prop · H803124 · 2021-03-11 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:124 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att det ska införas en lag som reglerar personuppgiftsbehandlingen i den databas över olyckor och skador i trafiken som förs av Transportstyrelsen. Uppgifterna i databasen används i olika trafiksäkerhetsrelaterade sammanhang. I lagen, som kompletterar EU:s dataskyddsförordning, finns bl.a. bestämmelser om för vilka ändamål personuppgifter får behandlas i databasen, om krav på pseudonymisering av personuppgifter och om direktåtkomst. Därutöver finns bestämmelser om skyldigheter för , och vissa vårdgivare att lämna uppgifter till databasen. Databasen innehåller huvudsakligen uppgifter om olyckor som uppstått i vägtransportsystemet. Den nya lagen innebär att också uppgifter om olyckor i fritidssjöfart ska rapporteras till databasen. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om Transportstyrelsens olycksdatabas...................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Strada – Transportstyrelsens olycksdatabas ...................................... Bakgrunden till Strada........................................................ Nollvisionen och de transportpolitiska målen .................... Strada i praktiken ............................................................. Offentlighet och sekretess ................................................ En ny lag om Transportstyrelsens olycksdatabas............................ En ny lag införs ................................................................ Förhållandet till annan reglering ...................................... 6.4Strada utökas till att även innehålla uppgifter om olyckor i fritidssjöfart....................................................... Uttryck i lagen.................................................................. Olyckor som ska rapporteras till Strada........... Övriga termer och uttryck som används i 6.9Behandling av särskilda kategorier av Skyldighet att lämna uppgifter till Strada......................... Vårdgivares rapportering bör göras Föreskrifter om uppgiftsskyldighet ................. Personuppgifter ska pseudonymiseras.............................. Utlämnande av uppgifter .................................................. Annat elektroniskt utlämnande........................ Den registrerades rättigheter ............................................ Längsta tid som personuppgifter får behandlas ................ Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser .................... Sammanfattning av promemorian Strada – Transportstyrelsens olycksdatabas (2016:20) ............. Förteckning över remissinstanserna ................................ Lagförslaget i utkastet till lagrådsremiss ......................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... 2020/21:124 1 antar regeringens förslag till lag om Transportstyrelsens olycksdatabas. Förslag till lag om Transportstyrelsens Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller vid behandling av personuppgifter i Transportstyrelsens databas över olyckor och personskador i trafiken. Lagen gäller även vid behandling av uppgifter i databasen som gäller avlidna personer. Förhållandet till annan reglering 2 § Denna lag kompletterar och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), här benämnd EU:s dataskyddsförordning. 3 § Vid behandling av personuppgifter enligt denna lag gäller lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen, om inte annat följer av denna lag eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. 4 § Termer och uttryck i denna lag har samma betydelse som i EU:s dataskyddsförordning, lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner och förordningen (2001:651) om vägtrafikdefinitioner. 5 § I denna lag avses med en 1.vägtrafikolycka: en plötslig händelse eller serie av händelser som har inträffat helt eller delvis på en väg och involverat ett fordon i rörelse, 2.olycka i trafikmiljö: en plötslig händelse eller serie av händelser som har involverat en trafikant och inträffat a) helt eller delvis på en väg, b) helt eller delvis på en gångbana som inte ligger invid en väg, c) på en buss- eller spårvagnshållplats, eller d) ombord på en spårvagn, 3.olycka med terrängmotorfordon: en plötslig händelse eller serie av händelser som har involverat ett terrängmotorfordon i rörelse, och 4.olycka med fritidsfartyg: en plötslig händelse eller serie av händelser som har involverat ett sjösatt fritidsfartyg. 6 § Transportstyrelsen är personuppgiftsansvarig för behandlingen av personuppgifter i databasen. 7 § Personuppgifter får behandlas i databasen om det är nödvändigt för 1.framställning av statistik inom trafiksäkerhetsområdet, 2.forskning som avser trafiksäkerhet, eller 3.planering, uppföljning, utvärdering eller kvalitetssäkring av trafiksäkerhetsarbete. Personuppgifter som behandlas enligt första stycket får behandlas även för andra ändamål, under förutsättning att behandlingen inte är oförenlig med det ändamål för vilket uppgifterna samlades in. 8 § Databasen får innehålla uppgifter med anknytning till en sådan olycka som avses i denna lag och om personer som varit involverade i olyckan. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om vilka uppgifter enligt första stycket som får behandlas i databasen. Behandling av särskilda kategorier av personuppgifter 9 § Uppgifter om hälsa som avser personskador får behandlas i databasen och får användas som sökbegrepp. Inga andra personuppgifter som avses i artikel 9.1 i EU:s dataskyddsförordning (känsliga personuppgifter) får behandlas. För ändamål som avses i 7 § andra stycket får uppgifter om hälsa och personuppgifter som avses i artikel 10 i EU:s dataskyddsförordning behandlas endast om det är absolut nödvändigt för syftet med behandlingen. Uppgifter som ska lämnas till databasen 10 § Vårdgivare som ger akutsjukvård och vars verksamhet innefattar ortopedi eller kirurgi ska till databasen lämna uppgifter som rör samtliga personer som söker vård eller har avlidit till följd av en olycka i trafikmiljö, en olycka med terrängmotorfordon eller en olycka med fritidsfartyg. 11 § ska till databasen lämna uppgifter om en sådan vägtrafikolycka, olycka med terrängmotorfordon eller olycka med fritidsfartyg som myndigheten fått kännedom om och som medfört personskada eller dödsfall. 12 § ska till databasen lämna uppgifter om en sådan olycka med fritidsfartyg som myndigheten fått kännedom om och som medfört personskada eller dödsfall. 13 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om uppgiftsskyldigheterna enligt 10–12 §§. 14 § Databasen får endast innehålla pseudonymiserade personuppgifter. Trots första stycket får Transportstyrelsen i ett enskilt fall vidta åtgärder för Prop. 2020/21:124 att personuppgifter åter ska bli direkt hänförliga till enskilda registrerade, om det är absolut nödvändigt för 1.att säkerställa att uppgifter som myndigheten lämnar som underlag för officiell statistik är riktiga, 2.forskning som avser trafiksäkerhet, eller 3.att Transportstyrelsen ska kunna uppfylla sina skyldigheter som personuppgiftsansvarig. 15 § Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , , kommunala myndigheter och länsstyrelser får medges direktåtkomst till sådana personuppgifter i databasen som respektive myndighet behöver för de ändamål som anges i 7 § första stycket. Universitet och högskolor som är myndigheter eller som vid tillämpningen av offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska jämställas med myndigheter får medges direktåtkomst till personuppgifter i databasen, om uppgifterna behövs för forskning som avser trafiksäkerhet. 16 § Om uppgifterna i databasen ska användas i sådan forskning som omfattas av lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor, får direktåtkomst enligt 15 § medges endast under förutsättning att såväl forskningen som behandlingen av uppgifterna har godkänts vid etikprövning enligt den lagen. 17 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om omfattningen av direktåtkomsten samt om behörighet och säkerhet vid sådan åtkomst. 18 § Den som har medgetts direktåtkomst enligt 15 § ansvarar för att tillgången till personuppgifter begränsas till vad var och en behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. 19 § Den som har medgetts direktåtkomst enligt 15 § har vid sådan åtkomst rätt att ta del av de uppgifter i databasen som avses i den paragrafen. Längsta tid som personuppgifter får behandlas 20 § Personuppgifter i databasen får inte behandlas än vad som är nödvändigt för de ändamål som anges i 7 § första stycket. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om den längsta tid som personuppgifter får behandlas och om gallring. Denna lag träder i kraft . 2020/21:124 3 Ärendet och dess beredning INäringsdepartementet har promemorian Strada – Transportstyrelsens olycksdatabas (2016:20) utarbetats. I promemorian föreslås en ny lag om personuppgiftsbehandlingen i databasen. En sammanfattning av promemorian och promemorians lagförslag finns i bilaga 1 och 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren och en remissammanställning finns tillgängliga i Infrastrukturdepartementet (dnr I2019/00431). I propositionen behandlas promemorians lagförslag. , tidigare Datainspektionen, har under hand getts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss. Utkastets lagförslag finns i bilaga 4. har lämnat synpunkter som behandlas i avsnitt 6.1, 6.6., 6.8, 6.10.3, 6.12.1 och 6.14. Yttrandet finns tillgängligt i det ovan angivna ärendet. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 6.5.1, 6.9, 6.10.2, 6.11 och i författningskommentaren. Regeringen följer i huvudsak Lagrådets förslag. I förhållande till lagrådsremissen görs därutöver vissa språkliga och redaktionella ändringar. påbörjades arbetet med att skapa ett informationssystem med uppgifter om olyckor som uppstått i vägtransport- Systemet, som kom att få namnet Acquisition, i det följande Strada, förs av Transportstyrelsen. Strada utvecklades av , som genom ett regeringsbeslut fick i uppdrag att införa ett nytt informationssystem för skador och olyckor inom hela vägtransportsystemet. Redan tidigare hade uppgifter om väg- trafikolyckor samlats in från polisen. I fråga om personskador rapporter- ades endast uppgifter om huruvida den olycksdrabbade var död, allvarligt skadad eller lindrigt skadad. För att få ett bättre underlag för trafik- säkerhetsarbetet fanns det emellertid ett behov av att på ett tydligare sätt kunna mäta de hälsoförluster som uppstår till följd av trafikolyckor. Utöver behovet att få bättre kunskap om vilka personskador som uppstår och skadornas svårighetsgrad hade det uppmärksammats att det saknades kunskap om olyckor som drabbade vissa trafikantkategorier, såsom Den bristfälliga informationen om det trafiksäkerhetsläget medförde att trafiksäkerhetsproblemen skattades och att det gjordes felaktiga prioriteringar i trafiksäkerhets- Prop. 2020/21:124 arbetet. För att stödja ett effektivt trafiksäkerhetsarbete ansåg regeringen att skade- och olycksstatistiken skulle förbättras. Enligt regeringsuppdraget skulle det nya systemet utformas för att stödja trafiksäkerhetsarbetet på central, regional och lokal nivå och för att ge underlag som underlättar valet av trafiksäkerhetsåtgärder. Uppgifterna från polisen skulle kompletteras med uppgifter från sjukvården för att skapa ett mer heltäckande underlag. Målet var att systemet skulle innehålla information om alla olyckor som inträffat i väg- och gaturummet och att kunskapen om vilka skador som följt på en olycka skulle förbättras. Tanken var att uppgifterna skulle komma olika aktörer som arbetar med trafiksäkerhet till godo och att forskning och utveckling på området skulle stödjas. Systemet skulle även tillhandahålla den information som behövdes för att producera den officiella vägtrafikolycksstatistiken. När lades ner överfördes huvudmannaskapet för Strada till Transportstyrelsen. 4.2Nollvisionen och de transportpolitiska målen I propositionen Nollvisionen och det trafiksäkra samhället (prop. 1996/97:137) och i trafikutskottets betänkande med samma namn (bet. 1997/98:TU4) behandlades en ny inriktning av trafiksäkerhetsarbetet i , nollvisionen. Nollvisionen är det långsiktiga målet om att ingen ska omkomma eller skadas allvarligt i trafiken och att transportsystemet till sin utformning, funktion och användning ska anpassas efter de krav som följer av detta. Nollvisionen innebar ett skifte i synen på trafiksäkerhetsarbetet. En av tankarna bakom nollvisionen var att trafiksäkerhetsarbetet inte bara skulle bestå i att försöka påverka trafikanternas beteende utan att ett större ansvar skulle läggas på de s.k. systemutformarna. Det innebar att de som utformar infrastrukturen och regelverken fick ett större ansvar för att skapa ett säkert transportsystem. Det senaste beslutet om ett övergripande transportpolitiskt mål togs 2009. Målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Det övergripande målet kompletteras av ett funktionsmål och ett hänsynsmål. Det övergripande målet, funktionsmålet och hänsynsmålet är beslutade av (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Funktionsmålet anger att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska vara jämställt, dvs. likvärdigt svara mot kvinnors respektive mäns transportbehov. Hänsynsmålet anger att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen uppnås samt bidra till ökad hälsa. Regeringen beslutade att införa ett nytt etappmål för trafiksäkerhet under hänsynsmålet. Enligt det nya målet ska bl.a. antalet omkomna till följd av trafikolyckor inom vägtrafiken respektive sjöfarten halveras till 2020/21:124 2030 och antalet allvarligt skadade minska med inom respektive trafikslag. Antalet omkomna och allvarligt skadade i vägtrafiken beror på en rad olika faktorer. När det gäller det systematiska trafiksäkerhetsarbetet kan exempelvis säker infrastruktur, säkra fordon, lagstiftning och annan reglering, användning av skyddsutrustning samt och automatisk trafikövervakning nämnas. Även trafikanternas beteenden har stor inverkan på trafiksäkerheten. En tredjedel av alla dödsolyckor i trafiken är alkohol- eller drogrelaterade. Även hastigheten har stor betydelse för hur allvarliga följder en trafikolycka får. Arbete för att påverka människans beteende i trafiken är därför en viktig faktor i trafiksäkerhetsarbetet. Många aktörer, som myndigheter, näringsliv och ideella organisationer, bidrar till utvecklingen på trafiksäkerhetsområdet. Sedan nollvisionen etablerats minskade antalet dödade i vägtrafiken kontinuerligt . har utvecklingen dock planat ut. lanserade regeringen en inriktning för det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet under namnet Nystart för nollvisionen. Syftet är att stärka och förtydliga arbetet för en ökad säkerhet inom alla trafikslag. Inriktningen är vägledande prioriteringar och satsningar inom trafiksäkerhetsområdet. I stor utsträckning är avsikten att stärka redan etablerade och fungerande åtgärder och satsningar som syftar till att skapa säker trafik. Emellertid identifieras även ett antal nya områden som behöver inkluderas i det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet. Tillgången till data av god kvalitet pekas i inriktningen ut som väsentlig för att det ska gå att vidta effektiva åtgärder som höjer säkerheten. 4.3 Strada i praktiken I Strada sammanförs uppgifter från och sjukvården. rapportering grundar sig i huvudsak på den uppgifts- skyldighet som finns i kungörelsen (1965:561) om statistiska uppgifter uppgifter om själva olyckan och dess förlopp och härrör från den information som samlats in av den polisman som kallats till olycksplatsen eller den information som kommit in genom en polisanmälan. Myndigheten lämnar uppgifter om ca 15 000 olyckor och sedan 2003 har över 285 000 olyckor rapporterats. Vid rapporteringen anges även om olyckan medfört att någon avlidit eller blivit svårt eller lindrigt skadad. Sjukvårdens rapportering grundar sig på avtal som träffats mellan Transportstyrelsen och respektive vårdinrättning eller region. Rapporteringen, som sker med stöd av samtycke från patienten, avser främst uppgifter om de personskador som uppstått till följd av en olycka. Rapporteringen baseras i denna del på uppgifter som hämtas från Därutöver rapporteras vissa uppgifter om själva olyckan, vilka inhämtas direkt från den patient som söker vård. sjukvårdsrapporterade uppgifterna fångar även upp sådana olyckor där vanligen inte tillkallas, t.ex. fallolyckor bland gående eller singelolyckor med cykel. Antalet sjukhus som rapporterar till Strada har successivt ökat, och är samtliga akutsjukhus i . 2020/21:124 anslutna till systemet. lämnar akutsjukhusen uppgifter om ca 40 000 personer som skadats i olyckor i trafikmiljö. har över 641 000 personer registrerats i Strada efter att de har sökt vård för ett olycksfall i trafikmiljö hos akutsjukvården. När uppgifterna överförts till Transportstyrelsen matchas uppgifterna i förekommande fall och kompletteras med vissa ytterligare uppgifter, bl.a. från fordons- och körkortsregistret. Vidare ersätts personnummer och, i förekommande fall, fordons registreringsnummer med ett löpnummer och uppgift om kön, ålder och fordonstyp. Först därefter är uppgifterna tillgängliga för användning. I Strada förekommer inga andra uppgifter som direkt kan hänföras till en person, t.ex. namn eller adress. Det innebär att uppgifterna i Strada inte kan knytas till en viss person utan att kompletterande uppgifter används. Transportstyrelsen har dock tillgång till kodnycklar, varigenom personnummer och registreringsnummer åter kan kopplas till uppgifterna i databasen. Syftet med Strada är att utgöra dels ett verktyg för trafiksäkerhetsarbetet på lokal, regional och nationell nivå, dels ett underlag för statistik och forskning på trafiksäkerhetsområdet. Det finns ingen enskild myndighet som har det samlade ansvaret för trafiksäkerhetsarbetet. Sådant arbete bedrivs hos Transportstyrelsen men också hos flera andra myndigheter. Även olika organisationer och företag arbetar aktivt med trafiksäkerhet. En av de bärande tankarna bakom Strada är att informationen ska tillhandahållas flera olika aktörer i samhället. Trafiksäkerhetsarbete handlar inte bara om att identifiera var och hur olyckor uppstår för att förhindra att olyckor inträffar utan också att identifiera vilka faktorer som har störst betydelse för att påverka hur allvarliga följderna av en olycka blir. En del av trafiksäkerhetsarbetet består i att höja säkerheten genom åtgärder i infrastrukturen, regelverken och de fordon som används. En annan del är att ringa in och påverka de beteenden hos trafikanterna som har stor inverkan på uppkomsten och utfallet av en olycka, t.ex. hastighetsefterlevnad och nykterhet i trafiken. Uppgifterna i Strada används i flera olika trafiksäkerhetsrelaterade sammanhang. Uppgifterna används t.ex. för att undersöka vilka vägsträckor som är särskilt olycksdrabbade eller hur trafiksäkerhetsläget ser ut på en viss plats eller inom ett visst område. Vidare kan effekten av olika typer av säkerhetshöjande åtgärder undersökas utifrån ett trafiksäkerhetsperspektiv. Det kan röra sig om utvärdering av byggandet av t.ex. rondeller, planseparerade korsningar eller mitträcken. Det kan också handla om utvärdering av underhållsarbeten, som lagning av vägbana eller snöröjning. Även andra åtgärder som hastighetsbegränsningar och andra anvisningar för trafiken kan utvärderas på liknande sätt. En användarkategori som nyttjar Strada för dessa syften är och kommunerna i egenskap av väghållare. använder även i viss utsträckning Strada för att stämma av uppgifter om en olycka i samband med djupstudier av trafikolyckor där någon avlidit. beslutar om lokala trafikföreskrifter, använder Strada som underlag vid 2020/21:124 beslut om bl.a. hastighetsbegränsningar. Även använder sig av uppgifterna i Strada för att utvärdera sina trafiksäkerhetsinsatser och det trafikövervakningsarbete som har bedrivits för att få kunskap om hur framtida insatser ska utformas. Informationen används vidare av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i dess arbete med att utveckla samhällets förmåga att förebygga och hantera olyckor. Strada används också för att framställa statistik om olyckor i trafiken. Trafikanalys, som är statistikansvarig myndighet inom områdena transporter och kommunikationer, använder uppgifter från Strada för detta ändamål. Myndigheten har även i uppdrag att utvärdera, analysera och redovisa effekter av föreslagna och genomförda åtgärder inom transportområdet. Ytterligare ett användningsområde för Strada är forskning om trafiksäkerhet. Sådan forskning utförs vid flera universitet och högskolor och vid . Trafiksäkerhetsrelaterad forskning utförs dock även av privata forskningsutövare. Inom fordonsindustrin bedrivs forskning och innovation om hur fordon tekniskt bör utformas för att förhindra dödsfall och minska antalet skadade i trafiken. Även hos vissa försäkringsbolag bedrivs forskning på trafiksäkerhetsområdet, bl.a. om utformningen av fordon och skyddsutrustning. Slutligen använder flera olika intresseorganisationer, bl.a. (), uppgifter från Strada i sitt påverkansarbete och för att sprida kunskap om trafiksäkerhetsutvecklingen. De som har behov av uppgifter från Strada kan få tillgång till databasen på olika sätt. Uppgifter tillhandahålls bl.a. genom den s.k. uttagswebben. Den som har ett trafiksäkerhetsrelaterat arbete, forskar eller framställer statistik om trafiksäkerhet kan, efter en utbildning, få behörighet till uttagswebben. I uttagswebben kan användaren själv söka fram och plocka ut de uppgifter i databasen som behövs. I uttagswebben tillhandahålls varken personnummer, registreringsnummer eller andra uppgifter som direkt kan knytas till en person. Uppgifterna är dock försedda med en beteckning (löpnummer) som hos Transportstyrelsen kan hänföras till ett personnummer eller motsvarande identitetsbeteckning. Det går även att få uppgifter från Strada genom en s.k. accessdatabas. För att få ut uppgifter via accessdatabasen ställs samma krav som vid tillgång till uttagswebben. Accessdatabasen används för att få tillgång till en avgränsad mängd data från Strada. Uppgifterna tillhandahålls på elektronisk väg efter begäran, t.ex. genom en säker fil med krypterade uppgifter. Accessdatabasen används framför allt när en stor mängd uppgifter behövs. och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), i det följande kallad EU:s dataskyddsförordning, började tillämpas och utgör den generella regleringen av personuppgiftsbehandling inom EU.