prop · H90336 · 2021-10-19 00:00:00 — 5 § Om det inom ramen för undervisningen, genom användning av ett nationellt kartläggningsmaterial eller ett nationellt bedömningsstöd, resultatet på ett natio- nellt prov eller uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vård- nadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas, och inte annat följer av 7 §, ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen. Stödet ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet, om det inte är uppenbart obehövligt. Detta gäller elever i samtliga skolformer och i fritidshemmet. Paragrafen innehåller bestämmelser om stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen. I första stycket görs en ändring som innebär att ”kunskapskrav” ersätts med ”betygskriterier” och ”kriterier för bedömning av kunskaper” samt att ”kravnivåer” ersätts med ”kriterier för bedömning av kunskaper”. Det görs även en språklig ändring i stycket på så vis att ordet ”uppnås” byts mot ”uppfyllas”. Ändringarna motsvarar de ändringar som görs i 3 kap. 2 §, se kommentaren till den paragrafen. I stycket görs också en språklig justering som innebär att en dubblering av en del av en mening tas bort. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 5.5. 7 § Om det inom ramen för undervisningen, genom användning av ett nationellt kartläggningsmaterial eller ett nationellt bedömningsstöd, resultatet på ett natio- nellt prov eller uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vård- nadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas, trots att stöd har getts i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen enligt 5 §, ska detta anmälas till rektorn. Detsamma gäller om det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle vara tillräckliga. Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Samråd ska ske med elevhälsan, om det inte är uppenbart obehövligt. Om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd, ska han eller hon ges sådant stöd. Stödet ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet, om det inte är uppenbart obehövligt. Bestämmelserna i första–tredje styckena och i 9–12 §§ ska inte tillämpas, om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyanlända och andra elever vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §. Paragrafen reglerar i vilka situationer som behovet av särskilt stöd ska utredas. I första stycket görs en ändring som innebär att ”kunskapskrav” ersätts med ”betygskriterier” och ”kriterier för bedömning av kunskaper” samt att ”kravnivåer” ersätts av ”kriterier för bedömning av kunskaper”. Det görs även en språklig ändring i stycket på så vis att ordet ”uppnås” byts mot 2021/22:36 ”uppfyllas”. Ändringarna motsvarar de ändringar som görs i 3 kap. 2 §, se kommentaren till den paragrafen. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 5.5. 10 § För en elev i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska det särskilda stödet ges på det sätt och i den omfattning som behövs för att eleven ska ha möjlighet att uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas. Paragrafen reglerar skolans ansvar för särskilt stöd i de obligatoriska skolformerna. I paragrafen görs ändringar som innebär att ”kunskapskrav” ersätts med ”betygskriterier” och ”kriterier för bedömning av kunskaper”. Det görs även en språklig ändring i paragrafen på så vis att ordet ”uppnås” byts mot ”uppfyllas”. Ändringarna motsvarar i huvudsak de ändringar som görs i 3 kap. 2 §, se kommentaren till den paragrafen. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 5.5. 12 i § En nyanländ elev, som har tagits emot inom skolväsendet i högstadiet i , grundsärskolan eller specialskolan och vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §, ska få studiehandledning på modersmålet om det inte är uppenbart obehövligt. Studiehandledningen ska syfta till att ge eleven förutsättningar att uppfylla de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas. Studiehandledningen får ges på elevens starkaste skolspråk, om det är ett annat än modersmålet. Paragrafen innehåller bestämmelser om studiehandledning på moders- målet för vissa nyanlända elever i , grundsärskolan och specialskolan. I första stycket görs en ändring som innebär att ”kunskapskrav” ersätts med ”betygskriterier” och ”kriterier för bedömning av kunskaper”. Det görs även en språklig ändring i stycket på så vis att ordet ”uppnås” byts mot ”uppfyllas”. Ändringarna motsvarar i huvudsak de ändringar som görs i 3 kap. 2 §, se kommentaren till den paragrafen. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 5.5. 5 § Barn som på grund av att de har en utvecklingsstörning inte bedöms ha förutsättningar att uppfylla sådana betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som gäller för och som minst ska uppfyllas, ska tas emot i grundsärskolan. Frågan om mottagande i grundsärskolan prövas av barnets hemkommun. Ett beslut om mottagande i grundsärskolan ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd med barnets vårdnadshavare ska ske när utredningen genomförs. Om barnets vårdnadshavare inte lämnar sitt medgivande till att barnet tas emot i grundsärskolan, ska barnet fullgöra sin skolplikt enligt vad som gäller i övrigt enligt denna lag. Ett barn får dock tas emot i grundsärskolan utan sin vårdnads- havares medgivande, om det finns synnerliga skäl med hänsyn till barnets bästa. I paragrafen finns bestämmelser om mottagande i grundsärskolan. I första stycket görs en ändring som innebär att ”kunskapskrav” ersätts med ”betygskriterier” och ”kriterier för bedömning av kunskaper”. görs även en språklig ändring i stycket på så vis att uttrycket ”nå upp till” byts mot ”uppfylla” Dessutom görs språkliga ändringar som tydliggör att bedömningen av om ett barn ska tas emot i grundsärskolan ska göras i förhållande till sådana betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som gäller för och som minst ska uppfyllas. Paragrafen utformas efter synpunkter från Lagrådet. Ändringarna motsvarar i huvudsak de ändringar som görs i 3 kap. 2 §, se kommentaren till den paragrafen. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 5.5. 14 § Om eleven före den tidpunkt som framgår av 12 eller 13 § uppfyller de betygskriterier som minst ska uppfyllas för den skolform där eleven fullgör sin skolplikt, upphör skolplikten. Frågan om skolpliktens upphörande enligt första stycket prövas av hemkom- För en elev som går i specialskolan prövas frågan av Specialpedagogiska I paragrafen anges i vilka fall skolplikten kan upphöra tidigare än normalt. I första stycket görs en ändring som innebär att ”kunskapskrav” ersätts med ”betygskriterier”. Det görs även en språklig ändring i stycket på så vis att ordet ”uppnås” byts mot ”uppfyllas”. Ändringarna motsvarar i hu- vudsak de ändringar som görs i 3 kap. 2 §, se kommentaren till den paragrafen, med den skillnaden att ”kunskapskrav” här enbart byts ut mot ”betygskriterier” och inte också mot ”kriterier för bedömning av kun- Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 5.5. 15 § En elev i , grundsärskolan eller specialskolan har rätt att slut- föra den högsta årskursen, även om skolplikten upphör . En elev i , grundsärskolan eller specialskolan har också rätt att efter skolpliktens upphörande slutföra utbildningen under , om eleven inte har uppfyllt de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas för respektive skolform. En elev i grundsärskolan har under rätt till minst 800 timmars undervisning utöver den i 11 kap. 7 § första stycket garanterade undervisningstiden, om eleven inte uppfyllt betygskriterierna eller kriterierna för bedömning av kunskaper. En elev som har tagits emot i specialskolan enligt 6 § första stycket 1 och som på grund av sina funktionsnedsättningar inte kan få tillfredsställande förhållanden i gymnasiesärskolan eller gymnasieskolan, får efter det att skolplikten har upphört och i mån av plats genomgå ytterligare utbildning i specialskolan till och med vår- terminen det kalenderår eleven fyller , om eleven inte bedöms ha förmåga att fullfölja utbildningen enligt andra stycket. Paragrafen innehåller bestämmelser om rätt att slutföra skolgången i , grundsärskolan eller specialskolan även om skolplikten har I andra stycket görs ändringar som innebär att ”kunskapskrav” ersätts med ”betygskriterier” och ”kriterier för bedömning av kunskaper”. görs även en språklig ändring i stycket på så vis att ordet ”uppnås” byts mot ”uppfyllas”. Ändringarna motsvarar i huvudsak de ändringar som görs i 3 kap. 2 §, se kommentaren till den paragrafen, med den skillnaden att 2021/22:36 formuleringen ”kriterier för bedömning av kunskaper” här i praktiken endast omfattar ämnesområden, eftersom förevarande paragraf reglerar en rätt att slutföra skolgången. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 5.5. 12 § Minst en gång varje termin ska läraren, eleven och elevens vårdnadshavare ha ett utvecklingssamtal om hur elevens kunskapsutveckling och sociala utveck- ling bäst kan stödjas samt om vilka insatser som behövs för att eleven ska uppfylla betygskriterierna eller kriterierna för bedömning av kunskaper och i övrigt ut- vecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Informationen vid utvecklingssamtalet ska grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i för- hållande till läroplanen och betygskriterierna eller kriterierna för bedömning av kunskaper i de ämnen som eleven får undervisning i. Utvecklingssamtal ska i vissa fall resultera i ett sådant åtgärdsprogram som avses i 3 kap. 9 §. I paragrafen anges vad som gäller i fråga om utvecklingssamtal i grund- skolan. I första stycket görs en ändring som innebär att ”kunskapskraven” ersätts med ”betygskriterierna eller kriterierna för bedömning av kunskaper”. Med betygskriterier avses sådana kriterier som används för att beskriva vilka kunskaper som typiskt sett ska uppnås för ett visst betyg. Med kriterier för bedömning av kunskaper avses kriterier som används för att bedöma elevers kunskapsutveckling i årskurser där man inte sätter betyg. Det görs även en språklig ändring i stycket på så vis att ordet ”nå” byts mot ”uppfylla”. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 5.5. 13 § I årskurs 1–5 ska läraren en gång per läsår, vid ett av utvecklingssamtalen, i en skriftlig individuell utvecklingsplan 1.ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till kriterierna för bedömning av kunskaper eller betygskriterierna för årskurs 6 i de ämnen som eleven får undervisning i, och 2.sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper eller betygskriterierna för årskurs 6 och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Överens- kommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare vid utvecklings- samtalet ska alltid dokumenteras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges i utvecklingsplanen. Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal. Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga individuella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för att uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper eller betygskriterierna för årskurs 6. Om en elev ges betyg i årskurs 4 och 5 gäller inte skyldigheten enligt första stycket i de aktuella årskurserna. Paragrafen innehåller bestämmelser om skriftliga individuella utveck- Prop. 2021/22:36 lingsplaner i . I första stycket första punkten görs ändringar som innebär att ”kunskaps- kraven” ersätts med ”kriterierna för bedömning av kunskaper eller betygs- kriterierna”. Dessutom tydliggörs att det är fråga om betygskriterierna för årskurs 6. I årskurs 1–3 sätts inte betyg och i årskurs 4 och 5 ska betyg endast sättas i ämnen om rektorn med stöd av 3 kap. 14 a § beslutar om det, (se 10 kap. 15 och 16 §§). Med kriterier för bedömning av kunskaper avses kriterier som används för att bedöma elevers kunskapsutveckling i årskurser där man inte sätter betyg. Även i de fall då betyg inte sätts i de aktuella årskurserna kan läraren i vissa ämnen behöva ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till betygskriterierna för årskurs 6.Detta blir aktuellt i de ämnen där det endast finns betygskriterier och inte några kriterier för bedömning av kunskaper. Med betygskriterier avses sådana kriterier som används för att beskriva vilka kunskaper som typiskt sett ska uppnås för ett visst betyg. Att alla betygskriterier för betyget E ska vara uppfyllda för att ett godkänt betyg ska ges framgår av 19 och 20 §§. Även i första stycket andra punkten och i fjärde stycket görs ändringar som innebär att ”kunskapskrav” ersätts med ” kriterierna för bedömning av kunskaper eller betygskriterierna för årskurs 6”. När det gäller betygs- kriterierna ska bedömningen avse om eleven kommer att uppfylla dessa i årskurs 6. Dessutom görs språkliga ändringar på så vis att ordet ”nå” byts mot ”uppfylla”. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 5.5. 19 § När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Läraren ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg. Vid bedömningen ska elevens kunskaper 1.i årskurs 4 och 5, om betyg sätts i dessa årskurser, ställas i relation till de kunskaper som en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till betygs- kriterierna för årskurs 6 2.i årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygs- tillfället i förhållande till betygskriterierna för årskurs 6, och 3.efter årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till betygskriterierna för årskurs 9. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur elevens kunskaper ska be- dömas vid betygssättningen innan ett ämne har avslutats i . betyg ska ha någon av beteckningarna A, B, C, D, E eller F föreskrivs i Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D eller E, varav E är lägsta betyg. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. I första stycket görs ändringar som innebär att det införs en ny princip för betygssättning som ska gälla för betygsstegen A–D. att läraren ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. betyget E måste dock vara uppfyllda. En sammantagen bedömning kan innehålla kompensatoriska inslag, dvs. om en elevs kunskaper inte i alla delar stämmer med betygskriterierna för ett visst betygssteg kan en lägre kunskapsnivå i någon eller några delar vägas mot en högre kunskapsnivå i en eller några andra delar. En sammantagen bedömning behöver dock inte innehålla sådana inslag. En sammantagen bedömning medger att lära- ren kan göra en sammanvägning av elevens kunskaper och sätta det betyg som totalt sett bäst motsvarar elevens kunskaper. Vid den sammantagna bedömningen ska läraren använda den kännedom som hon eller han har om elevens kunskaper och ställa denna i relation till de typiska kunskaper som beskrivs i betygskriterierna för betygsstegen A, C och E. Betygen A och C sätts om läraren bedömer att elevens kunskaper sammantaget bäst motsvarar betygskriterierna för respektive betyg. Betygen B och D sätts om läraren bedömer att elevens kunskaper samman- taget är mellan betygskriterierna för betygen A och C respektive C och E. För att en elev ska få något av betygen A–E behöver samtliga betygs- kriterier för betyget E vara uppfyllda. Detta innebär att om elevens kun- skaper i något avseende inte når upp till betygskriterierna för betyget E kan eleven inte få ett godkänt betyg. I andra stycket görs ändringar som innebär att ”kunskapskrav” ersätts med ”betygskriterier”. Med betygskriterier avses sådana kriterier som an- vänds för att beskriva vilka kunskaper som typiskt sett ska uppnås för ett Som framgår av första stycket måste dock alla betygskriterier för betyget E vara uppfyllda för att en elev ska få ett godkänt betyg. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 5.4. 20 § När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska läraren göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska få ett Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om betygskriterier. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur elevens kunskaper ska be- dömas när betyg sätts i efter det att ett ämne har avslutats. Ändringarna i första stycket innebär att det införs en ny princip för betygssättning som ska gälla för betygsstegen A–D och att ”kun- skapskrav” ersätts med ”betygskriterier”. Ändringarna motsvarar de änd- ringar som görs i 10 kap. 19 §, se kommentaren till den paragrafen. Även i andra stycket ersätts ”kunskapskrav” med ”betygskriterier”. andra stycket görs också språkliga ändringar som innebär att upplys- ningsbestämmelsen anpassas till hur denna typ av bestämmelser normalt Ändringen innebär inte någon förändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 5.4. 21 § Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen enligt 19 och 20 §§ bortses från enstaka delar av betygskriterierna för årskurs 6 eller 9. skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna uppfylla betygskriterierna för ett visst betyg. Paragrafen innehåller bestämmelser om möjligheter att vid betygssätt- ningen göra undantag från kunskapskrav. Ändringarna i paragrafen innebär att ”kunskapskrav” ersätts med Prop. 2021/22:36 ”betygskriterier”. Med betygskriterier avses sådan kriterier som används för att beskriva vilka kunskaper som typiskt sett ska uppnås för ett visst betyg. Att alla betygskriterier för betyget E ska vara uppfyllda för att ett godkänt betyg ska ges framgår av 19 och 20 §§. Det görs även språkliga ändringar i paragrafen bl.a. på så vis att ordet ”nå” byts mot ”uppfylla”. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 5.4. 23 a § En huvudman ska, om annat inte följer av andra stycket, erbjuda lovskola till elever som har avslutat årskurs 8 och som riskerar att i nästa årskurs inte uppfylla betygskriterierna för betyget E i ett eller flera ämnen och som därigenom riskerar att inte uppnå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lovskolan ska anordnas som eleven har avslutat årskurs 8 och uppgå till sammanlagt minst . Tiden för lovskola ingår inte i den minsta totala undervisningstiden enligt 5 §. En huvudman får från ett erbjudande enligt första stycket räkna av den tid som eleven deltagit i lovskola som huvudmannen frivilligt anordnat det år eleven påbörjar årskurs 8 till och med vårterminen påföljande år. Om eleven har deltagit minst i sådan undervisning behöver huvudmannen inte lämna något erbjudande enligt första stycket. Paragrafen reglerar huvudmäns skyldighet att i vissa situationer erbjuda elever lovskola. I första stycket görs en ändring som innebär att ”kunskapskrav” ersätts med ”betygskriterier”. Med betygskriterier avses sådan kriterier som används för att beskriva vilka kunskaper som typiskt sett ska uppnås för ett visst betyg. Att alla betygskriterier för betyget E ska vara uppfyllda för att ett godkänt betyg ska ges framgår av 19 och 20 §§. Det görs även en språklig ändring i stycket på så vis att ordet ”nå” byts mot ”uppfylla”. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3. 15 § Minst en gång varje termin ska läraren, eleven och elevens vårdnadshavare ha ett utvecklingssamtal om hur elevens kunskapsutveckling och sociala ut- veckling bäst kan stödjas samt om vilka insatser som behövs för att eleven ska uppfylla betygskriterierna eller kriterierna för bedömning av kunskaper och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Informationen vid utvecklingssamtalet ska grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i förhållande till läroplanen och betygskriterierna eller kriterierna för bedömning av kunskaper i de ämnen eller ämnesområden som eleven får undervisning i. Utvecklingssamtal ska i vissa fall resultera i ett sådant åtgärdsprogram som avses i 3 kap. 9 §. I paragrafen anges vad som gäller i fråga om utvecklingssamtal i grundsär- skolan. Ändringarna i första stycket innebär att ”kunskapskraven” ersätts med ”betygskriterierna eller kriterierna för bedömning av kunskaper”. Med betygskriterier avses sådan kriterier som används för att beskriva vilka kunskaper som typiskt sett ska uppnås för ett visst betyg. Att alla betygs- kriterier för betyget E ska vara uppfyllda för att ett godkänt betyg ska ges framgår av 22 och 23 §§. Med kriterier för bedömning av kunskaper avses 2021/22:36 kriterier som inte används för betygssättning utan för att bedöma elevers kunskapsutveckling i årskurser där man inte sätter betyg och i ämnes- områden där betyg inte heller sätts. Det görs även en språklig ändring i stycket på så vis att ordet ”nå” byts mot ”uppfylla”. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 5.5. 16 § I årskurs 1–5 ska läraren en gång per läsår, vid ett av utvecklingssamtalen, i en skriftlig individuell utvecklingsplan 1. ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till a)kriterierna för bedömning av kunskaper eller betygskriterierna för årskurs 6 ide ämnen som eleven får undervisning i, eller b)kriterierna för bedömning av kunskaper i de ämnesområden som eleven får undervisning i, och 2. sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper eller betygskriterierna för årskurs 6 och i övrigt ut- vecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Överens- kommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare vid utvecklings- samtalet ska alltid dokumenteras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges i utvecklingsplanen. Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal. Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga individuella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för att uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper eller betygskriterierna för årskurs 6. Om en elev ges betyg i årskurs 4 och 5 gäller inte skyldigheten enligt första stycket i de aktuella årskurserna. Paragrafen innehåller bestämmelser om skriftliga individuella utveck- lingsplaner i grundsärskolan. I första stycket första punkten görs ändringar som innebär att punkten delas in i två underpunkter och att ”kunskapskraven” ersätts med ” kriterierna för bedömning av kunskaper eller betygskriterierna”.