prop · H90379 · 2021-12-20 00:00:00 — Inhämtningen får endast göras från den som enligt lagen om elektronisk kommunikation tillhandahåller ett elektroniskt kommunikationsnät eller en elektronisk kommunikationstjänst (1 § inhämtningslagen). Uppgifter får hämtas in om omständigheterna är sådana att åtgärden är av särskild vikt för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet som innefattar bl.a. brott som har fängelse som minimistraff eller vissa samhällsfarliga brott, om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den som åtgärden riktar sig mot eller för något annat motstående intresse (2 §). De särskilt uppräknade brotten fanns tidigare i en tidsbegränsad bestämmelse. är dock bestämmelsen permanent (prop. 2018/19:86). Från och med samma datum fattas beslut om inhämtning av uppgifter av åklagare vid efter ansökan av , Säkerhetspolisen eller (3 §). Innan lagändringen fattades beslut av myndigheterna själva. Som nämnts i avsnitt 2.3 gäller sedan den även nya bestämmelser om datalagring i lagen om elektronisk kommunikation. Genom lagen om hemlig dataavläsning finns möjlighet att, på samma sätt som följer av inhämtningslagen, hämta in kommunikationsövervak- ningsuppgifter och platsuppgifter om åtgärden är av synnerlig vikt för att 2021/22:79 förebygga, förhindra eller upptäcka sådan brottslig verksamhet som anges i 2 § inhämtningslagen. I dessa fall får dock inte meddelanden hindras från att nå fram och om tillståndet avser kommunikationsövervakningsuppgifter får tillståndet endast avse förfluten tid. I ärenden om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, hemlig kameraövervakning, hemlig rumsavlyssning, hemlig dataavläsning och motsvarande preventiva tvångsmedel gäller ett system med offentliga ombud (27 kap. 26–30 §§ , 16 § lagen om hemlig dataavläsning och 6 § andra stycket preventivlagen). Det offentliga ombudet är motpart till åklagaren vid sammanträden inför domstol och har till uppgift att bevaka enskildas rätt och integritetsintressen i allmänhet. Det offentliga ombudet ska lyfta fram alla aspekter, även t.ex. skydd för tredje mans integritet. Det offentliga ombudet ska också bevaka att de grundläggande principerna för tvångsmedelsanvändning följs. Det offentliga ombudet ska ha tillgång till allt material som ligger till grund för domstolens prövning. Han eller hon har möjlighet att yttra sig i ärendet och har rätt att överklaga domstolens beslut. 2.11 Underrättelse till enskilda som varit utsatta för hemliga tvångsmedel Den som är eller har varit misstänkt för brott ska underrättas om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, hemlig övervakning av elektronisk kommunikation, hemlig kameraövervakning, hemlig rums- avlyssning eller hemlig dataavläsning som han eller hon har utsatts för (27 kap. 31 § samt 28 och 29 §§ lagen om hemlig Om avlyssning eller övervakning av elektronisk kommunikation har avsett ett telefonnummer eller annan adress eller en viss elektronisk kommunikationsutrustning som innehas av någon annan än den misstänkte, ska även innehavaren underrättas. fall om hemlig dataavläsning om ett sådant avläsningsbart informations- system som avses i lagen om hemlig dataavläsning innehas av någon annan än den misstänkte. Om inhämtningen har gjorts i syfte att utreda vem som är skäligen misstänkt och integritetsintrånget för den enskilde kan antas vara ringa behöver dock ingen underrättelse lämnas. kameraövervakning eller rumsavlyssning har avsett en plats som innehas av någon annan än den misstänkte och som allmänheten inte har tillträde till, ska även innehavaren av platsen underrättas. lämnas så snart det kan ske utan men för utredningen, dock senast en månad efter det att förundersökningen avslutats. En underrättelse ska dock skjutas upp om sekretess enligt vissa bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen gäller för uppgiften. Om det på grund av sekretess inte har kunnat lämnas någon underrättelse från det att förundersökningen avslutades behöver någon underrättelse inte lämnas. ska i dessa fall informeras. Underrättelseskyldigheten omfattar inte utredningar om sådan brottslighet Skr. 2021/22:79 som hör till Säkerhetspolisens verksamhetsområde, t.ex. brott mot säkerhet, sabotagebrott och terroristbrott. En underrättelse behöver inte lämnas till den som redan har fått del av eller tillgång till uppgifterna. En underrättelse behöver inte heller lämnas om den med hänsyn till omständigheterna uppenbart är utan betydelse. Även den som varit utsatt för tvångsmedel enligt preventivlagen ska underrättas om tvångsmedelsanvändningen om det gäller mord, dråp, grov misshandel, synnerligen grov misshandel, människorov eller olaga frihetsberövande i avsikt att påverka ett offentligt organ eller den som yrkesmässigt bedriver nyhetsförmedling eller annan journalistik att vidta eller avstå från att vidta en åtgärd eller att hämnas en åtgärd (16 §). Dessa regler gäller även när hemlig dataavläsning använts i dessa situationer (29 § lagen om hemlig dataavläsning). Om åtgärden har avsett ett telefonnummer eller annan adress, en viss elektronisk kommunikationsutrustning, ett avläsningsbart informationssystem eller en plats som innehas av någon annan, ska även han eller hon underrättas. Vid hemlig kameraövervakning behöver dock innehavaren av en plats som allmänheten har tillträde till inte underrättas. Underrättelse ska lämnas så snart det kan ske efter det att det ärende som åtgärden vidtogs i har avlutats. En underrättelse ska dock skjutas upp om sekretess gäller för uppgiften. Om det på grund av sekretess inte har kunnat lämnas någon underrättelse från det att det ärende i vilket åtgärden vidtogs avslutades behöver någon underrättelse inte lämnas. ska då informeras. En underrättelse behöver inte lämnas till den som redan har fått del av eller tillgång till uppgifterna. En underrättelse behöver inte heller lämnas om den med hänsyn till omständigheterna uppenbart är utan betydelse. 2.12Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens tillsyn är en myndighet under regeringen som bl.a. har till uppgift att utöva tillsyn över de brottsbekämpande myndigheternas användning av hemliga tvångsmedel och därmed sammanhängande verksamhet. Myndighetens verksamhet är reglerad i lagen (2007:980) om tillsyn över viss brottsbekämpande verksamhet och förordningen (2007:1141) med instruktion för . Nämnden ska utöva tillsyn genom inspektioner och andra undersökningar (2 § första stycket lagen om tillsyn över viss brottsbekämpande verksamhet). Tillsynen avser ofta granskning av tvångsmedelsdiarier och enskilda tvångsmedelsärenden hos polisen och åklagarna. Mestadels tillämpar nämnden en s.k. tematisk tillsynsmetod. Med tematisk tillsyn avses att granskningen sker mot bakgrund av vissa i förväg definierade frågeställningar. Tillsynen ska särskilt syfta till att säkerställa att de brottsbekämpande myndigheternas användning av hemliga tvångsmedel varit författningsenlig (1 § fjärde stycket). Nämnden får efter granskningen uttala sig om vad den kommit fram till och om vad som bör ändras i den 2021/22:79 granskade myndighetens verksamhet (2 § andra stycket). Nämnden kan även uppmärksamma regeringen på behovet av förändringar i lag eller annan författning. Nämnden är skyldig att på begäran av en enskild kontrollera om han eller hon har utsatts för hemliga tvångsmedel eller varit föremål för viss typ av personuppgiftsbehandling och om användningen av tvångsmedel och därmed sammanhängande verksamhet eller behandlingen av personuppgifter har utförts i enlighet med lag eller annan författning. Nämnden ska underrätta den enskilde om att kontrollen har utförts (3 §). Det finns bestämmelser om att nämnden i vissa fall ska underrättas om beslut om hemliga tvångsmedel (se bl.a. 5 § inhämtningslagen, 21 § lagen om hemlig dataavläsning och 14 b § andra stycket förundersökningskungörelsen [1947:948]). När tvångsmedel används kan det komma fram uppgifter som inte rör det brott som har legat till grund för tvångsmedelsbeslutet. Uppgifterna kan i stället ha betydelse för att utreda ett annat brott eller för att förhindra nya brott. För användningen av sådan information gäller vissa begränsningar, t.ex. i vilka situationer uppgifterna får användas för att inleda en förundersökning (27 kap. 23 a § , 6 och 7 §§ inhämtningslagen, 28 § lagen om hemlig dataavläsning samt 12 § preventivlagen). 2.14Förbud mot avlyssning i vissa fall Hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation får inte avse telefonsamtal eller andra meddelanden där någon som yttrar sig, på grund av bestämmelserna om frågeförbud (36 kap. 5 § andra–sjätte styckena ), inte skulle ha kunnat höras som vittne om det som har sagts eller på annat sätt kommit fram. Om det under avlyssningen kommer fram att det är fråga om ett sådant samtal eller meddelande ska avlyssningen avbrytas. Hemlig rumsavlyssning får inte avse samtal eller annat tal där någon sådan person talar. Om det under rumsavlyssningen kommer fram att det är fråga om ett sådant samtal eller tal, ska avlyssningen avbrytas. Upptagningar och uppteckningar ska förstöras i de delar som omfattas av förbudet (27 kap. 22 § ). Detsamma gäller för hemlig dataavläsning om det är fråga om kommunikationsavlyssnings- eller rumsavlyssningsuppgifter. Hemlig rumsavlyssning får inte heller avse vissa i lagen särskilt angivna platser som används för verksamhet som omfattas av frågeförbudet i , t.ex. verksamhet som bedrivs av advokater, läkare, psykologer och präster inom trossamfund (27 kap. 20 e § tredje stycket ). Slutligen får hemlig dataavläsning inte avse ett avläsningsbart informationssystem som stadigvarande används eller är särskilt avsett att användas av personer som genom sitt yrke har sådan tystnadsplikt som följer av 36 kap. 5 § (11 § lagen om hemlig dataavläsning). Nedan följer en redogörelse för , , och tvångsmedelsanvändning . En redogörelse för Säkerhetspolisens tvångsmedelsanvändning finns i avsnitt 3.8. Ärenden om hemliga tvångsmedel vid och registreras i ett särskilt it-stöd kallat HTM-Cåbra. De statistiska uppgifterna om antalet tillstånd och antalet misstänkta personer som ligger till grund för årets redovisning är för fjärde gången hämtade från detta system. Detta gäller dock inte uppgifter såvitt avser hemlig dataavläsning och det förenklade förfarandet vid vissa beslut om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation. Skälet för det är att det ännu inte är tekniskt möjligt att registrera detta i ärendehanteringssystemet. De redovisade uppgifterna har därför, såvitt avser hemlig dataavläsning och det förenklade förfarandet, lämnats manuellt av de ansvariga operativa åklagarenheterna. Myndigheterna framhåller i sin redovisning att en person kan ha varit föremål för flera olika former av hemliga tvångsmedel och att samma person i dessa fall räknas under flera tvångsmedel. En sammanräkning av antalet personer som redovisas för varje tvångsmedel ger således inte en uppgift om hur många olika individer som totalt varit föremål för hemliga tvångsmedel. 3.1Tillämpningen av bestämmelserna om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation Hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation har omfattat 1 704 misstänkta personer (1 623 personer 2019). Antalet personer fördelat på brottstyp Antalet personer som varit föremål för hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation 2020 har fördelat sig mellan olika brottstyper på följande sätt (avrundat till hela procent): narkotikabrott eller narkotikasmuggling (2019, våldsbrott (2019, 2018) sexualbrott eller människohandel (2019, 2018) tillgreppsbrott (2019, 2018) ekonomisk brottslighet (2019, 2018) övriga brott (2019, 2018). Det har meddelats 5 072 tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation (4 793 tillstånd 2019). avlyssning av elektronisk kommunikation med anledning av en begäran om internationell rättslig hjälp i brottmål har meddelats i 20 fall under 2020 (22 fall 2019). Domstol har avslagit åklagarens begäran om tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation i 14 fall 2020 (35 fall 2019). saknas uppgift om antalet avslag med anledning av begäran om rättslig hjälp eftersom det inte går att utläsa ur HTM-Cåbra om avslagen avser ett nationellt eller ett internationellt ärende. Eventuella avslag ingår i stället i redovisat antal avslag för respektive tvångsmedel. Åklagare har fattat 329 interimistiska beslut om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation (272 beslut ). beslut har fastställts av domstol. av åklagarens interimistiska beslut. Antalet tillstånd fördelat på brottstyp Antalet tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation 2020 har fördelat sig mellan olika brottstyper på följande sätt (avrundat till hela procent): • narkotikabrott eller narkotikasmuggling (2019, 2018) • våldsbrott (2019, 2018) • sexualbrott eller människohandel (2019, 2018) • tillgreppsbrott (2019, 2018) • ekonomisk brottslighet (2019, 2018) • övriga brott (2019, 2018). Narkotikabrott och narkotikasmuggling är, i likhet med föregående år, de dominerande brottstyperna där hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation används. Förenklat förfarande vid tillämpningen av bestämmelserna om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation Det förenklade förfarandet vid tillämpningen av bestämmelserna om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation har använts mot 85 personer. Domstol har fattat beslut om 115 tillstånd med stöd av bestämmelsen om det förenklade förfarandet och inte i något fall avslagit åklagares begäran. Åklagare har vidare fattat fem interimistiska sådana beslut, vilka även de har fastställts av domstol. Den längsta verkställighetstiden för hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation som avslutades var ( I likhet med 2019 var den genomsnittliga avlyssningstiden per tillstånd , den kortaste avlyssningstiden och mediantiden Nyttan av hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation I de ärenden som omfattas av redovisningen av nyttan har hemlig avlyss- ning av elektronisk kommunikation använts vid 1 517 brott (1 525 brott 2019). Nedan anges i vilken omfattning den hemliga avlyssningen inneburit något resultat för utredningen. eftersom en och samma tvångsmedelsanvändning kan ha gett upphov till flera olika nyttor. Uppgifterna har utgjort underlag i Uppgifterna har medfört att effektiv spaning har kunnat genomföras Uppgifterna har bidragit till att annat tvångsmedel använts mot den Uppgifterna har bidragit till Uppgifterna har lett till stärkta misstankar mot den misstänkte Uppgifterna har bidragit till att den misstänkte kunnat avföras från Uppgifterna har bidragit till att den Uppgifterna har åberopats som Uppgifterna har bidragit till att något tvångsmedel använts mot en annan person i samma Uppgifterna har använts för att utreda brott i en annan Uppgifterna har på annat sätt bidragit till att utredningen kunnat Nyttan av hemlig avlyssning ska även redovisas genom anonymiserade exempel från tillämpningen. Myndigheterna har redovisat bl.a. följande exempel . •En litauiskregistrerad lastbil ankom med färja till . Förare av lastbilsekipaget var den litauiske medborgaren , som hade kört från till med viss last och därefter från till med viss last. Vid tullkontroll påträffades en stor mängd narkotika (cannabis) gömd i kartonger på två inplastade lastpallar i trailern tillsammans med annan legal last. bytte ut narkotikan och plastade in kartongerna på nytt. hade dock inte tillgång till likadan plastfilm som den ursprungliga. A släpptes därefter av . En spaningsinsats inleddes och tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation av de två mobiltelefoner som A hade med sig inhämtades. A:s telefoner avlyssnades under innan han greps. I A:s ena mobiltelefon återfanns ett foto som var skapat tidigare och som föreställde pallar med last. hade A befunnit sig i . gjorde en jämförelse av pallarna på fotot och pallarna som påträffades vid tullkontrollen och kunde konstatera att märken och avvikelser som kunde ses på pallarna på fotot även kunde iakttas på pallarna vid tullkontrollen. Det kunde även konstateras att A, på den andra telefonen, efter att hade släppt honom hade kommunicerat med en person via sms. Det fanns ca 30 in- och utgående meddelanden mellan dem. Genom sms-kommunikationen framkom att de trodde att tullpersonal hade hittat narkotikan, eftersom plasten hade bytts ut, och låtit chauffören köra i väg för att på så sätt hitta mottagaren genom spaning. Dessa sms var till stor hjälp för att styrka uppsåtet hos chauffören, som dömdes för grov narkotikasmuggling till fängelse . Domen har vunnit laga kraft. •I syfte att smuggla narkotika hade en plan gjorts upp om att ett fartyg, under sin passage genom , skulle släppa ner en boj med fastknutna säckar innehållande kokain. skulle kunna lokaliseras genom att en ficklampa lagts i en plastflaska tillsammans med säckarna. Från en skånsk hamn gick två män ut i en mindre motorbåt för att lokalisera och bärga narkotikan. De två hade dagen innan rest ner till från i sällskap med en kvinna. Kvinnan stannade dock kvar på land. Männen lyckades efter visst besvär hitta bojen men vid det laget hade narkotikan försvunnit, möjligen eftersom den var dåligt fastsatt. Männen råkade därefter i sjönöd och fick tillkalla hjälp från . Dagen därpå flöt narkotikan i land. Detta uppmärksammades av efter tips från allmänheten. Sammanlagt påträffades ca kokain med en mycket hög renhetsgrad. började undersöka saken och fick snart information om sjöräddningsinsatsen dagen innan. På grund av de märkliga omständigheterna kring insatsen riktades misstankar mot de två männen som fortfarande var kvar vid båten i hamnen. Efter att tillstånd från domstol inhämtats, påbörjades hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation av deras telefoner. Nästan blev det uppenbart att de två kunde misstänkas ha med den anträffade narkotikan att göra. Avlyssningen fortsatte och misstankarna kunde stärkas ytterligare. De två männen frihetsberövades. Även kvinnan frihetsberövades då det framkom att hon varit behjälplig med transporter och annat under resan från och under vistelsen i . De två männen dömdes i tingsrätten för försök till synnerligen grovt narkotikabrott till fängelse respektive (i denna dom ingick även straff för ytterligare Kvinnan dömdes för medhjälp till försök till synnerligen grovt narkotikabrott till fängelse . De avlyssnade samtalen var helt avgörande för de fällande domarna, bl.a. eftersom de tre aldrig kommit i närheten av själva narkotikan och annan teknisk bevisning saknades. Domen har vunnit laga kraft. •I ett ärende hade åklagaren inhämtat tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation och hemlig övervakning av elektronisk kommunikation avseende en av de misstänkta, A. Han hade ett flertal samtal med en annan person, B. Av samtalen kunde man dra slutsatsen att de skulle träffa andra personer för att överlämna narkotika. De pratade om hur de skulle åka och var och när de skulle träffa de andra personerna. Innehållet i samtalen möjliggjorde för polisen att spana på marken och från luften när överlämningen av narkotikan (ca cannabis) skedde. Efter överlämnandet följde både en polishelikopter och en polisbil efter det fordon som mannen som mottagit narkotikan, C, satt i. Efter en färd i mycket höga hastigheter stannade fordonet, varvid en annan man, D, lämnade fordonet med narkotikan och dumpade densamma i ett buskage. När polisen anträffade fordonet fanns inga personer kvar i bilen. D kunde dock gripas en bit från platsen och hans mobiltelefon togs i beslag. Denna mobiltelefon visade sig ha använts för att filma i bilen under fordonets färd, vilket innebar att även den person som tog emot partiet med narkotikan, C, kunde identifieras. De fyra åtalades för narkotikabrott. A förnekade såväl brott som att samtalen med B handlade om narkotika. Tingsrätten bedömde dock att A och B överlåtit narkotikan till C, och att C och D i överlåtelsesyfte förvärvat narkotikan. Samtliga dömdes för narkotikabrott till fängelsestraff . Domen har vunnit laga kraft. Tillämpningen av bestämmelserna om hemlig övervakning av elektronisk kommunikation Hemlig övervakning av elektronisk kommunikation har omfattat 3 490 personer (2 752 personer 2019). Antalet personer fördelat på brottstyp Antalet personer som varit föremål för hemlig övervakning av elektronisk kommunikation 2020 har fördelat sig mellan olika brottstyper på följande sätt (avrundat till hela procent): • narkotikabrott eller narkotikasmuggling (2019, • våldsbrott (2019, 2018) • sexualbrott eller människohandel (2019, • tillgreppsbrott (2019, 2018) ekonomisk brottslighet (2019, 2018) övriga brott (2019, 2018). Det har meddelats 13 497 tillstånd till hemlig övervakning av elektronisk kommunikation (10 910 tillstånd 2019). Vidare har tillstånd till hemlig övervakning av elektronisk kommunikation med anledning av en begäran om internationell rättslig hjälp i brottmål meddelats i 132 fall (84 tillstånd 2019). Domstol har avslagit åklagares begäran om tillstånd till hemlig övervakning av elektronisk kommunikation i 101 fall (117 fall 2019). Uppgift saknas om antalet avslag på ansökningar med anledning av begäran om rättslig hjälp då det inte går att utläsa ur HTM-Cåbra om avslagen avser ett nationellt eller ett internationellt ärende. Eventuella avslag ingår i stället i redovisat antal avslag för respektive tvångsmedel. Åklagare har fattat 139 interimistiska beslut om hemlig övervakning av elektronisk kommunikation (86 beslut ). Domstol har upphävt fyra av besluten (3 beslut ). Antalet tillstånd fördelat på brottstyp Antalet tillstånd till hemlig övervakning av elektronisk kommunikation 2020 har fördelat sig mellan olika brottstyper på följande sätt (avrundat till hela procent): narkotikabrott eller narkotikasmuggling (2019, våldsbrott (2019, 2018) sexualbrott eller människohandel (2019, 2018) tillgreppsbrott (2019, 2018) ekonomisk brottslighet (2019, 2018) övriga brott (2019, 2018). Av uppställningen ovan framgår att våldsbrott, narkotikabrott och narkotikasmuggling även har varit de vanligast förekommande brottstyperna för vilka hemlig övervakning av elektronisk kommunikation använts. Hemlig övervakning av elektronisk kommunikation innefattar åtgärder som inte på ett rättvisande sätt kan sägas pågå . detta är s.k. basstationstömningar (27 kap. 19 § första stycket 2 rätte- gångsbalken) som innebär att uppgifter inhämtas om vilka elektroniska kommunikationsutrustningar som befunnit sig inom ett visst geografiskt Uppgifter om övervakningstid skulle inte ge en rättvisande bild av hur tvångsmedlet tillämpas. Av detta skäl redovisas inte sådana uppgifter. Nyttan av hemlig övervakning av elektronisk kommunikation Nyttan av hemlig övervakning av elektronisk kommunikation ska redovisas genom anonymiserade exempel från tillämpningen. Myndigheterna har redovisat följande exempel . •Två utländska medborgare greps misstänkta för stöld på en plats i norra . som påträffades i deras bil kunde spåras till inbrott i en bostad från gripandeplatsen och i två fritidshus i ett angränsande län. Genom hemlig övervakning av elektronisk kommunikation inhämtades positioneringsuppgifter om männens mobiltelefoner som visade att de hade passerat brottsplatserna vid tidpunkterna för när brotten skulle ha begåtts. Genom uppgifterna kunde männens uppgifter om hur och var de kommit över godset motbevisas. Männen dömdes mot sitt nekande i tingsrätten för de tre stölderna, varav en ansågs grov, och för en grov stöld i . Påföljden bestämdes till fängelse respektive och (i det senare straffet ingick även våld och grov förgripelse mot tjänsteman i samband med gripandet) och utvisning . Domen överklagades inte och vann laga kraft. •En person rapporterades försvunnen . anträffades hon avliden med ett trettiotal knivskador i ett vattendrag i närheten av sin bostad. Utredningen i ärendet visade bl.a. att målsäganden hade haft omfattande kontakter med män som önskade köpa sexuella tjänster av henne innan försvinnandet.