prop · H9031d22 · 2021-09-20 00:00:00 — Det förutsätter dels att jordbruks- företag är lönsamma, dels att det finns möjligheter att bo, leva och verka på lands- bygden. Miljökvalitetsmålet är att fjällen ska ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen ska bedrivas med hänsyn till dessa värden så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. 3.19.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –gynnsam bevarandestatus och genetisk variation –hotade arter och återställda livsmiljöer –främmande arter och genotyper –genetiskt modifierade organismer –bevarade natur- och kulturmiljövärden –friluftsliv och buller. Som komplement till dessa bedömningsgrunder redovisas indikatorn Antal restaurerade leder i en tabell. I likhet med föregående år så redovisar i sin årliga uppföljning av miljömålen (rapport 6968) att den fysiska exploateringen av fjällen är relativt begränsad. Som tidigare finns det dock lokalt i de södra fjälltrakterna ett exploateringstryck i form av t.ex. fjällanläggningar och bostadsområden. I fjällområdet pågår också en del prospektering om gruvdrift. Vidare byggs vindkraftsanläggningar som kan ha en påverkan på natur och miljö. Klimatförändringarna utgör ett allt större hot mot fjällmiljön. Träd- och skogsgränser har successivt flyttats uppåt vilket har medfört att kalfjällsarealen har reducerats något. Vidare har glaciärer och snölegor 2021/22:1 Utgiftsområde 20 minskat och marktäckningen av risväxter har ökat. Renar och andra växtätare bidrar dock till att hålla landskapet öppet vilket minskar effekten av klimatförändringarna. Även i fjällsjöarna syns effekterna av klimatförändringarna då fiskarternas samman- sättning har förändrats med en ökning av abborre och gädda på bekostnad av de nordliga arterna öring och . Några samebyar har påbörjat arbetet med klimat- anpassning och har tagit fram handlingsplaner och sårbarhetsanalyser för att möta kommande klimatförändringar. Arbetet med att värdera ekosystemtjänster i fjällen är fortfarande relativt outvecklat men arbete pågår med att utveckla beräkningsmodeller. Generellt sett råder gynnsam bevarandestatus för fjällens naturtyper och arter men på förväntas klimatförändringarna starkt påverka både fjällnaturen och de verksamheter som är beroende av den. Flera arter riskerar också att försvinna från delar av sitt utbredningsområde. Målindikatorn häckande fåglar i fjällen visar en positiv trend (2010–2020). Det gäller både för kalfjället och för fjällnära skog. För fågelarter som häckar i fjällnära skog är dock trenden negativ sett till hela perioden –2020. redovisar även i sin årliga uppföljning av miljömålen att det inte finns någon invasiv främmande art eller genotyp som utgör ett hot mot fjällområdet . Det förekommer dock blomsterlupin och sandlupin längs en del vägar som når in i fjällområdet. Det finns också fortfarande planteringar med contortatall i fjällnära skogsområden. Enligt har såvitt känt inga genetiskt modifierade organismer satts ut eller påträffats vare sig på land eller i vatten i fjällen. har tillsammans med länsstyrelserna genomfört en omfattande inventering och sammanställning av värdefulla fjällskogar. Kunskapsläget kring de fjällnära naturskogarna har därför förbättrats . Arbete med att långsiktigt skydda värdefull natur pågår i , bl.a. i Gröveldalen. beslutade länsstyrelserna i och i om flera nya naturreservat i fjäll- området, bl.a. Duvviegaejsie i samt Jarrebäcken i kommun. Kunskapen om kulturmiljöer, kultur- och fornminnen i fjällen är alltjämt låg. har i därför genomfört en fornminnesinventering i området –Storulvån– Helags–och har där funnit 152 nya lämningar. Av dessa består en tredjedel av samiska lämningar. och framåt genomför en inventering inom , Njaarke sameby i Åre kommun. Inventeringen kompletterar tidigare arkeologiska undersökningar om samernas historia i (6968, Årlig uppföljning av nationella miljömål 2021). har det skett en ökning av turister i fjällen till följd av den pågående pandemin och på flera ställen där det är populärt att vandra och cykla har slitaget blivit stort. Friluftslivet i fjällområdet har också förändrats med ökat intresse för t.ex. terrängcykling och terränglöpning. Arbetet med upprustning av ledsystemen har varit omfattande , se tabell 3.3. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Upprustning av fjälleder och återstående upprustningsbehov 2016–2020 Antal mil förbättrad ledmarkering Antal mil röjd led Källa: , årlig uppföljning av miljömålen 2021. 3.19.3Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att trenden är negativ och att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. Många olika intressen gör anspråk på fjällområdet. Klimatförändringarna är ett allt större hot mot fjällens känsliga miljöer och arter och det varmare klimatet har börjat ge synbara effekter i fjällmiljön. Även upphörd hävd, fysisk exploatering, påverkan från terrängkörning och skogsbruk är faktorer som påverkar fjällmiljön negativt. Regeringen bedömer att de åtgärder som vidtagits , t.ex. restaurering av fjälleder och inventering av värdefulla fjällskogar samt kulturmiljöer kan påverka situationen positivt. Miljökvalitetsmålet är att städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden ska tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt som en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. 3.20.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –kollektivtrafik, gång och cykel –natur- och grönområden –kulturvärden i bebyggd miljö –hälsa och säkerhet –hushållning med energi och naturresurser –hållbar avfallshantering. Som komplement till preciseringarna redovisas de tre indikatorerna: bostäder i kollektivtrafiknära lägen, tillgång till service och grönska samt skyddad bebyggelse. miljöindikatorer från bygg- och fastighetssektorn har inte uppdaterats sedan senaste redovisningen. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Fortsatt fokus på hållbar stadsutveckling Hållbar bebyggelsestruktur och hållbar stadsutveckling utgör två preciseringar för målet God bebyggd miljö. Flertalet åtgärder och resultat har genomförts för att främja arbetet med hållbar stadsutveckling. Dessa återfinns i UO18, Samhälls- planering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet. Rådet för hållbara städer är ett samverkansforum för hållbar stadsutveckling som inrättades av regeringen . Rådet bidrar med kunskap till kommunerna så att deras förutsättningar stärks för att utveckla levande och hållbara städer och samhällen förbättras. har rådets organisation . och Naturvårds- verket har samarbetat särskilt kring informationsmaterial om hållbara bebyggelse- miljöer. Arbetet belyser hur planering och byggande kan adressera flera problem- områden såsom luftkvalitet, buller, socialt utanförskap, otrygghet och klimataspekter. Indikatorn för skyddad bebyggelse visar att ökningen i antalet skyddade byggnader går långsamt. Inom ramen för arbetet med politik för gestaltade livsmiljöer har en kartläggning och goda exempel på hur kulturhistoriska värden kan integreras och tas tillvara i plan- och byggprocesser publicerats och en webbaserad introduktions- utbildning om hur kulturvärden ska hanteras i plan- och byggprocesser har tagits fram. För ytterligare resultat som bl.a. rör kulturvärden och god vardagsmiljö se även utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, avsnitt 7. Ökade satsningar på gång, cykel och kollektivtrafik Personbilstrafiken dominerar för persontransporter, men åtgärder har genomförts för att förbättra förutsättningarna för gång, cykel och kollektivtrafik. finns det ett etappmål inom miljömålssystemet om ökad gång, cykel och kollektivtrafik. Målet innebär att andelen persontransporter med gång, cykel och kollektivtrafik i ska vara 2025, uttryckt i personkilometer, i riktning mot att fördubbla andelen gång, cykel, och kollektivtrafik. Enligt resvaneundersökningen är resultatet för måluppfyllelsen nära målnivån på men med hänsyn till felmarginalen kan nivån vara aningen högre eller lägre. Det går därför inte att se en tydlig riktning för utvecklingen av måluppfyllelsen. minskade antalet resor med kollektiva färdsätt avsevärt som en följd av restriktioner och rekommendationer kopplade till covid-19-pandemin. Resor med cykel kan ha ökat något – augusti jämfört med , dock är förändringen inte statistiskt säkerställd. Tolv ansökningar om stöd från Stadsmiljöavtalen om sammanlagt har beviljats . Stödet har exempelvis gått till att rusta upp och bygga nya resecentrum och centrumnära hållplatser, utveckling av kollektivtrafik samt utbyggnad och utveckling av gång och cykelinfrastruktur i flera kommuner. Se utgiftsområde 18 och utgiftsområde 22 för fler resultat kopplat till stadsmiljöavtalen samt fler resultat och åtgärder som har genomförts för att främja hållbar mobilitet och transport- effektivitet. beslutade regeringen om en särskild satsning på cykelåtgärder. Satsningen, som sker inom ramen för stadsmiljöavtalen, uppgår till 2021 och 2022. Stöd ges till investeringar i städer som tillgodoser allmänt transportbehov och som avser cykelnät, en cykelparkering eller annan anläggning eller del av anläggning för cykeltrafik. En övervägande majoritet av de nya bostäder som byggs uppförs i kollektivtrafiknära lägen. Detta ger förutsättningar för att i större utsträckning välja andra transportsätt framför personbil. Statistiken för indikatorn om bostäder i kollektivtrafiknära lägen har dock inte uppdaterats sedan förra redovisningen. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 framgår att förutsättningarna att resa kollektivt varierar, då det finns stora regionala och lokala skillnader i fråga om kollektivtrafik kopplat till befolkningstäthet. Nya verktyg ger bättre förutsättningar att planera grönområden Indikatorn tillgång till service och grönska visar att en majoritet av befolkningen bor nära grönområden. I hade av befolkningen tillgång till minst ett grönområde inom från bostaden, enligt statistik från . Tillgången till skyddad natur inom från bostaden kvarstår på samma nivå som året innan (). Andelen har ökat något i , och . Ökningen kan både bero på att fler naturområden skyddats och att fler invånare flyttat in i närheten av ett redan skyddat område. har arbetat med ett nytt digitalt verktyg för ekosystemtjänster som ska bidra till bättre planering av grönområden. Ett antal kommuner har använt det nya verktyget för ekosystemtjänster i samband med framtagande av detaljplaner. Ett arbete pågår även inom ramen för Rådet för hållbara städers arbete där flera statliga myndigheter arbetar för att ta fram nationell vägledning för grönplanering. En handbok om grönplanering har tagits fram . har , , Statens centrum för arkitektur och design (ArkDes) och flera andra aktörer genomfört föreläsningsserier och seminarier om ekosystemtjänster. har följt upp hur medlen från stödet för grönare städer har använts och vilka resultat som har uppnåtts. bedömer att projekten som beviljats medel genom stödet har utgjort ett positivt bidrag till miljökvalitetsmålet om God bebyggd miljö och flera av dess preciseringar. beslutade regeringen om ett nytt investeringsstöd för gröna och trygga samhällen som till skillnad från det tidigare stödet även främjar trygghetsskapande åtgärder i områden med socioekonomiska utmaningar. Energiprestandan i byggbeståndet förbättras Energianvändningen i byggnader har visat en positiv utveckling . Den temperaturkorrigerade energianvändningen per areaenhet för bostäder och lokaler har minskat med . har den direkta användningen av fossila bränslen minskat från till Den minskade energianvändningen per areaenhet beror till stor del på ökad användning av värmepumpar som oljepannor blivit mindre vanliga, men även på energieffektiviserande åtgärder. Generella styrmedel som koldioxidskatt och energiskatter liksom riktade insatser har bidragit till utvecklingen. I och med genom- förandet av det omarbetade EU-direktivet för byggnaders energiprestanda införs också nya bestämmelser om laddinfrastruktur i anslutning till vissa byggnadstyper. Flertalet åtgärder och resultat har genomförts för att främja arbetet energieffektivisering. Dessa återfinns i utgiftsområde 21 Energi. har regeringen föreslagit en ny lag om klimatdeklaration för byggnader samt infört ett nytt stöd för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus, se utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Cirkulär ekonomi en viktig del av resurshushållningen Trenden med ökade mängder hushållsavfall i verkar ligga på en hög nivå. genererades totalt hushållsavfall, vilket motsvarar per person. Byggsektorn står för av allt genererat avfall i . 2021/22:1 Utgiftsområde 20 förlängde regeringen det tidigare etappmålet om bygg- och rivningsavfall som hade med nytt slutår . Regeringen har vidtagit flera åtgärder som ska bidra till att etappmålet nås, t.ex. beslutade om krav på nya uppgifter i kontrollplanen om bygg- och rivningsavfall (prop. 2019/20:156, bet. 2019/20:MJU20, rskr. 2019/20:338). Kontrollplanen skapar bättre förutsättningar för hanteringen och planeringen av bygg- och rivningsavfallet och kan bidra till att främja förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av det icke-farliga bygg- och rivningsavfallet vilket bidrar till omställningen till en cirkulär ekonomi. Både livsmedel och bygg- och fastighetssektorn inklusive bygg- och rivningsavfall är två av de prioriterade strömmarna som pekas ut i strategin för cirkulär ekonomi. Regeringen beslutade om ett nytt etappmål om matavfall som innebär att 2023 ska av matavfallet från hushåll, storkök, butiker och restauranger sorteras ut och behandlas biologiskt så att växtnäring och biogas tas tillvara. Det tidigare etappmålet om resurshushållning i livsmedelskedjan med slutår har inte kunnat nås. Med detta etappmål har regeringen en ökad ambition och en högre procentsats. 3.20.3Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att det inte går att avgöra om trenden är positiv eller negativ och att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. Den pågående pandemin har bidragit till ändrade levnadsvanor och att vardagsresorna har förändrats för många invånare. Detta har även påverkat fler av preciseringarna i målet God bebyggd miljö. Några konsekvenser är färre resor med kollektivtrafik men ibland har dessa ersatts med cykel eller gång. En trend med ökad utevistelse kan urskiljas men också mer slitage på grönområden. Det är svårt att förutsäga hur de under pandemin ändrade levnadsvanorna kommer att se ut . Det går inte heller att se en tydlig riktning för utvecklingen av måluppfyllelsen i dess helhet. Åtgärder som särskilda satsningar på cykel och hållbar mobilitet samt det nya bidraget för gröna och trygga samhällen bidrar positivt till miljökvalitetsmålet. Miljö- påverkan från byggsektorn är däremot fortsatt hög. Det stora behovet av nya bostäder innebär en utmaning för byggsektorn och samhället i stort liksom behovet av att rusta upp, energieffektivisera och klimatanpassa såväl befintlig som framtida bebyggelse. Det krävs en ökad återanvändning och återvinning i byggbranschen samt att design och designprocesser kommer tidigt in i både produktutveckling och planering av miljöer för att uppnå en god hushållning med energi och naturresurser och en hållbar avfallshantering. Bygg- och rivningsavfall är en prioriterad ström i strategin för cirkulär ekonomi, varav åtgärderna är viktiga för omställningen. Regeringens nya etappmål inom avfallsområdet, se tabell 3.2, bedöms bidra till måluppfyllelse genom att resurser används mer effektivt, vilket minskar både klimatpåverkan och bidrar till övergången till en cirkulär ekonomi. Regeringen har också gett flera uppdrag, bl.a. att analysera förutsättningarna inkl. för- och nackdelar med nationella kriterier för när avfall upphör att vara avfall samt att utreda hanteringen av jord- och schaktmassor, entreprenadberg och annat naturligt förekommande material som kan användas för anläggningsändamål. förstärks arbetet inom EU för en mer cirkulär avfallshantering samt mot en mer klimatneutral och cirkulär byggsektor genom ytterligare initiativ. För att fortsatt verka för att nå miljökvalitetsmålets preciseringar är utveckling och genomförandet inom flera politikområden viktiga. Redovisning av vidtagna åtgärder och resultat återfinns därför inom flera utgiftsområden. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 3.21Ett rikt växt- och djurliv Miljökvalitetsmålet är att den biologiska mångfalden ska bevaras och användas på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Arternas livsmiljöer och eko- systemen samt deras funktioner och processer ska skyddas. Arter ska leva kvar i lång- siktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Människor ska ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö med rik biologisk mångfald som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd. 3.21.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs av preciseringarna av miljökvalitetsmålet och är följande: –gynnsam bevarandestatus och genetisk variation –påverkan av klimatförändringar –ekosystemtjänster och resiliens –genetiskt modifierade organismer –främmande arter och genotyper –värdefull tätortsnära natur. Som komplement till dessa bedömningsgrunder finns två indikatorer som redovisades i BP19 respektive BP20. Indikatorn bevarandestatus för naturtyper i art- och habitat- direktivet uppdateras . Indikatorn rödlisteindex för arter uppdateras . För indikatorn rödlisteindex redovisas nedan ett kompletterande diagram för vissa artgrupper åren 2000–2020. för biologisk mångfald presenterades och antogs av ministerrådet genom rådslutsatser. Detta godkändes av (utskottens protokoll 2020/21:6). Strategin är del av EU:s gröna giv och sätter upp mål för skydd och hållbart nyttjande av biologisk mångfald. Förhandlingar inom FN:s konvention om biologisk mångfald om ett nytt globalt ramverk för biologisk mångfald fick skjutas upp på grund av den pågående pandemin. Gynnsam bevarandestatus, genetisk variation samt påverkan av klimatförändringar Rödlisteindex kan användas för att ge en överblick över situationen för rödlistade arter, se diagram 3.16. Över tid är förändringarna små. Artgrupper med tydlig positiv utveckling är grod- och kräldjur samt däggdjur. Försämring syns för mossor och fåglar. Fåglar följt av bin är de artgrupper som har störst andel hotade arter. Resultat visar att de faktorer som påverkar flest rödlistade arter och naturtyper i är markanvändning för jord- och skogsbruket, främst avverkning av skog och igen- växning av naturbetesgräsmarker. Andra viktiga påverkansfaktorer är klimat- förändringar, exploatering, torrläggning av våtmarker, vattenreglering, svamp- sjukdomar på alm och ask, konkurrens från främmande invasiva arter och fiske, t.ex. bottentrålning. Miljöövervakning och åtgärdsprogram för hotade arter och naturtyper (ÅGP) är verktyg för att identifiera och genomföra viktiga åtgärder. Totalt pågår nu 131 landbaserade åtgärdsprogram. En särskild satsning inom ÅGP för att stärka förutsättningarna för de mest hotade vilda pollinatörerna gjordes i sju län på en yta av . För att öka kunskapen kring och övervaka genetisk inomartsvariation för vattenlevande arter, har Havs- och vattenmyndigheten påbörjat ett program för fyra 2021/22:1 Utgiftsområde 20 har tagit fram en rapport med förslag på arter, metoder och kostnader i syfte att utveckla arbete med genetisk variation, t.ex. hos vilda pollinatörer och älg. Inavelsgraden hos den skandinaviska vargstammen har minskat . inrättades 164 nya och utökade statliga naturreservat som totalt omfattar knappt värdefulla naturområden. Europeiska kommissionen inledde ett formellt överträdelseärende mot om återstående brister i utpekandet av Natura 2000-områden enligt både fågeldirektivet och art- och habitatdirektivet. Kommissionen inledde även ett annat överträdelseärende mot om otillräckliga åtgärder enligt art- och habitat- direktivet för att skydda arten tumlare. har svarat kommissionen i båda ärendena. Drygt 700 arter i flera olika artgrupper påverkas negativt av klimatförändringar vilket innebär förändringar i artsammansättningen för olika naturtyper och ekosystem. Havs- och vattenmyndigheten och () har startat ett långsiktigt övervakningsprogram för vild fisk, kräftdjur och blötdjur, där effekter av klimatförändringar ingår. Länsstyrelserna har genomfört insatser med fokus på att stärka grön infrastruktur, ekosystemtjänster, naturbaserade skydd mot kusterosion, översvämning och hur ekosystem i och vid vatten påverkas av ett förändrat klimat, i syfte att mildra klimatets negativa påverkan. har tagit fram en vägledning för naturbaserade lösningar för klimatanpassning. Havs- och vatten- myndigheten undersöker med stöd av klimatförändringarnas och havs- försurningens inverkan på koraller i svenska vatten. har också tagit fram indikatorer för uppföljning av klimatanpassningsarbetet. Ekosystemtjänster, resiliens och grön infrastruktur forskningssatsning Förvaltningen av landskap avslutades med tre slutrapporter som utgör ett efterfrågat kunskapsunderlag i länsstyrelsers och andra myndigheters arbete med grön infrastruktur. I rapporterna beskrivs bl.a. hur grön infrastruktur i marin miljö kan stärkas och bevaras samt hur fler intressen kan delta i planeringen av skogslandskapets långsiktiga utveckling. Det saknas fortfarande kunskap om tillståndet för ekosystemens funktioner och processer. Det saknas också kunskap om ekosystemens förmåga att klara av störningar samt anpassningsförmåga till ett ändrat klimat. Det finns även stora kunskapsbrister om var i landskapet olika ekosystemtjänster produceras och hur dessa tjänster påverkas av planerings- och exploateringsbeslut. Värdet av ekosystemtjänster integreras inte i verksamheter och beslut. Därför går det inte att följa upp hur ekosystemtjänsternas värde förändras . Naturvårds- verkets och länsstyrelserna har fortsatt sitt kommunikationsarbete om värdet av ekosystemtjänster för att uppmuntra till att integrera ekosystemtjänster i myndigheternas olika verksamheter. Pollinering är en viktig ekosystemtjänst men situationen för vilda pollinatörer är allvarlig. Till exempel visar rödlisteindex att bin är den artgrupp som har näst störst andel hotade arter (se diagram 3.16). påbörjades genomförandet av regeringens särskilda satsning för att stärka förutsättningar för vilda pollinatörer. I kommunerna har 118 lokala naturvårdsprojekt fått stöd för att stärka villkoren för pollinatörer. Länsstyrelser och statliga myndigheter har tillsammans med företag och föreningar genomfört en mängd insatser genom slåtter och röjningar, spridning av erfarenheter, sådd av lokala blomsorter och framskrapning av sandmiljöer för att förbättra pollinatörernas boplatser och gynna blomrika livsmiljöer. I de nordliga länen har länsstyrelserna påbörjat mera grund- läggande inventeringar för att öka kunskapen om vilda pollinatörer. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 regeringen på för att bekämpningsmedel som är farliga för bin antingen ska förbjudas eller begränsas kraftigt. Diagram 3.16 Rödlisteindex för vissa artgrupper Anm: Rödlisteindex har en skala mellan noll och ett, där noll innebär att samtliga arter i artgruppen är utdöda, medan ett betyder att samtliga är livskraftiga.