prop · H9031d12 · 2021-09-20 00:00:00 — reglerar även rätten att i vissa situationer fortsätta få sociala trygghetsförmåner efter övergångsperiodens slut. Personer som migrerar mellan en EU-medlemsstat och efter övergångsperioden omfattas dock inte av utträdesavtalets bestämmelser. De personerna omfattas i stället av det nya handels- och samarbetsavtalet och tillhörande protokoll om samordning av de sociala trygghetssystemen. I protokollet om samordning av de sociala samordningssystemen finns bestämmelser som till sitt innehåll är likalydande med de nu aktuella artiklarna 7 och 58 i EU-förord- ningen (för en beskrivning av dessa artiklar, se avsnitt ovan). 3.10.3Utbetalning av garantipension till personer som inte bor i Förlängd utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension till EES-länder och Regeringens förslag: Möjligheten att fortsatt lämna garantipension för försäkrade som är födda eller senare och garantipension till omställningspension till den som är bosatt i ett annat land inom EES eller i ska förlängas , till utgången av . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrat sig över förslaget är positiva eller har inget att invända mot förslaget. har synpunkter på förlängningens omfattning och menar att den tillfälliga regleringen bör gälla till åtminstone 2024. På så sätt anser myndigheten att pensionärer får möjlighet att anpassa sig till nya förutsättningar och ges rimlig tid att genomföra de förberedelser som krävs inför en eventuell ny lagstiftning på området. Skälen för regeringens förslag: fattade beslut om den senaste förlängningen av den tillfälliga reglering som möjliggör fortsatt utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension till personer bosatta inom EES eller i (prop. 2020/21:1 utg.omr. 11, bet. 2020/21:SfU2, rskr. 2020/21:139). Förlängningen syftade till att fortsatt säkerställa att enskilda personer i nämnda stater skulle kunna få garantipension utbetald till dess att regeringen tagit ställning till förslag från och eventuella nya regler om 2021/22:1 Utgiftsområde 11 garantipension skulle ha trätt i kraft. Regleringen gäller till utgången av 2021. överlämnade ett delbetänkande till regeringen och slutredovisade sitt uppdrag . Delbetänkandets innehåll har redogjorts för i bakgrunden. I korthet innehåller delbetänkandet förslag till en ny konstruktion av garantipensionen för personer födda eller senare och garantipensionen till omställningspension. Regeringen bedömde i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg. omr. 100–101) att det är angeläget att frågan om garantipensionens konstruktion fortsätter att analyseras för att så långt som möjligt säkerställa att konstruktionen blir rättsligt hållbar . Ett sådant arbete förväntas ta än vad som tidigare aviserats, dvs. längre än till utgången av 2021 då de svenska bestämmelserna om utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension till personer bosatta inom EES eller i ska upphöra att gälla enligt nu gällande reglering. Det får därmed anses vara motiverat att ytterligare förlänga giltigheten av den tillfälliga regleringen så att garantipensionen kan fortsätta att betalas ut till förmånstagare i EES- länder och . anser att regleringens giltighetstid bör förlängas till 2024. Utifrån de uppskattningar som kan göras så gör regeringen bedömningen att en förlängning av den tillfälliga regleringens giltighetstid är rimlig, för att ge tid till fortsatt analys av hur frågan bör hanteras framgent. I lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken regleras när de berörda paragraferna i socialförsäkringsbalken upphör att gälla, senast ändrad genom lagen (2020:1241) om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken. Förlängningen av paragrafernas giltighet föreslås lagtekniskt genomföras på så sätt att lagen om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken utgår och den nya tidpunkten för ikraftträdande av lagen om ändring i socialförsäkringsbalken regleras genom en ny ändring i den lagen. Detta innebär även att den följdändring i innehållsbestämmelsen till 5 kap. socialförsäkringsbalken som föreskrivs i lagen om ändring i socialförsäkringsbalken träder i kraft senare än vad som har föreskrivits. Förlängd utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension till Regeringens förslag: Rätten till fortsatt utbetalning av garantipension för försäkrade som är födda eller senare och garantipension till omställningspension för personer i ska förlängas , till utgången av . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrat sig över förslaget är positiva eller har inget att invända mot förslaget. har även för detta förslag synpunkter kring förlängningens omfattning och menar att den tillfälliga regleringen bör gälla till åtminstone 2024. Skälen för regeringens förslag: utträde ur EU innebär att personer bosatta i inte omfattas av den svenska lagstiftning som möjliggör fortsatt utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension till personer bosatta inom EES eller i . Fortsatt utbetalning av sådana förmåner till personer i möjliggörs i stället genom en tillfällig reglering i 4 a § lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 beslutade om förlängning av den tillfälliga regleringen om utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension inom EES och i förlängdes även den tillfälliga regleringen om rätten att få garantipension och garantipension till omställningspension utbetald till (prop. 2020/21:1 utg.omr. 11, bet. 2020/21:SfU2, rskr. 2020/21:139). Även regleringen som avser personer i gäller till utgången av 2021. Bestämmelsen i 4 a § lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen innebär att det endast är personer som vid utträdestidpunkten hade rätt att få eller fick garantipension eller garantipension till omställningspension i som har en förlängd rätt att fortsätta få förmånerna utbetalda till . Regeringen angav i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 11 s. 102) att bedömningen av vilken tid som förlängningen ska avse när det gäller garantipensionärer bosatta i måste göras i förhållande till de villkor som gäller specifikt för personer i en gränsöverskridande situation med det landet. Det innebär att övervägandena vad gäller den tidsmässiga begränsningen bör göras i jämförelse med de rättigheter som främst följer av utträdesavtalet. Det finns inte skäl att nu göra en annan bedömning i denna fråga. Med hänvisning till utträdesavtalets konstruktion, att vissa personer genom avtalet har fått en förlängd rätt att få sociala trygghetsförmåner utbetalda, bedömde regeringen i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 102–103) det lämpligt att även förlänga giltigheten av 4 a § lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen. Så bedöms vara fallet även . Regeringen anser att giltighetstiden för den tillfälliga regleringen om fortsatt utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension till personer bosatta i bör förlängas i samma utsträckning som föreslås för dem som är bosatta inom EES eller i , dvs. fram till utgången av september månad 2022. Det innebär att även personer bosatta i som vid utträdestidpunkten hade rätt att få eller fick garantipension kan få garantipensionen fortsatt utbetald, på motsvarande sätt som personer bosatta i eller i . anser att även den nu aktuella regleringens giltighetstid bör utökas till 2024. Även i detta fall gör dock regeringen bedömningen att en förlängning är rimlig utifrån de uppskattningar som kan göras . trädde ett avtal om handel och samarbete mellan och i kraft. Avtalet har tillämpats provisoriskt . Till avtalet har det fogats ett protokoll om samordning av de sociala trygghetssystemen i och EU:s medlemsstater. Den fråga som regleras i detta lagstiftningsärende bedöms dock inte påverkas av detta avtal. I lagen (2020:1243) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen regleras när 4 a § lagen om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen upphör att gälla. Förlängningen av nämnda paragrafs giltighet föreslås lagtekniskt genomföras på så sätt att lagen om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen utgår och den nya tidpunkten för upphävande av den aktuella paragrafen regleras genom en ny ändring i grundförfattningen. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 Konsekvenser för individer och statens budget Regeringens förslag syftar till att förlänga de tillfälliga bestämmelser som möjliggör utbetalning av garantipension och garantipension till omställningspension till personer bosatta inom EES, i eller i . Förslaget berör ca 46 000 personer bosatta i och som redan får garantipension eller garantipension till omställningspension. Om förslaget inte genomförs, kommer utbetalningarna av dessa förmåner till personer bosatta inom EES eller i att upphöra. Förslaget berör också personer som framöver kan komma att ha rätt till dessa förmåner och som skulle kunna få förmånerna utbetalda till EES eller med stöd av den tillfälliga regleringen. Förslaget berör även de ca 1 900 personer bosatta i som får garantipension eller garantipension till omställningspension. Till skillnad från vad som gäller enligt den tillfälliga regleringen för personer bosatta inom EES eller i sker inget nybeviljande av dessa förmåner till personer bosatta i . Förslaget i denna del omfattar alltså endast personer som hade rätt att få eller fick garantipension när landet lämnade EU. Förmånerna betalas i dessa fall ut med samma belopp12 som betalades ut strax före tidpunkten för utträde ur EU, under förutsättning att inga andra förhållanden som kan påverka nivån på garantipensionen ändras för den enskilde. Detta gör att kostnaderna inte förväntas öka nämnvärt i förhållande till dagens kostnader. Förslagen innebär högre utgifter för statens budget jämfört med om förlängningarna inte skett. Kostnaden bedöms uppgå till ca (årets nio första månader). Av kostnaderna avser ca utbetalningar till . Regeringens förslag innebär ingen förändring av hanteringen av garantipension och garantipension till omställningspension jämfört med nuvarande tillämpning. Förslagen bedöms därför inte leda till ökad administration för myndigheten. Det är totalt sett fler kvinnor än män som har garantipension och garantipension till omställningspension. Det gäller både bland dem som är bosatta i och bland dem som är bosatta i ett annat land. Av dem som får garantipension utbetald till ett land inom EES eller är kvinnor och män. Motsvarande fördelning för dem som bor i är kvinnor och Förslagen berör därmed kvinnor i större utsträckning än män. Konsekvenser för internationella åtaganden Regeringens förslag bedöms vara förenliga med internationella åtaganden, exempelvis ratificerade . De föreslagna bestämmelserna kommer att tillämpas på alla personer oavsett medborgarskap. Vidare bedöms förslagen vara förenliga med . 12Notera dock att garantipensionen följer prisutvecklingen i samhället och därför räknas om med prisbasbeloppet. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 Förslaget till lag om ändring i lagen (2020:1241) om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken I lagen föreskrivs att lagen (2020:1241) om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken ska utgå. Detta innebär att 5 kap. 17 a och 18 a §§, 67 kap. 16 a och 17 a §§ och 81 kap. 9 a § socialförsäkringsbalken inte upphör att gälla samt att den nya lydelsen av 5 kap. 1 § samma balk inte träder i kraft som anges i lagen (2020:1241) om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken. (Se vidare förslaget till lag om ändring i lagen [2019:646] om ändring i socialförsäkringsbalken [lagförslag 2.3] och författningskommentaren till den lagen.) Förslaget till lag om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken Enligt ikraftträdandebestämmelsen träder lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken i kraft . De ändringar som föreskrivs genom den lagen träder därmed i kraft än vad som föreskrivs i lagen (2020:1241) om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken och som ska utgå enligt förslaget till lag om ändring i den lagen (lagförslag 2.2). Detta innebär att 5 kap. 17 a och 18 a §§, 67 kap. 16 a och 17 a §§ samt 81 kap. 9 a § socialförsäkringsbalken upphör att gälla vid utgången av i stället för vid utgången av 2021. I paragraferna finns bestämmelser om garantipension för försäkrade som är födda eller senare och garantipension till omställningspension till personer som är bosatta i ett annat land inom EES eller i . Efter kan förmånerna inte längre lämnas med stöd av de angivna paragraferna. Den ändring i innehållsbestämmelsen i 5 kap. 1 § socialförsäkringsbalken som föreskrivs genom lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken till följd av att 17 a och 18 a §§ samma kapitel upphör att gälla träder i kraft i samband med att paragraferna tas bort. Förslaget till lag om ändring i lagen (2020:1243) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen I lagen föreskrivs att lagen (2020:1243) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen ska utgå. Detta innebär att 4 a § lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen inte upphör att gälla som anges i lagen (2020:1243) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen. (Se vidare förslaget till lag om ändring i lagen [2019:168] om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen [lagförslag 2.5] och författningskommentaren till den lagen.) Förslaget till lag om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen Genom lagen upphör 4 a § lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen att gälla vid utgången av . Paragrafen upphör därmed att gälla än vad som föreskrivs i lagen (2020:1243) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen och som ska utgå enligt förslaget till lag om ändring i den lagen (lagförslag 2.4). I 4 a § regleras utbetalning av garantipension för försäkrade som är födda eller senare och garantipension till omställningspension till personer i efter landets 2021/22:1 Utgiftsområde 11 utträde ur EU med ett utträdesavtal. trädde ut ur EU med ett utträdesavtal vid utgången av . Bestämmelserna i 4 a § tillämpas därför . Efter utgången av har de personer som omfattas av nämnda paragraf inte längre rätt att få garantipension eller garantipension till omställningspension utbetald med stöd av paragrafen. 3.11.11:1 Garantipension till ålderspension Tabell 3.5 Anslagsutveckling 1:1 Garantipension till ålderspension 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för garantipension till ålderspension samt särskilt pensionstillägg enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.6 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:1 Garantipension till ålderspension Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Antalet ålderspensionärer beräknas öka –2024 eftersom det är fler som tillkommer än avlider. Nytillkommande ålderspensionärer har inkomstgrundad pension i större utsträckning än äldre ålderspensionärer och det är därför en lägre andel av de nyblivna pensionärerna som får garantipension. Med undantag har antalet med garantipension stadigt minskat då garantipensionen infördes. ökade antalet med garantipension i huvudsak till följd av att nivån på garantipensionen höjdes . I mitten av 2021 beräknades 685 000 ålderspensionärer ha garantipension. beräknas antalet förmånstagare minska till 666 700. Prisbasbeloppet beräknas öka –2024, vilket har en höjande effekt på utgiftsnivån. Följsamhetsindexeringen beräknas öka något mindre i förhållande till prisbasbeloppet för åren 2022–2024. Även det har en höjande effekt på utgiftsnivån. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 Förslaget om fortsatt utbetalning av garantipension inom EES och samt till beräknas öka utgifterna med . Regeringen föreslår att 13 anvisas under anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension . beräknas anslaget till 12 respektive 13 . 3.11.21:2 Efterlevandepensioner till vuxna Tabell 3.7 Anslagsutveckling 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension samt för utgifter för garantipension till dessa förmåner enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.8 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna Beslutade, föreslagna och aviserade reformer -1 492 700 -2 161 300 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Änkepensionen avskaffades 1990 och ersattes då av den tidsbegränsade och könsneutrala omställningspensionen. Långtgående övergångsbestämmelser innebär dock att änkepensionen kommer att finnas kvar , och nya änkepensioner beviljas fortfarande enligt det gamla systemet. Omställningspensionen är tidsbegränsad till i normalfallet och betalas endast ut till efterlevande som är , medan änkepensionen ofta är livsvarig. Änkepensionen är därför dominerande både i antal och kostnader och svarar för av utgifterna inom anslaget. Antalet kvinnor med änkepension var ca 219 000 . –2024 beräknas antalet minska med drygt 11 000 . Medelantalet kvinnor och män med omställningspension var ca 4 600 respektive 1 800 . Prognosen för åren framöver är att änkepensionen kommer att minska i samma takt som tidigare och att antalet kvinnor och män med omställningspension kommer att minska marginellt. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 Sammantaget innebär detta att utgifterna på anslaget beräknas minska med mellan . Regeringen föreslår att 8 anvisas under anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna . beräknas anslaget till 8 respektive 7 . 3.11.31:3 Bostadstillägg till pensionärer Tabell 3.9 Anslagsutveckling 1:3 Bostadstillägg till pensionärer 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för bostadstillägg till pensionärer och särskilt bostadstillägg till pensionärer enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.10 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:3 Bostadstillägg till pensionärer Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Förstärkning av bostadstillägg för pensionärer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Bostadstillägget är inkomstprövat och utgifterna beror därför på pensionärernas inkomster och förmögenheter. Ökade pensionsinkomster minskar behovet av bostadstillägg i genomsnitt. Att det totala antalet pensionärer har ökat har dock inneburit att även antalet pensionärer med bostadstillägg ökat, även om den totala andelen minskat. Antalet kvinnor och män som fick bostadstillägg 2020 var 212 300 respektive 78 100. beräknas antalet med bostadstillägg öka till följd av att antalet ålderspensionärer beräknas öka samt till följd av regelförändringarna i budgetpropositionen . Förutom pensionärernas inkomster och förmögenheter påverkas utgifterna för bostadstillägg även av bostadskostnadernas utveckling. Medelbeloppen har ökat för 2021/22:1 Utgiftsområde 11 både kvinnor och män främst på grund av ökade bostadskostnader och regelförändringar. Även pensionärernas benägenhet att ansöka om bostadstillägg påverkar utgiftsutvecklingen. Det är osäkert hur många som är berättigade till bostadstillägg men som av någon anledning inte ansöker om förmånen. Förändrad kunskap och ändrad benägenhet att ansöka kan därför påverka antalet personer som får bostadstillägg och därmed även utgifterna. Förslagen om höjt bostadskostnadstak och förstärkning av bostadstillägg för pensionärer beräknas öka utgifterna med . Regeringen föreslår att 11 anvisas under anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer . 11 respektive 11 . Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:4 Äldreförsörjningsstöd 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för äldreförsörjningsstöd enligt socialförsäkringsbalken. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.12 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:4 Äldreförsörjningsstöd Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Förstärkning av bostadstillägg för pensionärer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Äldreförsörjningsstödet garanterar en lägsta ekonomisk standard för personer som är . Det är inkomstprövat och avräknas mot alla andra inkomster. I praktiken innebär det att äldreförsörjningsstödet lämnas till kvinnor och män över 65 2021/22:1 Utgiftsområde 11 år som inte har tillräckligt stor pension, vilket oftast är personer som bosatt sig i relativt sent i livet. Antalet personer som fick äldreförsörjningsstöd ökade , för att minska något 2020. förväntas antalet återigen öka. Ett skäl är att de nuvarande reglerna om rätt till garantipension inte fått full genomslagskraft. Enligt nuvarande regler krävs bosättning i för att fullt ut få del av grundskyddet, medan det enligt äldre regler endast krävdes . Personer födda omfattas av de äldre bestämmelserna och har därför som regel tillräckligt hög garantipension för att inte vara i behov av äldreförsörjningsstöd. I takt med att årskullar som inte omfattas av de äldre bestämmelserna tillkommer ökar antalet med äldreförsörjningsstöd. fick 14 300 kvinnor och 10 900 män äldreförsörjningsstöd. – 2024 beräknas antalet förmånstagare öka från 26 200 till 27 700. Förslagen om höjt bostadskostnadstak och förstärkning av bostadstillägg för pensionärer beräknas öka utgifterna med . Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . Tabell 3.13 Anslagsutveckling 1:5 Inkomstpensionstillägg 1 990 0001 Utgiftsprognos 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för inkomstpensionstillägg enligt socialförsäkringsbalken. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.14 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:5 Inkomstpensionstillägg Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 Inkomstpensionstillägget påverkas av storleken på ålderspensionärernas inkomstgrundade allmänna ålderspension och antalet år med pensionsgrundande inkomst.