prop · H9031 · 2021-09-20 00:00:00 — 3Skillnaden mellan den faktiska och potentiella nivån i respektive variabel i procent av den potentiella nivån. Källor: och egna beräkningar. Löneökningstakten var historiskt låg 2020. Den viktigaste förklaringen till det är att den omfattande avtalsrörelsen fick skjutas upp utan att nya löneavtal ingåtts, vilket innebar utan avtalsmässiga löneökningar för många anställda. enades parterna inom industrin om kostnadsökningar motsvarande . Avtalet blev i huvudsak normerande för den övriga arbets- marknaden. I takt med att de centralt avtalade lönerna började gälla har preliminära utfall av konjunkturlönestatistiken visat på en tydlig uppgång i löneökningstakten. Löneökningstakten bedöms bli betydligt högre 2021 för att sedan falla tillbaka något 2022 (se tabell 3.5). Den högre löneökningstakten 2021 förklaras till stor del av hur avtalen är utformade, där en större vikt har lagts på högre löneökningar i närtid. väntas bl.a. en hög efterfrågan på arbetskraft bidra till att hålla uppe löneökningstakten även 2022. Reallöneökningarna, dvs. den nominella lönen enligt konjunkturlönestatistiken korrigerad för konsumentprisindex (KPI), väntas dock vara lägre än genomsnittet både 2021 och 2022. Inflationen, mätt med konsumentprisindex med fast bostadsränta (KPIF), ökade tydligt efter en svag utveckling . Energipriser, som bidrog till den svaga inflationen , väntas i stället bidra till högre inflation 2021. bedöms ett lågt resursutnyttjande på arbetsmarknaden innebära ett fortsatt dämpat underliggande inflationstryck. Sammantaget väntas KPIF-inflationen öka 2021, men understiga inflationsmål på (se tabell 3.5). KPI-inflationen, som inkluderar effekten av ändrade bostadsräntor, väntas också öka 2021 för att därefter dämpas något 2022. Tabell 3.5 Nyckeltal löner och priser Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2020 om inte annat anges, prognos 2021–2024 Anm.: Prognosen är baserad på de regelverk för skatter och transfereringar och de anslagsnivåer som har beslutats av och som har föreslagits eller aviserats av regeringen. 1Nominell löneutveckling enligt konjunkturlönestatistiken. 2Reallön beräknas som timlön enligt konjunkturlönestatistiken korrigerad för prisförändringar enligt konsumentprisindex. 4KPI med fast ränta. Källor: , och egna beräkningar. Flera centralbanker har fortsatt med omfattande stödåtgärder, bl.a. i form av köp av olika värdepapper, för att minska oron på de finansiella marknaderna och bidra till en fortsatt god kreditgivning i ekonomin. Den expansiva penningpolitiken har bidragit till ett lägre ränteläge och att aktiekurserna har stigit på flera håll i världen. Även har bedrivit en expansiv penningpolitik och vidtagit flera åtgärder för att stödja det finansiella systemet under pandemin. Det har bidragit till att hålla svenska räntor på en låg nivå. bedöms hålla reporäntan oförändrad på 2021 och 2022 (se tabell 3.6). Kronan har stärkts mot viktigaste handelspartner efter den initiala försvagningen i början av pandemin, bl.a. till följd av mindre oro på de finansiella marknaderna och lägre ränteskillnader mot omvärlden. Växelkursen väntas vara relativt stabil 2021 och 2022. Tabell 3.6 Nyckeltal finansiella variabler Procent, årsgenomsnitt, om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 -0,3 -0,2 Växelkurs, kronindex KIX1 Växelkurs, SEK per EUR Källor: , Macrobond och egna beräkningar. 3.3Flera osäkerheter i prognosen Utvecklingen i den globala och svenska ekonomin är alltid osäker. Det är viktigt att belysa de riskfaktorer som kan leda till att utvecklingen blir svagare eller starkare än i regeringens prognos. Pandemin och dess konsekvenser medför att prognosen i denna budgetproposition är mer osäker än vanligt. Pandemin fortsätter utgöra en signifikant risk för den ekonomiska utvecklingen. Den globala tillgången till vaccin är ojämnt fördelad, vilket kan innebära att smittan fortsätter spridas och att svårkontrollerade mutationer uppstår. Restriktioner för att begränsa smittspridningen kan därmed komma att återinföras. Störningar i leverans- och värdekedjor kan komma att påverka företagens produktionskapacitet i större utsträckning och än vad som antas i prognosen. Storskalig försörjningsbrist av nödvändiga insatsvaror riskerar också att påverka den ekonomiska utvecklingen negativt. Pandemin har även medfört förändrad hushållskonsumtion och stora finanspolitiska stimulanser i omvärlden. Effekterna av dessa kan på kort sikt bli starkare än vad som bedöms i prognosen. Hushållens sparande har ökat under pandemin, vilket kan medföra att det finns utrymme för ökad konsumtion. Vidare kan hushållens uppdämda konsumtionsbehov vara underskattat, vilket skulle innebära en snabbare konsumtionsutveckling än förväntat. De stödåtgärder som har införts i omvärlden kan ha en större positiv effekt på den ekonomiska utvecklingen än vad som antas i prognos, vilket skulle gynna svensk exportindustri. Det finns dock risker kopplade till de omfattande stabiliseringspolitiska stödpaket som har implementerats runt om i världen. Till exempel kan en alltför snabb utfasning av pågående stödpaket medföra ökade konkurser och därmed en förhöjd risk för kredit- förluster hos bankerna. De svenska bankerna är till stor del exponerade mot bostäder och kommersiella fastigheter, vilket gör dem särskilt känsliga för stora prisfall på fastighetsmarknaden. Det finns även en risk att inflationen i ligger kvar på en hög nivå längre än vad som antas i prognosen. Det skulle troligtvis bidra till att de amerikanska räntorna stiger snabbare än väntat och leda till en dämpande effekt på tillväxten, både i och i andra länder. Priserna på tillgångar, som bl.a. aktier och bostäder, har stigit kraftigt i flera länder under pandemin som skuldsättningen bland hushåll, företag och stater har ökat. Ett större fall i tillgångspriser, särskilt i kombination med den höga skuldsättningen, kan störa den finansiella stabiliteten. På global nivå finns även betydande risker som inte är kopplade till pandemin. Till exempel kan cyberhot och geopolitiska förändringar påverka den ekonomiska utvecklingen negativt. En annan osäkerhetsfaktor som riskerar att påverka ekonomin är klimatförändringar, extrema väderhändelser och förlust av biologisk mångfald. Dessa utgör risker för den globala ekonomin, eftersom de kan medföra stora kostnader såväl för enskilda individer och företag som samhället som helhet. I kan konsekvenserna av ett förändrat klimat bli stora för exempelvis kustnära infrastruktur och bebyggelse, vattenkvaliteten i sjöar och hav och människors hälsa. En ökad risk för översvämningar, bränder, torka, invasiva arter och skadedjur kan också hota produktionen från jord- och skogsbruk. 3.4Utvecklingen 2023 och 2024 I detta avsnitt (3.4) beskrivs ett scenario för svensk ekonomi 2023 och 2024 under förutsättningen att inga nya störningar påverkar ekonomin. En utgångspunkt för scenariot är att BNP-utvecklingen på bestäms av ekonomins utbudssida, dvs. tillväxten i produktivitet och antalet arbetade timmar. Vidare innebär regeringens principer för prognoser att endast beslutade och aviserade förändringar av skatteregler och statens utgifter beaktas. antas kommuner och regioner redovisa resultat i linje med god ekonomisk hushållning genom en anpassning av sina utgifter medan kommunalskattenivåerna antas vara oförändrade. BNP-tillväxten i de länder som är viktiga för utrikeshandel antas dämpas 2023 och 2024 bl.a. till följd av en avtrappning av de finanspolitiska stödåtgärderna (se tabell 3.1) Det leder till att efterfrågan på svensk export väntas fortsätta öka, men i lugnare takt, och utrikeshandeln antas lämna ett positivt bidrag till tillväxten i svensk ekonomi. Därtill antas även den inhemska efterfrågan bidra till tillväxten. Den offentliga konsumtionen antas dock minska 2023 och 2024, vilket är en följd av antagandet om oförändrade regler. Sammantaget antas även BNP i växa i lugnare takt 2023 och 2024 jämfört med och 2022 (se tabell 3.2). I väntas tillväxten i arbetsutbudet vara dämpad 2023 och 2024 (se tabell 3.3), till följd av att befolkningstillväxten är låg som andelen äldre i befolkningen ökar. En justerad pensionsålder, som ökar i takt med den förväntade medellivslängden , har dock delvis en motverkande effekt. Sysselsättningen bedöms öka snabbare än arbetskraften och arbetslösheten väntas fortsätta att minska. Lågkonjunkturen bedöms dock få varaktiga effekter på arbetsmarknaden, s.k. persistenseffekter, vilket bidrar till en något högre arbetslöshet kring även 2023 och 2024 jämfört med före pandemin. Produktiviteten bedöms öka ungefär i linje med potentiell produktivitet (se tabell 3.4). Sammantaget bedöms tillväxten i potentiell BNP uppgå till 2023 och 2024. Resursutnyttjandet i svensk ekonomi antas vara balanserat 2023 och BNP bedöms växa ungefär i linje med potentiell tillväxt 2024. Inflationen bedöms gradvis stiga som en konsekvens av fortsatt expansiv ekonomisk politik. Inflationen, mätt med KPIF, antas uppgå till 2024. För att understödja en varaktig uppgång i inflationen i antas hålla reporäntan oförändrad (se tabell 3.6). Det råder stor osäkerhet om hur den ekonomiska återhämtningen kommer att se ut . Osäkerheten beror främst på hur pandemin påverkar hushållens ändrade konsumtionsbenägenhet och företagens investeringsvilja. Ytterligare en central osäkerhet handlar om pandemins varaktiga negativa effekter på ekonomin. Det finns därutöver en osäkerhet kring de varaktiga effekterna av de finanspolitiska stimulanspaketen i och omvärlden. Osäkerhet kring den ekonomiska återhämtningen belyses med två alternativa scenarier baserade på olika antaganden för pandemins utveckling, hushållens och företagens ändrade beteenden samt pandemins och stimulanspaketens varaktiga effekter på ekonomin. I scenario 1 antas en större smittspridning än i prognosen. Det finns därför ett fortsatt behov av restriktioner i detta scenario. Som en konsekvens av detta och allmänt högre osäkerhet i ekonomin antas konsumtion och investeringar bli lägre än i prognosen. Pandemin antas få en varaktig negativ effekt på företagens produktionskapacitet, t.ex. genom att en minskad riskvilja håller tillbaka Sammantaget antas BNP-tillväxten 2021 och 2022 bli lägre i detta scenario än i prognosen, vilket resulterar i att arbetslösheten blir högre och resursutnyttjandet i ekonomin blir lägre än i prognosen (se tabell 3.7). Som en konsekvens av den lägre aktiviteten i ekonomin blir den offentliga sektorns finansiella sparande lägre än i prognosen, främst till följd av lägre inkomster från skatter men också i viss mån på grund av ökade offentliga utgifter när arbetslösheten stiger. De försämrade offentliga finanserna antas finansieras med lån, vilket tillsammans med en lägre BNP får till följd att den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld som andel av BNP, Maastrichtskulden, blir något högre än prognosen. Om aktiva finanspolitiska åtgärder vidtas för att hantera såväl hälsoeffekter som ekonomiska effekter av smittspridningen skulle effekterna för de offentliga finanserna bli större. Tabell 3.7 Alternativa scenarier Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2020 och prognos i fet stil för respektive variabel utifrån tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade reformer1 -3,0 Scenario 1: Långsammare återhämtning -3,0 Scenario 2: Snabbare återhämtning -3,0 Scenario 1: Långsammare återhämtning Scenario 2: Snabbare återhämtning -3,8 -1,5 Scenario 1: Långsammare återhämtning -3,8 -1,9 -0,6 -0,3 -0,1 Scenario 2: Snabbare återhämtning -3,8 -1,2 -3,0 -1,8 -0,7 Scenario 1: Långsammare återhämtning -3,0 -2,0 -1,1 Scenario 2: Snabbare återhämtning -3,0 -1,7 -0,3 Scenario 1: Långsammare återhämtning Scenario 2: Snabbare återhämtning 1I alternativscenarierna har hänsyn även tagits till kompletterande penningpolitiska åtgärder. 3Årsgenomsnitt i procent. 4Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 5Procent av BNP. Källor: och egna beräkningar. I scenario 2 antas en minskad smittspridning jämfört med prognosen. Ett uppdämt behov av att konsumera hos hushållen tillsammans med det höga sparandet under pandemin antas förstärka återhämtningen i världsekonomin när länder lättar på olika restriktioner. När osäkerheten i ekonomin avtar antas företagen tidigarelägga sina investeringar. Dessutom antas många länders beslut om nya stabiliseringspolitiska stödpaket för att återstarta sina ekonomier ge upphov till en varaktigt högre tillväxt, t.ex. om stöden används till produktiva investeringar. I detta scenario antas BNP- tillväxten i och 2022 bli starkare än i prognosen. Det leder till att arbetslösheten blir lägre och resursutnyttjandet i ekonomin blir högre än i prognosen. Sammantaget blir den offentliga sektorns finansiella sparande högre än i prognosen. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld blir därmed lägre. I detta avsnitt (3.6) redovisas de prognosrevideringar som gjorts jämfört med ekonomiska vårproposition (prop. 2020/21:100). Sedan den publicerades har bl.a. en kvartalssammanställning av nationalräkenskaperna, ett preliminärt BNP-utfall samt ett antal utfall för bl.a. och publicerats. Det har även skett ett tidsseriebrott i som, till skillnad från vårpropositionen, nu beaktas i prognoserna vilket påverkar bedömningen och framåt (se vidare avsnitt 3.2). Svensk ekonomi har återhämtat sig snabbare än väntat . Det medför att BNP-tillväxten 2021 nu väntas bli högre jämfört med prognosen i vårpropositionen (se tabell 3.8). Hushållens konsumtion har återhämtat sig i en snabbare takt än väntat . Starkare utfall medför att även prognosen för exporten har reviderats upp 2021 sedan vårpropositionen. Tillväxttakten för de fasta bruttoinvesteringarna har reviderats ned något 2021 jämfört med vårpropositionen, vilket främst förklaras av utfall. Offentlig konsumtion bedöms växa något snabbare än i vårpropositionen, vilket framför allt beror på ytterligare tillförda medel i denna budgetproposition. Potentiell BNP är uppreviderad vilket förklaras av uppreviderad produktivitet historiskt. Arbetslösheten är något uppreviderad 2021 till följd av högre utfall från . Läget på arbetsmarknaden har förbättrats jämfört med vårpropositionen. Både sysselsättningen och arbetskraften är trots det nedreviderade 2021 och 2022, vilket beror på ett tidsseriebrott i (se avsnitt 3.2). KPI- och KPIF-inflationen har reviderats upp både 2021 och 2022 jämfört med prognosen i vårpropositionen till följd av bl.a. högre energipriser samt ett ökat kostnadstryck för producenter. Prognosen för reporäntan är något uppreviderad jämfört med vårpropositionen till följd av en mer positiv bedömning av resursutnyttjandet. Tabell 3.8 Jämförelse mellan regeringens prognoser Procentuell förändring om inte annat anges. Siffrorna inom parentes avser prognos års ekonomiska vårproposition -2,8 (-2,8) (3,2) 3,5 (3,8) 1,4 (1,9) 1,5 (1,6) 1,8 (1,7) (1,7) 1,7 (1,6) 1,7 (1,6) 1,7 (1,6) -3,8 (-3,9) -1,5 (-2,6) 0,3 (-0,5) 0,2 (0,0) 0,0 (0,0) 8,3 (8,3) (8,7) 7,7 (7,9) 7,0 (7,0) 7,0 (7,0) 0,3 (0,3) (0,7) 0,5 (1,0) 0,3 (0,7) 0,3 (0,7) -1,3 (-1,3) -0,1 (0,3) 1,7 (1,9) 1,0 (1,7) 0,3 (0,6) -3,8 (-3,8) 3,2 (3,0) 2,7 (2,4) 0,5 (1,1) 0,2 (0,5) 2,1 (2,0) 2,6 (2,5) 2,4 (2,3) 2,6 (2,5) 2,8 (2,7) 0,5 (0,5) 1,6 (1,4) 1,4 (1,0) 1,7 (1,3) 2,2 (2,1) 0,5 (0,5) 1,8 (1,5) 1,5 (1,3) 1,7 (1,7) 2,0 (2,0) 0,0 (0,0) 0,0 (0,0) 0,0 (-0,3) 0,0 (-0,5) 0,0 (-0,5) Anm.: har arbetskraftsundersökningarna () anpassats till en ny ramlag, vilket innebär ett tidsseriebrott som försvårar analysen av sysselsättning, arbetskraft och arbetslöshet 2021 och påverkar jämförbarheten före och efter tidsseriebrottet. Prognosen är baserad på de regelverk för skatter och transfereringssystem och de anslagsnivåer som har beslutats av och som har föreslagits eller aviserats av regeringen. 1Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 2Avser åldersgruppen 15–. 3Procent av arbetskraften. 5Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 6Konsumentprisindex (KPI) resp. konsumentprisindex med fast ränta (KPIF). 7Procent, årsgenomsnitt. Källor: , , och egna beräkningar. 3.7Utvecklingen enligt andra bedömare I detta avsnitt (3.7) jämförs regeringens prognoser för vissa centrala makroekonomiska variabler med prognoser gjorda av , , Europeiska kommissionen och (se tabell 3.9). Det är viktigt att notera att prognoser publiceras , vilket gör att prognosmakare inte alltid har tillgång till samma informationsmängd. bedömer både regeringen och att BNP-tillväxten uppgår till , vilket också är i linje med bedömningarna från , och Europeiska kommissionen. Även är regeringens prognos i linje med övriga bedömares förutom prognos som är lägre. Skillnaderna mellan BNP-prognoserna är små sett ur ett statistiskt perspektiv. Diagram 3.5 visar bedömarnas prognoser tillsammans med symmetriska osäkerhetsintervall som täcker olika sannolikheter av regeringens historiska prognosfel, dvs. skillnader mellan utfall och regeringens prognoser. Bedömarnas prognoser ligger inom det intervall som täcker hälften av regeringens prognosfel och befinner sig inom en felmarginal som kan anses motsvara ett relativt vanligt prognosfel. Anm.: Osäkerhetsintervallen är baserade på regeringens historiska prognosfel, i budgetpropositionerna 1994–2020, och bör inte förväxlas med en framåtblickande riskbild. För en beskrivning av hur osäkerhetsintervallen är beräknade, se av makroekonomiska prognoser som publicerades i samband med ekonomiska vårproposition. Källor: Europeiska kommissionen, , , och egna beräkningar. Regeringens prognos för arbetslösheten 2021 är i linje med såväl som , medan och Europeiska kommissionens arbetslöshetsprognoser är något lägre. Samtliga bedömare med undantag för Europeiska kommissionen har beaktat statistikomläggningen av (se avsnitt 3.2) i sina prognoser för arbetsmarknaden. är regeringens prognos i linje med , men något högre än övriga bedömares prognoser. Regeringens prognos för KPI är i linje med samtliga prognosmakares prognoser 2021, med undantag för som är något högre. är regeringens prognos något lägre än och bedömningar. Regeringens bedömning av resursutnyttjandet , mätt med BNP-gapet, är i linje med och bedömningar, men något mer negativ än bedömning. Jämfört med Europeiska kommissionens prognos är regeringens bedömning mindre negativ . bedömer regeringen, och att resursutnyttjandet är i det närmaste balanserat. bedömer att BNP-gapet är tydligt positivt och Europeiska kommissionen bedömer att det är tydligt negativt. Den huvudsakliga förklaringen till skillnaderna är olika bedömningar av potentiell BNP. Jämförelse mellan olika bedömares prognoser Procentuell förändring om inte annat anges 1,6/2,1 1,4/1,2 1,9/2,1 1,6/1,5 – /2,1 – /1,2 1,6/2,0 1,7/1,6 1,6/ – 1,3/ – -1,5 -1,4 -2,5 -1,4 -1,1 -1,6 -0,1 Anm.: Publiceringsdatum för regeringen , för HIKP (harmoniserat index för konsumentpriser) och BNP-gap samt för resterande variabler, Europeiska kommissionen för arbetslöshet och BNP-gap samt för BNP och HIKP, och . 1Fasta priser, inte kalenderkorrigerade värden. 2Procent av arbetskraften, 15–. 3Alla förutom Europeiska kommissionen beaktar omläggningen av Arbetskraftsundersökningarna i prognos. 4Årsgenomsnitt, KPI (konsumentprisindex)/HIKP. 5Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: , Europeiska kommissionen, , och egna beräkningar. 4 De budgetpolitiska målen I detta avsnitt följer regeringen upp de budgetpolitiska målen och föreslår nivån för utgiftstaket . Avsnittet innehåller även en redogörelse för uppföljningen av målen i stabilitets- och tillväxtpakten samt en uppdaterad bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. De budgetpolitiska målen skapar förutsättningar för att andra politiska mål ska uppnås på ett sätt som är offentligfinansiellt hållbart på både kort och lång sikt. De budget- politiska målen består av ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande (överskottsmålet), ett utgiftstak för staten, ett kommunalt balanskrav och ett skuld- ankare. Uppföljningen av målen sker enligt de metoder som anges i skrivelsen för finanspolitiken (skr. 2017/18:207). –Med anledning av pandemin och den djupa lågkonjunktur som den orsakat bedrivs även fortsatt en expansiv finanspolitik för att bl.a. tillförsäkra tillräckliga resurser för sjukvården och dämpa de akuta ekonomiska effekterna. –Regeringens plan är att återföra det strukturella sparandet till överskottsmålets nivå 2023. Prognoser för ekonomins utveckling är dock osäkra och pandemin medför att prognosen i denna proposition är mer osäker än vanligt. Finanspolitiken kan alltså framöver behöva anpassas till ett konjunkturläge som avviker från det som prognostiseras i denna proposition. –Regeringen föreslår att utgiftstakets nivå fastställs till . Det är samma nivå som bedömningen av utgiftstaket ekonomiska vårproposition (prop. 2020/21:100). –Som helhet uppfyllde kommunsektorn balanskravet med god marginal 2020 och bedöms klara balanskravet även –2024. –Trots de omfattande åtgärder som vidtagits för att minska effekterna av pandemin och stödja återhämtningen bedöms finanspolitiken vara långsiktigt hållbar. Det beror till en del på att många åtgärder är temporära och avvecklas när behoven av en expansiv finanspolitik minskar. 4.1Uppföljning av målet för det finansiella sparandet Målnivån för det finansiella sparandet (överskottsmålet) anger att sparandet i den offentliga sektorn i genomsnitt ska motsvara en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel. Det strukturella sparandet innevarande och nästkommande år används för att bedöma måluppfyllelsen i förhållande till överskottsmålet i ett framåt- blickande perspektiv. För att i efterhand utvärdera om överskottsmålet uppnåtts och för att upptäcka systematiska avvikelser används ett bakåtblickande åttaårigt genom- snitt av det faktiska finansiella sparandet. Det bakåtblickande genomsnittet ska dock inte styra finanspolitiken på kort sikt. Regeringen bedömer att det strukturella sparandet tydligt avviker från överskottsmålet, men att avvikelsen är motiverad av pandemin och av stabiliseringspolitiska skäl. anger uttryckligen att det kan vara motiverat att bedriva en aktiv finanspolitik som försvagar sparandet av stabiliseringspolitiska skäl. Det betyder att även om finanspolitiken leder till en tydlig avvikelse från överskottsmålet innevarande år är politiken förenlig med det finanspolitiska ramverket. Om en målavvikelse konstateras ska dock regeringen redogöra för hur en återgång till målnivån ska ske. Det bakåtblickande genomsnittet av det finansiella sparandet –2020 bedöms ligga under målnivån. Tabell 4.1 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn samt indikatorer för avstämning mot överskottsmålet Procent av BNP om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 -3,0 -1,8 -0,7 -0,3 -1,0 -1,2 -0,6 -3,8 -1,5 1 Andel av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. Regeringens plan för återgång till överskottsmålet Regeringens bedömning: Det föreligger en tydlig avvikelse från överskottsmålet. Avvikelsen är motiverad av pandemin och av stabiliseringspolitiska skäl. Regeringen avser att återföra det strukturella sparandet till överskottsmålets nivå 2023. Finanspolitiken kan framöver behöva anpassas till ett konjunkturläge som avviker från det som prognostiseras i denna proposition. Skälen för regeringens bedömning: befann sig på grund av pandemin i en lågkonjunktur 2020 och befinner sig i lågkonjunktur även . Pandemin har medfört ökade direkta kostnader för t.ex. sjukvård, smittspårning, testning och vaccinering, vilket också försvagat det strukturella sparandet. Detta innebär att det är befogat att avvika från den målsatta nivån på överskottsmålet. Det strukturella sparandet bedöms bli -0,av potentiell BNP. Under finanskrisen, dvs. i den senaste djupa lågkonjunkturen, bidrog stora räntesänkningar till att stimulera ekonomin.