prop · H9031d11 · 2021-09-20 00:00:00 — Ekonomisk trygghet vid sjukdom och 2021/22:1 Utgiftsområde 10 Utgiftsområde 10 – Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................................. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ....................................... Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ..................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön .......................... 3 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning .................................. Mål för utgiftsområdet........................................................................................ Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... Höjt inkomsttak i sjukförsäkringen .................................................................. Konsekvenser för jämställdheten........................................................ Höjd garantinivå i sjukersättning och aktivitetsersättning ............................ Ändringar i sjukförsäkringen för ökad trygghet och flexibilitet ................... Ärendet och dess beredning ................................................................ Överväganden och förslag ................................................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser .................................... Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken.................... Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken.................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön......... 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ........................................... 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. .......................................... 1:3 Merkostnadsersättning och handikappersättning ...................... 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m........................................................ 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet...................... 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen.............................................. 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader...................................... 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen .......................................... Bilaga 1 En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering (SOU 2020:6) i relevanta delar Bilaga 2 En sjukförsäkring anpassad efter individen (SOU 2020:26) Bilaga 3 Undantag från bedömningen av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete vid uppskjuten vård och rehabilitering 2021/22:1 Utgiftsområde 10 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.1, 3.9, 3.10 och 3.11). 2.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.2 och 3.11). 3.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön (avsnitt 2.3 och 3.9). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att tillgodose behov av likviditet vid utbetalning av ersättning för vård i andra länder som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst (avsnitt 3.13.8). 5.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt tabell 1.1. 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. 1:3 Merkostnadsersättning och handikappersättning 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen Summa anslag inom utgiftsområdet 2021/22:1 Utgiftsområde 10 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 10 kap. 11 §, 12 kap. 25, 27 och 30 §§, 13 kap. 33 §, 25 kap. 5 §, 26 kap. 27 och 31 §§, 27 kap. 1, 46, 48 och 49 §§, 28 kap. 11 § och 35 kap. 18 och 19 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas sex nya paragrafer, 27 kap. 16 a och 49 a–49 e §§, och närmast före 27 kap. 16 a, 49 a, 49 b och 49 d §§ nya rubriker av följande lydelse. Det som i denna balk i övrigt eller i annan författning föreskrivs om sjukpenning enligt 25–28 kap. gäller i tillämpliga delar även i fråga om graviditetspenning, med undantag av bestämmelserna i – 25 kap. 5 § om bortseende från – 25 kap. 5 § om bortseende från inkomst av anställning och annat förvärvsarbete överstigande 10,0 prisbas- –27 kap. 5 § om ersättning för merutgifter, –27 kap. 27 §, 27 a § och 28 b § första stycket om karensavdrag och karensdagar, –27 kap. 29–33 a §§ om karenstid, och –28 kap. 7 § 2 om beräkningsunderlag för sjukpenning på fortsättningsnivån. Vid beräkning av graviditetspenning ska det vid beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten bortses från inkomst av anställning och annat förvärvsarbete till den del summan av dessa inkomster överstiger 7,5 prisbasbelopp. Det ska vid denna beräkning i första hand bortses från inkomst av annat förvärvsarbete. För hel graviditetspenning motsvarar ersättningsnivån beräkningsunderlaget för sjukpenning på normalnivån enligt 28 kap. 7 § 1 grundat på en sjukpenninggrundande inkomst beräknad enligt första och andra styckena. När föräldrapenning ska lämnas på sjukpenningnivån ska ersättningen beräknas enligt bestämmelserna om sjukpenning på normalnivån och sjukpenninggrundande inkomst i 25, 26 och 28 kap., med undantag av bestämmelserna i – 25 kap. 5 § om bortseende från – 25 kap. 5 § om bortseende från inkomst av anställning och annat inkomst av anställning och annat förvärvsarbete överstigande 8,0 prisbas- förvärvsarbete överstigande 10,0 prisbas- –26 kap. 19–22 §§ om beräkning i vissa fall, 1Senaste lydelse 2018:647. 2Senaste lydelse 2017:1305. Har efter tid som avses i 26 kap. 15 § (SGI-skyddad tid för föräldraledighet) sänkning inte skett av den sjukpenninggrundande inkomst som avses i 25 kap. på grund av att den årliga inkomsten överstiger 10,0 prisbasbelopp, gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 25–29 §§. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 –28 kap. 7 § 2 om beräkningsunderlaget för sjukpenning på fortsättningsnivån, –28 kap. 12–18 §§ om arbetstidsberäknad sjukpenning. Om en förälders sjukpenninggrundande inkomst har sänkts sedan den tid som avses i 26 kap. 15 § (SGI-skyddad tid för föräldraledighet) har gått ut, ska föräldrapenningen till dess att barnet fyller beräknas lägst på grundval av 1.den sjukpenninggrundande inkomst som gällde innan sänkningen skedde, eller 2.den högre inkomst som löneavtal därefter föranleder. Första stycket gäller all föräldrapenning som lämnas till föräldern, när han eller hon avstår från förvärvsarbete för vård av barn som anges där. inkomsten som gällde innan sänkningen inkomsten som gällde innan sänkningen skedde ha överstigit 8,0 prisbasbelopp, om skedde ha överstigit 10,0 prisbasbelopp, inkomsten alltjämt hade beräknats utan om inkomsten alltjämt hade beräknats begränsningen i 25 kap. 5 § andra stycket utan begränsningen i 25 kap. 5 § andra stycket första meningen, tillämpas det beräkningssätt som anges i 26 §. beräkningssätt som anges i 26 §. Har efter tid som avses i 26 kap. 15 § (SGI-skyddad tid för föräldraledighet) sänkning inte skett av den sjukpenninggrundande inkomst som avses i 25 kap. på grund av att den årliga inkomsten överstiger 8,0 prisbasbelopp, gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 25–29 §§. Tillfällig föräldrapenning beräknas enligt bestämmelserna om sjukpenning på normalnivån och sjukpenninggrundande inkomst i 25–28 kap. samt 34–38 §§ i detta kapitel, dock med undantag av bestämmelserna i – 25 kap. 5 § om bortseende från – 25 kap. 5 § om bortseende från inkomst av anställning och annat förvärvsarbete överstigande 10,0 prisbas- –27 kap. 27 §, 27 a § och 28 b § första stycket om karensavdrag och karensdagar, –27 kap. 29–33 a §§ om karenstid, och –28 kap. 7 § 2 om beräkningsunderlag för sjukpenning på fortsättningsnivån. Vid beräkning av tillfällig föräldrapenning ska det vid beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten bortses från inkomst av anställning och annat förvärvsarbete till den del summan av dessa inkomster överstiger 7,5 prisbasbelopp. Det ska vid denna beräkning i första hand bortses från inkomst av annat förvärvsarbete. För hel tillfällig föräldrapenning motsvarar ersättningsnivån förälderns beräkningsunderlag för sjukpenning på normalnivån enligt 28 kap. 7 § 1 grundat på en 3Senaste lydelse 2017:1305. 4Senaste lydelse 2017:1305. 5Senaste lydelse 2018:647. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 sjukpenninggrundande inkomst beräknad enligt första och andra styckena (beräkningsunderlaget). När sjukpenninggrundande inkomst beräknas ska inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete var för sig beräknas och avrundas till närmast lägre Vid beräkningen ska det bortses från Vid beräkningen ska det bortses från inkomst av anställning och inkomst av inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete till den del summan annat förvärvsarbete till den del summan av dessa överstiger 8,0 prisbasbelopp. av dessa överstiger 10,0 prisbasbelopp. ska därvid i första hand bortses från Det ska därvid i första hand bortses från inkomst av annat förvärvsarbete. inkomst av annat förvärvsarbete. För en försäkrad som avses i 26 § ska För en försäkrad som avses i 26 § ska beräknas på grundval av lönen närmast beräknas på grundval av lönen närmast försäkrade inte har för avsikt att försäkrade inte har för avsikt att förvärvsarbeta i samma omfattning som förvärvsarbeta i samma omfattning som tidigare, ska den sjukpenninggrundande tidigare, ska den sjukpenninggrundande inkomsten beräknas på grundval av den inkomsten beräknas på grundval av den inkomst han eller hon kan antas få av inkomst han eller hon kan antas få av arbete som svarar mot arbetsutbudet. arbete som svarar mot arbetsutbudet. beräkningen ska det iakttas att den beräkningen ska det iakttas att den sjukpenninggrundande inkomsten inte får sjukpenninggrundande inkomsten inte får överstiga 8,0 prisbasbelopp. överstiga 10,0 prisbasbelopp. Vid beräkningen ska den försäkrades inkomst minskas med tjänstepensionen. Minskningen får dock inte leda till att en försäkrad som är endast delvis arbetslös får lägre sjukpenninggrundande inkomst än om beräkningen skulle ha gjorts enligt 25 §. Omräkningen ska göras med den procentuella förändringen i det allmänna prisläget räknad från det senast fastställda talet för konsumentprisindex jämfört med motsvarande tal . En omräkning som innebär en sänkning av den sjukpenninggrundande inkomsten ska inte beaktas. inkomsten får aldrig fastställas till ett inkomsten får aldrig fastställas till ett belopp som överstiger 8,0 prisbasbelopp. belopp som överstiger 10,0 prisbasbelopp. 6Senaste lydelse 2017:1305. 7Senaste lydelse 2017:1305. 8Senaste lydelse 2017:1305. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 I detta kapitel finns bestämmelser om – rätten till sjukpenning i 2–8 §§, – samordning med sjuklön i 9 §, – sjukpenning för anställda och vissa – sjukpenning för anställda och vissa andra vid kortare sjukdomsfall, m.m. i 10– andra vid kortare sjukdomsfall, m.m. i 10– 16 a §§, –sjukanmälan i 17 och 18 §§, –ersättningsnivåer i 19 §, –förmånstiden och karens i 20–38 §§, –allmänt högriskskydd i 39 och 39 a §§, –särskilt högriskskydd i 40–44 §§, –förmånsnivåer och arbetsförmåga i 45 §, –bedömning av arbetsförmågans nedsättning (rehabiliteringskedjan) i 46–55 b §§, –arbetsgivarinträde m.m. i 56–61 §§. Med behovsanställd avses i detta kapitel en försäkrad som vid behov kallas in för att arbeta i en tidsbegränsad anställning eller som är anställd för att arbeta vid behov. Sjukpenning till en försäkrad i egenskap av behovsanställd lämnas i sjukperioden endast under förutsättning att det kan antas att den försäkrade skulle ha förvärvsarbetat om han eller hon inte hade varit sjuk. Vid bedömningen av om arbetsförmågan är nedsatt ska det beaktas om den försäkrade på grund av sjukdomen inte kan utföra sitt vanliga arbete eller annat lämpligt arbete som arbetsgivaren tillfälligt erbjuder honom eller henne. Om den försäkrade på grund av sjukdomen behöver avstå från förvärvsarbete under minst en fjärdedel av sin normala arbetstid en viss dag, ska hans eller hennes arbetsförmåga anses nedsatt i minst motsvarande grad . Vid bedömningen av i vilken omfattning arbetsförmågan är nedsatt enligt 45 § 2–4 gäller att arbetstiden ska minskas i motsvarande grad eller, om arbetstiden förläggs på ett annat sätt, att arbetstidens förläggning inte får försämra möjligheterna till återgång i arbete. Från och med den tidpunkt då den försäkrade har haft nedsatt arbetsförmåga ska det dessutom beaktas om den försäkrade har sådan förmåga att han eller hon kan försörja sig själv genom 1. sådant förvärvsarbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden, eller 9Senaste lydelse 2018:647. 10Senaste lydelse 2021:160. 1. övervägande skäl talar för att den försäkrade kan återgå till arbete som avses i 46 och 47 §§ före den tidpunkt då han eller hon har haft nedsatt arbetsförmåga ,2. det finns särskilda skäl som grundas på att den försäkrade kan förväntas återgå till arbete som avses i 46 och 47 §§ före den tidpunkt då han eller hon har haft nedsatt arbetsförmåga , eller3. det kan anses oskäligt att bedöma den försäkrades arbetsförmåga enligt första stycket. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 2.annat lämpligt arbete som är tillgängligt för honom eller henne. Vid bedömningen tillämpas 47 § andra stycket. Den försäkrades arbetsförmåga ska, trots det som sägs i första stycket, från och med den tidpunkt då han eller hon har haft nedsatt arbetsförmåga bedömas enligt 46 och 47 §§ om 1. övervägande skäl talar för att den försäkrade kan återgå till arbete som avses i 46 och 47 §§ före den tidpunkt då han eller hon har haft nedsatt arbetsförmåga , eller 2. det i annat fall kan anses oskäligt att bedöma den försäkrades arbetsförmåga enligt första stycket. Från och med den tidpunkt då den Från och med den tidpunkt då den försäkrade har haft nedsatt arbetsförmåga försäkrade har haft nedsatt arbetsförmåga ska det, om det inte kan ska det beaktas om han anses oskäligt, beaktas om han eller hon har eller hon har sådan förmåga som avses i sådan förmåga som avses i 48 § första 48 § första stycket. Vid bedömningen tillämpas 47 § andra stycket. Den försäkrades arbetsförmåga ska, trots det som sägs i första stycket, från och med den tidpunkt då han eller hon har haft nedsatt arbetsförmåga bedömas enligt 46 och 47 §§ om 1. det finns särskilda skäl som grundas på att den försäkrade kan förväntas återgå till arbete som avses i 46 och 47 §§ före den tidpunkt då han eller hon har haft nedsatt arbetsförmåga , eller 2. det kan anses oskäligt att bedöma den försäkrades arbetsförmåga enligt 48 § första stycket. Undantag vid försenad vård eller rehabilitering Om den försäkrades vård eller rehabilitering har försenats på grund av effekter av sjukdomen covid-19 och övervägande skäl talar för att han eller hon kan förväntas återgå i sitt vanliga arbete i samma omfattning som före sjukfallet när vården eller rehabiliteringen har slutförts, gäller inte bestämmelserna om bedömning av arbetsförmågans nedsättning i 48 och 49 §§. 11Senaste lydelse 2021:160. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 en försäkrad som är arbetstagare ska annat tillgängligt arbete hos arbetsgivaren likställas med den försäkrades vanliga arbete. För tid efter det att vården eller rehabiliteringen har slutförts gäller dock 48 och 49 §§. En försening av vård eller rehabilitering ska anses vara orsakad av effekter av sjukdomen covid-19, om inte utredningen i ärendet visar något annat. För en behovsanställd försäkrad ska arbetsförmågan bedömas mot sådant arbete som avses i 46 § första stycket. Från och med den tidpunkt då den behovsanställde har haft nedsatt arbetsförmåga ska det dessutom beaktas om den behovsanställde har sådan förmåga att han eller hon kan försörja sig själv genom 1.sådant förvärvsarbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden, eller 2.annat lämpligt arbete som är tillgängligt för honom eller henne. Vid bedömningen tillämpas 47 § andra stycket. Om den behovsanställde omfattas av en överenskommelse om att utföra arbete under en särskilt angiven tid, gäller för bestämmelserna om bedömning av arbetsförmåga i 46– 49 §§ i stället för vad som anges i 49 b §. Undantag för vissa försäkrade som har rätt till inkomstgrundad ålderspension Bestämmelserna i 48 och 49 §§ gäller inte för en försäkrad som har ett förvärvsarbete och som har uppnått den ålder då inkomstgrundad ålderspension tidigast kan lämnas. För en försäkrad som avses i första stycket gäller bestämmelserna om bedömning av arbetsförmåga i 46 och 47 §§. Från och med den tidpunkt då den försäkrade har haft nedsatt arbetsförmåga ska det vid bedömningen dessutom beaktas om den försäkrade har sådan förmåga att han eller hon Till den del den försäkrade är arbetslös lämnas hel sjukpenning med högst . Detta gäller dock inte sjukpenning som avses i 27 kap. 6 eller 16 a §. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 kan försörja sig själv genom annat lämpligt arbete som är tillgängligt för honom eller henne. Sjukpenning med stöd av andra stycket kan som längst lämnas fram till den tidpunkt då den försäkrade tidigast kan ta ut garantipension. Den som har uppnått den ålder då inkomstgrundad ålderspension tidigast kan lämnas ska omfattas av regleringen i 49 d § även om tidpunkten för uttag av sådan pension därefter skulle senareläggas genom en författningsändring. Till den del den försäkrade är arbetslös lämnas hel sjukpenning med högst . Detta gäller dock inte sjukpenning som avses i 27 kap. 6 §. Garantinivån för hel sjukersättning Garantinivån för hel sjukersättning från och med den månad då den från och med den månad då den försäkrade fyller motsvarar för år försäkrade fyller motsvarar för år räknat 2,53 prisbasbelopp. räknat 2,78 prisbasbelopp. Garantinivån för hel sjukersättning till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller samt för hel aktivitetsersättning motsvarar för år räknat – 2,23 prisbasbelopp till och med – 2,48 prisbasbelopp till och med månaden före den månad då den månaden före den månad då den – 2,28 prisbasbelopp från och med den – 2,53 prisbasbelopp från och med den månad då den försäkrade fyller till månad då den försäkrade fyller till och med månaden före den månad då han och med månaden före den månad då han eller hon fyller , eller hon fyller , – 2,33 prisbasbelopp från och med den – 2,58 prisbasbelopp från och med den månad då den försäkrade fyller till månad då den försäkrade fyller till och med månaden före den månad då han och med månaden före den månad då han eller hon fyller , eller hon fyller , – 2,38 prisbasbelopp från och med den – 2,63 prisbasbelopp från och med den månad då den försäkrade fyller till månad då den försäkrade fyller till och med månaden före den månad då han och med månaden före den månad då han eller hon fyller , eller hon fyller , – 2,43 prisbasbelopp från och med den – 2,68 prisbasbelopp från och med den månad då den försäkrade fyller till månad då den försäkrade fyller till och med månaden före den månad då han och med månaden före den månad då han eller hon fyller , samt eller hon fyller , samt 12Senaste lydelse 2015:453. 13Senaste lydelse 2017:1306. 14Senaste lydelse 2017:1306. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 –2,48 prisbasbelopp från och med den månad då den försäkrade fyller till och med månaden före den månad då han eller hon fyller . –2,73 prisbasbelopp från och med den månad då den försäkrade fyller till och med månaden före den månad då han eller hon fyller . 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 10 kap. 11 §, 12 kap. 25, 27 och 30 §§, 13 kap. 33 §, 25 kap. 5 §, 26 kap. 27 och 31 §§, 27 kap. 49 a § och 35 kap. 18 och 19 §§ och i övrigt . 2.De nya bestämmelserna om sjukpenning i 27 och 28 kap. tillämpas även på sjukperioder som har påbörjats före ikraftträdandet. Bestämmelserna tillämpas dock första gången vid prövning av rätt till ersättning för dagar från och med ikraftträdandet. 3.Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om förmåner som avser tid före ikraftträdandet. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 2.2Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken1 dels att 27 kap. 49 a § ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 27 kap. 49 a § ska utgå. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den upphävda paragrafen gäller dock fortfarande för sjukpenning som avser tid före utgången av 2022. 27 kap. 49 a § 2021:000 rubriken närmast före 27 kap. 49 a § 2021:000. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön Härigenom föreskrivs att 23 § lagen (1991:1047) om sjuklön ska ha följande lydelse. Ersättning enligt 20 § lämnas med skäligt belopp, dock med högst ett belopp som för dag utgör en trehundrasextiofemtedel av av en sjukpenninggrundande inkomst som uppgår till 8,0 prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. Ersättning enligt 20 § lämnas med skäligt belopp, dock med högst ett belopp som för dag utgör en trehundrasextiofemtedel av av en sjukpenninggrundande inkomst som uppgår till 10,0 prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om ersättning som avser tid före ikraftträdandet. 1Senaste lydelse 2017:1307. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 3Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utgiftsområdet omfattar sjukpenning, sjukersättning och andra liknande ersättningar. I utgiftsområdet ingår myndigheterna och Inspektionen för socialförsäkringen (ISF). Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ersättning vid sjukdom och 1:1 Sjukpenning och rehabilitering 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar 1:5 Ersättning inom det statliga 1:7 Ersättning för höga Totalt för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 Tabell 3.2 Förändringar av utgiftsramen –2024 för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra utgiftsområden 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Tabell 3.3 Utgiftsram 2022 realekonomiskt fördelad för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll redovisas i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. Innebörden av en skatteutgift beskrivs i Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnittet om skattefrågor.