidra till ökad anställningstrygghet. 9.1.6Effekter för den ekonomiska jämställdheten Effekterna för den ekonomiska jämställdheten av stödet vid korttidsarbete diskuteras i propositionen Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132 s. 83). Där konstateras att män i högre utsträckning än kvinnor kan komma att gynnas ekonomiskt av förslaget eftersom stödet främst förväntas gynna grupper av ägare av företag och anställda där män är i majoritet. På motsvarande sätt kan förslagen om en lag om ny anmälan om avstämning framför allt gynna män. Den samlade bedömningen är dock att de direkta effekterna av förslaget sannolikt inte medför några större konsekvenser för den ekonomiska jämställdheten. Effekter för förvaltningsmyndigheter och de Förslaget om en lag om ny anmälan om avstämning innebär att Tillväxt- verket kommer att hantera de anmälningar som ges in. enligt bl.a. ny systemutveckling och nya handläggnings- rutiner samt att allmän och riktad kommunikation till arbetsgivarna tas Enligt uppgifter från har ca 4 000 beslut om åter- betalning fattats på grund av att en anmälan getts in , varav 1 000 fortfarande inte har fått laga kraft eftersom besluten har överklagats till Det förväntas att merparten av de arbetsgivare som fått beslut om återbetalning kommer att använda sig av den nya anmälningsmöjligheten. Härutöver finns det enligt ca 3 500 ärenden där anmälan om avstämning kommit in för sent men där något beslut om återbetalning ännu Förslaget att den handläggande myndigheten ska förelägga en arbets- givare att ge in en anmälan om avstämning om en sådan anmälan inte har getts in i rätt tid kommer medföra ökad administration för den hand- kommer en sådan hantering innebära att antalet beslut om återbetalning minskar, vilket kan förväntas medföra mindre administration för myndigheten. Även antalet överklagade beslut kan förväntas minska. Tillkommande kostnader för hantering av förslagen beräknas av Regeringen bedömer att till- kommande kostnader ryms inom befintlig ekonomisk ram och inom den i budgetpropositionen föreslagna ekonomiska ramen för 2021/22:1 utg.omr. Beslut enligt den nya lagen kan överklagas till allmän förvaltnings- De finns skäl att utgå från att endast ett begränsat antal av de beslut som meddelas till följd av möjligheten till ny anmälan om avstämning kommer att överklagas. Regeringen gör därför bedömningen att förändringen endast i begränsad omfattning kommer att ge upphov till en ökad måltillströmning för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget att den handläggande myndigheten ska förelägga en arbetsgivare 2021/22:14 att ge in en anmälan om avstämning om en sådan anmälan inte har getts in i rätt tid förväntas medföra en minskad måltillströmning. De ökade kostnader som förslagen kommer att medföra bedöms sammantaget kunna hanteras inom befintliga ekonomiska ramar för Domstolar. Förslaget bedöms vara förenligt med . Förslaget bedöms inte ha några effekter för kommuner och regioner, inkomstfördelningen eller miljön. Förslaget till lag om ny anmälan om avstämning av stöd vid korttidsarbete Paragrafen anger lagens tillämpningsområde. Av paragrafen framgår att lagen gäller för preliminärt stöd vid korttids- arbete som har lämnats efter godkännande av enligt 5 a § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete (första punkten), dvs. som lämnas enligt det öppna och permanenta systemet till arbetsgivare som på grund av tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter behöver Lagen gäller vidare för stöd som avser stödmånader –(andra punkten). Övervägandena finns i avsnitt 5.1. I paragrafen anges under vilka förutsättningar en ny anmälan om avstämning får lämnas. Av paragrafen följer att en arbetsgivare som har fått ett beslut om återbetalning av preliminärt stöd enligt 30 § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete får ge in en ny anmälan om avstämning under förutsättning att grunden för beslutet om återbetalning är att anmälan om avstämning inte har getts in i rätt tid (första punkten) och att beslutet om återbetalning har fått laga kraft (andra punkten). Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Av paragrafen framgår vad en ny anmälan ska omfatta och när en sådan anmälan senast ska lämnas. En ny anmälan ska ges in till och omfatta de stödmånader som beslutet om återbetalning avser. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Av paragrafen framgår att arbetsgivaren i anmälan om avstämning ska ställa samman belopp som arbetsgivaren inte har rätt till enligt 6 § och har rätt till enligt 7 och 8 §§ till ett nettobelopp. Se kommentaren till dessa paragrafer. Paragrafen motsvarar i huvudsak 28 § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Av paragrafen framgår att bestämmelserna om avstämning i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete ska gälla också vid en ny anmälan om avstämning. Detta innebär att bestämmelserna om avstämningens innehåll (20 §), beräkningen av tillämpad genomsnittlig arbetstidsminskning (21 och 22 §§) och genomsnittlig löneminskning (23 och 24 §§) i lagen om stöd vid korttidsarbete också ska vara tillämpliga vid avstämning enligt den nya lagen. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. I paragrafen anges att om arbetsgivaren vid tillämpning av 25 § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete skulle ha varit skyldig att betala tillbaka det preliminära stöd som har betalats ut för en arbetstagare , har arbetsgivaren inte rätt till slutligt stöd för arbetstagaren. Hänvisningen till 25 § lagen om stöd vid korttidsarbete innebär att om tillämpad genomsnittlig arbetstids- och löneminskning beräknat på de månader eller delar av månader för vilka preliminärt stöd lämnats för arbetstagarens deltagande i korttidsarbete inte motsvarar en och samma nivå enligt 12 och 13 §§ samma lag, har arbetsgivaren inte rätt till slutligt stöd. Detsamma gäller om något av angivna förhållanden inte har stöd i avtal enligt 15 eller 16 § lagen om stöd vid korttidsarbete. Arbetsgivaren har således inte rätt till slutligt stöd även om den tillämpade genomsnittliga arbetstids- och löneminskningen motsvarar en tillåten nivå, om detta inte också har stöd i avtal. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Av paragrafen framgår hur slutligt stöd ska beräknas om korttidsavtalet har justerats . Paragrafen motsvarar i huvudsak 26 § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete. En justering har gjorts för att bestämmelsen ska kunna tillämpas när det redan finns ett beslut om återbetalning av preliminärt stöd. Bestämmelsen innebär att om det preliminära stödet för en stödmånad har beräknats på en större arbetstidsminskning än den som följer av det avtal som vid avstämningstidpunkten gäller för stödmånaden, ska det slutliga stödet beräknas på motsvarande sätt som preliminärt stöd, dvs. enligt 17 § lagen om stöd vid korttidsarbete, men baserat på den mindre arbetstidsminskningen. Det slutliga stödet kommer i dessa situationer att understiga det preliminära stödet. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Av paragrafen framgår hur slutligt stöd ska beräknas om korttidsavtalet Paragrafen motsvarar i huvudsak 27 § lagen (2013:948) om stöd vid En justering har gjorts för att bestämmelsen ska kunna till- ämpas när det redan finns ett beslut om återbetalning av preliminärt stöd. I första stycket beskrivs den omvända situationen jämfört med 7 §. Bestämmelsen innebär att om det preliminära stödet för en stödmånad har beräknats på en mindre arbetstidsminskning än den som följer av det avtal som vid avstämningstidpunkten gäller för stödmånaden, ska det slutliga stödet beräknas på motsvarande sätt som preliminärt stöd, dvs. lagen om stöd vid korttidsarbete, men baserat på den större arbetstids- Arbetsgivaren har då rätt till ytterligare stöd motsvarande skillnaden mellan preliminärt stöd och slutligt stöd. Av andra stycket framgår att ytterligare stöd inte får lämnas till den som har näringsförbud enligt lagen (1986:436) om näringsförbud eller som har skatteskulder eller avgiftsskulder, t.ex. enligt skatteförfarandelagen (2011:1244), som har överlämnats till för indrivning när frågan om ytterligare stöd prövas. Om arbetsgivaren är en juridisk person, får den eller de fysiska personer som har ett betydande inflytande i verksamheten – t.ex. i egenskap av verkställande direktör, styrelseledamot, bolagsdelägare eller aktieägare med betydande aktieinnehav – inte ha näringsförbud. Det förhållandet att prelimärt stöd kan ha lämnats med stöd av lagen (2021:54) om stöd vid korttidsarbete i vissa fall, i vilken det finns ytterligare krav på arbetsgivaren i samband med avstämning i förhållande till 27 § lagen om stöd vid korttidsarbete (17 § lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall) påverkar inte avstämning enligt den nu aktuella lagen. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. I paragrafen anges hur arbetsgivarens rätt till slutligt stöd, efter att avstämning gjorts i enlighet med 5–8 §§, ska förhålla sig till det beslut om återbetalning som fattats enligt 30 § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete. I första stycket anges att om arbetsgivaren efter en ny anmälan om avstämning har rätt till slutligt stöd ska sådant stöd betalas ut till arbetsgivaren. Om arbetsgivaren ännu inte har återbetalat det preliminära stödet ska i stället fordran på återbetalningsbeloppet minskas med det slutliga stödet. Enligt andra stycket gäller att om arbetsgivaren vid tillämpning av 8 § har rätt till ytterligare stöd ska även ytterligare stöd betalas ut. Av tredje stycket framgår att slutligt stöd och ytterligare stöd inte ska lämnas för en stödmånad i den utsträckning sådant stöd redan har lämnats för den aktuella månaden. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Av paragrafen framgår att vad som anges om återbetalningsskyldighet och kontroll i 31 och 35–36 a §§ lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete också ska gälla i ärenden enligt denna lag. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Av paragrafen framgår att prövar frågor enligt lagen. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. I paragrafen regleras hur beslut enligt lagen överklagas. Av första stycket framgår att beslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. I stycket regleras också att beslut om sådant kontrollbesök som avses i 36 a § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete inte får överklagas. Av andra stycket framgår att prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete Av paragrafen, som är ny, framgår att om en anmälan om avstämning inte ges in i rätt tid, ska den handläggande myndigheten förelägga arbetsgivaren att inom ge in en sådan anmälan. Övervägandena finns i avsnitt 6. I paragrafen regleras återbetalningsskyldighet vid sen anmälan om avstämning. Ändringen av paragrafens första stycke innebär att återbetalningsskyldighet ska aktualiseras först om en anmälan om avstämning inte getts in efter ett föreläggande enligt 29 a §, se kommentaren till den paragrafen. Arbetsgivaren är då skyldig att betala tillbaka allt preliminärt stöd om inte förutsättningar för befrielse föreligger enligt andra stycket. Övervägandena finns i avsnitt 6. 10.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2021:54) om stöd vid korttidsarbete i vissa fall I paragrafen finns bestämmelser om nivåer för arbetstidsminskning. Ändringen innebär att en arbetstagares arbetstidsminskning även under juli, , utöver vad som följer av 12 § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete, får uppgå till av ordinarie arbetstid. Övervägandena finns i avsnitt 7. 2021/22:14 Bilaga 1 I promemorian föreslås att en arbetsgivare i vissa fall på nytt ska kunna lämna in en anmälan om avstämning av preliminärt stöd enligt lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete. Denna möjlighet föreslås gälla för preliminärt stöd som lämnats efter godkännande av –och där beslutat att arbetsgivaren är skyldig att betala tillbaka det preliminära stödet på den grunden att anmälan om avstämning har kommit in . Beslutet om återbetalning ska vidare ha fått laga kraft. Anmälan om avstämning och beräkning av det slutliga stödet ska hanteras av arbetsgivaren på motsvarande sätt som enligt bestämmelserna i lagen om stöd vid korttidsarbete. Om avstämningen visar att arbetsgivaren har rätt till slutligt stöd ska sådant stöd betalas ut. Om arbetsgivaren ännu inte betalat tillbaka det preliminära stödet ska fordran om återbetalning minskas med det slutliga stödet. I promemorian föreslås att bestämmelser som reglerar ett nytt anmälningsförfarande för den aktuella perioden tas in i en ny lag. Den nya lagen ska alltså möjliggöra för de arbetsgivare som brustit i sin anmälningsskyldighet och blivit återbetalningsskyldiga att ändå få slutligt stöd. I promemorian föreslås också att det i lagen om stöd vid korttidsarbete ska införas en bestämmelse om att den handläggande myndigheten ska förelägga en arbetsgivare att ge in en anmälan om avstämning om en sådan anmälan inte har getts in inom rätt tid. Arbetsgivaren ska vara skyldig att betala tillbaka allt preliminärt stöd först om en anmälan inte getts in efter ett sådant föreläggande. Förslagen föreslås träda i kraft . Förslag till lag om ny anmälan om avstämning av stöd vid korttidsarbete Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller för preliminärt stöd vid korttidsarbete som 1.har lämnats efter godkännande av enligt 5 a § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete, och 2.avser stödmånader –. Ny anmälan om avstämning 2 § En arbetsgivare som har fått ett beslut om återbetalning av preliminärt stöd enligt 30 § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete får ge in en ny anmälan om avstämning, under förutsättning att 1.grunden för beslutet om återbetalning är att anmälan om avstämning inte har getts in i rätt tid, och 2.beslutet om återbetalning har fått laga kraft. 3 § En ny anmälan om avstämning ska ges in till och omfatta de stödperioder som beslutet om återbetalning avser. 4 § Arbetsgivaren ska i anmälan om avstämning ställa samman de belopp som arbetsgivaren inte har rätt till enligt 6 § och har rätt till enligt 7 och 8 §§ till ett nettobelopp. Avstämning av preliminärt stöd 5 § Vad som anges i 20–24 §§ lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete om avstämning av preliminärt stöd ska också gälla vid en ny anmälan om avstämning enligt denna lag. 6 § Om arbetsgivaren vid tillämpning av 25 § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete skulle ha varit skyldig att betala tillbaka det preliminära stöd som har betalats ut för en arbetstagare , har arbetsgivaren inte rätt till slutligt stöd för arbetstagaren. 7 § Om det preliminära stödet för en stödmånad har beräknats på en större arbetstidsminskning än den som följer av det avtal som vid avstämningstidpunkten gäller för stödmånaden, ska det slutliga stödet beräknas på motsvarande sätt som preliminärt stöd enligt 17 § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete men baserat på den mindre arbetstidsminskningen. 2021/22:14 Bilaga 2 2021/22:14 Bilaga 2 8 § Om det preliminära stödet för en stödmånad har beräknats på en mindre arbetstidsminskning än den som följer av det avtal som vid avstämningstidpunkten gäller för stödmånaden, ska det slutliga stödet beräknas på motsvarande sätt som preliminärt stöd enligt 17 § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete men baserat på den större arbetstidsminskningen. Arbetsgivaren har då rätt till ytterligare stöd motsvarande skillnaden mellan preliminärt stöd och slutligt stöd. Ytterligare stöd får inte lämnas till en arbetsgivare som har näringsförbud eller skatte- och avgiftsskulder som har överlämnats till för indrivning, när frågan om ytterligare stöd prövas. Om arbetsgivaren är en juridisk person, får den eller de fysiska personer som har ett betydande inflytande i verksamheten inte ha näringsförbud. Betalning av slutligt stöd 9 § Om arbetsgivaren efter en ny anmälan om avstämning har rätt till slutligt stöd, ska sådant stöd betalas ut till arbetsgivaren.