prop · H803172 · 2021-04-19 00:00:00 — enligt myndigheten noga utvärderas om den föreslagna ordningen verkligen lever upp till detta. För att säkerställa den administrativa processen och rutinerna så har regeringen gett och ett regeringsuppdrag för att ta fram strukturer och samarbetsformer för att säkerställa att beslutsfattande som rör beslut om tillstånd till kliniska pröv- ningar och prestandastudier ska kunna ske i enlighet med vad som anges i EU-förordningarna (S2016/03981). Regeringsuppdraget är pågående. I detta sammanhang bör det beaktas att vill vara ett attraktivt forsk- ningsland och det är viktigt att beslut om tillstånd kan fattas inom de tider som gäller för alla EU-länder och att dessa beslut uppfyller de höga krav på vetenskaplig och etisk granskning som behövs för att forsk- ningen ska vara säker. De aktuella lagförslagen i denna proposition har till syfte att säkerställa att etisk granskning kan göras inom de tidsfrister som anges i EU-förordningarna. Som anges i avsnittet under , ska det i den nya lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s förord- ningar om medicintekniska produkter anges att det av artiklarna 62.4 b, 70.7och 78.10 i MDR-förordningen och artiklarna 58.5 b, 66.7 och 74.10 i IVDR-förordningen följer att en klinisk prövning eller en prestandastudie får genomföras eller påbörjas endast om vid sin etiska granskning enligt den nya lagen med kompletterande bestäm- melser om etisk granskning till EU:s förordningar om medicintekniska produkter inte har avgett något negativt yttrande avseende den kliniska prövningen eller prestandastudien. Samma formulering finns i artikel 75.3 i MDR-förordningen och artikel 71.3 i IVDR-förordningen om väsentliga ändringar av en klinisk prövning eller prestandastudie (se avsnitt 10.3). Det är av största vikt att avger ett yttrande inom den tid som ges i EU-förordningarna och den nya lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s förordningar om medicintekniska produkter. Regeringen bedömer att den föreslagna beslutsprocessen bör innebära att det ges tid och möjlighet att meddela beslut inom de tidsfrister som anges i EU-förordningarna. Regeringen kommer att följa situationen och se om beslutsprocesserna följer den nationella regleringen eller om ansök- ningar om väsentliga ändringar i stället påbörjas utan sådant beslut men med stöd av bestämmelserna i . Som nämns ovan finns det ett liknande beslutssystem i EU-förordningen om kliniska läkemedelsprövningar (förordning [EU] 2014/536). I den förordningen anges det att begreppet tyst godkännande infördes redan i det direktiv som föregick EU-förordningen och att det begreppet bibehölls i EU-förordningen för att säkerställa att tidsfristerna för beslut hålls. I EU- förordningen anges även att för det fall en medlemsstat inte har meddelat sponsorn sitt beslut inom angivna frister så ska slutsatsen i den del av ansökan som är gemensam för alla berörda medlemsstater betraktas som den berörda medlemsstatens beslut om ansökan om tillstånd för den kliniska prövningen, dvs. om en ansökan godkänts eller godkänts med villkor av den samordnande medlemsstaten så blir ansökan godkänd även 2020/21:172 för en medlemsstat som inte meddelat ett eget beslut om prövningen. Be- greppet tyst godkännande används inte i EU-förordningarna om medicin- tekniska produkter och bestämmelserna om godkännande är till viss del annorlunda utformade. Hur dessa bestämmelser i om medicintekniska produkter ska tolkas lämnas som ovan nämns till tillämp- ande aktörer men regeringen framhåller att ska hålla tidsfristerna så att all forskning är etiskt prövad och godkänd innan den påbörjas eller en ändring genomförs. Som anges i avsnitt 10.1 så har noterat att begreppet ”försöksperson” används i EU-förordningarna medan begreppet ”forsk- ningsperson” är det begrepp som används i etikprövningslagen. Karolin- ska Institutet anser att det senare begreppet är att föredra. Benämningen ”försöksperson” är definierat i artikel 2.50 i MDR-förordningen och artikel Enligt dessa definitioner är en försöksperson en person som deltar i en klinisk prövning eller en person som deltar i en prestandastudie och vars prover genomgår undersökningar in-vitro med en produkt avsedd för prestandastudie eller en produkt som används för kontrolländamål. Med forskningsperson avses enligt 2 § etikprövningslag- en ”en levande människa som forskningen avser”. Regeringen finner att ordet forskningsperson så som det definieras i etikprövningslagen är vidare och även innefattar ordet försöksperson så som det definieras i EU- förordningarna. Regeringen finner mot bakgrund av att EU-förordningar- na genomgående använder begreppet ”försöksperson” att detta begrepp bör användas i den svenska lagstiftningen som kompletterar dessa EU-för- ordningar. Det bör bli enklare att förstå lagstiftningen om samma begrepp används. En liknande bedömning gjordes när det gäller etisk granskning av kliniska läkemedelsprövningar, jämför propositionen Kompletterande bestämmelser om etisk granskning till EU-förordningen om kliniska läke- medelsprövningar (prop. 2017/18:193 s. 33 f.). Några regioner, däribland Region och Region , yttrar en oro över att de ökade kraven på ledtider vid granskningar av ansökningar om läkemedelsprövningar och prövningar av medicintekniska produkter kan leda till undanträngningseffekter avseende de övriga ärenden som hanteras av . Regeringen instämmer i att det är viktigt att någon sådan effekt inte uppstår och kommer att följa denna fråga noga. Samma regioner lyfter också fram att saknar ett elektroniskt ärendehanteringssystem, vilket de bedömer kunna försvåra ett samarbete med . Regionerna pekar på att avsaknaden av ett sådant ärendehanteringssystem redan innebär en försvårad samverk- an mellan och regioner. Regeringen har noter- at att håller på att upphandla ett nytt ärendehanteringssystem. Regeringen följer även denna fråga. Grunder för den etiska bedömningen I den nya lagen med kompletterande bestämmelser om etisk granskning till EU:s förordningar om medicintekniska produkter ska det även framgå att vad som anges i 7–11 §§ etikprövningslagen ska ligga till grund för bedömningen. De utgångspunkter för etikprövningen som anges i dessa bestämmelser är för det första att forskning får godkännas endast om den kan utföras med respekt för människovärdet, och att mänskliga rättigheter och grundläggande friheter alltid ska beaktas vid etikprövningen samtidigt som hänsyn ska tas till intresset av att ny kunskap kan utvecklas genom forskning. Vidare ska människors välfärd ges företräde framför samhällets och vetenskapens behov. Forskning får godkännas bara om de risker som den kan medföra för forskningspersoners hälsa, säkerhet och personliga integritet uppvägs av dess vetenskapliga värde. Forskning får däremot inte godkännas, om det förväntade resultatet kan uppnås på ett annat sätt som innebär mindre risker för forskningspersoners hälsa, säkerhet och person- liga integritet. Vidare får forskning bara godkännas om den ska utföras av eller under överinseende av en forskare som har den vetenskapliga kom- petens som behövs. Dessa utgångspunkter är etiska principer som även ligger till grund vid etisk granskning av kliniska läkemedelsprövningar (jfr 3§ lagen [2018:1091] med kompletterande bestämmelser om etisk gransk- ning till EU:s förordning om kliniska prövningar av humanläkemedel). noterar att etikprövningslagen inte längre ska tillämp- as på kliniska prövningar av medicintekniska produkter eller av human- läkemedel. saknar dock en analys av vilka konsekvenser denna ändring får. Bland annat pekar på att formuleringarna i EU-förordningarna om beslutsoförmögnas möjlighet att vägra delta i en klinisk prövning eller prestandastudie kan tolkas som att ett visst tvång är tillåtet. Vidare pekar universitet på att den straffskärpning som införts i etikprövningslagen inte återspeglas i promemorian förslag. I likhet med vad som gäller enligt etikprövningslagen så kommer Etik- prövningsmyndigheten enligt den nya lagen med kompletterande bestäm- melser om etisk granskning till EU-förordningarna om medicintekniska produkter att granska ansökningarna och bestämmelserna i 7–11 §§ etik- prövningslagen ska ligga till grund för bedömningen vid den gransk- ningen. Vid den etiska granskningen ska även tillämpa vissa av etikprövningslagens förfaranderegler. Dessa behandlas i avsnitt 10.7. I etikprövningslagen finns även bestämmelser om inhämtande av in- formerat samtycke för att en person ska få delta i en prövning. Dock är dessa bestämmelser om informerat samtycke inte tillämpliga om det i en annan författning finns särskilda föreskrifter om information och samtycke vid forskning (13 §). Sådana särskilda föreskrifter finns i EU-förordning- arna och ska därmed tillämpas. Frågan om beslutsoförmögna personers möjlighet att vägra delta i en prövning eller studie behandlas i avsnitt 10.10.I etikprövningslagen finns även straffbestämmelser. I avsnitt 15 föreslås straff med samma straffskala som den i etikprövningslagen. Sammanfattningsvis så kan bestämmelserna i inne- bära nyheter när det gäller tillståndsprövning och möjligen avvikelser när det gäller inhämtande av informerat samtycke. Detta är dock inget som kan ändras genom svensk lagstiftning. I nu föreslagen svensk rätt kommer 2020/21:172 de huvudsakliga bestämmelserna i etikprövningslagen att beaktas vid klin- iska prövningar och prestandastudier. Regeringens förslag: Den myndighet som regeringen bestämmer ska pröva frågor om väsentliga ändringar av en klinisk prövning eller en prestandastudie. Regeringens bedömning: bör i förordning utses till den myndighet som ska pröva frågor om väsentliga ändringar av en klinisk prövning eller en prestandastudie. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag och bedömning. I promemorians förslag till lagtext anges att det av artikel 75.3i MDR-förordningen och artikel 71.3 i IVDR-förordningen följer att en väsentlig ändring inte får genomföras om vid sin etiska granskning enligt den nya lagen med kompletterande be- stämmelser om etisk granskning till EU:s förordningar om medicintekn- iska produkter har avgett något negativt yttrande avseende den kliniska prövningen eller prestandastudien. Av promemorians förslag till lagtext följer även att om efter sin granskning har avgett ett yttrande med villkor, ska villkoren beaktas vid tillståndsgiv- ningen. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna är positiva till eller har inte lämnat synpunkter på promemorians förslag. Läkemedels- verket anger att myndigheten tolkar bestämmelserna i som att en väsentlig ändring av en klinisk prövning eller prestandastudie får påbörjas om inte avgett något yttrande inom de tidsfrister som anges i EU-förordningarna eller nationell lag. För det fall tolkning inte är korrekt eller ett annat förfaran- de ska tillämpas bör det förhållandet regleras tydligare enligt Läkemedels- verkets mening. anför att möjligheten att på- börja en prövning eller studie med en väsentlig ändring även i de fall då någon etisk granskning inte skett är principiellt oförenligt med forsknings- etiska principer om att säkerställa ett fullgott skydd för försökspersonerna och respekten för människovärdet i forskningen. En sådan ordning ställer stora krav på att den nationella regleringen verkligen är tydlig och ger för- utsättningar för prövare och myndigheter att ha kontroll på att samtliga ärenden verkligen kommer under prövning så snart det är möjligt. I det fortsatta lagstiftningsarbetet behöver det därför enligt myndigheten noga utvärderas om den föreslagna ordningen verkligen lever upp till detta. Skälen för regeringens förslag och bedömning: I artikel 75 i MDR- förordningen och artikel 71 i IVDR-förordningen regleras de fall då en sponsor vill införa ändringar i en klinisk prövning eller prestandastudie och dessa ändringar sannolikt kommer att väsentligt påverka försöks- personernas säkerhet, hälsa eller rättigheter eller tillförlitligheten eller robustheten hos de kliniska data som genereras vid prövningen eller studien. I dessa fall ska sponsorn underrätta den eller de medlemsstater där prövningen eller studien utförs eller ska utföras. Sponsorn ska bland annat berätta om skälen till ändringarna och om ändringarnas art. Berörda medlemsstater ska bedöma de väsentliga ändringarna. Sponsorn får genomföra ändringarna tidigast efter sin anmälan, om inte berörd medlemsstat har underrättat sponsorn om sitt avslag på de grunder som anges i artikel 71.4 i MDR-förordningen eller artikel 67.4 i IVDR- förordningen eller med hänsyn till folkhälsan, försökspersonernas och användarnas säkerhet eller hälsa eller den allmänna ordningen. 75.3i MDR-förordningen och artikel 71.3 i IVDR-förordningen framgår det att sponsorn inte heller får genomföra ändringarna om etikkommittén i den berörda medlemsstaten har avgett ett negativt yttrande avseende den väsentliga ändringen. Det krävs således inte ett beslut för att få genomföra en väsentlig ändring, men väl avsaknad av avslag från berörd myndighet och etikkommittén i den berörda medlemsstaten. utan besked kan således den väsentliga ändringen införas i prövningen eller studien. Det är av stor vikt att beslutsprocessen inte avviker i olika frågor utan att den är likadan för så många frågor som möjligt. Detta bör också vara en fördel för sponsorn. För sponsorn borde det även vara en fördel att ha ett skriftligt beslut på att den väsentliga ändringen är godtagbar, i stället för att endast hänvisa till att man inte fått något avslagsbeslut i frågan. Det föreslås därför att ska lämna ett yttrande om sin etiska granskning till och att där- efter ska fatta beslut i frågor om väsentlig ändring av en klinisk prövning eller en prestandastudie. Detta förfarande innebär även att ett beslut kan meddelas innan de stipulerade är till ända. Även detta är en fördel för sponsorn. kan å andra sidan fatta beslut om att avslå en anmälan om väsentlig ändring efter sin granskning av anmälan eller på grund av att har avgett ett negativt yttrande. Genom nämnda förfarande anpassas svensk rätt till artikel 75 i MDR-förordningen och artikel 71 i IVDR-förordningen. I den nya lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s förordningar om medicintekn- iska produkter ska det anges att den myndighet som regeringen bestämmer ska pröva frågor om anmälan om väsentliga ändringar av en klinisk pröv- ning eller en prestandastudie. Ovan nämnda beslutsförfarande är emellertid ett nationellt förfarande för att tydliggöra beslutsfattandet. I de fall eller Etik- prövningsmyndigheten inte meddelar beslut inom angivna tidsperioder så gäller fortfarande artikel 75 i MDR-förordningen och artikel 71 i IVDR- förordningen. Det innebär att om myndigheterna inte meddelar beslut inom angiven tid så är den väsentliga ändringen godtagbar. påpekar att mot bakgrund av EU-förordningarnas formuleringar om att ”en etikkommitté inte har avgett ett negativt ytt- rande” är det tolkning att en väsentlig ändring av en klinisk prövning eller prestandastudie får genomföras om Etikprövnings- myndigheten inte avgett ett yttrande inom de tidsfrister som anges i artikel 75 i MDR-förordningen och artikel 71 i IVDR-förordningen. Läkemedels- verket anför vidare att om tolkning inte är korrekt eller ett annat förfarande ska tillämpas om inte avger något yttrande inom tidsfristerna behöver detta förhållande regleras tydligare. anför att möjligheten att påbörja en 2020/21:172 prövning eller en studie trots att inte hunnit lämna något yttrande, dvs. även i de fall då någon etisk granskning inte skett, är principiellt oförenlig med forskningsetiska principer om att säker- ställa ett fullgott skydd för forskningspersonerna och respekten för männ- iskovärdet i forskningen. Frågan behandlas i avsnitt 10.2 under rubriken om betydelsen av att en etikkommitté inte har avgett ett negativt yttrande. I promemorians och lagrådsremissens förslag till lagtext förslås det att det i en bestämmelse i den nya lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s förordningarna om medicintekniska produkter ska anges att det av artikel 75.3 i MDR-förordningen och artikel 71.3 i IVDR-förordningen följer att en väsentlig ändring inte får genomföras om Etikprövningsmynd- igheten vid sin etiska granskning enligt den nya lagen med kompletterande bestämmelser om etisk granskning till EU:s förordningar om medicintekn- iska produkter har avgett ett negativt yttrande. Som anges i avsnitt 10.2 så föreslås det att en bestämmelse i stället ska införas i den nya lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s förordningar om medicintekniska produkter i vilken det anges att bestämmelser om den etiska granskningen av en ansökan eller anmälan av en klinisk prövning eller en prestanda- studie finns i lagen med kompletterande bestämmelser om etisk gransk- ning till EU:s förordningar om medicintekniska produkter. Den bestämmelsen omfattar även anmälan om väsentliga ändringar enligt artikel 75 i MDR-förordningen och artikel 71 i IVDR-förordningen. Regeringens förslag: I den nya lagen med kompletterande bestäm- melser om etisk granskning till EU:s förordningar om medicintekniska produkter ska det framgå att resultatet av den etiska granskningen av en ansökan enligt artikel 70.7 a i MDR-förordningen och artikel 66.7 a i IVDR-förordningen eller en anmälan enligt artikel 74.1 i MDR-förord- ningen och artikel 70.1 i IVDR-förordningen ska redovisas i ett beslut som ska fattas av och ställas till sponsorn med kopia till . Beslutet ska innehålla en bedömning av om den kliniska prövningen eller prestandastudien utifrån den etiska granskningen får genomföras eller påbörjas, om den får genomföras eller påbörjas på vissa villkor eller om den inte får genomföras eller påbörjas. Vidare ska det anges att beslut i fråga om en klinisk prövning eller prestandastudie i enlighet med artikel 70.7 a i MDR-förordningen och artikel 66.7 a i IVDR-förordningen ska meddelas senast efter valideringsdatumet. I lagen om etikprövning av forskning som avser människor (etikpröv- ningslagen) ska det framgå att den lagen ska tillämpas på sådana klin- iska prövningar och prestandastudier avseende CE-märkta produkter som inte kräver anmälan enligt artikel 74 i MDR-förordningen eller artikel 70 i IVDR-förordningen. Detta gäller dock under förutsättning att dessa studier i övrigt omfattas av etikprövningslagens tillämpnings- område. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorians förslag anges det att resultatet av den etiska pröv- ningen ska redovisas i ett yttrande som beslutas av Etikprövningsmyndig- heten. Vidare anges det inte att beslut ska innehålla en bedömning av om den kliniska prövningen utifrån den etiska granskningen får genomföras eller påbörjas, om den får genomföras eller påbörjas på vissa villkor eller om den inte får genomföras eller påbörjas. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna är positiva till eller har inte lämnat synpunkter på promemorians förslag. anger att de olika beslutstider som har för olika studier kan orsaka oklarheter. En liknande synpunkt framför även . Vidare anser universitet att man kan anta att avsaknad av beslut är detsamma som ett god- kännande från . önskar att det klargörs att ansökningar om kliniska prövningar eller prestandastudier som ska etikgranskas inte får påbörjas innan den etiska granskningen har skett, oavsett om detta kan ske inom den reglerade handläggningsfristen eller inte. Som anges i avsnitt 10.2 så anser Region att begreppen klinisk prövning, klinisk utvärdering och prestandastudier endast ska användas när en produkts egenskaper och nytta ska dokumenteras innan den CE- märks eller vid förändrad CE-märkning. Även Kommuner och Regioner (SKR) anser att frågor om tillstånd för kliniska prövningar eller prestandastudier bör begränsas till att bara gälla när syftet är att pro- dukterna ska CE-märkas enligt EU-förordningarna. Skälen för regeringens förslag Påbörjan av prövningar och studier för produkter med lägre risk En klinisk prövning för medicintekniska produkter som är av lägre risk- klasser (klass I och icke-invasiva produkter i klass IIa och IIb) får påbörjas efter valideringsdatumet för ansökan (jfr artikel 70.7 a i MDR-förordning- en). Detsamma gäller för prestandastudier i de fall kirurgisk invasiv prov- tagning görs enbart för en prestandastudie där insamling av prover inte utgör en större klinisk risk för försökspersonen (jfr artikel 66.7 a i IVDR- förordningen). Valideringen innebär att behörig myndighet gör en bedöm- ning av om prövningen eller studien omfattas av EU-förordningarna och att ansökan är fullständig. Enligt bestämmelserna krävs det således inte att en behörig myndighet har genomfört en vetenskaplig granskning av ansök- an. Detta beslutsförfarande kallas ibland för ett förenklat förfarande. Enligt bestämmelserna i och i IVDR-förordningen krävs det att en etikkommitté inte har avgett ett negativt yttrande avseende den kliniska prövningen eller prestandastudien. Det innebär att dessa pröv- ningar och studier får påbörjas sedan ansökan validerats och en etisk granskning inte resulterat i ett negativt yttrande. anför att man kan anta att avsaknad av beslut från Etikprövningsmyndig- hetens inom tidsfristerna är detsamma som ett godkännande från Etikpröv- ningsmyndigheten. Regeringen finner dock att avsaknaden av godkännan- de inte kan sägas vara ett godkännande av utan 2020/21:172 endast att den myndigheten inte avgett ett negativt yttrande, varvid pröv- ningen eller studien får påbörjas om inga andra hinder finns. Som anges i avsnitt 10.2 så pekar på att det finns principiella invändningar mot att ett överskridande av handlägg- ningsfristerna ska innebära att en studie eller prövning får genomföras utan finner att detta är principiellt oförenligt med forskningsetiska principer om att säkerställa ett fullgott skydd för forskningspersonerna och respekten för människovärdet i forsk- Denna fråga tas upp i avsnitt 10.2 under rubriken om betydelsen av att en etikkommitté inte har avgett ett negativt yttrande. som kan noteras är att förslagen i denna proposition har till syfte att säker- ställa att etisk granskning görs inom de tidsfrister som anges i EU-förord- Som anges i avsnitt 10.2 så har regeringen gett Läkemedels- verket och i uppdrag att ta fram strukturer och samarbetsformer för att säkerställa att beslutsfattandet som rör beslut om tillstånd till kliniska prövningar och prestandastudier ska kunna fattas i enlighet med vad som anges i EU-förordningarna (S2016/03981). Regeringsuppdraget är pågående. Det skulle vara en stor fördel om beslutsprocesserna i MDR- och IVDR- förordningarna inte avviker beroende på vilka beslut som ska fattas utan att beslutsförfarandet är detsamma för så många frågor som möjligt. I frågan om nu aktuellt beslutsförfarande får man tänka på att beslut en- ligt artikel 70.7 a i MDR-förordningen och artikel 66.7 a i IVDR-förord- ningen även ska fattas i det samordnade förfarande som anges i artikel 78 i MDR-förordningen och artikel 74 i IVDR-förordningen. vetenskapliga granskningen bestå av valideringen och det beslutet ska ges inom de tidsfrister som förordningarna anger för sådana valideringsbeslut. Det innebär att om kompletterande frågor inte ställs så ska beslut om valid- ering ges (artikel 70.1 i MDR-förordningen och artikel 66.1 i IVDR-förordningen). anger att för prövningen av nya grundansök- ningar finns bara ett förfarande och det är prövning av avdelning vid För att klara av en etisk granskning skulle det enligt behöva ske en genomgripande förändring av organisation och prövning. Regeringen noterar att EU-för- ordningarnas bestämmelser i vissa avseenden innebär nya förfaranden och att svensk rätt och svenska myndigheter måste anpassas till dessa förfar- I nu aktuella fall gäller granskningarna ansökningar om prövningar och studier för produkter av lägre risk och ett förenklat beslutsförfarande Det måste dock ges utrymme för att de etiska granskning- arna tar än .