prop · H90352 · 2021-10-28 00:00:00 — I varje kommun ska det finnas en valnämnd, som är lokal valmyndighet med ansvar i kommunen för frågor om val. har uppgiften att utbilda och förordna röstmottagare och får endast förordna den som har fått sådan utbildning som behövs för uppdraget (se 3 kap. 3 och 5 §§, jfr prop. 2013/14:124 s. 15). Dessutom görs en språklig ändring i paragrafen. 5 § Röstmottagare förordnas av valnämnden. Röstmottagare hos en utlandsmyndighet förordnas dock av myndighetens chef. Om valnämnden har beslutat att röstmottagning ska äga rum på ett sjukhus, en kriminalvårdsanstalt, ett häkte eller någon liknande inrättning, får nämnden överlåta åt den som är chef för inrättningen att förordna röstmottagare där. Som röstmottagare får endast den förordnas som har fått sådan utbildning som behövs för uppdraget. Vid utbildningen ska det utbildningsmaterial som tillhandahålls av den centrala valmyndigheten användas. får dock ersätta delar av materialet eller komplettera detta om det behövs med hänsyn till lokala förhållanden. I paragrafen regleras förordnanden av röstmottagare och utbildningskrav för dessa. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Paragrafen utformas i allt väsentligt enligt Lagrådets förslag. Andra stycket kompletteras med bestämmelser om det utbildnings- Prop. 2021/22:52 material som ska användas i utbildningen. Ändringen innebär att det utbildningsmaterial som enligt 1 § andra stycket tillhandahålls av den centrala valmyndigheten ska användas vid utbildningen av röstmottagare. får dock ersätta delar av den centrala valmyndighetens utbildningsmaterial eller komplettera detta om det behövs med hänsyn till lokala förhållanden. Det innebär att valnämnden kan anpassa utbildningen till lokala förhållanden. Det kan t.ex. handla om utbildningsmaterial om lokala beslut som valnämnden har fattat, lokala säkerhetsrutiner och andra lokala rutiner för genomförandet av val i kommunen. 3 § Varje väljare ska vara ensam bakom en valskärm och själv göra i ordning sina röster där. Därefter ska väljaren lämna valkuverten till röstmottagarna. Väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan göra i ordning sina röster, ska dock på begäran få hjälp med detta av röstmottagarna i den utsträckning som behövs. En sådan väljare får också anlita någon annan person som hjälper honom eller henne vid röstningen. I paragrafen regleras hur röstning på ett röstmottagningsställe (en val- eller röstningslokal) går till. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Paragrafen utformas delvis enligt Lagrådets förslag. Ändringen i första stycket klargör att varje väljare ska vara ensam bakom valskärmen och själv göra i ordning sina röster där. Undantag från detta kan liksom göras enligt andra stycket. Bestämmelsen motsvarar i sak vad som gällt vid röstning på ett röstmottagningsställe (se prop. 2004/05:163 s. 119). Dessutom görs en språklig ändring i paragrafen. 2 § I anslutning till ett röstmottagningsställe ska det ordnas en lämplig avskärmad plats där valsedlar kan läggas ut och där väljarna var för sig kan ta sina valsedlar utan insyn. Om en sådan plats inte kan anordnas i anslutning till röstmottagningsstället får den i stället ordnas inne i lokalen. På denna plats ska väljarna ha tillgång till 1.valsedlar med enbart valbeteckning, 2.valsedlar med parti- och valbeteckning a)för val till samt region- och kommunfullmäktige för varje parti som vid något av de två senaste riksdagsvalen har fått av rösterna i hela landet, b)för val till region- och kommunfullmäktige för varje parti som redan är representerat där och som inte uppfyller kraven i a ovan, när det gäller röstmottagningsställen inom den region eller den kommun där partiet är representerat, 3. valsedlar med parti- och valbeteckning för val till för varje parti som vid något av de två senaste valen till har fått av rösterna i hela landet eller valsedlar med parti- och valbeteckning samt uppgifter om kandidater om ett sådant parti deltar med endast en valsedel. De partier som deltar i valen ska också kunna ge väljarna tillgång till sina valsedlar. Det är dock valnämnden eller utlandsmyndigheten som lägger ut val- sedlarna på den avskärmade platsen. Valsedlarna ska presenteras på ett likformigt sätt. 2021/22:52 Första stycket 2 och 3 gäller endast under förutsättning att partiet har gjort en begäran enligt 6 kap. 7 §. I paragrafen regleras kraven på utformningen av den plats där valsedlar läggs ut och vilka valsedlar som ska finnas tillgängliga. Övervägandena finns i avsnitt 4.2–4.3 och 6.3. Paragrafen utformas med beaktande av Lagrådets förslag. Första stycket kompletteras med en bestämmelse som klargör att väljarna var för sig ska kunna ta sina valsedlar från den avskärmade plats där valsedlarna finns utlagda utan insyn. Ändringen tydliggör att väljaren ska kunna välja sina valsedlar utan påverkan och insyn från andra väljare (jfr prop. 2017/18:286 s. 32). Ändringen i andra stycket första meningen klargör att de partier som deltar i valen också ska kunna ge väljarna tillgång till sina valsedlar, dvs. sådana valsedlar som inte valadministrationen enligt första stycket ansvarar för att väljarna ska ha tillgång till (jfr 6 kap. 7 §, se även prop. 1996/97:70 s. 118 och 200). Partierna kommer alltså även fortsättningsvis att svara för distributionen till samtliga röstmottagningsställen (val- och röstningslokaler) av dessa valsedlar (jfr prop. 1993/94:115 s. 10 och prop. 2017/18:286 s. 18–19). På samma sätt kommer partierna även fortsättningsvis att svara för att leverera sådana valsedlar i den mängd som förväntas gå åt vid röstmottagningen. Partierna får lämna in sina valsedlar till val- och röstningslokalerna, t.ex. på en på förhand anvisad plats. Av andra stycket andra meningen, som är ny, framgår att det dock är valnämnden eller i utlandet – i förekommande fall – den utpekade utlandsmyndigheten som ansvarar för att lägga ut dessa valsedlar på den avskärmade platsen (jfr prop. 2004/05:163 s. 121–122 och prop. 2017/18:286 s. 10 och 14). Ansvaret omfattar de valsedlar som partierna distribuerar till lokalerna, under förutsättning att partiet anmält sitt deltagande i det aktuella valet. Ändringen innebär att ansvaret för den myndighet som ansvarar för genomförandet av valet – de kommunala valnämnderna och utlandsmyndigheterna – att lägga ut valsedlar på den avskärmade platsen utsträcks till att gälla samtliga valsedlar som omfattas av paragrafen. Partierna får alltså inte lägga ut några valsedlar på denna plats. Tredje stycket, som är nytt, innebär att principen om att valsedlarna ska presenteras på ett likformigt sätt uttryckligen anges. Principen innebär att någon åtskillnad mellan placeringen av partiernas valsedlar inte görs utan att alla valsedlar tillhandahålls på ett likformigt sätt, på en och samma plats. Exakt hur det ska ske är en praktisk fråga men utgångspunkten är att valsedelspresentationen för de röstande framstår som likformig, t.ex. genom att valsedlarna placeras i bokstavsordning. Paragrafens gällande tredje stycke flyttas och blir ett nytt fjärde stycke. 2 a § Väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan ta sina valsedlar på den avskärmade plats där valsedlarna finns utlagda, ska på begäran få hjälp med detta av röstmottagarna i den utsträckning som behövs. En sådan väljare får också anlita någon annan person som hjälper honom eller henne med detta. Paragrafen, som är ny, reglerar att väljare som på grund av Prop. 2021/22:52 funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan ta sina valsedlar på begäran ska få hjälp med detta. Övervägandena finns i avsnitt 6.5. I paragrafen klargörs att väljare som inte själva kan ta sina valsedlar på den avskärmade plats där valsedlarna finns utlagda får ta hjälp med det av en röstmottagare eller av någon annan person i den utsträckning som behövs. Motsvarande bestämmelser för väljare som inte själva kan göra i ordning sina röster finns i 7 kap. 3 § andra stycket. 4 § Röstmottagarna ansvarar för ordningen på röstmottagningsstället. Den som befinner sig i lokalen eller i ett utrymme intill denna ska rätta sig efter de anvisningar som röstmottagarna ger för att röstmottagningen ska kunna genomföras. Den som inte följer röstmottagarnas anvisningar får uppmanas att tillfälligt lämna lokalen eller utrymmet, om det är av väsentlig betydelse för genomförandet av röstmottagningen. Kan röstmottagningen på grund av en ordningsstörning inte genomföras, får den tillfälligt avbrytas. I paragrafen regleras ansvaret för ordningen under röstmottagning på ett röstmottagningsställe och röstmottagarnas befogenheter för att upprätthålla ordningen. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Paragrafen utformas med beaktande av Lagrådets förslag. I tredje meningen, som är ny, införs en bestämmelse som förtydligar att en röstmottagare får uppmana den som underlåtit att följa röstmottagarnas anvisningar att tillfälligt lämna val- eller röstningslokalen eller utrymmet intill denna, om det är av väsentlig betydelse för genomförandet av röstmottagningen. Det kan handla om såväl störningar av genomförandet av röstmottagningen i stort som störningar riktade mot en enskild individs rättighet att utöva sin rösträtt eller en röstmottagares möjlighet att utöva sitt uppdrag. Genom ändringen klargörs att röstmottagarna tydligt kan markera för den som inte följer en anvisning att han eller hon tillfälligt ska lämna lokalen. En sådan anvisning bör ges endast i undantagsfall, som en sista åtgärd för att undvika en situation där röstmottagningen behöver avbrytas tillfälligt. Om en sådan uppmaning inte följs kan på samma sätt som t.ex. polis tillkallas för att avlägsna personen från platsen. Uppmaningen är tillfällig till sin natur och den som har uppmanats att lämna lokalen får inte hindras från att återvända till röstmottagningsstället för att rösta (se även 8 kap. 5 §). Ändringen innebär inte att röstmottagarna ges befogenhet att med tvång eller våld avlägsna den som underlåtit att följa en anvisning. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången inför och vid ordinarie val till , regionfullmäktige och kommunfullmäktige 2022. Av första punkten framgår att lagen träder i kraft . Enligt andra punkten ska de nya föreskrifterna tillämpas första gången inför och vid valet till och valen till regionfullmäktige och 2021/22:52 kommunfullmäktige . Det innebär att om regeringen beslutar om extra val till eller om region- eller kommunfullmäktige beslutar om extra val till dessa församlingar före de ordinarie valen 2022 ska äldre föreskrifter tillämpas. Övervägandena finns i avsnitt 7. Sammanfattning av betänkandet Förstärkt skydd för väljarna vid röstmottagningen (SOU 2021:7) 2021/22:52 Bilaga 1 Utredningens uppgift enligt direktiven är att göra en översyn av och överväga förändringar i delar av valsystemet. I uppgiften ingår bland annat att •analysera behovet av ett utpekat ansvar för samordning av säkerhetsfrågor vid val samt behovet av ett system för rapportering av incidenter vid röstmottagningen i syfte att stärka allmänhetens tilltro till valsystemet, bedöma om skyddet mot olika former av påverkan på väljarna vid röstningen är tillräckligt eller om det kan stärkas och särskilt föreslå metoder för att motverka förekomsten av så kallad familjeröstningen1, •utvärdera reformen med avskärmningar av valsedelställ, •föreslå åtgärder som kan förbättra möjligheten för väljargrupper med svårighet att med nuvarande röstningsförfarande utnyttja sin rösträtt, och •på samtliga områden lämna de författningsförslag eller andra förslag på åtgärder som utredningen bedömer motiverade. Utredningen har bedömt att i en första etapp behandla den del av uppdraget som går ut på att stärka skyddet för fria och hemliga val för att de förslag som utredningen lämnar i denna del ska kunna tilllämpas redan vid de allmänna valen 2022. I detta delbetänkande lägger utredningen fram förslag som rör •röstmottagning och offentlighet, •otillbörlig påverkan på väljarna vid röstningen, •reformen med avskärmningar av valsedelställ. Huvudinnehållet i de förslag som läggs fram är följande. Av stor betydelse för valens demokratiska legitimitet är att valförfarandet i alla olika skeenden är transparant och tillgängligt för mediernas, allmänhetens och särskilda valobservatörers granskning. Med hänsyn till hur viktigt det är för förtroendet av valsystemet, är det enligt vår mening angeläget, att den reglering som syftar till att säkerställa insynen också är tydlig och klar, inte bara för själva rösträkningen utan även för röstmottagningen. Att all rösträkning är offentlig framgår också av bestämmelserna i vallagen. Någon sådan bestämmelse för röstmottagningen finns dock inte i vallagen. Här får man i stället luta sig mot offentlighetsprincipen; att allmän verksamhet ska vara öppen för insyn. 1 Utredningen använder fortsättningsvis beteckningen gruppröstning i stället för familjeröstning. Vi föreslår därför i förtydligande syfte att en bestämmelse införs i vallagen att all röstmottagning är offentlig, om inte något annat föreskrivs i vallagen eller i någon annan lag. Otillbörlig påverkan på väljarna vid röstningen Förutsättningar för rekryteringen av röstmottagare Rätten för väljare att kunna rösta under trygga former är beroende av röstmottagarnas möjligheter att upprätthålla ordningen på röstmottagningsstället. Det är därför viktigt att hot, våld, rasism och kränkningar av röstmottagare tas på största allvar och utreds av rättsvårdande myndigheter. Röstmottagarna har ett straffsanktionerat skydd i bestämmelserna om ärekränkning (förtal och förolämpning) i 5 kap. och om brotten mot allmän verksamhet (våld eller hot mot tjänsteman och förgripelse mot tjänsteman) i 17 kap. samma balk. Detta skydd bör också användas. Vi har inte funnit skäl att närmare överväga formella regler för själva bemanningen av röstmottagare i val- och röstningslokaler utöver nu gällande kompetensregler. Ett krav som vi dock tycker är befogat är att det bland röstmottagarna i alla val- och röstningslokaler ska finnas åtminstone en person med erfarenhet från röstmottagning i tidigare val. Ett ytterligare sådant krav är att valnämnderna måste säkerställa att röstmottagarna har en godtagbar arbetsmiljö. Detta är en fråga som varken bör eller kan överlåtas till den eller de röstmottagare som är ordföranden eller ordförandens ersättare. Utbildningen av röstmottagare ska ge likvärdiga kunskaper ansvar ska även fortsättningsvis vara att utveckla och tillhandahålla erforderligt utbildningsmaterial för länsstyrelser och valnämnder. Vid utbildningen av röstmottagare ska det utbildningsmaterial som tillhandahålls av användas. Valnämnderna får dock ersätta eller komplettera utbildningsmaterialet med eget innehåll under förutsättning att kvaliteten i det material som använda har säkerställts. Detta ska enligt vår mening framgå av vallagen. Vi bedömer att kvaliteten i det material som ersätter eller kompletterar utbildningsmaterial kan säkerställas i samråd med eller . Vallagens bestämmelser om röstmottagarnas ansvar för ordningen på ett röstmottagningsställe och skyldigheten för den som finns på ett röstmottagningsställe att rätta sig efter de anvisningar som röstmottagarna ger för att röstmottagningen ska kunna genomföras, kompletteras med en uttrycklig befogenhet för röstmottagarna att tillfälligt få avvisa den som underlåtit att följa en anvisning, om underlåtelsen har väsentlig betydelse för genomförandet av röstmottagningen. Det kan avse både störningar av genomförandet av röstmottagningen i stort och störningar riktade mot en enskild individs rättighet att utöva sin rösträtt eller möjlighet att utöva sitt uppdrag som röstmottagare. Det är här inte fråga om ett tvångsmedel i den bemärkelse som avses i polislagen eller ordningslagen utan om en tydlig markering för den som inte följer en anvisning att han eller hon ska lämna röstmottagningsstället, och att konsekvensen om så inte sker, är att vederbörande kan komma att avlägsnas av polis eller ordningsvakt. Utökat ansvar för vissa röstmottagare Vallagens bestämmelser om att minst två röstmottagare ska vara när- varande vid röstmottagningen i röstningslokaler för förtidsröstning kompletteras med en bestämmelse att en av de närvarande röstmottagarna ska inneha rollen som ordföranden. Enligt vår bedömning är det angeläget att det vid all röstmottagning, inte bara i vallokalen på valdagen, finns en närvarande röstmottagare som har det yttersta ansvaret och som också väljarna – i olika situationer – alltid kan vända sig till. Förbudet i 8 kap. 3 § vallagen mot bland annat politisk propaganda vid röstmottagningsställen är inte begränsat endast till utrymmen som ligger i omedelbar anslutning till val- och röstningslokaler. Hur stort område som omfattas av förbudet är inte möjligt eller ens lämpligt att precisera i Bestämmelsen får tolkas med utgångspunkt i dess syfte, nämligen att väljarna ska kunna genomföra sin valhandling i en skyddad och neutral miljö och därför inte får nås av politisk propaganda i omedelbar närhet av val- eller röstningslokalen. genom sina valnämnder och de av kommunerna utsedda röstmottagarna som primärt har ansvaret för att förbudet mot politisk propaganda Det förutsätter i sin tur, enligt vår mening, att området för röstmottagarnas ansvar också definieras. Detta framgår dock inte uttryckligen av vallagen. Vi föreslår därför att den nuvarande bestämmelsen i 8 kap. 3 § vallagen om att det på ett röstmottagningsställe eller i ett utrymme intill detta inte får förekomma propaganda eller annat som syftar till att påverka eller hindra väljarna i deras val, kompletteras med en bestämmelse om att detsamma gäller också för ett område närmast utanför ett Det innebär att kommunerna genom sina valnämnder även fort- sättningsvis har ansvaret för att precisera avgränsningen för politisk propaganda för varje val- och röstningslokal. kommuniceras så att röstmottagare, väljare och partier får information om vad som gäller för varje val- och röstningslokal. Traditionen med valsedelsutdelning berörs inte direkt av detta, men för att underlätta god ordning utanför val- och röstningslokaler kan det enligt vår mening vara lämpligt att valsedelsutdelning äger rum utanför det 2021/22:52 Bilaga 1 Utbildning av röstmottagare och information till väljare Vi har inte funnit skäl att närmare överväga några formella regler när det gäller utbildningen av röstmottagare och informationen till väljare i fråga om gruppröstning. Vi anser dock att utbildningsmaterial behöver förstärkas så att röstmottagarna får nödvändig kunskap om och förståelse för valhemligheten som en förutsättning för fria val. Vi anser också att det är minst lika viktigt att varje väljare i förväg, muntligen när väljaren går in på ett röstmottagningsställe eller skriftligen med skyltar, får information om att varje väljare ska vara ensam bakom valskärmen och själv göra i ordning sina röster och att det inte är tillåtet att två eller flera personer ställer sig bakom valskärmen och tillsammans gör i ordning sina röster eller diskuterar sina val bakom skärmen. Detta bör också tydligt framgå av den information som förmedlar till väljarna inför varje val. En motsvarande information bör också förmedlas om att detta också gäller vid de avskärmade valsedelställen. Tydligare reglering av valhemligheten vid röstning Det ska framgå direkt av bestämmelsen i 7 kap. 3 § första stycket vallagen att varje väljare ska vara ensam bakom en valskärm och själv göra i ordning sina röster. Biträde åt väljare vid röstning Enligt den nuvarande ordningen i 7 kap. 3 § andra stycket vallagen har väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan göra i ordning sina röster rätt att få hjälp med detta av röstmottagarna i den utsträckning som behövs. En sådan väljare får också anlita någon annan person som hjälper honom eller henne. Vi föreslår att sista mening ändras till att en sådan väljare också får anlita ytterligare en person som hjälper honom eller henne. Förslaget innebär att en röstmottagare alltid ska vara närvarande när en enskild person hjälper väljaren att rösta. Härigenom stärks väljarens skydd mot otillbörlig påverkan. För att även stärka skyddet för valhemligheten i dessa fall föreslår vi att det i vallagen införs en uttrycklig tystnadsplikt för enskild som hjälper en väljare att rösta. Reformen med avskärmningar av valsedelställ Reformen med en avskärmad plats för valsedlar har tillämpats endast vid ett val, valet till 2019. I utredningens utvärdering av reformen har både konkreta erfarenheter års val och bedömningar av vad som krävs inför det kommande allmänna valet framförts av kommunerna. Enligt utvärderingen ser kommunerna stora utmaningar med tillämpningen av reformen vid valen till , region- och kommunfullmäktige 2022 eftersom förutsättningarna för Prop. 2021/22:52 avskärmningar av valsedlar skiljer sig åt mellan val till Bilaga 1 och val till , region- och kommunfullmäktige. Även om utredningen förslår ett antal åtgärder i syfte att underlätta kommunernas arbete med avskärmningarna av valsedlar års val till , region- och kommunfullmäktige har reformen ännu inte tillämpats vid ett sådant val. Utredningen bedömer därför att en utvärdering av erfarenheterna av reformen bör göras i samband med genomförandet av de allmänna valen 2022. Vid denna utvärdering kan frågan om valsedelsystemet ingå. Utvärderingen har vidare visat att kommunerna har behov av förstärkta statsbidrag inför de allmänna valen 2022. Ansvaret för utläggning av valsedlar Ansvaret för väljarnas tillgång till valsedlar i val- och röstningslokaler delas mellan valadministrationen och partierna enligt bestämmelserna i 8 kap. 2 § vallagen. För att minska antalet tillfällen då någon annan än en väljare befinner sig bakom avskärmningen av valsedlarna föreslår vi att valadministrationen övertar ansvaret för utläggningen av alla valsedlar i val- och röstningslokaler. Ansvaret ska omfatta alla partier som distribuerar sina valsedlar till lokalerna under förutsättning att partierna har anmält sitt deltagande i det aktuella valet. Förslaget innebär att partierna, liksom , ansvarar för distributionen av sina namnvalsedlar i den mängd som förväntas gå åt vid röstmottagningen. Skillnaden från nuvarande ordning är att partierna får lämna in sina valsedlar till val- och röstningslokalerna på en på förhand anvisad plats, men ansvarar inte för att lägga ut dem bakom avskärmningarna. På så sätt sammanförs ansvaret för all utläggning av valsedlar till röstmottagarna, som kan planera kontroller och påfyllnad utifrån väljartillströmning och ordningsbehov i den enskilda lokalen. Förslaget hindrar inte de kommuner som så önskar att ta på sig ett större ansvar för valsedlarna. En bestämmelse införs i vallagen som klargör att valsedlarna ska presenteras för väljarna på ett likformigt sätt. Ett grundläggande krav för att uppnå detta är att samtliga partiers valsedlar finns utlagda bakom en och samma avskärmning. Det beslut som valnämnden fattar för presentationen av valsedlar ska gälla i samtliga val- och röstningslokaler inom kommunen. Det finns enligt vår bedömning ett behov av viss flexibilitet vid utformningen av avskärmningarna. Den närmare utformningen av avskärmningarna bör därför inte författningsreglera. 2021/22:52 Bilaga 1 Enligt den nuvarande ordningen i 8 kap. 2 § första stycket första meningen vallagen ska det i anslutning till ett röstmottagningsställe ordnas en lämplig avskärmad plats där valsedlar kan läggas ut. Om detta inte är möjligt får en sådan plats i stället ordnas inne i lokalen. Det ger kommunerna möjlighet till flexibilitet när det gäller valet av plats för avskärmningarna. Vår bedömning är att denna ordning tills vidare ska bestå. Tillträdet till platsen där valsedlar finns utlagda