prop · H803127 · 2021-03-16 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:127 Värdlandsavtal mellan och Banken för Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att godkänner värdlandsavtalet mellan och Banken för internationell betalningsutjämning (BIS). För att avtalet ska införlivas i svensk rätt föreslås också att avtalet läggs till i bilagan till lagen om immunitet och privilegier i vissa fall. Lagändringarna föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. I propositionen föreslås också att vissa föråldrade författningar om tillverkning av minnes- och jubileumsmynt ska upphöra att gälla vid utgången av . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall.................................. 2.2Förslag till lag om upphävande av lagen (1987:240) om minnesmynt på ettusen och etthundra kronor............... 2.3Förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1921:628) angående prägel å minnesmynt å två 2.4Förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1932:452) angående prägel å minnesmynt å två 2.5Förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1935:119) angående prägel å minnesmynt å fem 2.6Förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1952:623) angående prägel å jubileumsmynt å fem 2.7Förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1959:123) angående prägel på jubileumsmynt å fem 2.8Förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1962:216) angående prägel å jubileumsmynt å fem 2.9Förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1965:470) om jubileumsmynt till etthundraårsminnet av representationsreformen år 2.10Förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1972:421) om prägling av jubileumsmynt på tio 2.11Förslag till lag om upphävande av förordningen (1975:827) om minnesmynt på .................. 2.12Förslag till lag om upphävande av förordningen (1976:414) om minnesmynt på .................. 2.13Förslag till lag om upphävande av förordningen (1980:133) om minnesmynt på tvåhundra kronor ............ 2.14Förslag till lag om upphävande av förordningen (1983:138) om minnesmynt på tvåhundra kronor ............ 2.15Förslag till lag om upphävande av förordningen (1983:408) om minnesmynt på etthundra kronor ............. 2.16Förslag till lag om upphävande av förordningen (1984:95) om minnesmynt på etthundra kronor ............... 2.17Förslag till lag om upphävande av förordningen (1985:161) om minnesmynt på etthundra kronor ............. 2.18Förslag till lag om upphävande av förordningen (1985:705) om minnesmynt på etthundra kronor ............. Förslag till lag om upphävande av förordningen (1985:706) om minnesmynt på etthundra kronor ............ Ärendet och dess beredning ........................................................... Värdlandsavtal med BIS ................................................................ BIS och dess innovationscentrum.................................... Avtalet och dess innehåll................................................. Godkännande av avtalet .................................................. 4.4Ändring i lagen om immunitet och privilegier i vissa Föråldrade författningar om tillverkning av minnes- och Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall ............................... 7.2Förslagen till lagar om upphävande av författningar om tillverkning av minnes- och jubileumsmynt .............. Settlements relating to the status and the activities of Banken för internationell betalningsutjämning om Banken för internationell betalningsutjämnings ställning och verksamhet i .................................. Ny associationsrätt för sparbanker .................................. Lagförslagen i promemorian Ny associationsrätt för sparbanker såvitt avser upphävande av föråldrade författningar om tillverkning av minnes- och Förteckning över remissinstanserna avseende promemorian Ny associationsrätt för sparbanker ............ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........ 2020/21:127 1 1.Riksdagen godkänner värdlandsavtalet mellan och Banken för internationell betalningsutjämning. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av lagen (1987:240) om minnesmynt på ettusen och etthundra kronor. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1921:628) angående prägel å minnesmynt å . 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1932:452) angående prägel å minnesmynt å . 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1935:119) angående prägel å minnesmynt å . 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1952:623) angående prägel å jubileumsmynt å . 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1959:123) angående prägel på jubileumsmynt å . 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1962:216) angående prägel å jubileumsmynt å . 10.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1965:470) om jubileumsmynt till etthundraårsminnet av representationsreformen . 11.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1972:421) om prägling av jubileumsmynt på . 12.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av förordningen (1975:827) om minnesmynt på . 13.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av förordningen (1976:414) om minnesmynt på . 14.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av förordningen (1980:133) om minnesmynt på tvåhundra kronor. 15.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av förordningen (1983:138) om minnesmynt på tvåhundra kronor. 16.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av förordningen (1983:408) om minnesmynt på etthundra kronor. 17.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av förordningen (1984:95) om minnesmynt på etthundra kronor. 18.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av förordningen (1985:161) om minnesmynt på etthundra kronor. 19.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av förordningen (1985:705) om minnesmynt på etthundra kronor. 20.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av förordningen (1985:706) om minnesmynt på etthundra kronor. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall Härigenom föreskrivs att bilagan till lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall1 ska ha följande lydelse. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Immunitet och/eller privilegier gäller för _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Immunitet och/eller privilegier gäller för _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ representanter i banken, Lagen omtryckt 1994:717. Senaste lydelse 2020:269 (jfr 2020:837). 2020/21:127 2.2 Förslag till lag om upphävande av lagen (1987:240) om minnesmynt på ettusen och Härigenom föreskrivs att lagen (1987:240) om minnesmynt på ettusen och etthundra kronor ska upphöra att gälla vid utgången av . 2.3Förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1921:628) angående prägel å minnesmynt å Härigenom föreskrivs att kungörelsen (1921:628) angående prägel å minnesmynt å ska upphöra att gälla vid utgången av . 2020/21:127 2.4 Förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1932:452) angående prägel å minnesmynt å Härigenom föreskrivs att kungörelsen (1932:452) angående prägel å minnesmynt å ska upphöra att gälla vid utgången av . 2.5Förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1935:119) angående prägel å minnesmynt å Härigenom föreskrivs att kungörelsen (1935:119) angående prägel å minnesmynt å ska upphöra att gälla vid utgången av . 2020/21:127 2.6 Förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1952:623) angående prägel å jubileumsmynt å Härigenom föreskrivs att kungörelsen (1952:623) angående prägel å jubileumsmynt å ska upphöra att gälla vid utgången av . 2.7Förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1959:123) angående prägel på jubileumsmynt å Härigenom föreskrivs att kungörelsen (1959:123) angående prägel på jubileumsmynt å ska upphöra att gälla vid utgången av . 2020/21:127 2.8 Förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1962:216) angående prägel å jubileumsmynt å Härigenom föreskrivs att kungörelsen (1962:216) angående prägel å jubileumsmynt å ska upphöra att gälla vid utgången av . 2.9Förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1965:470) om jubileumsmynt till etthundraårsminnet av representationsreformen Härigenom föreskrivs att kungörelsen (1965:470) om jubileumsmynt till etthundraårsminnet av representationsreformen ska upphöra att gälla vid utgången av . 2020/21:127 2.10 Förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1972:421) om prägling av jubileumsmynt på Härigenom föreskrivs att kungörelsen (1972:421) om prägling av jubileumsmynt på ska upphöra att gälla vid utgången av . 2.11Förslag till lag om upphävande av förordningen (1975:827) om minnesmynt på Härigenom föreskrivs att förordningen (1975:827) om minnesmynt på ska upphöra att gälla vid utgången av . 2020/21:127 2.12 Förslag till lag om upphävande av förordningen (1976:414) om minnesmynt på Härigenom föreskrivs att förordningen (1976:414) om minnesmynt på ska upphöra att gälla vid utgången av . 2.13Förslag till lag om upphävande av förordningen (1980:133) om minnesmynt på tvåhundra kronor Härigenom föreskrivs att förordningen (1980:133) om minnesmynt på tvåhundra kronor ska upphöra att gälla vid utgången av . 2020/21:127 2.14 Förslag till lag om upphävande av förordningen (1983:138) om minnesmynt på tvåhundra Härigenom föreskrivs att förordningen (1983:138) om minnesmynt på tvåhundra kronor ska upphöra att gälla vid utgången av . 2.15Förslag till lag om upphävande av förordningen (1983:408) om minnesmynt på etthundra kronor Härigenom föreskrivs att förordningen (1983:408) om minnesmynt på etthundra kronor ska upphöra att gälla vid utgången av . 2020/21:127 2.16 Förslag till lag om upphävande av förordningen (1984:95) om minnesmynt på etthundra kronor Härigenom föreskrivs att förordningen (1984:95) om minnesmynt på etthundra kronor ska upphöra att gälla vid utgången av . 2.17Förslag till lag om upphävande av förordningen (1985:161) om minnesmynt på etthundra kronor Härigenom föreskrivs att förordningen (1985:161) om minnesmynt på etthundra kronor ska upphöra att gälla vid utgången av . 2020/21:127 2.18 Förslag till lag om upphävande av förordningen (1985:705) om minnesmynt på etthundra Härigenom föreskrivs att förordningen (1985:705) om minnesmynt på etthundra kronor ska upphöra att gälla vid utgången av . 2.19Förslag till lag om upphävande av förordningen (1985:706) om minnesmynt på etthundra kronor Härigenom föreskrivs att förordningen (1985:706) om minnesmynt på etthundra kronor ska upphöra att gälla vid utgången av . 2020/21:127 3 Ärendet och dess beredning beslutade att tillkännage för regeringen att den ska ingå ett värdlandsavtal med Banken för internationell betalningsutjämning (, BIS) och att regeringen ska återkomma till med ett förslag till ändring av lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall till följd av att BIS etablerar ett innovationscentrum i (bet. 2020/21:FiU7 punkt 3 och 4, rskr. 2020/21:4 och 2020/21:5). Regeringen beslutade att värdlandsavtalet med skulle undertecknas med förbehåll för godkännande. Avtalet undertecknades av och av BIS . Avtalet finns i bilaga 1. Ett utkast till proposition har beretts under hand med . tillkännagivande är slutbehandlat i och med de förslag som lämnas i denna proposition. Föråldrade författningar om tillverkning av minnes- och jubileumsmynt Inom har promemorian Ny associationsrätt för sparbanker tagits fram (Fi2020/00910). I den föreslås bl.a. att vissa föråldrade författningar om tillverkning av minnes- och jubileumsmynt ska upphöra att gälla. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 3. Promemorians lagförslag om upphävande av föråldrade författningar om tillverkning av minnes- och jubileumsmynt finns i bilaga 4. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. Remissvaren finns tillgängliga på regeringens webbplats () och i (Fi2020/00910). I propositionen behandlas promemorians lagförslag om upphävande av föråldrade författningar om tillverkning av minnes- och jubileumsmynt. Lagförslagen är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. 4.1BIS och dess innovationscentrum BIS är en internationell organisation och ett samarbetsorgan för centralbanker som bildades . BIS drivs i aktiebolagsform med säte i och ägs av omkring 60 centralbanker, däribland riksbank. BIS främsta uppgift är att främja internationellt monetärt och finansiellt samarbete mellan de deltagande centralbankerna och att biträda Prop. 2020/21:127 dessa i internationella finansiella frågor. BIS huvudkontor finns i . beslutade BIS att etablera flera innovationscentrum på olika platser i världen. Dessas uppgift är att främja internationellt samarbete kring innovativ finansiell teknik som är relevant för centralbanker. BIS innovationscentrum har till uppdrag att strukturerat och systematiskt identifiera kritiska trender och utveckla djupgående analyser och insikter på området. Innovationscentrumen har också till uppdrag att utveckla offentliga kollektiva nyttigheter utifrån teknologiska förändringar inriktat på att förbättra funktionen i det globala finansiella systemet och att vara samlingspunkt för ett nätverk av centralbanksexperter på innovation, med regelbundna evenemang för att främja åsiktsutbyte och kunskapsdelning. Innovationscentrumet i ska bedrivas i samarbete med riksbank och centralbankerna i , och . Vilka arbetsuppgifter som innovationscentrumet i ska ha bestäms av BIS. 4.2Avtalet och dess innehåll har inte tillträtt den internationella konvention som BIS bildades genom. I stället avgav en förklaring om medgivande av vissa förmåner åt BIS (SÖ 1938:29). Med anledning av att BIS avser att etablera ett innovationscentrum här har ett värdlandsavtal mellan och förhandlats. I avtalet regleras ställning, immunitet och privilegier för BIS, innovationscentrumet i och personal med koppling till centrumet. När det gäller BIS erkänns BIS rättskapacitet och ställning som juridisk person (artikel 1). Regeringen åtar sig bl.a. att garantera BIS och dess innovationscentrum i det självbestämmande och handlingsfrihet som den har rätt till i egenskap av en internationell organisation (artikel 2). Vidare finns i avtalet bl.a. bestämmelser om hur BIS lokaler och dess officiella kommunikation ska behandlas och om immunitet från olika typer av rättsliga åtgärder i för BIS egendom och tillgångar (artiklarna 4–6). Avtalet reglerar också frågor om hur BIS ska beskattas i (artikel 8). Det innebär att avtalet innehåller bestämmelser om hur BIS ska behandlas både vad gäller direkt och indirekt beskattning. Avtalet innehåller dessutom bestämmelser om hur BIS ska behandlas i tullhänseende (artikel 9). Vidare reglerar avtalet frågor om hur BIS ska behandlas i socialförsäkringshänseende (artikel 11). I avtalet regleras också immunitet och privilegier för BIS personal och familjemedlemmar. Avtalet innehåller bestämmelser om immunitet och privilegier för bl.a. styrelseledamöter, verkställande direktör, vice verkställande direktör och medlemmarnas representanter i banken (artikel 12). Sådan reglering finns också för BIS personal och familjemedlemmar samt av banken utsedda experter (artiklarna 13–16). Det finns också bestämmelser om hur ersättning ska behandlas i skatte- och socialavgiftshänseende (artiklarna 2020/21:127 14 och 16). Vidare finns bestämmelser om hur personalen ska behandlas med avseende på den svenska socialförsäkringslagstiftningen (artikel 11). I avtalet finns slutligen bestämmelser om bl.a. tvistlösning, uppsägning och ändring samt ikraftträdande av avtalet (artiklarna 21 och 23–25). Regeringens förslag: godkänner värdlandsavtalet mellan och Banken för internationell betalningsutjämning (BIS). Skälen för regeringens förslag: I enlighet med tillkännagivande har regeringen förhandlat ett värdlandsavtal med BIS. Regeringen beslutade att värdlandsavtalet med skulle undertecknas med förbehåll för godkännande. Avtalet undertecknades av och av BIS . Den immunitet och de privilegier som BIS och dess personal får enligt värdlandsavtalet motsvarar i huvudsak vad som gäller för andra internationella organ av liknande karaktär. Enligt 10 kap. 3 § regeringsformen krävs godkännande innan regeringen ingår en för riket bindande överenskommelse som bl.a. förutsätter att en lag ändras. Som framgår av avsnitt 4.4 kräver värdlandsavtalet med en ändring i lagen om immunitet och privilegier i vissa fall. behöver därför godkänna avtalet mellan och för att regeringen ska kunna ingå det. 4.4Ändring i lagen om immunitet och privilegier i vissa fall Regeringens förslag: Lagen om immunitet och privilegier i vissa fall ska omfatta Banken för internationell betalningsutjämning och dess styrelseledamöter, verkställande direktör, vice verkställande direktör, medlemmarnas representanter i banken, bankens personal och ovan angivna personers familjemedlemmar samt av banken utsedda experter i enlighet med värdlandsavtalet mellan och . Lagändringen ska träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Skälen för regeringens förslag: Frågor om immunitet och privilegier för internationella organ regleras i lagen om immunitet och privilegier i vissa fall. Enligt den åtnjuter de internationella organ och personer med anknytning till sådana organ, som anges i bilaga till lagen, immunitet och privilegier enligt vad som bestäms i stadga eller avtal som är i kraft i förhållande till (4 §). Avtalet innehåller bl.a. bestämmelser som innebär förpliktelser som åtar sig i och med avtalet. För att dessa bestämmelser ska bli gällande inför svenska domstolar och myndigheter måste de införlivas i svensk rätt. I enlighet med tillkännagivande behöver därför bilagan till lagen om immunitet och privilegier i vissa fall ändras på så sätt Prop. 2020/21:127 att värdlandsavtalet mellan och BIS läggs till. Enligt värdlandsavtalet ska avtalet godkännas av parterna i enlighet med deras respektive procedurer och det ska träda i kraft när parterna har underrättat varandra om att procedurerna har avslutats (artikel 25). Med hänsyn till att det inte säkert kan anges när avtalet blir bindande för bör den föreslagna lagändringen träda i kraft den dag regeringen bestämmer. 5Föråldrade författningar om tillverkning av minnes- och jubileumsmynt Regeringens förslag: Föråldrade författningar om tillverkning av minnes- och jubileumsmynt ska upphöra att gälla vid utgången av . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag Författningar om tillverkning av mynt är det riksbank som ger ut mynt i , inbegripet s.k. minnes- och jubileumsmynt (minnesmynt). Mynt får ges ut med valörerna en krona, , och . Minnesmynt får dessutom ges ut med andra valörer. Bestämmelserna om mynt finns i 5 kap. lagen (1988:1385) om riksbank (riksbankslagen), som trädde i kraft . De bestämmelserna i riksbankslagen ersatte lagen (1970:1028) om rikets mynt, som trädde i kraft . t.o.m. skulle föreskrifter om tillverkning av minnesmynt meddelas på lagnivå (dåvarande 4 § myntlag i dess lydelse enligt SFS 1986:90). Sådana föreskrifter finns i lagen (1987:240) om minnesmynt på ettusen och etthundra kronor. Fram till var det regeringen (konungen) – genom dåvarande , en central förvaltningsmyndighet för myntväsendet – som gav ut mynt i och föreskrifter om tillverkning av mynt meddelades på förordningsnivå (dåvarande 1 § första meningen och 4 § myntlag, dåvarande kungörelsen [1971:105] om metallinnehåll och storlek beträffande rikets mynt och dåvarande förordningen [1984:334] om prägel på rikets mynt). Också föreskrifter om tillverkning av minnesmynt meddelades på förordningsnivå. Sådana föreskrifter finns i –kungörelsen (1972:421) om prägling av jubileumsmynt på , –förordningen (1975:827) om minnesmynt på , – förordningen (1976:414) om minnesmynt på , –förordningen (1980:133) om minnesmynt på tvåhundra kronor, –förordningen (1983:138) om minnesmynt på tvåhundra kronor, –förordningen (1983:408) om minnesmynt på etthundra kronor, –förordningen (1984:95) om minnesmynt på etthundra kronor, –förordningen (1985:161) om minnesmynt på etthundra kronor, –förordningen (1985:705) om minnesmynt på etthundra kronor, och –förordningen (1985:706) om minnesmynt på etthundra kronor. Också före meddelades föreskrifter om tillverkning av minnesmynt på förordningsnivå (se dåvarande 79 § 2 mom. regeringsform och 11 § lagen [1873:31] om rikets mynt). Sådana föreskrifter finns i –kungörelsen (1921:628) angående prägel å minnesmynt å , –kungörelsen (1932:452) angående prägel å minnesmynt å , –kungörelsen (1935:119) angående prägel å minnesmynt å , –kungörelsen (1952:623) angående prägel å jubileumsmynt å , –kungörelsen (1959:123) angående prägel på jubileumsmynt å , –kungörelsen (1962:216) angående prägel å jubileumsmynt å , och –kungörelsen (1965:470) om jubileumsmynt till etthundraårsminnet av representationsreformen . En grundförfattning gäller till dess att den har upphävts, om inte tillämpningsområdet uttryckligen har begränsats i tiden. För att regeringen ska kunna upphäva en förordning som har meddelats med stöd av ett bemyndigande i lag krävs att regeringen har kvar bemyndigandet. Mynt som ges ut av är lagliga betalningsmedel i (5 kap. 1 § andra stycket riksbankslagen). Att mynt har rättslig status som lagliga betalningsmedel innebär som huvudregel att enskilda med befriande verkan kan göra sina betalningar i mynt. Från huvudregeln får göras undantag i författning eller i civilrättsliga förhållanden eller offentligrättsliga förhållanden av civilrättslig karaktär (se t.ex. HFD 2015 ref. 49). Enligt myntlag gällde att mynt som ges ut av regeringen (konungen) är lagliga betalningsmedel (1 § andra meningen). Motsvarande gällde enligt myntlag (12 §). Genom myntlag – som trädde i kraft – upphävdes myntlag. Enligt ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till myntlag gällde att ”[a]ndra med stöd av [myntlag] präglade mynt [än ettöresmynt, tvåöresmynt och femöresmynt som präglats med stöd av myntlag] alltjämt [är] lagligt betalningsmedel” (punkt 6). När rätten att ge ut mynt överfördes från regeringen till (SFS 1986:90) föreskrevs inga övergångsbestämmelser i fråga om mynt som getts ut av regeringen. Att mynt som getts ut av regeringen också fortsättningsvis skulle vara lagliga betalningsmedel förutsattes också i förarbetena till den nya Prop. 2020/21:127 ordningen (se prop. 1985/86:94 avsnitt 2.2). Genom riksbankslagen – som trädde i kraft – upphävdes myntlag. Enligt ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till riksbankslagen gäller ”punkterna 3–6 [myntlag] fortfarande” (punkt 6). Med utgångspunkt i att mynt som har getts ut av regeringen är lagliga betalningsmedel, oavsett om det skett med stöd av 1873 eller myntlag, kan ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till riksbankslagen inte ges den innebörden att vissa av dessa mynt – mynt som getts ut med stöd av myntlag – inte längre skulle vara lagligt betalningsmedel (se t.ex. lagen [2004:863] om äldre femtioöresmynts upphörande som lagligt betalningsmedel och lagen [2014:1031] om vissa mynts upphörande som lagliga betalningsmedel; jfr också prop. 1986/87:143 s. 65 och 86 f.).