prop · H80390 · 2021-03-23 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2020/21:90 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar , med huvudsakligt fokus på verksamheten i . Skrivelsen inleds med en översiktlig sammanfattning av det nordiska samarbetet under covid-19- pandemin. Därefter beskrivs verksamheten under de nordiska samarbetsministrarna, följt av verksamheten under resterande elva ministerråd. Det nordiska utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet, som ligger utanför Nordiska ministerrådets mandat, beskrivs kort. Skrivelsen innehåller också en översiktlig bild av bilaterala relationer med de nordiska grannländerna samt arbetet i och . Nordiskt samarbete under covid-19-pandemin ................................. Verksamhet under samarbetsministrarna............................ för utbildning och forskning ........................ för hållbar tillväxt ...................................... för miljö och klimat ................................... 3.7Ministerrådet för fiskeri och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk .................................................. för social- och hälsopolitik......................... för jämställdhet och LGBTI....................... för ekonomi- och finanspolitik................... 4 Nordiskt utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete......................... 5 Nordiskt samarbete inom försvar och samhällets Nordiskt samarbete om samhällets krisberedskap............ Bilateralt nordiskt samarbete .......................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen fortsätter att prioritera det nordiska samarbetet högt. påminde covid-19-pandemin om vikten av ett nära samarbete mellan de nordiska länderna, men ställde också det nordiska samarbetet inför utmaningar. Att försöka minimera pandemins negativa konsekvenser i gränsregionerna var en angelägen fråga för regeringen . drev på för ett stärkt nordiskt samarbete i frågor som påverkar mobiliteten i våra gränsregioner. Målsättningen förblir att det ska vara lättare att flytta, pendla, studera, arbeta och driva företag över de nordiska gränserna. De nordiska ländernas gemensamma vision kallas Vår vision 2030 och slår fast att ska vara världens mest hållbara och integrerade region . Visionen antogs av de nordiska statsministrarna 2019 och är vägledande för all verksamhet i . 2 Nordiskt samarbete under covid-19- pandemin De nordiska länderna drabbades olika hårt och valde delvis olika vägar för att begränsa spridningen av covid-19. karantänsbestämmelser för att stoppa smittspridningen påverkade gränshandeln, besöksnäringen och de vardagliga kontakterna över de nordiska gränserna kraftigt. grannländerna restriktioner för inresande i syfte att dämpa smittspridningen av covid-19. stod de nordiska länderna inför en allvarlig situation, med ökad smittspridning och förekomst av nya varianter av viruset. Regeringen såg därför behov att vidta åtgärder som inte vidtagits tidigare. under pandemin ett inreseförbud gentemot inresande från . Grannländernas reserestriktioner och karantänsbestämmelser varierade under årets gång beroende på det aktuella läget vad gäller I gränsregioner var reserestriktionerna begränsande för det vardagliga livet. Lättnader och återinförda skärpningar med kort varsel innebar att människor som lever och verkar över gränserna upplevde svårigheter i sin vardag, både i yrkes- och familjelivet. till det nordiska samarbetet som uppstått i gränsregionerna kan också skada det nordiska samarbetet på . Regeringen ser allvarligt på detta och kommer verka för att utveckla och värna förtroendet för det Regeringen fortsätter därför att prioritera integrationen mellan de nordiska länderna genom att undanröja gränshinder och möjliggöra ökad mobilitet över gränserna. Det arbetet fick en ny prägel på grund av Att minimera negativa konsekvenser för gränsregionerna var en angelägen fråga . I möten och diskussioner lyfte restriktionernas negativa konsekvenser och underströk behovet av pragmatiska lösningar för att underlätta situationen för de som pendlar, arbetar, driver företag eller studerar i en gränsregion. 2020/21:90 frågan vid samtliga möten mellan de nordiska samarbetsministrarna sedan pandemins start. Vid mötena drev på för tätare dialog och ett tydligare ansvar för samarbetsministrarna att värna det nordiska perspektivet när nationella beslut som påverkar gränsregioner fattas. De nordiska länderna är överens om vikten av att kunna återgå till ett öppet . Genom konstruktivt samarbete kunde den mest nödvändiga arbetspendlingen över de nordiska gränserna fortsätta under krisens gång. Det var viktigt t.ex. för att säkerställa personalförsörjning till sjukvården i gränsregionerna. I krisens inledande skede hade de nordiska länderna också ett framgångsrikt konsulärt samarbete, som bidrog till att över 9 000 svenskar som strandats i utlandet på grund av smittan kunde resa hem till . åtog sig därtill den viktiga rollen att vidareförsälja vaccin till och , som inte är medlemmar i . De nordiska länderna hade också ett gott samarbete om tillgång till medicinsk utrustning. Covid-19-pandemin innebar svårigheter och utmaningar för det nordiska samarbetet, framförallt vad gäller målsättningen att bli världens mest integrerade region. intensifierades kontakterna på myndighets-, departements- och ministernivå under krisen och de nordiska länderna hade ett tätt utbyte av information och erfarenheter på många politikområden. På ministernivå diskuterade t.ex. de nordiska statsministrarna pandemin vid två möten , . Vid det senare mötet antogs en deklaration om vikten av grön återhämtning efter krisen och behovet att gemensamt öka ambitionerna och genomföra . Vikten av nordiskt ledarskap i den gröna återhämtningen efter covid-19 lyftes i flera ministerrådssamarbeten . De nordiska samarbetsministrarna hade flera digitala möten . Det arbetet beskrivs närmare i avsnitt 3.1. De nordiska inrikesministrarna träffades fyra gånger för att diskutera restriktioner vid inre och yttre gräns med anledning av covid-19. Socialministrarna hade täta kontakter för att diskutera frågor kopplade till pandemin. De nordiska transportministrarna hade två möten . På myndighetsnivå hade t.ex. och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap regelbunden kontakt med sina motsvarigheter i de nordiska länderna. Företrädare för den förde också samtal med representanter från arbetsmarknadens parter i både om uppkomna gränshinder och om strategier för återhämtning efter covid-19-pandemin. I skrivande stund pågår alltjämt en kris som de nordiska länderna kommer att behöva hantera gemensamt . Det blir viktigt att tillsammans i lära av krisen genom att utbyta erfarenheter och utvärdera på vilka områden samarbetet kan leda till bättre resultat . vill bl.a. se ett stärkt nordiskt samarbete i gränshinderfrågor. Inom kommer de nordiska länderna nu att arbeta tillsammans i flera covid-19-relaterade projekt, bl.a. på arbetsmarknadsområdet, kulturområdet, vad gäller grön återhämtning och genom forskningsprojekt. är de nordiska regeringarnas officiella samarbetsorgan. Ordförandeskapet roterar mellan de fem nordiska länderna. leddes ministerrådets arbete av tillsammans med och . Det gemensamma ordförandeskapsprogrammet tog avstamp i de tre strategiska prioriteringarna för att nå visionen om att ska vara världens mest hållbara och integrerade region 2030: •Ett grönt – Tillsammans ska vi främja en grön omställning av våra samhällen och arbeta för koldioxidneutralitet och en hållbar cirkulär och biobaserad ekonomi. •Ett konkurrenskraftigt – Tillsammans ska vi främja grön tillväxt i baserad på kunskap, innovation, mobilitet och digital integration. •Ett socialt hållbart – Tillsammans ska vi främja en inkluderande, jämställd och sammanhängande region med gemensamma värderingar och stärkt kulturutbyte och välfärd. Som ordförandeland ledde det arbete som resulterade i att samarbetsministrarna ställde krav på bättre ekonomihantering i . Det arbetet var särskilt angeläget efter att brister i ekonomihanteringen ledde till att räkenskaper inte kunde revideras utan anmärkning av danska Rigsrevisionen. De nordiska samarbetsministrarna leder arbetet inom på uppdrag av statsministrarna. Samarbetsministrarna ansvarar för övergripande politiska prioriteringar, budgetfördelning och några andra viktiga frågor som redogörs för i det här avsnittet. Samarbetsministrarna möttes sju gånger : i och digitalt , , , , och . På samtliga möten stod frågor som knyter an till covid-19-krisen på dagordningen. Under årets gång fick samarbetsministrarna löpande uppdateringar om aktuella gränshinder och störningar som uppkommit på grund av covid-19. prioriterade det gränsregionala perspektivet och verkade för att situationen i gränsregionerna skulle stå högt på dagordningen. arbetade också för att tydliggöra samarbetsministrarnas roll att främja det nordiska perspektivet inom den egna regeringen och efterfrågade tätare dialog inför beslut som påverkar rörligheten över de nordiska gränserna. Frågan fortsätter att diskuteras vid samarbetsministrarnas möten . De nordiska länderna är eniga om att stå fast vid den vision för samarbetet som statsministrarna antog 2019: ska vara världens mest hållbara och integrerade region . 2020/21:90 fått i uppdrag av statsministrarna att leda arbetet med att förverkliga visionen. Det uppdraget gäller även i kristider. Trots de svårigheter som pandemin innebar lades viktiga byggstenar på plats för att kunna nå visionen. beslutades en omfördelning av Nordiska ministerrådets budget . Omfördelningen syftar till att uppnå en jämnare fördelning av medel mellan aktiviteter som hänför sig till visionens tre strategiska prioriteringar. kommer satsningar under prioriteringen ”ett grönt ” att tilldelas mer medel . Omfördelningen innebär att vissa ministerråd tilldelades mindre medel än tidigare, däribland ministerråden för kultur och utbildning, som dock fortsatt har två av de största budgetramarna och bidrar med viktig verksamhet för att verkliggöra visionen. antogs också den handlingsplan som definierar hur arbetet för att nå visionen ska se ut –2024. För att konkretisera arbetet ställdes sammanlagt 12 mål upp under de tre strategiska prioriteringarna. En övergripande målsättning med handlingsplanen är att öka det tvärsektoriella samarbetet på områden där det leder till mer nordisk nytta. har ett aktivt samarbete med civilsamhället. står bakom ambitionen att nu stärka samarbetet ytterligare. Till stöd för detta kommer ett nytt nordiskt civilsamhällesnätverk, en struktur för offentliga konsultationer och ett stödprogram som ger civilsamhällets aktörer möjlighet att söka medel för att mötas över gränserna att upprättas . En policy för integrering av hållbar utveckling, jämställdhet och ett barnrätts- och ungdomsperspektiv utvecklades . Med policyn som utgångspunkt ska integrera dessa tre tvärgående perspektiv i sitt arbete. För är det prioriterat att säkerställa att arbetet med visionen leder till önskade resultat. inleddes ett arbete med att ta fram indikatorer som ska mäta både utveckling och vilken effekt Nordiska ministerrådets arbete har för utvecklingen. En halvtidsutvärdering för handlingsplanen kommer att äga rum . Nordiskt genomförande av Agenda 2030 Statsministrarnas vision om att ska vara världens mest hållbara och integrerade region är den nordiska samarbetsramen för arbetet med hållbar utveckling. Arbetet med visionen bidrar till genomförandet av () Agenda 2030 och de globala målen för hållbar Genom de 17 målen och 169 delmålen i Agenda har världens ledare förbundit sig att arbeta för omställning till ett hållbart samhälle för människorna, planeten och välståndet. samtliga tre dimensioner av hållbar utveckling: den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. Den nordiska expertgruppen för hållbar utveckling ska säkerställa en tydlig koppling mellan arbetet med hållbar utveckling i samt Agenda 2030 och de globala målen för hållbar bidrog expertgruppen till att ta fram handlingsplanen för att nå visionen och indikatorerna som ska mäta utvecklingen. handlingsplanen finns en tydlig koppling till Agenda 2030 och de globala Skr. 2020/21:90 målen för hållbar utveckling. Även indikatorerna har tydlig koppling till de olika målen för hållbar utveckling. En ny nordisk arbetsplan för hållbar utveckling och mandat för expertgruppen i perioden –2024 togs fram . Expertgruppen får ett förstärkt mandat att bistå samarbetsministrarna i att genomföra och följa upp visionen samt det tvärgående arbetet med hållbar utveckling. Expertgruppen för hållbar utveckling kommer även fortsättningsvis att ha ungdomsrepresentanter, men framåtriktat med tätare koppling till de nationella ungdomsråden. Internationellt samarbete och profilering av fortsatte arbetet med att genomföra den uppdaterade strategin –2021 för internationell profilering och positionering av . Strategin är en del av en långsiktig satsning på att systematisera och säkra en konsekvent profilering av . Pandemin innebar att flera fysiska evenemang ställdes in. Profileringsarbetet kompenserade därför med fler initiativ för sociala medier. Den huvudsakliga delen av profileringsarbetet sker inom ramen för podcasten Nordic Talks. En utlysningsrunda för utlandsmyndigheter eller andra aktörer att söka finansiering från för att arrangera egna livesända Nordic Talks hölls under första halvan av året. Merparten av evenemangen kunde hållas digitalt, vilket ökade räckvidden under pandemin. Sammanlagt 13 avsnitt av publicerades i podcastformat och finns tillgängliga på alla större plattformar. Det parallella utlysningsformatet med en enklare ansökningsprocess för mindre samarbetsprojekt på nordiska utlandsmyndigheter fortsatte . På grund av pandemin inkom enbart tre ansökningar varav samtliga beviljades. diskuterades hur Nordiska ministerrådets framtida internationella samarbete kan kopplas närmare till genomförandet av visionen. Ett steg i denna anpassning är inrättandet av en särskild budgetpost i Nordiska ministerrådets budget och framåt. På budgetposten avsätts medel för att ge de nordiska utlandsmyndigheterna utanför möjlighet att genomföra gemensamma projekt som främjar visionen och dess tre strategiska prioriteringar. Ett pilotprojekt och en öppen ansökningsprocess fick ett mycket gott gensvar och ett tiotal olika projekt med spridning över världen gavs stöd under inledningen av 2021. Nordiska barn- och ungdomskommittén fortsatte Nordiska barn- och ungdomskommittén (Nordbuk) att genomföra den tvärsektoriella strategin för barn och unga i – 2022, med målet att ska vara den bästa platsen i världen för barn och unga att växa upp i. Generaldirektören för Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor representerar i Nordbuk, tillsammans med en ungdomsrepresentant utsedd av för 2020/21:90 ungdomsorganisationer och en representant från . genomfördes flertalet projekt, såsom informationsinsatser för att involvera barn och unga i Nordiska ministerrådets arbete och utbildningsinsatser om barnrätts- och ungdomsperspektiv. Nordbuks stödprogram 0–30 riktar sig till barn och unga upp till och fördelar stöd till projekt, initiativ och nätverk av politisk, social eller kulturell karaktär, där de ungas engagemang står i fokus. mottog stödprogrammet 83 ansökningar, varav 30 beviljades stöd. Ansökningarna visade på en relativt jämn fördelning mellan områdena kultur, socialt och politiskt. Covid-19-pandemin och svårigheterna att resa inom påverkade genomförandet av beviljade ansökningar i stor utsträckning. Av de 30 beviljade projekten genomfördes endast ett projekt till fullo . Majoriteten av de beviljade projekten kunde genom dialog med programkontoret flytta fram sina aktiviteter till 2021. I samarbete med det nordiska forsknings-, rådgivnings- och analysinstitutet utarbetades nordiska barn- och ungdomsindikatorer och rapporter om barn och unga, funktionshinder, hälsa och delaktighet togs fram för att presenteras . Nordbuk beslutade att ta in nomineringar på ungdomsrepresentanter från , och , som tidigare saknat ungdomsrepresentanter i kommittén. , i egenskap av ordförandeland, tillsatte ett projekt vid namn med syfte att höja studenters kompetenser inom samarbete, problemlösning, innovation, kommunikation, kritiskt tänkande och datalogiskt tänkande (computational thinking). fortsatte sitt arbete i linje med mandatet från samarbetsministrarna för perioden –2021, med målsättningen att bidra till att lösa 8–12 gränshinder . fattades också beslut om att särskilt stödja visionsarbetet genom att arbeta med fyra övergripande och tvärgående fokusområden i syfte att identifiera möjliga lösningar: erkännande av yrkeskvalifikationer, samnordiska lösningar för elektronisk identifikation och digitalisering, harmonisering av byggregler och gränshinder inom transportområdet. bidrog gränshinderrådet till att nio hinder hanterades: sju blev helt eller delvis lösta och två avskrevs. Bland annat löstes hinder kopplade till norska sekretessbestämmelser som försvårat upprättande av bouppteckningar i och samt erkännande av färöiska körkort i . Gränshinderarbetet kom att i hög grad att präglas av covid- Mycket kraft lades på arbetet med att fortlöpande identifiera och uppmärksamma covid-19-relaterade störningar i den fria rörligheten till följd av de restriktioner som införts i de nordiska länderna. Arbetet utfördes i nära samarbete med de gränsregionala informationstjänsterna. Av de 44 gränshinder som uppstått till följd av covid-19 kunde ett 20-tal lösas, bl.a. flera frågor kopplade till socialförsäkringstillhörighet. tillträdde , tidigare landsbygdsminister, som ny svensk representant i gränshinderrådet. kommer ett nytt mandat att tas fram för gränshinderrådet, Skr. 2020/21:90 som ska beakta erfarenheter från covid-19-pandemin. Avsikten är att se över hur det gränsregionala samarbetet kan värnas även i kristider. Det rör t.ex. bättre informationsdelning och beredskap, konsekvensbedömningar av vilka effekter olika åtgärder får i gränsregioner och förutsättningarna för att skapa enhetliga lösningar på nordisk nivå. 3.3Ministerrådet för utbildning och forskning fokuserade för utbildning och forskning i hög utsträckning på sektorns bidrag till visionen och handlingsplanen. Arbetet genomsyrade både budgetprocessen och prioriteringsövningar kring de projekt som drivs inom sektorn. Mot bakgrund av covid-19-pandemin anordnades samtliga möten digitalt. Flera av de projekt som varit planerade fick skjutas eller ställas om till digitala konferenser och utnyttjade därmed inte den planerade budgeten . Efter ett särskilt beslut kan projekten nu fortsätta . Ett forskningsprogram inom samhällssäkerhet med fokus på covid-19 tilldelades . Fokus för diskussionerna på ministernivå var ungas psykiska hälsa och hur covid-19 ytterligare aktualiserat behovet av att arbeta med frågan på nordisk nivå. påbörjades också en utvärdering av Nordplus, som är ett utbytesprogram för elever, studenter och verksamma inom utbildningsväsendet i de nordiska och baltiska länderna. Syftet med utvärderingen är att tillhandahålla en utgångspunkt för förberedelserna inför en ny Nordplus-programperiod och föreslå hur konsekvenserna av den reducerade budgeten –2024 ska hanteras. fortsatte arbetet med att revidera den nordiska språkdeklarationen, där syftet är att identifiera gemensamma intressen på språkområdet i . Detta gjordes bl.a. genom en enkätundersökning bland ungdomar från hela om deras förhållande till språk och nordisk språkförståelse. En rapport kommer att presenteras 2021. Precis som inom alla sektorer präglades arbetet inom för kultur av pandemins konsekvenser. Kultursektorn tillhör de sektorer som är allra hårdast drabbade. fattade de nordiska kulturministrarna beslut om en särskild insats för det nordiska kulturlivet, där stödprogrammet Kultur- och konstprogrammet stärktes med . Nordicom, som är ett nordiskt kunskapscenter inom medie- och kommunikationsområdet, och Kulturanalys , som är ett nordiskt för kulturpolitik vid Myndigheten för kulturanalys, fick därutöver i uppdrag att undersöka pandemins påverkan på kultur- och mediesektorerna. Dessutom beslutades om en extra förstärkning av Nordisk kulturfonds bidragsgivning på . 2020/21:90 På grund av pandemin beslutade för kultur att den gemensamma nordiska kultursatsningen i , som fått namnet Nordic , ska senareläggas till 2022. beslutades också om en satsning på samarbete mellan nordiska och kanadensiska unga journalister. De nordiska kulturministrarna beslutade om ett samarbetsprogram som ska gälla 2021–2024: Konst och kultur – drivkraften för hållbar utveckling i . Samarbetsprogrammet tar avstamp i visionen att ska vara världens mest hållbara och integrerade region och konkretiserar hur kultursektorn ska arbeta för att nå visionen . Samarbetsprogrammet ska stärka gemenskap, utveckling och samarbete inom kultursektorn i hela . Ambitionen är att levandegöra kulturarvet och att främja inkluderande och nyskapande nordisk konst och kultur som även bidrar till att profilera som en hållbar, konkurrenskraftig och attraktiv kulturregion. Som en del av handlingsplanen för att nå visionen ska ett projekt för att främja som ledare för en hållbar och konkurrenskraftig bygg-, anläggnings- och fastighetssektor med minskad klimatpåverkan genomföras. Inom ramen för detta ska bl.a. kultursektorn och näringssektorn bidra genom att främja goda exempel på hållbara lösningar, arkitekturpolitik och träbyggande i . 3.5Ministerrådet för hållbar tillväxt Trots att covid-19-pandemin och den efterföljande ekonomiska krisen präglade året fortsatte arbetet med att operationalisera handlingsplanen för visionsprojekten 2021–2024 tillsammans med den nordiska institutionen . etablerades nordiska referensgrupper för samtliga visionsprojekt för att säkerställa koordinering mellan projekten och de övriga insatser som sker i de nordiska länderna eller på EU-nivå. tog initiativ till ett informellt digitalt möte med de nordiska näringsministrarna. Mötet fokuserade på turismsektorn samt öppnandet och återuppbyggnaden av de nordiska ekonomierna efter covid-19-krisen. Även under det ordinarie näringsministermötet diskuterade ministrarna gemensamma återstart och att de önskar säkerställa synergieffekter mellan ekonomisk återuppbyggnad och grön omställning. stod värd för ett digitalt nordiskt bostadsministermöte . Vid mötet diskuterades pandemins effekter på bygg- och bostadsmarknaden samt dess roll i den ekonomiska återhämtningen. Satsningar för en hållbar och konkurrenskraftig bygg- och bostadssektor, vilket ingår i handlingsplanen för att nå visionen för det nordiska samarbetet, diskuterades också under mötet. etablerades en nordisk styrgrupp för harmonisering av byggregler och för en mer integrerad nordisk byggmarknad. Styrgruppen ska främja, initiera och samordna insatser som bidrar till en mer integrerad och hållbar nordisk byggmarknad. Det regionalpolitiska arbetets övergripande mål är att bidra till hållbar tillväxt och ökad konkurrenskraft i samtliga nordiska regioner, samt skapa ett effektivt samarbete i gemensamma regionala frågor. fortsatte genomförandet av samarbetsprogrammet inom regionalsektorn för åren 2017–2020 med hjälp av tre arbetsgrupper utifrån huvudtemana Hållbar landsbygdsutveckling, Innovativa och resilienta regioner samt Hållbara städer och stadsutveckling. Arbetsgrupperna arbetar i nära samarbete med Nordregio. togs beslut om ett nytt samarbetsprogram för perioden –2024, som ska bidra till genomförandet av visionen. I utvecklingen av det nya samarbetsprogrammet togs särskild hänsyn till vilka konsekvenser pandemin innebär för regionerna. fokuserade arbetet på att ta fram handlingsplanen för att nå visionen, operationaliseringen av det nya samarbetsprogrammet, gränskommittéernas arbete, den nordiska institutionen och den nordatlantiska utvecklingsstrategin Naust. Ett digitalt ministermöte skulle ha ägt rum men ställdes in.