prop · H90336 · 2021-10-19 00:00:00 — Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om betygs- Vid betygssättning i en kurs som det ges ett nationellt prov i ska ele- vens resultat på det provet särskilt beaktas. Provresultatet eller resultat på delprov ska dock inte särskilt beaktas om det finns särskilda skäl. Om det saknas underlag för be- Om det saknas underlag för be- dömning av en elevs kunskaper i en dömning av en elevs kunskaper i en kurs på grund av elevens bristande kurs eller på en viss nivå i ett ämne deltagande, ska betyg inte sättas på på grund av elevens bristande del- 22Senaste lydelse 2017:1104. 23 Senaste lydelse 2015:482. tagande, ska betyg inte sättas på kursen eller nivån. Lydelse enligt förslag i avsnitt 2.1 Den som är bosatt i landet och Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från vuxen- vill ha betyg från utbildning på utbildning ska ha möjlighet att grundläggande nivå, särskild genomgå prövning i alla kurser som utbildning på grundläggande nivå det sätts betyg på och i komvux- eller utbildning i svenska för invan- Detta gäller även den som drare ska ha möjlighet att genomgå har fått betyg på kursen, prövning i alla kurser som det sätts komvuxarbetet, ett gymnasiearbete Detta gäller även den som har fått betyg på kursen. Den som är elev i gymnasieskolan eller i gymnasie- särskolan får dock inte genomgå prövning i en kurs om eleven har fått minst betyget E på genomgå prövning i ett komvux- arbete om eleven har fått betyget E på ett gymnasiearbete eller ett gymnasiesärskolearbete. Prövning får göras bara hos en Prövning i en kurs får göras bara huvudman som anordnar den aktu- hos en huvudman som anordnar ella kursen eller, när det gäller den aktuella kursen. komvuxarbete, utbildning inom det Med prövning i en kurs avses en bedömning av kunskaper som resulterar i ett betyg som sätts i enlighet med bestämmelserna om betyg och betygssättning i 35–37 och 38 §§. Regeringen eller den myndighet med stöd av 8 kap. 7 § regerings- formen meddela ytterligare före- skrifter om prövning. Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från utbildning på gymnasial nivå eller särskild utbildning på gymnasial nivå ska ha möjlighet att genomgå prövning 24Senaste lydelse 2021:000. i alla ämnen som det sätts betyg i och på samtliga nivåer i dessa ämnen. Detta gäller även den som har fått betyg i ämnet och även om betyget omfattar den nivå i ämnet som prövningen gäller. Den som är elev i gymnasieskolan eller i gymnasie- särskolan får dock inte genomgå prövning på en viss nivå i ett ämne om eleven har fått minst betyget E på den nivån. Prövning i ett ämne får göras bara hos en huvudman som anordnar utbildning i ämnet på den nivå som prövningen gäller. Med prövning i ett ämne avses en bedömning av kunskaper på den nivå i ämnet som prövningen gäller som resulterar i ett betyg som sätts i enlighet med bestämmelserna om betyg och betygssättning i 35–37 och 38 §§. Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från utbildning på gymnasial nivå eller särskild utbildning på gymnasial nivå ska ha möjlighet att genomgå prövning i komvuxarbete. Detta gäller även den som har fått betyg på komvuxarbetet, ett gymnasiearbete eller ett gymnasiesärskolearbete. Den som är elev i gymnasieskolan eller i gymnasie- särskolan får dock inte genomgå prövning i ett komvuxarbete om eleven har fått betyget E på ett gymnasiearbete eller ett gym- nasiesärskolearbete. Prövning i komvuxarbete får göras bara hos en huvudman som anordnar utbildning inom det kunskapsområde som komvux- arbetet avser. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regerings- formen meddela ytterligare före- skrifter om prövning. Den som genomgått en kurs i Den som genomgått en kurs i vill få sina kunskaper dokumen- vill få sina kunskaper dokumen- terade på annat sätt än genom betyg terade på annat sätt än genom betyg ska få ett intyg. ska få ett intyg. den som har genomgått utbildning på en eller flera nivåer i ett ämne. Huvudmannen ansvarar för att eleverna informeras om möjligheten att få ett intyg. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet meddela föreskrifter om att intyg meddela föreskrifter om att intyg alltid ska utfärdas efter vissa kurser alltid ska utfärdas efter vissa eller viss utbildning. kurser, vissa ämnen eller viss ut- Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får i fråga om gymnasieskolan och gymnasiesärskolan meddela föreskrifter om 1. i vilka kurser som fjärrunder- 1. i vilka ämnen och nivåer i visning får användas, dessa ämnen som fjärrundervisning 2.elevgruppernas storlek när fjärrundervisning används, och 3.i vilken omfattning fjärrundervisning får användas. Denna lag träder i kraft . Lagen tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas För utbildning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska äldre bestämmelser fortfarande gälla i fråga om utbildning som har påbörjats För vuxenutbildning ska äldre bestäm- melser fortfarande gälla i fråga om kurser som har påbörjats före Utbildning inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå som har påbörjats före 2025 ska dock efter fullföljas enligt de bestämmelser som gäller för utbildning som har påbörjats efter . Den som har påbörjat utbildning inom gymnasieskolan, gymnasie- särskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå eller vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå före 25 Senaste lydelse 2015:482. 26 Senaste lydelse 2020:605. 2025 får genomgå prövning inom vuxenutbildning enligt bestämmelserna i 20 kap. 40 § i den äldre lydelsen. Prövning i en kurs får då göras bara hos en huvudman som erbjuder utbildning i ett ämne på en nivå som motsvarar den kurs som prövningen gäller. 6.En gymnasieexamen enligt 16 kap. 26–28 §§ och en gymnasie- ingenjörsexamen enligt 17 a kap. 15 § som utfärdas efter får, utöver betyg i ämnen, innehålla betyg som satts på kurser enligt de äldre bestämmelserna. 7.Om en elev har fått ett godkänt betyg på en kurs i ett ämne inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gym- nasial nivå eller vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå enligt de äldre bestämmelserna, ska ett godkänt betyg som eleven får på en nivå i samma ämne före omfatta bara lägre nivåer i ämnet som inte motsvaras av den kurs som eleven har fått godkänt betyg på. 8.Om en elev har fått betyg på en kurs i ett ämne inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå eller vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå enligt de äldre bestämmelserna, ska ett godkänt betyg som eleven får på en nivå i samma ämne efter ersätta betyget på kursen. Detta gäller dock endast om den aktuella kursen motsvarar någon eller några av de nivåer som omfattas av betyget i ämnet. Huvudmannen för en gymnasie- skola eller vuxenutbild- ning, där eleven läser ett ämne som innefattar utbildning för yrkes- förarkompetens och som har varit föremål för samråd mellan de myn- digheter som regeringen bestäm- mer, är inte skyldig att ha tillstånd. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2007:1157) om yrkesförarkompetens Härigenom föreskrivs att 8 kap. 3 § lagen (2007:1157) om yrkesförar- kompetens ska ha följande lydelse. Gymnasieskola eller vuxenutbildning, där eleven går en nationell kurs som har varit föremål för samråd mellan de myndigheter som regeringen bestämmer, är inte skyldig att ha tillstånd. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas efter . 3.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för utbildning inom gymnasie- skolan som har påbörjats före . För vuxen- utbildning ska äldre bestämmelser fortfarande gälla i fråga om kurser som har påbörjats före . 1Senaste lydelse 2010:872. Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i upp- drag att bl.a. analysera och föreslå åtgärder för att alla ungdomar ska på- börja och fullfölja en gymnasieutbildning (dir. 2015:31). som antog namnet , fick genom tilläggsdirektiv uppdraget att analysera för- och nackdelar med ämnesbetyg jämfört med kursbetyg och att utreda möjligheterna att införa ämnesbetyg i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan (dir. 2015:141). Utredningen konstaterade i sitt betänkande att ett införande av ämnesbetyg kan leda till flera förbättringar för elever och lärare. att en utredning skulle få i uppdrag att ta fram nödvändiga författnings- förslag och belysa ytterligare konsekvenser vad gäller ett system med ämnesbetyg i gymnasieskolan (SOU 2016:77). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i upp- drag att utreda och föreslå hur ämnesbetyg kan införas i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan samt lämna förslag på andra justeringar i betygs- systemet för alla skolformer. I uppdraget ingick bl.a. att föreslå en modell för ämnesbetyg för gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, analysera hur denna modell ska förhålla sig till vuxenutbildningen, analysera om och i så fall hur kompensatoriska inslag ska införas i betygssystemet för alla skolformer och föreslå sätt att synliggöra och dokumentera elevers kun- skapsutveckling när kunskapsnivån inte motsvarar ett godkänt betyg (dir. Utredningen, som antog namnet , fick i tilläggsdirektiv som beslutades bl.a. ett komplet- terande uppdrag att analysera behovet av insatser för att undvika betygs- inflation (dir. 2019:66). betänkandet Bygga, bedöma, betygssätta – betyg som bättre motsvarar elevernas kunskaper (SOU 2020:43). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. förslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en för- teckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2020/04429). och har på ett tidigt stadium av beredningen getts möjlighet att lämna synpunkter på ett utkast till lag- rådsremiss vars lagförslag huvudsakligen överensstämmer med förslagen i denna proposition utom i fråga om avsnitt 6.5 och vidhängande lagförslag i avsnitt 2.2, som tillkommit med anledning av synpunkter som framförts av , och ikraftträdandebestämmelsen för vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år, som har ändrats efter synpunkter från , se avsnitt 7 och 2.2. Universitets- och högskolerådet (UHR), Kommuner och Regioner (SKR), och Idéburna skolors riksförbund har vidare beretts tillfälle att lämna synpunkter på ett slutligt utkast till lagrådsremiss vars lagförslag i huvudsak överensstämmer med förslagen i denna proposition. Skolinspektionen och Friskolornas riks- förbund har inte haft några synpunkter på förslagen. riksförbund har avstått från att yttra sig. som behandlas i avsnitt 6.5, UHR har lämnat synpunkter som behandlas i 2021/22:36 avsnitt 7 och SKR har lämnat synpunkter som behandlas i avsnitt 6.5 och 8.Inkomna yttranden finns tillgängliga i (U2020/04429). I propositionen behandlas utredningens förslag om kompensatoriska inslag i betygssystemet i alla skolformer i avsnitt 5 och förslaget om infö- randet av ämnesbetyg i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxen- utbildningen i avsnitt 6. Utredningens förslag om att införa ytterligare ett underkänt betyg, betyget Fx (SOU 2020:43, kap. 13), behandlas inte i propositionen. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslagen i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Ändringar har gjorts i enlighet med Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behand- las i avsnitt 5.3, 7 och författningskommentaren. I förhållande till lagrådsremissen har dessutom vissa mindre språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 4Betygen speglar inte elevers ämneskunskaper på ett rättvisande sätt Betygens funktion ställer krav på rättvis och likvärdig betygssättning Betyg i skolväsendet fyller flera viktiga funktioner, bl.a. som information om uppnådda kunskaper till t.ex. eleven, vårdnadshavare och framtida arbetsgivare. En viktig funktion är att betyg från , special- skolan, gymnasieskolan och vuxenutbildning (komvux) på gymnasial nivå används för tillträde och som urvalsinstrument vid an- tagning till studier på gymnasial respektive eftergymnasial nivå. De betyg som är godkända eller högre räknas om till ett samlat meritvärde. För gym- nasial utbildning gäller det alla kursbetyg, alltså även kursbetyg som sätts tidigt och i inledande studier i ämnet. Att betygen används för antagning till fortsatta studier ställer alltså höga krav på en rättvis och likvärdig betygssättning och de betyg som sätts behöver på ett rättvisande sätt spegla elevernas kunskaper. En grundförutsättning för detta är att betygssystemet som sådant är väl utformat och att den betygssättande läraren får det stöd som behövs. Uppföljningar av betygssystemet pekar på brister Trots att mycket har gjorts för att förbättra förutsättningarna för lärares betygssättning finns det kritik mot hur systemet är uppbyggt och mot att systemet hindrar betyg från att rättvisande spegla elevers ämneskunskaper. uppföljningar av systemet visar bl.a. på problem i använd- ningen av betygsskalan. Enligt utvärdering av den nya betygs- skalan och kunskapskravens utformning (2016) uttrycker elever ofta att de inte får ha en dålig dag och att de inte får misslyckas på ett enda prov för då blir betyget satt utifrån den sämsta prestationen. reformerna skulle leda till fördjupat lärande, helhet och kvalitet i under- Prop. 2021/22:36 visningen tenderar att försvinna i resonemang om resultat på enstaka upp- gifter och tolkningar av formuleringar i kunskapskraven. Det kan bli ännu mer påtagligt i korta kurser eller mindre omfattande ämnen, där mindre undervisningstid ges. I utvärderingen framkommer kritik mot bristen på kompensatoriska aspekter i betygssystemet. Detta har också påtalats av bl.a. Utredningen om nationella prov (SOU 2016:25). I rapporten för svensk skola (, och Vlachos 2016) från & Samhälle (SNS) påtalas, i likhet med utvärderingar, problematiken i att betygssystemet foku- serar på elevers svagheter. Kursbetygssystemet som företeelse anses vidare vara problematiskt: ett betyg på en enskild kurs finns kvar i det slutliga betyget oavsett hur eleven har utvecklats. Det finns därför, menar författarna, en motsättning mellan kursbetygen och ambitionen att via betygen fånga de kunskaper som eleven har med sig från sin skolgång. upplever många elever och lärare ut- bildningen i gymnasieskolan som fragmentiserad. En bidragande orsak kan enligt utredningen vara att fokus i för hög grad fortsatt läggs på enskilda kurser, kunskapskrav och betygssättning (SOU 2016:77). Stress och psykisk ohälsa bland gymnasieskolans elever, framför allt bland unga kvinnor, har också beskrivits i flera rapporter (se t.ex. 2019, rapport 479). Att betygssättas efter varje kurs, innan man egentligen är färdig med studierna i ämnet, kan vara en bidragande orsak till elevers stress. En del elever uttrycker att de upplever systemet med kursbetyg som motiverande eller belönande, men de uppger å andra sidan också att systemet hämmar deras vilja och förmåga att lära sig. I stället för att skolan uppmuntrar och skapar förutsättningar för lärande upplever de att målet med skolan blir att ”beta av och slutföra kurser” (SOU 2016:77). Frågan om bristen på kompensatoriska inslag i betygssystemet be- handlas i avsnitt 5 och frågan om den nuvarande indelningen av utbild- ningen i kurser, dvs. den upplevda fragmentiseringen av utbildningen, behandlas i avsnitt 6. 5Det ska införas en ny princip för betygssättning för mer rättvisande betyg inom skolväsendet 5.1Betygssystemets konstruktion gör det svårt att sätta rättvisande betyg Betygen i har stor betydelse för individen, bl.a. för att de används som urvalsinstrument till nästa nivå i utbildningssystemet, dvs. ning till gymnasieskolan eller till högre utbildning. Betyg som inte upplevs som rättvisande kan leda till sänkt tilltro och legitimitet för hela betygs- Kunskapskraven anger vilka kunskaper som krävs för de olika betygs- stegen och ligger till grund för all betygssättning. 2021/22:36 skapskraven var att de skulle ge information om vad som krävs för att nå godkända resultat och därmed resultera i ett tydligt betygssystem (prop. 2008/09:66). I ett uppdrag till angavs att målen och kunskapskraven ska användas av lärare och skolledare och att de också ska kunna förstås av föräldrar samt förklaras för och diskuteras med elever (/312). Utredningen konstaterar dock att dessa förhoppningar inte helt har infriats. Av bl.a. utvärdering av den nya betygsskalan och kunskapskravens utformning framgår att lärarna anser att det är svårt att tillämpa kunskapskrav som uppfattas som omfattande och detaljerade (2016). Regeringen har därför beslutat om reviderade kursplaner för grund- skolan, specialskolan och sameskolan. har vidare beslutat om reviderade kunskapskrav där kraven har gjorts mindre omfattande, mindre detaljerade och har formulerats på ett enklare sätt. Det har dessutom beslu- tats om ändringar i kursplaner och kunskapskrav för grundsärskolan, som är en skolform för elever med utvecklingsstörning, samt för vissa ämnen i gymnasieskolan och vuxenutbildning (komvux) på gymnasial nivå. De ändringar som avser den obligatoriska skolan trädde i kraft och ska börja tillämpas från och övriga ändringar . Som nämnts har kritik riktats mot betygssystemet eftersom elever ofta uttrycker uppfattningen att betyg sätts utifrån deras sämsta prestationer. Kritiken har sin grund i att betygsskalan är konstruerad med flera betygs- steg och att ett högre betyg förutsätter att alla krav för ett eller flera lägre betygssteg är uppfyllda. Detta innebär att lägre kunskaper inom enstaka områden leder till att eleven får ett lågt betyg trots att elevens kunskaper i det stora hela bedöms motsvara ett betyg som ligger ett eller flera steg högre i betygsskalan. Av utvärdering av den nya betygsskalan och kunskaps- kravens utformning framgår att lärare tolkar och tillämpar kunskapskraven på olika sätt (2016). nationella ämnesutvärde- ringar 2015 av ämnena bild, musik och slöjd i visar exempel- vis att många elever hade fått godkända betyg i dessa ämnen trots att de med en korrekt tillämpning av regelverket inte borde ha fått det. I rappor- ten konstateras att många lärare medvetet eller omedvetet väljer att bortse från regelverket. Om andra lärare i stället fullt ut tillämpar bestämmelserna om hur bedömningen av elevernas kunskaper ska göras blir betygssyste- met inte rättssäkert och likvärdigt. Trots de insatser som har gjorts finns det alltså problem som leder till att det är svårt att sätta rättvisande betyg. Dessa problem är inbyggda i betygs- systemet och beror på bestämmelserna om hur bedömningen av elevens kunskaper ska göras vid betygssättningen i kombination med kunskaps- kravens utformning. Betyg sätts i flera skolformer och årskurser Skolväsendet i omfattar ett antal olika skolformer som regleras i skollagen (2010:800). Skolformerna är (10 kap.), grundsär- skolan, som är en skolform för elever med utvecklingsstörning (11 kap.), Prop. 2021/22:36 specialskolan, som är en skolform för barn som på grund av sin funktions- nedsättning eller andra särskilda skäl inte kan gå i eller grundsärskolan (12 kap.), sameskolan (13 kap.), gymnasieskolan (15–17 a kap.), gymnasiesärskolan, som är en skolform för elever med utvecklings- störning (18 och 19 kap.) och vuxenutbildning (komvux) (20 kap.). Komvux består av komvux på grundläggande nivå, komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå (för elever med en utvecklings- störning), komvux på gymnasial nivå, komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå (för elever med utvecklingsstörning) samt komvux i svenska för invandrare. Sameskolan omfattar enbart årskurs 1–6 och elever som har gått i sameskolan går högstadiet i . Igrundskolan sätts betyg i ämnen i årskurserna 6–9. Även i grund- särskolan sätts betyg i dessa årskurser, men bara om eleven eller elevens vårdnadshavare begär det. I sameskolan sätts betyg i ämnen i årskurs 6 och ispecialskolan i årskurserna 7–10. En rektor får också besluta att betyg ska sättas i årskurs 4 och 5 i , grundsärskolan och sameskolan och i årskurs 5 och 6 i specialskolan, vid en skolenhet som rektorn ansvarar för. I gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och komvux sätts betyg i kurser (3 kap. 14 a §, 10 kap. 15 §, 11 kap. 19 §, 12 kap. 15 §, 13 kap. 16 §, 15 kap. 22 §, 18 kap. 22 § och 20 kap. 35 § skollagen). Betygsskalan har sex steg Betygssystemet i skolväsendet är mål- och kunskapsrelaterat. De olika betygsstegen, som är reglerade i skollagen, är avsedda att ge besked om elevens kunskapsnivå i förhållande till kunskapskrav som finns för varje ämne eller kurs. Betyg ges i betygsskalan A–F där A utgör högsta betyg och F är ett icke godkänt betyg. Betyget F används dock inte i grund- särskolan, gymnasiesärskolan eller i komvux som särskild utbildning (10 kap. 17, 19 och 20 §§, 11 kap. 20, 22 och 23 §§, 12 kap. 17, 19 och 20 §§, 13 kap. 18, 20 och 21 §§, 15 kap. 23 och 24 §§, 18 kap. 23 och 24 §§ och 20 kap. 36 och 37 §§ skollagen). träder nya bestämmelser i kraft som innebär att det inom komvux på grundläggande nivå och komvux i svenska för invandrare ska användas en förenklad betygsskala i form av Godkänt och Icke Inom komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå ska endast betyget Godkänt användas. (20 kap. 36 § lagen [2020:446] om ändring i skollagen). Skälet för denna ändring är bl.a. att betygen, när det gäller dessa utbildningar, inte ligger till grund för urval till vidare studier 2019/20:105 s. 86). Alla delar av kunskapskraven måste vara uppfyllda för att eleven ska få Som framgår ovan regleras i skollagen i vilka skolformer och årskurser det ska ges betyg, hur de olika betygsstegen benämns och att betyg ska bestämmas med hjälp av kunskapskrav. I skollagen finns upplysnings- bestämmelser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om kunskapskrav (10 kap. 20 §, 11 kap. 23 §, 12 kap. 20 §, 13 kap. 21 §, 15 kap. 24 §, 18 kap. 23 § och 20 kap. 37 §). 2021/22:36 På förordningsnivå anges att kunskapskraven för betygen A, C och E ska precisera vilka kunskaper som krävs för respektive betyg. Kunskaps- kravet för betyget D innebär att kraven för E och till övervägande delen för C ska vara uppfyllda. Kravet för betyget B innebär att även kraven för C och till övervägande delen för A ska vara uppfyllda. Bestämmelserna innebär att en elev som i ett ämne har uppfyllt kunskapskravet för E och till övervägande del uppfyllt kunskapskravet för C men inte mer, får D i betyg. Bestämmelserna innebär dock också att en elev som för betygssättningen uppfyller kunskapskravet för E samt större delen av kunskapskravet för C och större delen av kunskapskravet för A inte heller kan få ett högre betyg än D, eftersom eleven inte uppfyller en mindre del av kunskapskravet för C. De båda eleverna får alltså samma betyg trots att den ena eleven kan betydligt mycket mer (10 kap. 19 och 20 §§, 11 kap. 22 och 23 §§, 12 kap. 19 och 20 §§, 13 kap. 20 och 21 §§, 15 kap. 24 §, 18 kap. 23 §, 20 kap. 37 §, 6 kap. 7 § skolförordningen, 8 kap. 2 § gymnasieförordningen [2010:2039] och 4 kap. 9 § förordningen om vuxenutbildning [2011:1108]). har bemyndigats att meddela föreskrifter om kunskapskrav för samtliga ämnen och kurser i alla skolformer förutom de gymnasie- gemensamma ämnen som finns inom gymnasieskolan och komvux på gymnasial nivå. Föreskrifter om dessa kunskapskrav meddelas i stället av regeringen (3 § förordningen [SKOLFS 2010:37] om läroplan för grund- skolan, förskoleklassen och fritidshemmet, 2 § förordning [2010:255] om läroplan för grundsärskolan, 3 § förordningen [2010:250] om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall, 3 § förordningen [2010:251] om läroplan för sameskolan samt för förskole- klassen och fritidshemmet i vissa fall, 1 kap. 4 § gymnasieförordningen och 2 kap. 11–13 §§ förordningen om vuxenutbildning).