prop · H9031d19 · 2021-09-20 00:00:00 — Regeringen följer denna fråga noga och utesluter inte att ytterligare åtgärder behöver vidtas från regeringens sida. Folkbildningen stödjer verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin Folkbildningen har spelat en viktig roll i demokratins framväxt och fortsätter att spela en viktig roll i dess utveckling. Folkbildningen bidrar till att ge fler människor förut- sättningar att aktivt delta i demokratin och i det demokratiska samtalet. Folkbildningen står inför en utmaning när det gäller att säkra att verksamheten som finansieras av statsbidraget i alla led uppfyller demokratisyftet och överensstämmer med det demokratiska samhällets principer. Pandemin och de restriktioner som vidtagits för att förhindra smittspridning har medfört att antalet deltagare i folkbildningen har minskat betydligt . Studieförbunden och folkhögskolorna har trots pandemin tillsammans samlat ungefär ca 900 000 deltagare i sina verksamheter. Utöver detta samlar ett stort antal deltagare i sina verksamheter. Centralt för folkbildningens bidrag till att stärka och utveckla demokratin är att erbjuda mötesplatser för människor med olika erfarenheter och intressen. En framtida utmaning för folkbildningen är att såväl studieförbund som folkhögskolor har många homogena miljöer där möten inte skapas naturligt, t.ex. folkhögskolornas filialer och studieförbundens studiecirklar inom musik och hantverk. Folkbildningen bidrar till att göra det möjligt för en ökad mångfald av människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen Folkbildningen är en mötesplats för människor med olika bakgrund och förutsättning- ar. Folkbildningen är en växande aktör för utbildning av utrikes födda personer, personer med någon form av funktionsnedsättning och personer med kort tidigare utbildningsbakgrund. Folkhögskolans särskilda miljö och arbetssätt bidrar till att stärka deltagarnas självförtroende och ger personer nya perspektiv samt bättre studieresultat än de har uppnått tidigare. Pandemin har gjort det svårare för folkbildningen att nå vissa grupper, bl.a. personer som står långt ifrån utbildning och arbete. Det särskilda statsbidraget för folkbildningens verksamhet för asylsökande och nyanlända har fortsatt ge goda resultat, även om antalet deltagare har minskat mot bakgrund av framför allt färre antal asylsökande. Verksamheten har bidragit till att öka kunskaperna i svenska och har givit deltagarna en meningsfull sysselsättning . Verksamheten har sannolikt påskyndat etableringen för de som beviljats uppehållstillstånd. Även har andelen utrikes födda deltagare i ordinarie verksamhet fortsatt varit lågt. Efter beslut av regeringen har tagit fram en handlingsplan för ökad mångfald i folkbildningsverksamhet 2021–2025, i vilken utrikes födda är en prioriterad målgrupp. Regeringen fortsätter att noga att följa studieförbundets arbete med dessa frågor. har ökat sin verksamhet för asylsökande inom ramen för Svenska från dag ett. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Folkbildningen bidrar till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället Folkbildningen har sedan sin framväxt genomfört verksamhet för personer som av olika skäl har kortare formell utbildningsbakgrund än befolkningen i genomsnitt och som står långt ifrån arbetsmarknaden. Folkbildningen spelar därigenom en viktig roll för att utjämna de utbildningsklyftor som finns i samhället. Folkbildningen bidrar också i arbetet med att ge stöd och vägledning till unga som varken arbetar eller studerar. Under en följd av år har andelen utrikes födda, personer med funktions- nedsättning och lågutbildade ökat bland folkhögskolans deltagare. Den stora omställningen till verksamhet på distans med anledning av pandemin har ofta haft större negativ påverkan på lärandet hos deltagare i behov av särskilt stöd eller med svaga kunskaper i det svenska språket. Konsekvenserna av detta behöver följas framöver. Uppföljningar av studiemotiverande folkhögskolekurs och etableringskurs på folkhögskola har visat goda resultat. I rådande arbetsmarknadsläge har studie- motiverande folkhögskolekurs haft ett stort antal deltagare, varav många är unga eller utrikes födda. Deltagandet i etableringskursen och antalet folkhögskolor som erbjuder kursen har dock minskat . Den fortsatta utvecklingen behöver följas. Folkbildningen bidrar till att bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet Folkhögskolor och studieförbund fungerar som lokala och regionala arenor där deltagare får möjlighet att delta i kulturlivet både som konsumenter och som skapare av kultur. och folkhögskolor spelar en viktig roll för att fler ska kunna bli professionella konstnärer och erbjuder även en arbetsmarknad för professionella konstnärer och andra yrken inom kulturområdet. har antalet deltagare i folkbildningens kulturprogram minskat betydligt med anledning av pandemin och de restriktioner som infördes för att minska smittspridningen. Konsekvenserna av detta behöver följas. Särskilt studieförbundens verksamhet skapar möjligheter till kultur i hela landet. Inom de flesta studieförbund är kulturen den största verksamheten. Genom studieförbundens kulturinriktade studiecirklar breddas deltagarnas intresse för kulturlivet. Deltagande i studiecirklar kan öka förståelsen för både den egna kulturen och andras kultur. Folkbildningen behöver även fortsättningsvis arbeta för att göra verksamheten inom kulturområdet tillgänglig för nya deltagare samt bredda kulturverksamheten till nya inriktningar. Skrivtolk-, teckenspråks- och dövblindtolkutbildningarna har ett begränsat deltagarantal. Andelen deltagare som slutför dessa utbildningar är fortsatt låg och könsfördelningen är ojämn. Behovet av kontakttolkar i offentlig sektor bedöms även fortsatt vara omfattande. Folkbildningen i har en särställning som en bred arena för utbildning, bildning och delaktighet. Folkbildningen är viktig i arbetet med att möta en rad samhällsutmaningar, till exempel att stärka ett aktivt deltagande i samhället för alla människor, att ge människor fler möjligheter att utbilda sig eller att byta yrkesinriktning mitt i livet, att ge nyanlända och andra utrikes födda möjlighet till 2021/22:1 Utgiftsområde 17 etablering i arbetsliv och samhälle samt att tillhandahålla ett rikt, tillgängligt och inkluderande kulturliv i alla delar av landet. Fler platser på folkhögskolan Folkhögskolan är som utbildningsform unik eftersom den når deltagare som andra utbildningsformer inte når och stödjer deltagarna att komma vidare till arbete och fortsatta studier. Folkhögskolan erbjuder därmed en andra och en annan chans till utbildning. Regeringen har byggt ut folkhögskolan inom ramen för . Utbildningsbehoven bland vuxna är fortsatt stora och det behöver finnas olika utbildningsalternativ för t.ex. unga vuxna, utrikes födda och personer som inte har uppnått målen för en gymnasieutbildning. Mot bakgrund av pandemin har dessutom tillfälliga utbyggnader av folkhögskolan inletts och fortsatt 2021. Regeringen föreslår att den tillfälliga utbyggnaden av folkhögskolan förlängs . Satsningen beräknas , utöver befintliga satsningar, motsvara ca 3 000 årsplatser på folkhögskolans allmänna och särskilda kurs. Finansieringsansvaret för folkbildningen är delat mellan stat, regioner, kommuner och huvudmän. Regeringen bedömer att principen om delat finansieringsansvar är viktig att upprätthålla. För de nya utbildningsplatser som tillförs föreslås dock staten stå för hela kostnaden. Folkhögskolorna erbjuder också studiemotiverande folkhögskolekurs och etableringskurs på folkhögskola i samarbete med Arbetsförmedlingen. Regeringen bedömer att dessa kurser utgör ett viktigt steg på vägen till vidare studier, inom t.ex. allmän kurs och till etablering på arbetsmarknaden. 17.6.114:1 Bidrag till folkbildningen Tabell 17.1 Anslagsutveckling 14:1 Bidrag till folkbildningen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till folkbildningen. Anslaget får även användas för statsbidrag till Föreningen i samt för utgifter för statsbidrag i form av det särskilda verksamhetsstödet till . Vidare får anslaget användas för utgifter för utvärdering av folkbildningen samt för utgifter avseende bidrag till teckenspråkstolkutbildning. I förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen finns bestämmelser om statsbidrag till folkbildningen. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Skälen till regeringens förslag Tabell 17.2 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 14:1 Bidrag till folkbildningen Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Flytt av medel för Svenska för föräldralediga – Platser på folkhögskolan Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Den tillfälliga utbyggnaden av folkhögskolan som inleddes till följd av pandemin bör fortsätta . Anlaget bör därför tillföras . har satsningen på svenska för föräldralediga flyttats mellan två anslag och denna flytt bör gälla även fortsättningsvis. Anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att 4 anvisas under anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen . beräknas anslaget till 4 respektive 4 . 17.6.214:2 Bidrag till tolkutbildning Tabell 17.3 Anslagsutveckling 14:2 Bidrag till tolkutbildning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för statsbidrag till tolkutbildning. Anslaget får i begränsad om- fattning även användas för utgifter för administration, utveckling, validering, utvärdering och rekryteringsfrämjande insatser. I förordningen (2012:140) om statsbidrag för viss utbildning som rör tolkning och teckenspråk finns bestämmelser om bidrag till kontakttolkutbildning och om bidrag till teckenspråkstolkutbildning. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Skälen till regeringens förslag Tabell 17.4 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 14:2 Bidrag till tolkutbildning Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Uppskjuten reform tolkutredningen Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen har tidigare aviserat en proposition med förslag som bl.a. innebär förbättrad kvalitet i tolktjänster. På grund av pandemin har regeringen dock tvingats skjuta upp denna proposition, vilket innebär att de ekonomiska konsekvenserna förskjuts. Anslaget bör därför tillföras . beräknas anslaget minskas med av samma skäl. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 14:2 Bidrag till tolkutbildning . beräknas anslaget till respektive . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 14:2 Bidrag till tolkutbildning besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2027. Skälen för regeringens förslag: Myndigheten för fördelar bidrag till tolkutbildningar som genomförs vid folkhögskolor och studieförbund. Kontakttolkut- bildningarna är ettåriga och tvååriga medan teckenspråkstolkutbildningarna är treåriga och fyraåriga. Detta innebär att Myndigheten för behöver fatta beslut om bidrag för flera kommande år. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 14:2 Bidrag till tolkutbildning besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2027. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Beställningsbemyndigande för anslaget 14:2 Bidrag till tolkutbildning 17.6.314:3 Särskilda insatser inom folkbildningen Tabell 17.5 Anslagsutveckling 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för att genomföra insatser för att stärka kunskaper i svenska, om samhället och främja deltagande i samhällslivet för asylsökande och per- soner som fått uppehållstillstånd men bor kvar i anläggningsboende. I förordningen (2015:521) om statsbidrag till särskilda folkbildningsinsatser för asylsökande och vissa nyanlända invandrare finns bestämmelser om statsbidrag till särskilda folkbildningsinsatser för asylsökande och vissa nyanlända invandrare. Skälen till regeringens förslag Tabell 17.6 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Flytt av medel för svenska föräldralediga Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. har satsningen på svenska för föräldralediga flyttats mellan två anslag och denna flytt bör gälla även fortsättningsvis. Anslaget 14:3 Särskilda insatser inom 2021/22:1 Utgiftsområde 17 folkbildningen bör därför minskas med . Anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen bör ökas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen . beräknas anslaget till respektive . Tabell 17.7 Anslagsutveckling 14:4 Särskilt utbildningsstöd 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för särskilt utbildningsstöd som ges till folkhög- skolor och universitet och högskolor samt för analyser av och utveckling av folkhög- skolornas och lärosätenas lärmiljöer. Anslaget får även användas för statsbidrag för teknisk anpassning av studiematerial för synskadade och dövblinda. I förordningen (2011:1163) om statsbidrag för särskilt utbildningsstöd finns bestämmelser om statsbidrag för särskilt utbildningsstöd och särskilda utbildnings- insatser. Skälen till regeringens förslag Tabell 17.8 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 14:4 Särskilt utbildningsstöd Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Särskilt utbildningsstöd UH och folkhögskolan Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. På grund av det ökade antalet platser inom folkhögskolan och högskolan har också behovet av det särskilda utbildningsstödet för att underlätta studier för personer med funktionsnedsättning ökat. Anlaget bör därför ökas med . beräknas anslaget ökas med . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 14:4 Särskilt utbildningsstöd . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 I avsnitt 3.4 anges de mål som har beslutat för spelmarknadsområdet. 18.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande indikatorer används för att bedöma resultatet för området: –kanaliseringsgraden (dvs. hur stor del av spelandet på den konkurrensutsatta marknaden som sker hos aktörer med licens i ) –statens intäkter från spel –folkrörelsernas överskott från spel –antal avstängda på . Indikatorerna visar vissa centrala aspekter av spelmarknaden utifrån målet. För en rättvisande resultatbedömning används även rapporter och undersökningar från exempelvis Statskontoret och Spelinspektionen, där Statskontorets utvärdering av omregleringen av spelmarknaden – delrapport 4 Andra året med den nya spel- regleringen (Statskontoret 2021:5) har en central roll. Omregleringen värnar intäkterna och ökar kontrollen Diagram 18.1 Kanaliseringsgraden samt intäkter från spel till det allmänna och allmännyttig verksamhet Statens intäkter från spel Folkrörelsernas överskott från spel Källa: , Spelinspektionen och H2 Gambling Capital. Efter omregleringen av spelmarknaden har andelen av det totala spelandet som sker hos aktörer med svensk licens ökat kraftigt, och den tidigare långsamt nedåtgående trenden brutits (se diagram 18.1). Kanaliseringsgraden beräknas 2020 ha uppgått till , vilket var något lägre än 2019. Beräkningarna bör dock på grund av vissa osäkerhetsfaktorer tolkas med försiktighet. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 bedömer att kanaliseringsgraden , dvs. före omregleringen, var lägre än . I Spelinspektionens årliga undersökning Allmänheten om spel 2020 svarade av spelarna att de inte hade spelat hos olicensierade aktörer, medan svarade att de hade det och uppgav att de inte visste om de hade det. Svarsfördelningen är oförändrad jämfört med undersökning, vilket tyder på att spelarnas kunskap om bolag som har svensk licens inte ökat. I undersökningen svarade även av spelarna att de inte anser att spelmarknaden är sund respektive säker. För att förbättra konsumenters kunskap, exempelvis om hur man ser om ett bolag har licens, deltar Spelinspektionen som informationsansvarig myndighet i Hallå konsument. Statens intäkter från spel sjönk från ca före omregleringen 2018 till 2019, men ökade till 2020 (se diagram 18.1). Minskningen 2019 berodde bl.a. på utebliven aktieutdelning från AB () på grund av osäkerheter kopplade till effekterna av spridningen av sjukdomen covid-19. Inkomsterna från punktskatt på spel ökade dock från 2018 till både 2019 och 2020. Svenska Spels styrelse har beslutat att utdelningen ska uppgå till . Svenska Spels utdelning har minskat kraftigt jämfört med tiden före omregleringen, och påverkas framför allt av att bolaget numera betalar spelskatt och bolagsskatt. De allmännyttiga organisationernas intäkter från spel ökade från 2018, dvs. före omregleringen, till 2020. Att intäkterna är desamma eller något högre efter omregleringen är enligt Statskontoret ett tecken på att omregleringen inte har haft någon avgörande betydelse för förenings- livets intäkter. Över 60 000 personer har stängt av sig från spel Diagram 18.2 Antal avstängda på Källa: Spelinspektionen. Tjänsten lanserades i samband med omregleringen av spelmarknaden och innebär att individer kan stänga av sig från allt spel från en månad till tills vidare (med möjlighet att bryta avstängningen var tolfte månad). var 62 800 personer avstängda och av dessa var avstängda tills vidare. Baserat på intervjuer med forskare har ett betydande antal individer skyddats från 2021/22:1 Utgiftsområde 17 överdrivet spelande genom (Statskontoret 2020:8). Enligt Stödlinjen är införandet av en trolig förklaring till att antalet personer som kontaktat linjen har minskat (Stödlinjens årsrapport ). En majoritet, , av de som använder tjänsten är män (se diagram 18.2). Allt fler kvinnor använder dock tjänsten. Svenskar spelade i genomsnitt för per person 2020. Det motsvarade i genomsnitt av den disponibla inkomsten. Enligt Spel- inspektionens årliga undersökning minskade andelen som spelar 2013–2019, medan den ökade något . De sociala skadeverkningarna av spel behandlas vidare under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Uppdrag om tillsynsåtgärder och utvärdering Med anledning av spridningen av covid-19 gav regeringen Spelinspek- tionen i uppdrag att följa utvecklingen på spelmarknaden och redovisa vilka åtgärder som i det uppkomna läget behövdes för att hindra olicensierat spel från att riktas online mot den svenska marknaden, och överväga behovet av andra åtgärder på spelområdet mot bakgrund av den rådande situationen (Fi2020/01922). Spel- inspektionen slutredovisade uppdraget . Av redovisningen framgår bl.a. att omsättningen för kommersiellt onlinespel och vadhållning var högre än . beslutade regeringen förordningen (2020:495) om tillfälliga spelansvars- åtgärder med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19. Förordningen trädde i kraft . Den tillfälliga förordningen innehåller bl.a. skärpta regler i fråga om insättnings- och förlustgränser samt inloggningstider. Förordningen är tidsbegränsad och gällde ursprungligen t.o.m. , men har förlängts för att fortsätta gälla t.o.m. mitten av . fick i uppdrag att göra en fördjupad analys av utvecklingen av spelproblem kopplat till spridningen av covid-19. Myndigheten återrapporterade uppdraget . Uppdraget kompletterade Spel- inspektionens uppdrag (Fi2020/01922) att bl.a. följa utvecklingen på spelmarknaden. Resultaten av rapporterna är inte entydiga. Omfattningen av spelproblemen och behovet av stöd har enligt Spelinspektionen varit densamma under pandemin, men det kan ha skett förändringar vad gäller bakomliggande orsaker och vilka spelformer som i störst utsträckning ger upphov till problem. Trots att vissa av smittskyddsåtgärderna inneburit en minskad tillgång till olika spelformer är andelen personer med spel- problem oförändrad. Problemen för personer med överdrivet spelande kan dock ha förvärrats. lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2020:77) till regeringen . Betänkandet innehåller förslag på åtgärder för att förhindra olicensierat spel på den svenska marknaden, ett förvaltningsrättsligt främjandeförbud och ett utvidgat reklamförbud. Vidare föreslås bl.a. åtgärder för att minska skade- verkningar av spel och en möjlighet för Spelinspektionen att undanta spel med allmännyttiga ändamål från krav på certifiering och förbudet mot lojalitetsbonusar. fick en utredare i uppdrag att lämna förslag för att ytterligare stärka arbetet mot matchfixning och olicensierad spelverksamhet (Fi2020/04771). Uppdraget ska redovisas . fick i uppdrag att göra en analys av situationen på marknaden för konsumentkrediter och risker för överskuldsättning (Fi2020/00664). I rapporten konstateras att ekonomiska svårigheter är ett stort problem kopplat till 2021/22:1 Utgiftsområde 17 spelberoende och överdrivet spelande (2021:1). En undersökning som genomförde visar att spel angavs som orsak till ansökan om skuldsanering i 35 av 150 ansökningar (Kronofogdemyndig- heten 2021:1). Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att fram följa upp och utvärdera omregleringen av spelmarknaden. Myndigheten konstaterar i sin fjärde del- rapport (Statskontoret 2021:5) att kanaliseringsgraden legat alla fyra kvartal 2020. Detta innebär att den offentliga kontrollen är betydligt större än före omregleringen, då kanaliseringen var . Spelinspektionen och rätts- väsendet har emellertid svårt att motverka att personer bosatta i spelar på webbplatser utan svensk licens, vilket innebär att det kommer att krävas fortsatta åtgärder för att öka kanaliseringsgraden. Statskontoret konstaterar vidare att spel- fyller en viktig funktion för att skydda konsumenten samt att tillstånds- havarnas omsorgsplikt är central och behöver vidareutvecklas. 18.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen I och med omregleringen av spelmarknaden har kanaliseringsgraden ökat betydligt. Regeringen bedömer att spelmarknaden är under större offentlig kontroll än före om- regleringen. Även om statistiken kring kanaliseringsgraden tydligt visar på en hög andel spel på licensierade aktörer, behöver informationen till konsumenter om licensierade aktörer förbättras. Regeringen bedömer att konsumenters kunskap om spelmarknaden har ökat till följd av Spelinspektionens informationsarbete . Till följd av den ökade offentliga kontrollen över spelmarknaden har också förut- sättningarna för en sund och säker spelmarknad stärkts. Införandet av tillfälliga spelansvarsåtgärder med anledning av spridningen av covid-19 har syftat till att förebygga och minska spelproblem i gruppen med risker kopplat till spel om pengar. Spelinspektionen och har bedrivit en aktiv tillsyn, vilket bidragit till att konsumentskyddet har stärkts och olicensierade aktörer stängts ute, särskilt beträffande spel på onlinekasino, som före omregleringen skedde utanför den svenska statens kontroll. Viktiga steg har tagits för att förhindra att spel missbrukas för kriminell verksamhet. Exempelvis har den skärpta lagstiftningen och inrättandet av ett särskilt råd mot matchfixning skapat förutsättningar för ett ökat skydd för idrottens integritet på spel- marknaden.