prop · H9031d14 · 2021-09-20 00:00:00 — anger att för att utveckla ett högautomatiserat it-system tar det mellan från det att beslut har fattats. Under den tiden behöver myndighe- ten även förbereda organisationen, rekrytera medarbetare samt ta fram styrande och stödjande dokument och extern information. Myndigheten framför att om beslut inte kan fattas förrän i samband med budgetpropositionen blir ett ikraftträdande möjligt tidigast . Vidare framförs att ett ikraftträdande kan komma att innebära mindre effektiva it-system och en mer hantering. Regeringen har förståelse för att behöver till förberedelsearbete eftersom handläggningen av en ny förmån är en stor tillkommande uppgift för mynd- igheten. Regeringen konstaterar att myndigheten tidigare redovisat uppgifter som innebär att det kan vara möjligt att få ett tillfredsställande it-system på plats med något kortare förberedelsetid än vad som anges ovan, även om det innebär att kostnaderna för den löpande administrationen ökar något jämfört med vad som skulle vara fallet med ett högautomatiserat system. En viktig del i förberedelse- och införandearbetet är att myndigheten ges nödvändiga medel för såväl it-investeringar som löpande admi- nistration av familjedagspenningen. Detta har regeringen för avsikt att tillförsäkra. Regeringen har gett i uppdrag att förbereda infö- randet av familjeveckan. I uppdraget ingår att utveckla system för hantering av den nya förmånen så att den i så hög grad som möjligt kan hanteras automatiserat. Införandetidpunkten måste även ta hänsyn till att ska få god tid till att informera föräldrar om familjeveckan, t.ex. avseende ansökningsförfarande m.m. Arbetsgivare och företagare behöver också tid för förberedelse. Statens servicecenter pekar på att det ikraftträdandet som föreslås i promemorian inträffar under deklara- tionsperioden och att det då kan vara högt tryck på annan information än information om familjedagspenning. Regeringen gör bedömningen att information till föräldrar 2021/22:1 Utgiftsområde 12 och arbetsgivare bör kunna hanteras av bland annat inför ett ikraftträdande eftersom de allra flesta föräldrar redan nu söker information om och ansöker om föräldrapenningsförmåner huvudsakligen via de elektroniska tjänster som tillhandahåller. Därmed bör exempelvis Statens servicecenter inte få så hög belastning. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att det är lämpligt med ett ikraftträdande . Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Familjedagspenning, som är en ny förmån, bör kunna lämnas för tid från och med ikraftträdandet, dvs. när en förälder avstår från förvärvsarbete för att vårda barn eller delta i utvecklingssamtal eller motsvarande eller . Mot bak- grund av att familjedagspenning föreslås kunna lämnas för tid före en ansökan (se av- snitt 3.9.14), bör det finnas en uttrycklig bestämmelse som begränsar tillämpligheten av de nya bestämmelserna i socialförsäkringsbalken för tid före ikraftträdandet. CSN framför att det i promemorian lämnade förslaget om ikraftträdande eventuellt skulle kunna medföra problem när det gäller arbetstagares anmälningsplikt enligt föräldraledighetslagen (1995:584) i förhållande till ledighet i nära anslutning till tid- punkten för ikraftträdandet. Regeringen konstaterar, liksom gjordes i promemorian, att förslaget att lagändringarna ska träda i kraft samma datum innebär att föräldrarna kan behöva anmäla ledighet till sina arbetsgivare före detta datum. Regeringen gör samma bedömning som gjordes i promemorian, dvs. att detta är något som arbetsgi- varna, och arbetstagarna, kan hantera utan en särskild reglering. Därutöver konstaterar regeringen att det vid tidigare införanden av ny ledighetsgrund i föräldraledighetslagen inte har gjorts någon särreglering med anled- ning av bestämmelserna om arbetstagarens anmälningsskyldighet (se SFS 2008:563 och SFS 2018:1266). Det har inte kommit till regeringens kännedom att detta skulle ha inneburit problem vid tillämpningen av föräldraledighetslagen, inte heller genom de remissvar som har kommit in från arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer i detta lagstiftningsärende. Regeringen kan dock konstatera att det är viktigt att föräldrar får information om den nya förmånen och möjligheten till föräldraledighet inför ikraftträdandet. Hur många berörs av reformen? En person som arbetar i är i regel försäkrad enligt det svenska socialförsäk- ringssystemet och kan då ansöka om arbetsbaserade förmåner. För att ha rätt till familjedagspenning behöver vårdnadshavaren vara försäkrad för arbetsbaserade förmåner och ha en sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Det saknas exakta uppgifter om hur många som omfattas av socialförsäkringen och det finns heller inga exakta uppgifter om vilka som har en sjukpenninggrundande inkomst. Det beror på att bedömningen om en person har en sådan inkomst eller inte utreds först när en person ansöker om en arbetsbaserad ersättning. I beräkningarna nedan beräknas därför antalet vårdnadshavare som har en SGI. Enligt var det 1 773 300 vårdnadshavare som hade ensam eller gemensam vårdnad om minst ett barn i åldern 4–. Vid en framskriv- ning med hjälp av SCB:S mikrosimuleringsmodell Fördelningsanalytiskt statistiksystem för inkomster och transfereringar, (FASIT) förväntas motsvarande antal bli omkring 1 862 100 personer. De som sedan förväntas ha en SGI bland dessa vårdnadshavare är de som har en löneinkomst om av prisbasbeloppet. Från denna grupp exkluderas 2021/22:1 Utgiftsområde 12 de som har inkomstrelaterad aktivitets- eller sjukersättning. Enligt detta sätt att räkna är det 1 597 037 vårdnadshavare eller som beräknas ha en SGI. Andelen med SGI är lägre för personer som har ensam vårdnad, för kvinnor och för utrikes födda, se tabell 3.17. av de utrikes födda som har ensam vårdnad om ett barn beräknas ha en sjukpenninggrundande inkomst. Dessa skillnader speglar i huvudsak skillnader i sysselsättningsgrad mellan könen samt mellan utrikes och inrikes födda. Tabell 3.17 Vårdnadshavare med barn i åldern 4–, beräknad andel som har en sjukpenninggrundande inkomst, 2022 Källa; Egna beräkningar i FASIT-modellen Tabell 3.18 visar hur många vårdnadshavare som antas beröras av familjeveckan . Personer som har vissa statliga ersättningar, exempelvis sjukpenning och/eller föräldrapenning under större delen av året kommer inte kunna ta ut inom familjeveckan. I beräkningarna antas därför att personer som har statliga ersättningar eller mer av helåret inte kommer ta ut . 788 600 kvinnor och 786 100 män, totalt 1 574 700 föräldrar, kunna ta ut familjedags- penning. Av dessa individer beräknas 1 171 300 vara inrikes födda och 403 400 utrikes födda. Det är vanligast att vårdnadshavarna har gemensam vårdnad om sina barn. Av de kvinnor som antas beröras av familjeveckan har ensam vårdnad om ett barn. Motsvarande siffra för män är en procent. Tabell 3.18 Vårdnadshavare som berörs av familjedagspenningen Antal och andel 2022 Källa: Egna beräkningar i FASIT-modellen. Tabell 3.19 visar hur de 1 574 700 vårdnadshavarna som berörs av familjeveckan för- delar sig efter ett antal faktorer. Som väntat är det vanligare att vara sammanboende vid gemensam vårdnad än vid ensam vårdnad. I gruppen som har ensam vårdnad om ett barn är utrikes födda. Motsvarande andel bland dem med gemensam vårdnad är . Personer med ensam vårdnad om ett barn har även lägre ut- bildningsnivå jämfört med personer med gemensam vårdnad. Som tidigare nämnts finns det påtagliga könsskillnader när det gäller inom vilka arbetsmarknadssektorer som vårdnadshavarna arbetar. Det är av kvin- norna som arbetar i sektor eller i en region. Bland män är denna andel . Det är endast en procent av vårdnadshavarna som definieras som företagare. Detta beror på att kategoriseringen i tabellen utgår ifrån huvudsaklig (största) för- värvskälla. Det finns därför ytterligare personer som i kombination med sin anställ- ning också driver företag. Dessa personer brukar benämnas kombinatörer. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Tabell 3.19 Vårdnadshavare som berörs av familjedagspenning fördelat efter individuella egenskaper samt ensam respektive gemensam vårdnad Källa: Egna beräkningar i FASIT-modellen. Bland kvinnor som berörs av familjeveckan är de vanligaste yrkesområdena utbild- ning, handel, vård och omsorg. av de kvinnliga vårdnadshavarna arbetar inom dessa yrkeskategorier. Bland män är de vanligaste yrkesgrupperna i stället chef, specialister inom teknik, kommunikationsteknologi, hantverkare samt bygg- och anläggningsarbetare. Hur många dagar kommer att tas ut? En central fråga för de ekonomiska beräkningarna är att bedöma i vilken utsträckning vårdnadshavarna kommer att använda familjedagspenningen. Detta inbegriper både hur många av vårdnadshavarna som kommer att ta ut någon dag över huvud taget samt hur många av dagarna de totalt kommer att ta ut . Behovet av dagar kan se olika ut för olika grupper. Till exempel kan behovet vara större för vårdnadshavare som tagit ut en stor andel av sina möjliga dagar med föräldrapenning under barnets fyra första levnadsår, vilket i sin tur i genomsnitt är korrelerat med bland annat vårdnadshavarens inkomst och utbildningsnivå. Föräldrar med ensam vårdnad uppvisar i högre utsträckning ett sådant mönster och kan därmed ha ett större behov av dagar än föräldrar med gemensam vårdnad. Likaså kan ersättningsnivån spela roll för uttaget av dagar. Personer som har en in- komst över taket i den tillfälliga föräldrapenningen (7,5 prisbasbelopp) gör en relativt större inkomstförlust vid uttag av dagar än de med inkomster under taket, vilket kan dra ner deras antal uttagna dagar. Även personer med låga förvärvsinkomster kan upp- leva att den inkomstförlust som uppstår mellan lön och ersättning utgör ett hinder för dem att ta ut dagar. En annan viktig faktor för omfattningen av uttaget av dagar är kunskapsnivån om den nya förmånen hos berörda föräldrar. Föräldrar kommer att ha ett stort behov av infor- mation om det nya regelverket (se även avsnitt 3.9.14). Det finns inte några nuvarande eller tidigare förmåner med liknande konstruktion som kan ge vägledning kring nyttjandet av familjedagspenning. Detta innebär att det saknas 2021/22:1 Utgiftsområde 12 vägledande information kring föräldrars uttag av föräldrapenning för barn mellan åtta och . Uttaget av föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning är inte är jämnt fördelad mellan könen. Det kan därför antas att mäns uttag av familjedagspenning kan komma att skilja sig åt från kvinnors uttag. Tidigare studier har visat att kön har en stor effekt på uttaget av föräldrapenning. Även avseende kortvarig frånvaro finns könsskillnader. Kvinnor använder av med tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn som betalas ut . Om dessa mönster består, är det troligt att kvinnor i något högre utsträckning än män kan komma att nyttja förmånen. Hur stor skillnaden blir är dock svårt att beräkna, givet att familjedagspenningen har en delvis annan konstruktion än föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Det fak- tum att fler kvinnor än män har ensam vårdnad om barn spelar också in för hur för- delningen av antalet uttagna dagar kan komma att se ut. Det är således inte möjligt att med säkerhet beräkna nyttjandegraden för familjedags- penning. Som underlag för beräkning av de ekonomiska konsekvenserna har det gjorts en grov uppskattning av hur många som kommer att nyttja familjedagspenning samt hur många dagar som kommer att nyttjas. Beräkningarna baseras i huvudsak på det totala antalet kvarvarande dagar med föräld- rapenning vid barnets åttaårsdag för barn födda . I beräkningarna beaktas skillna- der i kvarvarande dagar mellan föräldrar med ensam respektive gemensam vårdnad. Den sammanvägda bedömningen innebär att för åren 2023–2024 beräknas ca 70 pro- cent av tas ut av vårdnadshavarna. Eftersom reformen föreslås träda i kraft har föräldrarna på sig att nyttja dagar införandeåret. Vidare kan dagar som tas ut komma att utbetalas först . Därför antas använd- ningen bli lägre 2022: . Ekonomiska konsekvenser för offentlig sektor Den offentliga sektorn påverkas på flera sätt av införandet av familjedagspenning. Staten får ökade utgifter för den nya förmånen och för ålderspensionsavgifter. Det kommer även att uppstå kostnader för administration och it-utveckling vid Försäk- ringskassan. Även intäkterna från arbetsgivaravgifterna och i någon mån den statliga inkomstskatten samt skattereduktionerna kommer att påverkas. Lönekostnaderna för statligt anställda kommer på kort sikt att minska när föräldrarna inom sektorn tar ut familjedagspenning i stället för att arbeta. På lång sikt kan det dock uppstå brist på arbetskraft vilket i så fall ökar lönekostnaderna i någon mån för arbetsgivarna. Hur höga statens utgifter blir för ersättningsdagarna beror på nyttjandegraden, medan effekterna på löner och skatter även beror på hur antal arbetade timmar i ekonomin kommer att förändras som en konsekvens av reformen. Kommuner och regioner kommer att påverkas skattemässigt och genom att de är arbetsgivare till föräldrar som använder familjedagspenning. Även det allmänna ålderspensionssystemet beräknas påverkas av införandet av den nya förmånen, även om denna effekt är relativt liten. Effekter på antalet arbetade timmar Införandet av familjeveckan kommer sammantaget att innebära färre arbetade timmar i ekonomin. På kort sikt kommer bortfallet i arbetade timmar från vårdnadshavare dock att motverkas av fler arbetade timmar hos annan anställd personal, exempelvis vikarier. Om bortfallet i arbetade timmar ersätts av icke sysselsatta eller arbetslösa, ökar antalet sysselsatta. Det kan dock vara lönsammare för arbetsgivaren – på grund av kostnader förknippade med att anställa ny personal – att på kort sikt öka antalet arbetade timmar hos redan anställd personal. Den sammantagna effekten på antal 2021/22:1 Utgiftsområde 12 arbetade timmar påverkas även av hur mycket lediga resurser det i utgångsläget finns i ekonomin på kort sikt. Särskilt mängden ledig arbetskraft och dess fördelning geografiskt, kompetensmässigt och branschmässigt har betydelse för arbetsgivarnas möjlighet att rekrytera personal. Det finns vissa branscher som har svårt att hitta rätt personal exempelvis . Om det uppstår brist på arbetskraft trycker det upp lönekostnaderna för arbetsgivare, vilket dämpar sysselsättningen. ESV efterlyser i remissvaret en utförligare beskrivning av effekten på antalet arbetade timmar. Den sammantagna effekten på arbetade timmar är svår att uppskatta. Det antagande som görs i beräkningarna nedan medför att av de arbetade timmarna ersätts av annan arbetskraft däribland vikarier. Detta antagande bygger på vilka yrken vårdnadshavarna har och i vilken grad dessa verksamheter bedöms behöva eller kräver ersättare. Eftersom antagandet bygger på yrkessammansättningen bland vårdnadshavarna bedöms bortfallet i arbetade timmar skilja sig mellan olika sektorer. I sektor antas exempelvis bortfallet bli lägre än i privat sektor. Ett antagande ligger i linje med en studie från . I sin rapport baserade sina beräkningar på ett antagande om ett bortfall på på kort sikt och därmed att av de arbetade timmarna ersattes av annan arbetskraft. I betänkandet Tid – för arbete och ledighet (SOU 2002:58) anges att en förkortning av standardarbetstiden skulle minska den faktiska arbetstiden . Utifrån de beräkningar som genomförts av användningen av familjedagspenningen kan bortfallet av antalet arbetade timmar tas fram. beräknas bortfallet till ungefär , vilket motsvarar 0,20 pro- cent av alla arbetade timmar eller en minskning av BNP på nästan . Dessa beräkningar är behäftade med omfattande osäkerhet. Den beräkning som har gjort av effekten på antalet arbetade timmar och som beskrivs i remissvaret skiljer sig från den beräkning regeringen har gjort. Detta kan sannolikt förklaras av att olika antaganden har gjorts, exempelvis avseende hur stor andel av dagarna som kommer att nyttjas. Regeringens sammantagna bedömning är att av dagarna kommer tas ut av vårdnadshavarna. På kort sikt beräknas exempelvis en arbetstidsförkortning leda till ett något högre antal sysselsatta personer (SOU 2002:58 bilaga 2). Den högre sysselsättningen tenderar dock att höja timlönerna. Det är också troligt att arbetstagare genom högre timlönekrav för- söker motverka att årslönen minskar i ungefär den grad som arbetstiden förkortas. Efter hand skulle därför sysselsättningen återigen falla tillbaka. En förkortning av arbetstiden beräknades därför på lång sikt minska produktionen (BNP) i ungefär samma utsträckning som det ursprungliga fallet i antal arbetade timmar. Detta skulle sannolikt även gälla för effekterna av familjeveckan, dvs. att effekterna på produk- tionen (BNP) blir högre på lång än på kort sikt. Det beräknade bortfallet i arbetade timmar 2022 motsvarar drygt 8 000 helårsarbetan- de personer. Den beräknade effekten på antal sysselsatta, arbetande timmar och pro- duktion sammantaget är mycket osäker. Kortsiktiga konsekvenser för statens budget De ekonomiska konsekvenserna för staten beror i hög grad på hur många vårdnadsha- vare som kommer använda familjedagspenning. Som nämns ovan bygger beräkning- arna på antaganden om nyttjandegraden. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Familjedagspenning föreslås vara en föräldrapenningsförmån. Den kommer att ingå i föräldraförsäkringsanslaget i utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Det kommer även att betalas en statlig ålderspensionsavgift för familjedagspen- ning som belastar nämnda anslag. beräknas utgifterna för en familjedagspenning per förälder och år bli . Inklusive statliga ålderspensionsavgifter blir utgifterna , se tabell 3.20. Ersättningsnivån är densamma som för den till- fälliga föräldrapenningen och medelersättningen 2022 förväntas uppgå till per dag. Medelersättningen ökar på grund av att lönerna ökar och för att pris- basbeloppet, som styr nivån på den högsta sjukpenninggrundande inkomsten om 7,5 prisbasbelopp räknas upp i takt med den allmänna prisutvecklingen. Tabell 3.20 Beräknade utgifter familjedagspenning och statlig ålderspensionsavgift familjedagspenning Källa: Egna beräkningar i FASIT-modellen. Handläggning av familjedagspenningen kommer att ske på . Myn- digheten har uppbyggda system för hantering av andra föräldrapenningsförmåner och kan återanvända viss information och vissa system för administration. Införandet av familjedagspenning innebär dock att behöver utveckla flera nya system för bl.a. ärendehantering. Utvecklingen av nya system kräver it-investeringar som lånefinansieras av myndigheten. Det innebär att myndighetens låneram påverkas. När systemet kommit i bruk belastar avskrivningar av investeringarna samt räntor för- valtningsanslaget . Vissa kostnader för it-utveckling lånefinansi- eras dock inte utan belastar förvaltningsanslaget direkt. Även andra införandekostnader uppstår så som framtagande av styrande och stöd- jande material för handläggning, kommunikation och information samt kostnader för uppbyggnad av organisation, rekrytering och utbildning. För att få ett tillräckligt effek- tivt system för ärendehantering och ansökan, som möjliggör automatiserad handlägg- ning, så bedömer att de behöver påbörja arbetet med införandet . Myndigheten har därför fått ett regeringsuppdrag att starta för- beredelsearbetet (dnr S2021/04990). Myndigheten kommer utöver kostnader förknippade med införandet att ha kostnader för löpande administration av förmånen såsom handläggning, utbetalning, kontroll och rådgivning och information till föräldrar. Införandet av familjedagspenning innebär att antalet ärenden på myndigheten ökar. Hur föräldrarna fördelar dagarna och i vilken omfattning som halv respektive hel omfattning används har betydelse för uppskattningen av antalet ärenden. Antalet ärenden som tillkommer på myndigheten har uppskattats till ca 2–2,5 miljoner , uppskattningen är behäftad med osäkerhet. Effektiviteten i it-systemen avseende ärendehantering och ansökan har ett nära sam- band med kostnaderna för löpande administration. Den löpande administrationen begränsas i omfattning med automatiserad handläggning och ett tillgängligt och enkelt system för ansökan. uppskattar att automatiseringsgraden kommer 2021/22:1 Utgiftsområde 12 att kunna vara ungefär densamma som för tillfällig föräldrapenning , det vill säga . Tabell 3.21 nedan visar beräknade kostnader för införandet och löpande administra- tion av familjedagspenningen. har även kostnader för förberedelsearbetet. Tabell 3.21 Beräknade kostnader för Källa: och egna beräkningar. Allmänna förvaltningsdomstolarna och övriga statliga myndigheter De allmänna förvaltningsdomstolarna påförs en ny målgrupp. I vilken utsträckning beslut om familjedagspenning kommer att överklagas till de allmänna förvaltnings- domstolarna går inte att förutsäga med någon större säkerhet. Det ligger emellertid nära till hands att jämföra med mål om föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Av de 7,8 miljoner beslut som fattas i både föräldrapenning och tillfällig föräldrapen- ning 2020 var det endast 339 som överklagades till förvaltningsrätten (Försäkringskas- sans årsredovisning 2020). Det går inte att redovisa statistiken uppdelad på kvinnor och män då inte gör någon sådan uppdelning. Denna målkategori förekommer alltså endast i begränsad omfattning. Det saknas anledning att anta att beslut om familjedagspenning skulle överklagas i större utsträckning än vad som sker beträffande föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning, som i sig omfattar betydligt fler ärenden . Ärenden om familjedagspenning torde således komma att medföra få mål hos domstolarna. bedömning är att omkring 100 mål kan förväntas inkomma till för- valtningsrätter till följd av huvudförslaget och att några överklagas. Den totala kost- nadsökningen för domstolar uppskattas till ca , vilket regeringen bedömer ryms inom befintliga ramar. Statens servicecenter, som kan förväntas hantera vissa av ärendena och kan bidra med att informera om förmånen, anger i remissvaret att ärendeökningen kan hanteras inom nuvarande ramar. Regeringen instämmer i denna bedömning. Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Regeringen bedömer att det allmänna ålderspensionssystemets påverkas i liten ut- sträckning av införandet av familjeveckan. Pensionssystemets intäkter består av inbe- talda pensionsavgifter som storleksmässigt uppgår till en procentandel av vårdnads- havarnas inkomster. Förutom lön räknas vissa statliga ersättningar som inkomster, däribland familjedagspenning. Familjedagspenning föreslås därmed bli pensionsgrun- dande. Eftersom ålderspensionsavgifterna är en procentandel av inkomsten och ersättnings- nivån inom familjeveckan nästan är av lönen (upp till inkomsttaket) be- döms intäkterna till ålderspensionssystemet bli marginellt lägre efter det att reformen har trätt i kraft. Avgiftsinkomsterna till pensionssystemet bedöms, mot bakgrund av antaganden av effekten på bl.a. arbetade timmar, sjunka med endast tio miljoner kro- nor 2022. och 2024 beräknas avgiftsinkomsterna till pensionssystemet minska med ungefär samma belopp. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Kortsiktiga konsekvenser för kommuner och regioner Kommuner och regioner beräknas få lägre skatteintäkter när färre arbetade timmar utförs i ekonomin. Familjedagspenningen är emellertid skattepliktig vilket medför att den negativa effekten på skatteintäkterna blir begränsad. Den negativa effekten på skatteintäkterna beror på att familjedagspenningen är lägre än lönen. Effekten på skatteintäkterna beror på i vilken mån arbetsgivare kommer att ersätta vårdnadshavar- nas uteblivna arbetade timmar med alternativ arbetskraft. SKR ifrågasätter varför färre arbetade timmar skulle innebära en besparing och posi- tiva nettoeffekter för kommunsektorn. De anser även, tillsammans med ett antal kom- muner, att skatteintäkterna kommer att minska och vill se kompensation för det. Regeringens beräkningar baserar sig på antagandet att kommuner och regioner kommer att ersätta av bortfallet i arbetade timmar.