prop · H80387 · 2021-02-09 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:87 Godkännande av rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt Regeringen överlämnar denna proposition till . Vid Europeiska rådets möte i den 17–träffades en överenskommelse om dels en flerårig budgetram och ett antal reformer på EU-budgetens utgiftssida, dels ett antal ändringar i EU-budgetens finansieringssystem, inklusive systemet för de s.k. egna medlen. De delar av överenskommelsen som rör ändringar i EU-budgetens finansieringssystem har därefter formaliserats i ett beslut av Europeiska unionens råd . För att beslutet ska bli giltigt krävs enligt artikel 311 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ett nationellt godkännande i enlighet med respektive medlemsstats konstitutionella krav. I propositionen föreslås att ska godkänna rådets beslut. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Finansieringssystemets uppbyggnad och överenskomna ändringar i systemet .......................................................................... Europeiska kommissionens ursprungliga förslag ............... ståndpunkt i förhandlingarna ............................... Överenskomna ändringar i finansieringssystemet.............. Redogörelse för innehållet i rådets beslut ....................................... 4.2Kategorier av egna medel och specifika metoder för att beräkna dessa............................................................... Tak för egna medel........................................................... 4.4Användning av medel som lånats upp på 4.5Extraordinära och tillfälliga ytterligare medel för att hantera konsekvenserna av covid-19-krisen..................... 4.6Extraordinär och tillfällig höjning av taken för egna medel för att hantera konsekvenserna av covid-19- Överföring av överskott.................................................... 4.9Uppbörd av egna medel och tillhandahållande av dem till kommissionen ..................................................... Slutbestämmelser och övergångsbestämmelser................ 5 Godkännande av rådets beslut......................................................... Rådets beslut om systemet för EU:s egna medel för perioden och framåt................................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... godkänner Europeiska unionens råds beslut av om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut /335/EU, Euratom. 2020/21:87 2 Ärendet och dess beredning Europeiska kommissionen presenterade ett förslag till regelverk för ett modifierat system för EU:s s.k. egna medel (KOM[2018] 325–328), dvs. de inkomstkällor som huvudsakligen finansierar EU:s utgifter. Kommissionen presenterade därefter ett reviderat förslag till beslut om EU:s egna medel (KOM [2020] 445). Förslaget var en del i ett större lagstiftningspaket om den fleråriga budgetramen (MFF) –2027. De reviderade förslagen föranleddes av spridningen av sjukdomen covid-19. Kommissionens förslag till rådets beslut om egna medel skulle träda ikraft och ersätta rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel (2014/335/EU, Euratom). Kommissionens förslag till beslut behandlades i rådet –. Kommissionens reviderade förslag behandlades i rådet . Det stod då klart att egna medel baserade på volymen icke materialåtervunnen förpackningsplast under vissa förutsättningar kunde accepteras inom ramen för en övergripande uppgörelse om MFF och Europeiska unionens återhämtningsinstrument. har i faktapromemorian Förslag till system för EU:s egna medel för perioden (2017/18:FPM92) redogjort för innehållet i kommissionens förslag till rådets beslut om systemet för egna medel och till ändringar i berörda rättsakter. Regeringen har även i de årliga skrivelserna till om verksamheten i Europeiska unionen redogjort för förhandlingarna om den fleråriga budgetramen – 2027. Företrädare för regeringen har vidare haft överläggningar med finansutskottet och skatteutskottet beträffande såväl de föreslagna ändringarna av systemet för egna medel som förhandlingsarbetet. Regeringen har även kontinuerligt samrått med avseende dessa frågor. har i faktapromemorian Reviderat förslag till flerårig budgetram för perioden –2027 och förslag om inrättande av instrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-pandemin (2019/20:FPM49) redogjort för innehållet i kommissionens reviderade förslag om egna medel. Vid mötet antog stats- och regeringscheferna i gemensamt slutsatser kring EU:s fleråriga budgetram för perioden –2027, inrättandet av ett nytt återhämtningsinstrument för Europeiska unionen samt revideringar av systemet för Europeiska unionens egna medel. Regeringen samrådde inför och under detta möte kontinuerligt med vid mötets avslutande kunna ge stöd åt Europeiska rådets slutsatser. , , och har ansvarat för tillämpningen av rådets beslut om systemet för egna medel i . Det nya beslutet om egna medel kommer även att tillämpas av . Berörda myndigheter har under beredningen av denna proposition getts tillfälle att yttra sig över rådets beslut. Finansieringssystemets uppbyggnad och Prop. överenskomna ändringar i systemet Utformningen av systemet för EU:s egna medel är avgörande för dels finansieringen av EU:s verksamhet, dels fördelningen av finansieringen mellan medlemsstaterna. Den exakta storleken på medlemsstaternas årliga avgifter beror emellertid på de faktiska utbetalningarna från EU-budgeten och den relativa utvecklingen av medlemsstaternas ekonomier. Finansieringssystemets utformning regleras i rådets beslut om systemet för egna medel. Det finns tre typer av egna medel: s.k. traditionella egna medel (tullar och liknande avgifter samt särskilda sockeravgifter), medel som baseras på medlemsstaternas mervärdesskattebas och medel som baseras på medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI). Såväl mervärdesskattebasen som BNI omfattas av gemensamma definitioner. EU- budgeten finansieras till en mindre del även av skatter på löner och pensioner samt pensionsavgifter för anställda vid , bidrag från medlemsstaterna i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, böter samt en del andra mindre intäktsposter. Systemet för egna medel innehåller särskilda bestämmelser som reducerar vissa medlemsstaters avgifter. Den såväl i absoluta som i relativa tal mest betydelsefulla av dessa reduktioner har fram varit särskilda reduktion, även kallad den brittiska rabatten. Reduktionerna har i sin nuvarande form utvecklats och omfattar , , , , och . Den brittiska rabatten tillämpades fram t.o.m. . har enligt rådets beslut om systemet för egna medel av tre slags reduktioner: en begränsning av finansieringsandel av det reduktion till av den normala finansieringsandelen, en nedsättning av uttagsatsen för den del av avgiften som baseras på mervärdeskattebasen från och en reduktion av den del av avgiften som baseras på BNI med (prisnivå). 3.2Europeiska kommissionens ursprungliga förslag Det förslag till modifierat system för egna medel som kommissionen antog innebar i huvudsak följande: –ett reviderat tak för egna medel från till av BNI mätt som betalningar och från till mätt som åtaganden, –en sänkt andel av intäkter från traditionella egna medel (tullintäkter) som medlemsstaterna får behålla för att täcka kostnader för uppbörd från till , – en förändrad och förenklad modell för beräkning av den mervärdes- – införande av nya egna medel i form av en andel av intäkterna från för- säljningen av utsläppsrätter inom ramen för Europeiska unionens system för utsläppshandel, – införande av nya egna medel i form av en avgift baserad på volymen icke-materialåtervunna plastförpackningar i respektive medlemsstat, – införande av nya egna medel baserade på den föreslagna gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen (), beräknad som en viss procentsats på värdet av de skattepliktiga vinsterna för de företag för vilka CCCTB ska vara obligatorisk, samt – en modell för utfasning av samtliga reduktioner inom systemet för egna medel –2025. utträde ur Europeiska unionen leder till en minsk- ning av Europeiska unionens samlade BNI, vilket ger upphov till en minskning av marginalen mellan utgifter och intäkter till unionens budget och taken för egna medel. Kommissionen föreslog därför en höjning av taken för de egna medlen. Kommissionens förslag föregicks av en diskussion om reformer som sträcker sig tillbaka till åtminstone Europiska rådets uppgörelse om bud- getramen för perioden –2020 . Som en del av slut- uppgörelsen för budgetramen antogs en gemensam deklaration av kom- missionen, rådet och om inrättandet av en högnivå- grupp för översyn av systemet för egna medel. Gruppen kom att ledas av och presenterade sina förslag i en slutrapport Kommissionen har vid framtagandet av sina förslag inför beslutet om budgetramen för perioden –2027 i viss utsträckning följt de rekommendationer som gruppen lämnade. Kommissionen motiverade bl.a. sitt förslag med att det befintliga systemet för egna medel fungerade otillfredsställande och att tiden var inne för att ta steg mot att utveckla nya former för finansiering för EU- Framför allt ansåg kommissionen att EU-budgetens inkomster i för stor utsträckning bestod av bidrag från medlemsstaterna. därför att minska budgetens beroende av den betydande del av medlems- staternas bidrag som baseras på ländernas BNI. 3.3 ståndpunkt i förhandlingarna har beslutat om att ska verka för effektivitet och återhållsamhet i EU-budgeten samt en kostnadseffektiv användning av 1994/95:FiU5, 1994/95:67). och har bekräftat denna hållning genom att ställa sig bakom regeringens prioriteringar inför förhandlingen om den fleråriga budgetramen för perioden –2027. Regeringen har mot denna bakgrund, och i syfte att begränsa EU- avgift, verkat för en reformering och modernisering av EU-budgetens utgiftssida, med en minskning av den totala utgiftsvolymen och omprioriteringar mellan utgiftsrubrikerna. I den mån tillräckliga reformer inte upp- nås på EU-budgetens utgiftssida anser regeringen att det även fortsättningsvis bör krävas korrigeringar av vissa länders EU-avgift i form av exempelvis reduktioner på inkomstsidan. I annat fall riskerar vissa medlemsstater, däribland , få betala oproportionerligt höga brutto- och nettoavgifter till EU:s budget. Nettoavgiften avspeglar skillnaden mellan vad en medlemsstat betalar till EU-budgeten och vad medlemsstaten får tillbaka i form av stöd och bidrag för olika ändamål. Med anledning av utträde ur Europeiska unionen ansåg regeringen att unionens budget behövde minska med en andel som var proportionerlig till bidrag till budgeten, vilket skulle regleras genom ett årligt utgiftstak om högst av unionens samlade BNI. I syfte att stärka det gemensamma ansvarstagandet kring unionens migrationspolitik och respekten för gemensamma värden ansåg regeringen att ett regelverk borde införas som begränsar tillgången till unionens budget för de medlemsstater som inte respekterar gemensamt överenskomna principer på dessa områden. Regeringen förordade även en mer effektiv kontroll av hur unionens medel används. Regeringen delade inte kommissionens bedömning att det förelåg behov av långtgående förändringar av systemet för egna medel, särskilt då reformambitionerna på utgiftssidan i förslaget till flerårig budgetram –2027 var begränsade. Inte heller i övrigt ansågs några sådana ändringar ligga i intresse. De föreslagna förändringarna i systemet för egna medel bedömdes vidare inte resultera i den förenkling och robusthet som kommissionen hade eftersträvat. Framför allt ansågs förslaget till avskaffade reduktioner för samtliga medlemsstater leda till förstärkta obalanser mellan medlemsstaterna. Regeringen motsatte sig mot denna bakgrund huvudsakligen de betydande strukturella förändringarna av systemet, t.ex. införandet av de nya intäktskällorna, och i synnerhet förslaget att göra en andel av den föreslagna gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen till en bas för nya egna medel. Regeringen motsatte sig vidare att de faktiska uttagsatserna för egna medel skulle regleras i någon annan rättsakt än beslutet om systemet för egna medel. Regeringens uppfattning är vidare att en rättvis fördelning av finansieringsbördan, i synnerhet i fråga om den stora skillnaden mellan medlemsstaternas nettobidrag till unionens budget samt avgiftsförändringar, är en central fråga för EU-budgetens legitimitet. Även med de reduktioner som tillämpades 2014–2020 var en betydande nettobetalare till EU-budgeten. Systemet för egna medel, inklusive reduktionerna, utgör en noggrant utformad balans mellan budgetens inkomst- och utgiftssida. Två av reduktioner (den nedsatta uttagsatsen för den mervärdesskattebaserade avgiften och begränsningen av den BNI-baserade avgiften) var tidsbegränsade och löpte ut . Den tredje reduktionen upphörde vid samma datum med anledning av utträde ur Europeiska unionen 2020 och det övergångsavtal som tecknades mellan Europeiska unionen och , vilket reglerade landets fortsatta deltagande i unionens budget för . I förhandlingarna om den fleråriga budgetramen verkade regeringen för att värdet på de svenska reduktionerna skulle bibehållas. 2020/21:87 3.4 Vid Europeiska rådets möte i den 17–träffades en överenskommelse om dels en flerårig budgetram inklusive ett återhämtningsinstrument och ett antal reformer på EU-budgetens utgiftssida, dels om ett antal ändringar i EU-budgetens finansieringssystem, inklusive systemet för egna medel. Nedan följer en kort presentation av de ändringar som berör systemet för egna medel. En mer detaljerad beskrivning av innehållet i beslutet om egna medel finns i avsnitt 4. Taket för de egna medlen justeras Överenskommelsen innebär att taken för de egna medlen justeras upp från av medlemsstaternas BNI för att täcka åtagandebemyndiganden i EU-budgeten och från av ländernas BNI för att täcka betalningsbemyndiganden i budgeten. Taket för betalningsbemyndiganden innebär i praktiken att det totala belopp som tas ut som avgifter från medlemsstaterna inte får överskrida av ländernas samlade BNI. Justeringen av taken har en begränsad praktisk betydelse, eftersom utgiftstaken i den fleråriga budgetramen i allmänhet är betydligt lägre. Finansieringen av Europeiska unionens återhämtningsinstrument regleras träffade en överenskommelse om att inrätta ett återhämtningsinstrument för att hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-krisen. Återhämtningsinstrumentet regleras i en särskild rättsakt, men finansieringen av instrumentets betalningar genom upplåning på kapitalmarknaderna regleras i egna medelsbeslutet. Kommissionen ges befogenhet att på unionens vägnar låna upp medel priser. Av dessa får priser användas för att tillhandahålla lån och användas för utgifter. Beloppen ska justeras med en fast deflator om . Ingen ny nettoupplåning får ske efter 2026. Återbetalningen av medlen ska inledas före utgången av den fleråriga budgetramen 2021–2027, och hela lånebeloppet inklusive räntor ska vara helt och hållet återbetalt . Den årliga återbetalningen av lånen får dock inte överstiga av det maximibelopp som ska användas för utgifter (priser). I syfte att skapa ett garantiutrymme för unionens samtliga skulder höjs taken för de egna medlen till dess att samtliga skulder som finansierar återhämtningsinstrumentet är återbetalda, dock längst t.o.m. . Det innebär att taken för de egna medlen justeras upp från av medlemsstaternas BNI för att täcka åtagandebemyndiganden i EU-budgeten och från av ländernas BNI för att täcka betalnings- Prop. 2020/21:87 bemyndiganden i budgeten, varav enbart får användas för att finansiera återbetalningen av lån och räntor som finansierar återhämtningsinstrumentet. En ny intäktkomponent införs Nya egna medel införs fr.o.m. baserade på en enhetlig uttagssats på vikten av plastförpackningsavfall som genereras i varje medlemsstat och som inte materialåtervinns. Den enhetliga uttagssatsen ska vara per kilogram. Därtill införs en årlig schablonminskning för vissa medlemsstater i syfte att undvika en alltför stor regressiv effekt på de nationella bidragen. Eftersom denna intäktsökning för EU-budgeten leder till en lägre BNI-avgift har förändringen främst betydelse för avgiften för de medlemsstater vars andel av EU:s samlade icke materialåtervunna plastförpackningsavfall (justerat för schablonminskningen) väsentligt avviker från medlemsstatens andel av EU:s samlade BNI. De traditionella egna medlen kvarstår oförändrade, men den andel som medlemsstaterna får behålla för att täcka kostnader för uppbörd av traditionella egna medel ökas från . Eftersom denna intäktsminskning för EU-budgeten leder till en högre BNI-avgift för medlemsstaterna har förändringen framför allt betydelse för de stater som till följd av sin geografiska belägenhet, omfattande hamninfrastruktur och öppna ekonomi har en mycket stor utrikeshandel i form av import från tredje land i förhållande till sin BNI (framför allt och ). Mervärdesskattebasen kvarstår som grund för beräkningen av den mervärdesskattebaserade avgiften, och uttagssatsen kommer även fortsättningsvis uppgå till . BNI-avgiftens konstruktion behålls oförändrad. BNI ska även fortsättningsvis beräknas enligt de gemensamma definitionerna i 2010. Systemet för reduktioner av de nationella bidragen revideras reduktion upphörde i och med landets utträde ur Europeiska unionen . , , , och har tidigare haft reduktioner för perioden –2020 på de mervärdesskattebaserade egna medlen eller de BNI-baserade egna medlen, eller båda. Dessa reduktioner förenklas och förlängs nu så att samtliga av dessa medlemsstater får en reduktion av de BNI-baserade egna medlen. Reduktionerna av de mervärdesskattebaserade medlen upphör därför. erhåller enligt överenskommelsen en årlig reduktion av den BNI-baserade avgiften om (priser) för perioden –2027, vilket ska jämföras med den tidigare reduktionen om 2020/21:87 185 miljoner euro (priser) samt en reduktion av den enhetliga procentsatsen för uttag av momsbaserade egna medel från till för perioden –2020. erhåller enligt överenskommelsen en årlig reduktion av den BNI-baserade avgiften om (priser) för perioden –2027, vilket ska jämföras med den tidigare reduktionen av den enhetliga procentsatsen för uttag av mervärdesskattebaserade egna medel från till för perioden –2020. och erhåller enligt överenskommelsen en årlig reduktion av den BNI-baserade avgiften om 1 921 respektive (priser) för perioden –2027, vilket ska jämföras med de tidigare reduktionerna om 695 respektive (priser) för perioden –2020. erhåller enligt överenskommelsen en årlig reduktion av den BNI-baserade avgiften om (priser) för perioden –2027, vilket ska jämföras med de tidigare reduktionerna om 2014, 2015 och 2016 (priser). Samtliga medlemsstater ska godkänna rådets beslut om egna medel i enlighet med sina konstitutionella bestämmelser. Beslutet beräknas kunna träda i kraft . Det nya beslutet ska dock i alla delar få verkan fr.o.m. . Detta innebär att det tidigare beslutet om systemet för egna medels uttagssatser och övriga bestämmelser tillämpas fram till dess att det nya beslutet träder ikraft, och att de justerade uttagssatserna och reduktionerna därefter tillämpas retroaktivt fr.o.m. . En viktig fråga för regeringen vid förhandlingarna om den fleråriga bud- getramen var utvecklingen av EU-avgift –2027, med hänsyn tagen till den ekonomiska utvecklingen. Nettovärdet av de svenska reduktionerna, dvs. värdet med hänsyn tagen till finansieringen av andra medlemsstaters reduktioner och de egna reduktionerna, beräknas 2014– 2020 ha uppgått till ca (prisnivå). nedsatta uttagssatsen för den mervärdesskattebaserade avgiften och reduk- tionen av den BNI-baserade avgiften löpte dock, som ovan anförts, ut den Nettovärdet av de reduktioner som i beslutet om egna medel fastställdes –2027 beräknas uppgå till ca (i 2018 års prisnivå). Reduktionernas storlek ska ses i ljuset av att omslutningen på budgetramen 2021–2027 minskar något jämfört med tidigare period justerat för utträde ur EU, att Europeiska unionens återhämtningsinstrument bidrar till att fördela ytterligare medel mellan medlemsstaterna och ekonomiska utveckling i förhållande till Sammantaget beräknas effekterna på den svenska avgiften av den överenskomna utgiftsvolymen och systemet för egna medel, inklusive reduktionerna för perioden –2027 innebära en för betydligt lägre genomsnittlig avgiftsnivå än vad kommissionens Prop. 2020/21:87 förslag hade medfört. Den svenska EU-avgiften beräknas till följd av rådets gällande beslut om systemet för egna medel, och de beskrivna ändringarna, öka , för att sedan minska när det nya beslutet om systemet för egna medel träder ikraft. Det beror främst på att nya BNI-baserade reduktion regleras i det nya beslutet, som tidigare reduktioner, i enlighet med vad som anförts ovan, upphör . De nya reduktionerna kommer vid ikraftträdandet att tillämpas retroaktivt fr.o.m. . I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 27) har regeringen i sitt förslag till anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen , och i sina beräkningar av samma anslag –2023, beaktat effekterna av rådets beslut om egna medel. Det bör noteras att beloppen i budgetpropositionen redovisas i löpande priser och därför avviker från de belopp som finns i beslutet om systemet för EU:s egna medel, där de redovisas respektive, för reduktionerna, priser. Sammantaget bedömer regeringen att den svenska avgiften till EU –2027 på grund av rabattens storlek kommer att uppgå till en andel av BNI som ungefär motsvarar samma andel –2020. 4 Redogörelse för innehållet i rådets beslut Med utgångspunkt i överenskommelsen om ändringar i EU-budgetens finansieringssystem som redovisats i avsnitt 3 fattade rådet ett nytt beslut om egna medel. Nedan ges en kort beskrivning av beslutets innehåll. I artikel 1 anges att beslutet fastställer regler om fördelningen av egna medel till unionen, i syfte att säkerställa finansieringen av unionens årliga budget. 4.2Kategorier av egna medel och specifika metoder för att beräkna dessa I artikel 2.1 redogörs för vilka inkomster som ska utgöra egna medel och redovisas på budget: a)Olika former av avgifter, t.ex. tullar, som fastställts eller kommer att fastställas avseende handel med tredje land, tullar på produkter som omfattades av det tidigare fördraget om Europeiska kol- och stålgemenskapen samt bidrag och avgifter som föreskrivs inom ramen för 2020/21:87 den gemensamma organisationen av marknaderna för socker (traditionella egna medel). b)En enhetlig uttagssats på för alla medlemsstater på det totala belopp intäkter från mervärdesskatt som uppbärs från alla beskattningsbara leveranser, dividerat med den viktade genomsnittliga mervärdesskattesats som beräknats för det relevanta kalenderåret enligt rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1553/89. Det beräkningsunderlag som ska användas i detta syfte får inte överstiga av varje medlemsstats BNI. c)En enhetlig uttagssats om per kg plastförpackningsavfall som genereras i varje medlemsstat och som inte materialåtervinns. Vissa medlemsstater kan få en årlig minskning med ett schablonbelopp. d)En enhetlig uttagssats på summan av alla medlemsstaters BNI. Uttagssatsen ska fastställas enligt budgetförfarandet och med hänsyn tagen till alla andra inkomster. I artikel 2.2 finns anvisningar för hur den enhetliga uttagssatsen för ej materialåtervunnen plast ska tillämpas. Artikeln innehåller definitioner av begreppen plast, förpackningsavfall och materialåtervinning. Det anges också hur vikten av plastförpackningsavfall som inte återvinns ska beräknas. Vidare anges vilka årliga schablonbeloppsminskningar som vissa medlemsstater ska ha rätt till. I artikel 2.3 finns anvisningar för hur den enhetliga uttagssatsen för medlemsstaternas BNI ska tillämpas.