prop · H90322 · 2021-10-15 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:22 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att medger att regeringen fortsätter att ställa en svensk väpnad styrka till förfogande för deltagande i Förenta nationernas (FN) stabiliseringsinsats i (Minusma) till den , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . övergripande uppgift är att stödja genomförandet av fredsavtalet från Mandatet omfattar även bland annat stabiliseringsinsatser, skydd av civila och att främja mänskliga rättigheter, stödja humanitär verksamhet och stödja den politiska övergångsprocessen, inklusive genomförande av Den politiska utvecklingen i är mycket oroande. genomfördes i och . genomförs en övergångsperiod för en återgång till folkvalt Regeringens bedömning är att Minusma har en viktig roll att spela i landet även med anledning av den senaste tidens händelseutveckling. Genom sin fortsatta närvaro och sina uppgifter, inklusive sitt utvidgade mandat om stöd till övergångsprocessen och genomförandet av val, bidrar Minusma till att stödja återgång till folkvalt styre. Avsikten är att det planerade svenska styrkebidraget även fortsättningsvis ska bestå av ett lätt skyttekompani som tillsammans med en svensk nationell stödenhet utgör en del av Minusmas samlade förmåga att upprätthålla 2584 (2021). skyttekompaniet kommer att vara stationerat i , huvudort i Minusmas Det svenska styrkebidraget kan emellertid komma att användas i hela Minusmas insatsområde. 2021/22:22 Den totala styrkan beräknas under normala omständigheter bestå av ungefär 220 personer, inklusive officerare vid relevanta staber. Om behov uppstår ska styrkan tillfälligt kunna förstärkas till högst 470 personer. I propositionen redovisas också regeringens bedömning att en avveckling av insatsen förutses vara avslutad senast . En ordnad avveckling av insatsen påbörjas . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Ärendet och dess beredning ............................................................. Konflikter i och fredsavtalet ..................... Det aktuella politiska läget ................................................ Ett fortsatt mycket oroande säkerhetsläge ......................... Situationen för de mänskliga rättigheterna...................... Omfattande humanitära behov ........................................ Internationella samfundets och engagemang i ........ Internationell militär närvaro........................................... EU:s övriga engagemang i ...................................... Det regionala perspektivet............................................... 3.4Det internationella samfundets åtgärder mot brott mot internationell rätt ...................................................... mångsidiga engagemang i ........................ stabiliseringsinsats i , Minusma ............. Folkrättsligt mandat för insatsen.................................................... 5.1Nationella målsättningar för det svenska militära bidraget till Minusma ...................................................... Minusma utvärderas löpande........................................... Det svenska militära bidraget till Minusma ................................... Regeringens överväganden och förslag.......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 2021/22:22 1 medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för att delta i stabiliseringsinsats i (Minusma) till och med , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av (avsnitt 9). Ärendet och dess beredning antog resolution (2012), som fastställde att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och (2012) som bland annat uppmanade det internationella samfundet att stödja försvars- och säkerhetsstyrkor med utbildning och antog därefter, , resolution 2085 (2012), som med stöd av kapitel VII i stadga (SÖ 1946:1, ) medgav etableringen av en afrikanskledd internationell stödinsats i , Afisma (Support Mission to ). I resolutionen ombads FN:s generalsekreterare att upprätta en FN-närvaro i landet. inleddes en fransk militär insats, under beteckningen Operation Serval, i syfte att hejda de väpnade extremistgruppernas framryckning och stödja säkerhetsstyrkor. ersattes Operation Serval, som var begränsad till , av den regionala franskledda insatsen Operation Barkhane. ökad aktivitet från terroristgrupper beslutade att inkludera en multinationell specialförbandsstyrka benämnd Task Force Takuba i den befintliga Operation Barkhane. I propositionen Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i föreslog regeringen att skulle ställa en väpnad styrka, som under normala omständigheter kommer att uppgå till högst 150 personer på plats, till Task Force Takubas godkände förslaget (prop. 2019/20:86, bet. 2019/20:UFöU4, rskr. 2019/20:324). beslutade Europeiska unionen (EU) att på basis av 2071 (2012) och efter inbjudan av regering inrätta en militär insats för bidragande till utbildning av försvarsmakt, European Union Training Mission (EUTM ). Regeringen beslutade att skulle delta i EUTM med högst 15 personer . deltagit med personal till insatsen, och beslutade regeringen att förlänga det svenska deltagandet i EUTM antog resolution (2013), som med stöd av kapitel VII inrättade en FN-ledd stabiliseringsinsats i , Minusma (United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in ). Afismas militära styrkor i FN-insatsen. sekretariat en formell förfrågan till FN:s medlemsländer om styrkebidrag till FN-insatsen i . skickade FN:s sekretariat en formell förfrågan till om styrkebidrag till underrättelseenheten (All Sources Information Fusion Unit, Asifu) i Minusma. Efter förslag från regeringen i propositionen Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i beslutade den 2014 att ställa en svensk väpnad styrka till förfogande för 2021/22:22 deltagande i FN:s stabiliserande insats i (prop. 2013/14:189, bet. 2013/14:UFöU2, rskr. 2013/14:335). antog resolution (2014), som förlängde Minusmas mandat med till . fattade regeringen beslut om att ingå ett samförståndsavtal med FN om ett svenskt styrkebidrag till Minusma. Avtalet undertecknades av utrikesministern . Eftersom FN meddelat begränsad förmåga att förse den svenska styrkan med förläggning, fattade Försvarsmakten beslut om nyttjande av nationella ingenjörsresurser för detta ändamål. Försvarsmakten påbörjade etablering och byggnation av den svenska förläggningen Camp i närheten av Timbuktus flygplats. Förläggningen, med kapacitet för cirka 300 personer, färdigställdes . har förlängt Minusmas mandat. Det svenska deltagandet i FN:s militära stabiliseringsinsats i har varit föremål för ställningstagande genom förslag i 2014/15:68 (bet. 2014/15:UFöU3, rskr. 2014/15:184), 2015/16:119 (bet. 2015/16:UFöU3, rskr. 2015/16:231), 2016/17:128 (bet. 2016/17:UFöU3, rskr. 2016/17:310), 2017/18:180 (bet. 2017/18:UFöU4, rskr. 2017/18:395), och 2018/19:69 (bet. 2018/19:UFöU3, rskr. 2018/19:255). föreslog regeringen en ändring av inriktningen för det svenska bidraget, på så sätt att bidraget framöver skulle bestå i ett lätt skyttekompani med placering i i östra . Den förändrade inriktningen för det svenska bidraget redogörs för i propositionen Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i , som antog (prop. 2019/20:29, bet. 2019/20:UFöU3, rskr. 2019/20:324). antog resolution (2021) som förlängde Minusmas mandat med till och med . är ett av världens fattigaste länder. Bland 189 länder på FN:s utvecklingsprogram UNDP:s (United Nations Development Programme) index över mänsklig utveckling (HDI) kom på 184 plats . råder ett spänt förhållande i mellan dels folkgrupperna i den södra delen av landet, som traditionellt dominerar det politiska och ekonomiska livet, dels olika minoritetsfolk i norr, bland annat tuareger. har dessa motsättningar övergått i våldsamheter och det förekommer därtill andra typer av sammandrabbningar mellan befolkningsgrupper i , inklusive . Säkerhetssituationen har komplicerats ytterligare av en ökning av terrorism och kriminella aktiviteter, såsom illegal handel med vapen, droger och människor. Som en konsekvens av det allvarliga Prop. 2021/22:22 säkerhetsläget har över 1 200 skolor stängts. Covid-19-pandemin har medfört ökade utmaningar på flera områden, inklusive en ekonomisk nedgång och en ökning av den offentliga skuldbördan . 2.2Konflikter i och fredsavtalet uppstod en säkerhetskris i , då en sekulär tuareggrupp, Nationella rörelsen för Azawads befrielse (MNLA) tog till vapen mot försvarsmakt. Detta väpnade uppror syftade till att ta kontrollen över ett geografiskt område i norra kallat Azawad, vilket utgör av landets territorium. MNLA utmanövrerades av olika väpnade extremistgrupper och kriminella grupper lierade med i islamiska , . Dessa väpnade extremistgrupper kom att kontrollera två tredjedelar av territorium där de införde strikta sharia-lagar och bland annat utdömde kroppsstraff för vad de såg som brott mot islams lagar. Detta medförde allvarliga övergrepp mot de mänskliga rättigheterna. I protest mot regeringens oförmåga att hantera det väpnade upproret i norr och arméns bristfälliga resurser genomförde en grupp militärer en militärkupp . slöts ett ramverksavtal mellan kuppmakarna och Ecowas, som ledde till att kuppmakarna trädde tillbaka och en ny regering ledd av parlamentets talman tillträdde. inledde väpnade extremistgrupper i norra en offensiv söderut mot huvudstaden . begärde och fick militärt stöd av , vilket möjliggjorde för maliska regeringsstyrkor att återta kontrollen över merparten av landet. inleddes en förhandlingsprocess under ledning av utrikesminister. Ett fredsavtal undertecknades av samt regeringstrogna grupper (inom den koalition som benämns Plattformen) och också av de grupper som stridit för ett ökat självstyre i norra (den så kallade Koordinationen eller CMA – Coordination des mouvements de l’Azawad). Sedan fredsavtalets undertecknande har flera territoriellt motiverade rebellgrupper brutit mot avtalet. Det internationella samfundet (inklusive FN, Afrikanska Unionen (AU) och EU) stöttar genomförandet av fredsavtalet (se även avsnitt 4). Minusma har spelat en viktig roll i att hantera de säkerhetshot som uppstått. utgör en grund för arbetet med att långsiktigt bygga fred, skapa stabilitet och bidra till utveckling. Avtalet omfattar decentralisering, institutionella frågor, försvar och säkerhet, ekonomisk utveckling och försoning. I samband med undertecknandet av fredsavtalet inrättades även en uppföljningskommitté (Comité de Suivi de l’Accord – CSA). Vissa framsteg har gjorts i genomförandet av fredsavtalet, såsom i den föreskrivna decentraliseringen av statsförvaltningen och genomförandet av DDR-processen (avväpning, demobilisering och återintegrering), vilken påbörjades . Däremot har centrala delar av avtalet inte genomförts, exempelvis vad gäller politiska och institutionella reformer 2021/22:22 inklusive reformen av konstitutionen, samt reformer kopplade till decentralisering, som är en av fredsprocessens nyckelfrågor. genomfördes en nationell dialog om bland annat vägen framåt för frågor som är kopplade till fredsavtalet, exempelvis reform av konstitutionen. Dialogen bojkottades dock av viktiga delar av den politiska oppositionen och civilsamhället samt bitvis även av CMA. rapporterades endast begränsade framsteg i genomförandet av fredsavtalet rapporterades. Ett nytt momentum har noterats . CSA-möten har genomförts och hållits utanför , bland annat i staden i norra . Vidare har kvinnors deltagande i genomförandet av fredsavtalet varit högst begränsat, men deltar kvinnor i CSA. Militärkupperna i har påverkat förutsättningarna för genomförandet av fredsavtalet, bland annat genom att fokus i landet riktats mot genomförandet av övergångsprocessen. 2.3Det aktuella politiska läget I presidentvalet blev den sittande presidenten omvald efter en andra valomgång. genomfördes i två omgångar de parlamentsval som skulle hållits . meddelade sitt beslut om delar av valresultatet, vilket blev omtvistat och följdes av oroligheter. genomfördes massprotester i , bland annat mot valresultatet och regeringens hantering av landets ekonomiska och säkerhetsmässiga situation. En oppositionsrörelse bildades under samlingsnamnet Mouvement du 5 juin – Rassemblement des Forces Patriotiques (M5-RFP) som krävde president och premiärminister avgång. genomfördes en militärkupp. Kuppmakarna förde bort president och andra högt uppsatta maliska företrädare och tillkännagav kort därpå att de övertagit styret i . President avgick kort därefter och upplöste regeringen och parlamentet. Detta följdes av omfattande internationell kritik, sanktioner av Ecowas och av att AU tillfälligt uteslöt från deltagande. Med stöd av AU initierade Ecowas en medlingsprocess för att uppnå en övergång till civilt styre. Kuppmakarna indikerade att ingångna internationella avtal skulle följas. Det inkluderade även FN:s, inklusive Minusmas, närvaro i landet. installerades en president respektive vicepresident för en övergångsperiod . Vicepresidenten var ledaren för militärkuppen. En premiärminister utsågs , som bildade en övergångsregering. En stadga, en vägkarta och en handlingsplan för övergångsperioden utarbetades. Utvecklingen föranledde att Ecowas lyfte sanktionerna mot . Ytterligare en militärkupp genomfördes , då presidenten och premiärministern som var satta att leda frihetsberövades och sedermera lämnade sina uppdrag. Kuppen följdes omgående av omfattande internationell kritik från bland andra Ecowas, AU och EU om att respektera övergångsperioden, inklusive att genomföra allmänna val inom utsatt tidsram. premiärminister skulle nomineras och att en regering med genomförandet av övergångsprocessen skulle formas. uteslöts tills vidare av AU och Ecowas. Ecowas framhöll vikten av fortsatt stöd från internationella samfundet för genomförandet av övergångsprocessen. En diskussion följde också i bland annat EU om det internationella samfundets engagemang i under de delvis nya förutsättningarna och vissa anpassningar gjordes också. EU har genomgående efter militärkuppen uttryckt stöd för Ecowas krav på och också för Ecowas medlingsansträngningar. Kort efter kuppen utnämndes den tidigare vicepresidenten , överste , till ny övergångspresident, och blev därmed ansvarig för den fortsatta övergångsprocessen. utsågs en ny civil premiärminister (tillhörande M5-RFP) och en ny övergångsregering formades. Övergångsregeringen presenterade en handlingsplan för övergångsperioden . Övergångsstyret har åtagit sig att genomföra val inom tidigare överenskommen tidsram. Genom detta uppfylldes flera av Ecowas krav. Ecowas medlingsansträngningar fortsätter och en lokal övervakningsmekanism har etablerats för övergångsperioden där FN, AU och Ecowas ingår. har tillsammans med likasinnade noga följt de mycket oroande uppgifterna om att ledning överväger samarbete med legosoldater. Regeringen följer vilka samarbeten ingår och bedömningen är att om den maliska regeringen skulle göra verklighet av samarbete med legosoldater vore det oacceptabelt och skulle få konsekvenser för det internationella samfundets militära insatser i . 2.4Ett fortsatt mycket oroande säkerhetsläge Både i islamiska () och Daesh har etablerat sig i delar av . Bristen på statlig närvaro skapar utrymme för de extremistiska våldsbejakande gruppernas verksamhet och säkerhetsläget har förvärrats, inte minst i landets centrala delar. Islamistiska våldsbejakande grupper har utvecklat sin förmåga att utföra avancerade attacker och det sker löpande terroristattentat riktade mot såväl civila och maliska säkerhetsstyrkor som mot den internationella civila och militära närvaron. Antalet komplexa attacker mot Minusma har dock minskat och Minusma bedöms sammantaget ha förbättrat sin operativa förmåga och därmed säkerheten för personalen, trots en fortsatt utsatt situation. hade 253 Minusma-anställda dött i sedan insatsen formellt inrättades , varav 145 som resultat av medveten våldsam handling. Konflikter mellan befolkningsgrupper fortsätter, bland annat till följd av kamp om krympande naturresurser. Utvecklingen i har regionala implikationer. Det försämrade säkerhetsläget har bidragit till instabilitet i den vidare regionen. Ett försämrat säkerhetsläge kan noteras i och men även i andra delar av och . 2021/22:22 Det har förekommit lokala protester mot delar av den internationella militära närvaron i , dock inte i huvudsak mot Minusma. 2.5Situationen för de mänskliga rättigheterna Situationen för mänskliga rättigheter är fortsatt mycket allvarlig. Kränkningar av och övergrepp mot de mänskliga rättigheterna kopplade till säkerhetsläget rapporteras regelbundet. Kränkningarna omfattar bland annat utomrättsliga avrättningar, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling, sexuellt våld samt godtyckliga frihetsberövanden. Av kvartalsvisa Minusma-rapporter , om läget för de mänskliga rättigheterna i , framgår att maliska försvars- och säkerhetsstyrkor har fortsatt begå grava kränkningar av de mänskliga rättigheterna, däribland utomrättsliga avrättningar. Liknande problematik har rapporterats om G5 Sahelstyrkan (se närmare om denna i avsnitt 4). Straffriheten är utbredd. Problem till följd av låg statlig närvaro i delar av landet är en utmaning för rättsstatens principer. De humanitära behoven i och Sahelregionen är omfattande och fortsätter att öka. En degraderad miljö och konkurrens om mark- och vattenresurser bidrar till konflikter som tvingar ett ökat antal människor på flykt både internt och över gränserna mellan länderna i regionen. Klimatförändringarna har medfört fler extrema väderhändelser, både i form av torka och översvämningar. Vattenbristen och matosäkerheten är stor och tillgången till hälsovård är undermålig, vilket ytterligare försvagar återhämtningsförmågan efter kris och konflikt. efterfrågade i resolution (2018) och resolution (2019) en bedömning och rapportering av klimatrelaterade säkerhetsrisker i och . FN:s generalsekreterare observerade vidare i sin rapport (Minusma, S/2019/545, paragraf 92) att en integrerad strategi behövs för att möta grundorsakerna till krisen, såsom fattigdom, ungas möjligheter och klimatförändringar. Utbredd fattigdom, samhällets allmänna sårbarhet och framför allt den pågående konflikten förvärrar den humanitära situationen. De socioekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin utgör ytterligare en utmaning för regionen, och belastar de mest utsatta delarna av befolkningen. Mindre än hälften av FN:s samordnade humanitära responsplan i finansierades och är responsen finansierad till . Enligt FN är 5,9 miljoner människor i i behov av humanitärt stöd. Den ökande undernäringen är särskilt oroväckande och 1,3 miljoner människor befinner sig i akut livsmedelskris. Humanitärt tillträde till befolkning i behov av livräddande humanitära insatser försvåras alltmer av väpnade grupper, utbredd brottslighet och bristande civilmilitär koordinering för att säkerställa att humanitära aktörer kan verka utifrån humanitära principer. Vid sidan av insatser för att minska de skyddsrisker som hotar befolkningen och som bidrar till ökade humanitära behov så är behovet av livsmedel, humanitärt skydd, sanitet och vatten stort. Ökat våld mot civilbefolkningen driver människor på flykt och beräknades över 385 000 människor vara på flykt inom landets gränser. bidrar våld och attacker mot civilbefolkningen i regionen till omfattande flyktingrörelser mellan länderna i regionen. 3Internationella samfundets och engagemang i Det internationella samfundets engagemang i gick in i en ny, mer omfattande fas i samband med det väpnade upproret. har bland andra FN och EU genomfört en rad åtgärder och upprättat flera insatser för att främja en förbättrad säkerhetsrespektive humanitär situation. inleddes en fransk militär insats, under beteckningen Operation Serval, i syfte att hejda de väpnade extremistgruppernas framryckning och stödja säkerhetsstyrkor. Parallellt påskyndade AU och Ecowas utstationeringen av Afisma till och insatsens numerär ökades till drygt 6 000 soldater. uttryckte såväl AU och Ecowas som stöd för omvandlingen av Afisma till en FN-insats för att stabilisera . antog resolution (2013), som med stöd av kapitel VII inrättade en FN-ledd stabiliseringsinsats i , Minusma (United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in ). ersattes Operation Serval, som var begränsad till , av den regionala franskledda insatsen Operation Barkhane. Operation Barkhane omfattar i huvudsak konventionella styrkor och är inriktad på bekämpning av väpnade terroristgrupper i . Mot bakgrund av ökad aktivitet från terroristgrupper beslutade att inkludera en multinationell specialförbandsstyrka benämnd Task Force Takuba i den befintliga Operation Barkhane. I propositionen Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i (prop. 2019/2020:86) föreslog regeringen att skulle ställa en väpnad styrka, som under normala omständigheter kommer att uppgå till högst 150 personer på plats, till Task Force Takubas förfogande. godkände regeringens förslag om svenskt bidrag. Det svenska bidraget kom på plats och var fullt operativt . Genom sin verksamhet bidrar Takuba till att stärka förutsättningarna för Minusma att genomföra sina kärnuppgifter. De franska styrkorna har ett mandat från att, efter begäran av FN:s generalsekreterare, ingripa till stöd för Minusma om insatsen är under överhängande allvarligt hot. Efter önskemål från och efter en begäran från upprättades EU:s träningsmission i (EUTM ) (rådsbeslut /34/GUSP). Till uppgifterna hör rådgivning och stöd till försvarsledning och att tillhandahålla utbildning för den maliska försvarsmakten. Syftet är att stärka den operativa förmågan och bidra till respekten för mänskliga rättigheter, rättsstatens principer, internationell humanitär rätt och skydd av civila, särskilt kvinnor i utsatta positioner och barn, samt att stärka den civila kontrollen över EUTM ska inte vara inblandat i stridande Prop. 2021/22:22 operationer. Insatsens mandat har förlängts fram till och med Regeringen beslutade att skulle bidra till EUTM med högst 15 personer. beslutade regeringen att förlänga det svenska deltagandet i EUTM till och med . Regeringen har för avsikt att ytterligare förlänga det svenska bidraget till EUTM till och med . 3.2EU:s övriga engagemang i EU och dess medlemsstater har intagit en aktiv roll i hanteringen av den mångåriga krisen i . bidrar även genom EU till att möta utmaningarna i . har EU en särskild representant () för med i första hand ett särskilt fokus på situationen i och den regionala dimensionen av krisen i landet. EU har tillbaka ett omfattande utvecklingssamarbete med . Europeiska kommissionens avsatta stöd inom ramen för den elfte europeiska utvecklingsfonden (EDF 11) motsvarade –2020. EU, i samverkan med och Minusma, har också identifierat behovet av en civil rådgivningsinsats riktad mot säkerhetssektorn. Följaktligen etablerades EUCAP (rådsbeslut /219/GUSP). EUCAP har som mål att möjliggöra för de maliska myndigheterna att återupprätta och bibehålla den konstitutionella och demokratiska ordningen och statens auktoritet och legitimitet på hela det maliska territoriet genom en effektiv reform av dess förvaltning samt att förbättra förutsättningarna för en varaktig fred i . Till stöd för återupprättandet av statsmakten i , i nära samarbete med andra internationella aktörer, särskilt Minusma, ska EUCAP bistå och ge råd till de interna säkerhetsstyrkorna för genomförandet av säkerhetsreformer. har bidragit med experter till insatsen. EUCAP fungerar som ett komplement till den polisiära verksamheten inom Minusma. Militärkupperna i har i viss utsträckning påverkat EU:s engagemang i landet, bland annat när det gäller utvecklingssamarbetet.