prop · H90331 · 2021-10-21 00:00:00 — En delförklaring kan vara att hållbarhetsanalyser genomfördes innan nuvarande styrelseordförande och vd fanns på plats och att analysen inte har återkommit i ägardialoger och så vidare efter genomförandet. Våra intervjuer ger en något splittrad bild av hållbarhetsanalysernas bidrag från bolagens perspektiv. Bra dialog men kan finnas skillnader mellan större och mindre bolag Åena sidan uppger en person att hen haft en bra dialog med ägaren i samband med hållbarhetsanalysen som också tagits upp på ägardialogerna. Hållbarhetsanalysen driver utvecklingen framåt enligt denna person och är ett bra exempel på ett verktyg i styrningen som är individuellt anpassat för varje bolag.74 Åandra sidan menar en annan person att hållbarhetsanalyserna fungerar olika bra för större och för mindre bolag. Hållbarhetsanalysen är enligt denna person ett sätt för ägaren att skapa någon form av revision/kontroll. De mindre företagen kan sakna den interna kompetens som behövs för att utmana sig själva och hitta utvecklingsområden. De mindre bolagen kan därför uppskatta att få den typen av support och den funktionen. För de stora bolagen, menar denna person, kan det 73Se elektronisk bilaga 3: för styrelseordförande fråga 9 s. 7 och för vd:ar fråga 9 s. 34. 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N vara svårare för bolagsförvaltningen att faktiskt bidra eftersom de stora bolagen kan ha en intern kompetens i hållbarhetsfrågorna.75 Tillfällig och oregelbunden effekt En annan person menar att hen inte vet om hållbarhetsanalysen får någon avgörande betydelse för bolagens långsiktiga hållbarhetsarbete. När hållbarhetanalysen görs så höjer den enligt hen temperaturen i arbetet med hållbarhetsfrågorna genom att skapa en diskussion i styrelsen i stunden. Denna person lyfter fram att det nu onekligen finns en metodik och standard för hållbarhetsanalyserna som uppföljning. Men denna person menar att när hållbarhetsanalysen genomförs så händer det något. I stunden skapar de fokus och har inslag av revision. Men hållbarhetsanalyserna är mycket beroende av vem som gör dem, och den personens kompetens. Därför ger de en oregelbunden genomlysning av verksamheten avseende hållbart företagande. Sammantaget upplever inte hen att hållbarhetsanalyserna har varit en avgörande punkt i ägardialogerna.76 Förväntningar om fortsatt utveckling De personer vi intervjuat har uttryckt förväntningar om att hållbarhetsanalyserna utvecklas. En person hänvisar till att regeringen introducerade hållbarhetsanalyserna på särskilda styrelseseminarier för de statligt ägda bolagens styrelser. Det var till hjälp med att komma i gång med arbetet med hållbart företagande. Det gav en teoretisk bas att koppla verksamheten till som var bra för bolagen. Hållbarhetsanalyserna har enligt denna person varit viktiga för att göra arbetet konkret och föra det vidare. Men personen menar också att det nu kanske vore lämpligt att göra ett omtag givet att hållbarhetsanalyserna är ett av de viktigaste och tydligaste verktyg som ägaren har i sin styrning av bolagen. Hållbarhetsanalyserna skulle därför kunna genomföras mer regelbundet, så att det inte bara sker en gång och att man sen lämnar analyser och resultat och är nöjd med det. Baserat på hållbarhetsanalysen bör man ha en kontinuerlig dialog med bolagen på samma sätt som man har kring den ekonomiska uppföljningen.77 Denna person tar upp att en utgångspunkt skulle kunna vara att utgå från de statligt ägda bolag som kommit längst i utvecklingen av hållbarhetsfrågorna och arbetet med att integrera dem i verksamhetsutvecklingen. skulle kunna ha en referensgrupp för att samla erfarenheter som behöver spridas till övriga bolag. Ett annat sätt vore enligt hen att ange olika riktmärken och eller R I K S R E V I S I O N E N H Å L L B A R T F Ö R E T A G A N D E – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G A V D E S T A T L I G T Ä G D A B O L A G E N goda exempel på hur framgångsrika bolag arbetar med hållbarhetsfrågorna. Det skulle också kunna fungera som en kunskapsbas för regeringen.78 En annan person tar upp att det skulle kunna övervägas att ha bolagsanalyser med en betydande hållbarhetsdel. Regeringen skulle då tydligt signalera att hållbarhetsfrågorna är en integrerad del av bolagets arbete.79 4.3 Uppföljningen av bolagens strategiska hållbarhetsmål En majoritet av styrelseordförande och vd:ar upplever enligt svaren i enkäterna att regeringen följer upp de strategiska hållbarhetsmålen. Uppföljningen görs såväl inom ramen för ägardialogerna, som i andra sammanhang. I de intervjuer vi genomfört framförs uppfattningen att regeringen möter bolagens arbete med de strategiska hållbarhetsmålen på ett bra sätt. En person uppger till exempel att regeringen påminner om och följer upp sina förväntningar tydligt vid ägardialogerna där man bland annat diskuterar de strategiska hållbarhetsmålen.81 En annan person uttrycker att regeringen verkligen är intresserad av bolagets hållbarhetsmål.82 De vi intervjuat framför också att arbetet med de strategiska hållbarhetsmålen i bolagen fungerar bra. En person uppger till exempel att arbetet med dessa mål är en del i styrelsens arbete. De är en del i årshjulet utifrån bolagsstyrningsperspektiv. Man återbesöker de specifika hållbarhetsmålen och fortsätter att utveckla dem och byter ut dem utifrån de intressentdialoger som sker. Det är en väldigt naturlig och välintegrerad del enligt denna person.83 En annan person tar upp att målen ger en linje för bolagen och deras utveckling av affärer. Målen skapar enligt den personen kontinuitet bland annat genom att de tas upp och konsekvent följs upp på ägardialogerna.84 Den övervägande majoriteten av de sammanlagt 185 hållbarhetsmål som anges för vart och ett av de statligt ägda bolagen redogörelse för företag med statligt ägande ligger väl i linje med regeringens riktlinjer för de strategiska hållbarhetsmål som bolagsstyrelserna ska sätta.85 Men det finns exempel på 80Se elektronisk bilaga 3: för styrelseordförande fråga 6 s. 6 och för vd:ar fråga 6 s. 32. 85Bolagens strategiska hållbarhetsmål ska fokusera på värdeskapande, vara relevanta för bolagets affärsverksamhet och väsentliga hållbarhetsaspekter, vara långsiktiga, utmanande, uppföljningsbara, tydliga och jämförbara, samt i förekommande fall relevanta för bolagets särskilt beslutade samhällsuppdrag. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N tveksamt formulerade mål med avseende på regeringens krav om att hållbarhetsmålen ska vara utmanande och relevanta: •Arlandabanan (AIAB): ”Följa lagar och regler” •LKAB: ”efterlever sin uppförandekod” •Saminvest: ”Avyttra direktinvesteringar i Fouriertransform och Inlandsinnovation enligt uppdraget där andel avyttrade bolag ska vara .” Men det finns också exempel på särskilt ambitiösa mål. Särskilt ett mål har vi bedömt som nydanande, innovativt och utmanande. har som ett av sina hållbarhetsmål att en tredjedel av bolagets omsättning 2020 ska ha genererats som en direkt följd av hållbarhetsarbetet. Detta menar vi är ett intressant exempel på ett försök att balansera en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. 4.4 Regeringens andra uppföljande analyser Vid sidan av hållbarhetsanalyserna har regeringen också genomfört andra analyser inom centrala hållbarhetsområden i uppföljningssyfte. Vi har sett att det saknas kontinuitet i uppföljningarna så att rekommendationer från tidigare uppföljningar inte följs upp i senare uppföljningar. Det finns också problem med data från bolagen, framför allt inom miljöområdet. 2020 lät bolagsförvaltningen genomföra en klimatanalys av samtliga bolag och hela bolagsinnehavet. En liknande analys gjordes 2015. Båda dessa klimatanalyser identifierar visserligen tydliga och konkreta rekommendationer och slutsatser och det finns vissa data avseende såväl direkta som indirekta växthusgasutsläpp på portfölj-, sektors- och bolagsnivå. Klimatanalyserna och de data som presenteras bygger dock på redovisning som inte är komplett och behöver därför utvecklas för att bli robustare. Inom det sociala området ser vi att regeringens uppföljande data är mer heltäckande men att det kan finnas skäl att överväga vad nästa steg i uppföljningen ska vara. 4.4.1 Rekommendationer från klimatanalyser följs inte upp Klimatanalysen 2015 innehåller tydliga rekommendationer: •Klimat- och energistrategier bör utarbetas för respektive bolag. •Bolagen bör regelbundet följa upp verksamhetens utsläpp och fokusera på de största utsläppen. •För att styra leverantörskedjan mot en mer hållbar klimat- och energiomställning är inköpsavdelningen nyckeln, enligt rekommendationerna i rapporten. •FoU-avdelningen bör ha klimataspekten och energieffektivitet som ett kriterium vid utveckling av framtida produkter och tjänster. R I K S R E V I S I O N E N H Å L L B A R T F Ö R E T A G A N D E – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G A V D E S T A T L I G T Ä G D A B O L A G E N Beträffande rapportering av koldioxidintensitet och identifiering av rätt nyckeltal för respektive verksamhet rekommenderar klimatanalysen 2015 att bolagen tydligt bör informera om förändringar i redovisning av klimat- och energidata. Rekommendationen i rapporten är att bryta ner verksamheten till produktgrupper eller verksamhetsrelaterade nyckeltal för att följa upp och styra klimatarbetet. Bolagen kan också använda intern prissättning på koldioxid för att prioritera aktiviteter och säkerställa att rätt investeringsbeslut tas. Dessa rekommendationer följs inte upp i klimatanalysen 2020 utan den lägger till följande slutsatser, som i vissa avseenden anknyter till slutsatserna från klimatanalysen 2015.86 Det finns enligt klimatanalysen 2020 ett behov av tydliga absoluta mål för minskning av utsläppen. Det är också viktigt att samla in insikter kring bolagens indirekta utsläpp och att bolagen aktivt samarbetar med aktörer i värdekedjan för att minska utsläppen (vilket kan jämföras med fokus på inköpsavdelningarna 2015). Det finns också enligt klimatanalysen 2020 ett behov av redovisning som underlättar analys.87 En tydlig analys av bolagens klimatrelaterade risker och möjligheter kan enlig klimatanalysen i större utsträckning leda till bättre förståelse för de potentiella finansiella positiva och negativa effekter på portföljen som föranleds av klimatförändringen. 4.4.2Uppföljningen av bolagens växthusgasutsläpp kan förbättras om bolagens redovisning förbättras Våra iakttagelser av resultaten beträffande den miljömässigt hållbara utvecklingen i regeringens klimatanalyser har vi strukturerat efter portfölj- och sektornivå. Iakttagelserna bygger främst på genomgång av de två klimatanalyser som regeringen låtit utföra och 2020. På portföljnivå visar klimatanalyserna 2015 och 2020 att utvecklingen är positiv. Utsläppen och energianvändningen utvecklas i önskvärd riktning. Utsläppen och energianvändningen går ned och det sker en successiv övergång till förnyelsebar energi. Vi har använt de upplysningar som klimatanalyserna tillhandahåller om portföljen. Men det kan finnas kvalitetsproblem i dessa data som kan påverka tillförlitligheten i informationen om portföljen. 86Bolagsförvaltningen på har lämnat uppgift om att de två klimatrapporterna är fristående och gjorda av två olika konsulter. Det ingick inte i uppdraget till dem som utförde klimatanalysen 2020 att utgå från klimatanalysen 2015 (återkoppling från till iakttagelser av klimatanalysen 2020, bilaga i mejl till ). 87Förändringar i bolagens verksamheter så som avyttringar eller förvärv hanteras redovisningsmässigt på olika sätt av olika bolag, vilket försvårar analys av bolagsportföljens arbete med växthusgasutsläpp som helhet. Enhetliga riktlinjer för hur bolagen i portföljen ska redovisa dessa förändringar i verksamhetens omfattning skulle förenkla konsekvent uppföljning av bolagens utfall och ställning. 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Klimatanalysen 2020 visar att det för ett antal sektorer finns tydliga utvecklingsområden. För sektorerna basindustri, energi och fastighet är utvecklingen i huvudsak positiv. För ett antal andra sektorer pekar klimatanalysen på ett utvecklingsbehov, även om det också sker en positiv utveckling inom vissa områden. Det vi sett är till exempel att bolag inte klimatkompenserar och att direkta och indirekta utsläpp kan ha ökat. Vår samlade bedömning är att bilden bland annat därför är oklar inom detta centrala hållbarhetsområde. En viktig förklaring till att bilden av utvecklingen inom miljöområdet är oklar är att rapporteringen från bolagen är ojämn. Se nedanstående tabell som visar uppgifter för ett antal sektorer. Tabell 3 sammanställning av sektorer med utvecklingsbehov avseende redovisning enligt uppgifter i klimatanalysen 2020 3 av 6 bolag har inte redovisat sina totala direkta utsläpp. 3 av 6 bolag har inte redovisat sina indirekta utsläpp. 4 av 6 bolag har inte redovisat sina totala direkta utsläpp. 3 av 6 bolag redovisar inte indirekta utsläpp. 4 av 6 bolag rapporterar inte sin energianvändning för –2018. 3 av 6 bolag redovisar inte klimatrelaterade risker i sin rapportering. 7 av 8 bolag har inte konsekvent redovisat indirekta utsläpp. Enligt Hållbarhetsredovisningen bestämde Systembolaget att sluta redovisa utsläpp i scope 3 (indirekta utsläpp). Detta leder till att det inte går att jämföra siffrorna med med tidigare. Bolagen i konsumentsektorn redovisar ingen energianvändning. 2 av 4 bolag redovisar inte indirekta utsläpp. 7 av 11 bolag har inte redovisat sina totala direkta utsläpp. 5 av 11 bolag har inte redovisat sina indirekta och övriga utsläpp. 7 av 11 bolag rapporterar inte sin energianvändning. Källa: bearbetning av uppgifter i Klimatanalys . Merparten av bolagen i portföljen med väsentliga utsläpp rapporterar detta (15 stycken). Vad gäller de bolag som inte rapporterar handlar det oftast om att de har så pass små utsläpp att det inte anses utgöra en väsentlig påverkan på helheten av de statligt ägda bolagens utsläpp.88 Däremot är det dock enligt viktigt att beakta att utöver att helheten i portföljen ska utvecklas i önskvärd riktning så är det också viktigt att det sker en positiv utveckling för varje enskilt bolag. 88Uppgift från faktagranskning . R I K S R E V I S I O N E N H Å L L B A R T F Ö R E T A G A N D E – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G A V D E S T A T L I G T Ä G D A B O L A G E N 4.4.3Social hållbarhet – policyer på plats men frågor om praktisk implementering De data som regeringen samlat visar att majoriteten av bolagen har en policy eller styrdokument som inkluderar många av de områden som efterfrågas av regeringen (exempelvis miljö och klimat, arbetsmiljö och säkerhet och så vidare).89 De flesta bolag har i någon utsträckning sina policyer externt tillgängliga och i alla bolag har åtminstone en eller flera policyer (eller alla) beslutats av styrelsen. En majoritet av bolagen () har enligt regeringens data antagit en policy kopplad till mänskliga rättigheter. 10 av de statligt ägda bolagen uppger att de har genomfört en konsekvensanalys med anledning av mänskliga rättigheter. Över hälften av bolagen (25 bolag) anger att de har en obligatorisk utbildning för chefer eller andra utpekade inom affärsetik. 23 bolag rapporterar att de har haft ett eller flera fall rapporterade internt eller till en visselblåsarfunktion. Det är värt att notera att uppgiften endast visar på inrapporterade fall, inte utfallet av själva rapporteringen. Mer i detalj har vi noterat att dessa data visar att bara 10 bolag genomfört konsekvensanalyser angående mänskliga rättigheter. Att drygt hälften av bolagen har genomfört en obligatorisk utbildning i affärsetik för chefer betyder att nästan hälften inte gjort det. Tre fjärdedelar av bolagen har inte satt upp tydliga hållbarhetsmål som kopplar till sjukfrånvaro eller arbetsolyckor. 4.4.4 Vissa bolag har jämställdhet som strategiskt hållbarhetsmål Avseende jämställdhet visar regeringens data att 12 bolag har satt upp som ett strategiskt hållbarhetsmål att öka jämställdheten inom bolagen (exempelvis bland anställda eller chefer). har gjort en enkel analys av om det finns skillnader mellan bolag som män respektive kvinnor är styrelseordförande i med avseende på bolagens storlek –2019. Styrelserna i statligt ägda bolag är jämställda. Det framkommer av regeringens skrivelse att av alla styrelseordförande och av alla styrelseledamöter är kvinnor.90 89Informationen finns tillgänglig för 43 av de statliga bolagen. Informationen samlas inte in för , Eurofima, Industrifonden eller Norrlandsfonden. 90Se regeringens årliga skrivelser till om de statliga bolagen 2014–2019. 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N En jämförelse av nettoomsättningen i bolag med en kvinna respektive en man som styrelseordförande visar att kvinnor är styrelseordförande i bolag med betydligt lägre nettoomsättning. Bolag där en kvinna är styrelseordförande har i genomsnitt en nettoomsättning som motsvarar av den genomsnittliga nettoomsättningen i bolag med en man som styrelseordförande.91 Skillnaden mellan bolag där en kvinna respektive en man är vd är mindre, men tendensen är densamma. Bolag där en kvinna är vd har i genomsnitt en nettoomsättning som motsvarar av den genomsnittliga nettoomsättningen i bolag med en man som vd.92 4.4.5Bolagens hållbarhetsrapporter utförs i enlighet med regeringens riktlinjer I princip samtliga bolag gör enligt regeringens insamlade data om bolagens hållbarhetsarbete en hållbarhetsredovisning enligt GRI:s (Global Reporting Initiatives) riktlinjer och har en hållbarhetsredovisning som granskats översiktligt.93 91Se regeringens årliga skrivelser till om de statliga bolagen 2014–2019. 92Fördelningen utifrån genomsnittlig omsättning torde visa på en stor förändring efter det att en kvinna har anställts som vd för 2020. Att vissa bolag står för en så stor del av omsättningen gör att det kan bli mycket stora förändringar vid byten av styrelseordföranden och vd i dessa bolag när man mäter och jämför genomsnittlig nettoomsättning utifrån kön (uppgift från faktagranskning ). 93Undantagen utgörs av Vasallen, ett bolag som är under avveckling, samt som inte rapporterar enligt GRI men har en bestyrkt hållbarhetsredovisning. R I K S R E V I S I O N E N H Å L L B A R T F Ö R E T A G A N D E – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G A V D E S T A T L I G T Ä G D A B O L A G E N 5 Regeringens information till Vi bedömer i detta kapitel om regeringens årliga skrivelse till om de statligt ägda bolagen ger en tydlig bild av regeringens styrning samt bolagens utveckling, såväl positiv som negativ, inom social och miljömässig hållbarhet. Vi bedömer också om regeringen är tydlig mot om de förutsättningar som finns för att informera om bolagens utveckling inom hållbart företagande. Vår genomgång av regeringens årliga skrivelse till 2015 och 2019 visar att regeringen utvecklat informationen till framför allt beträffande beskrivningar av processer i enlighet med hur styrningen utvecklats. Däremot saknar skrivelserna samlad information om det faktiska genomförandet av dessa processer, det samlade resultatet för samtliga hållbarhetsområden och förutsättningarna för att kunna förmedla information om detta till på basis av bolagens redovisning och rapportering. Grundläggande utfallsfakta om regeringens styrning saknas. Regeringens skrivelse till saknar grundläggande fakta om regeringens styrning i praktiken, till exempel information om antalet genomförda ägardialoger och hållbarhetsanalyser. Alla bolag har inte en ägardialog och hållbarhetsanalyser har inte genomförts för alla bolag. 5.1 Beskrivningen av resultat och förutsättningar De olika delarna i hållbart företagande ges olika vikt i skrivelsen. Till exempel finns en sammanfattande bild av jämställdheten i statligt ägda bolag, medan en sådan saknas för frågor kopplade till sjukfrånvaro. Däremot beskrivs kort olycksfallsfrekvens med åtföljande sjukfrånvaro och arbetsrelaterade dödsolyckor på portföljnivå. Det ger ingen bild av sjukfrånvaron och eventuella arbetssjukdomar, som ändå är ett område där ägaren samlar in information från bolagen. Regeringen hänvisar i sin redovisning till till analyser av specifika hållbarhetsområden, men tar inte upp att till exempel analyserna inom miljöområdet visar att resultaten är blandade. Regeringen beskriver inte att det förekommer att bolagens redovisning av uppgifter inom miljömässig och social hållbarhet är ofullständig eller kan ha brister.94 Regeringen beskriver det inte tydligt som ett problem att det förekommer att de uppgifter som de statligt ägda bolagen lämnar till är ofullständiga. 94I verksamhetsberättelsen för statligt ägda bolag 2019 redovisar regeringen uppgifter om klimatpåverkan i portföljen på sidan 5. I fotnoter ges följande uppgifter om tillgången på uppgifter. Dels att ”Informationen baseras på information som rapporterats till men exkluderar nio bolag som ej haft statistik tillgänglig” och dels att ”ett antal bolag exkluderats då de inte haft denna information tillgänglig”. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N exempel inom klimatområdet. Att sådana brister finns har enligt rimligen ett visst informationsvärde. Detta förhållande medför enligt bedömning att regeringen inte får en fullständig och heltäckande bild av den sammantagna utvecklingen. Information om detta skulle höja informationsvärdet i regeringens information till . Bolagens rapportering är en viktig del av regeringens underlag till den information regeringen lämnar till . För att bland annat kunna återrapportera till behöver regeringen ett utförligare underlag från bolagen. Det kan därför finnas skäl för regeringen att överväga att skärpa kraven på rapportering från bolagen. R I K S R E V I S I O N E N H Å L L B A R T F Ö R E T A G A N D E – R E G E R I N G E N S S T Y R N I N G A V D E S T A T L I G T Ä G D A B O L A G E N 6 Slutsatser och rekommendationer Den övergripande revisionsfrågan är om regeringens styrning mot hållbart företagande i de statligt ägda bolagen har lett till att ambitionerna som regeringen uttrycker i statens ägarpolicy uppnåtts och hur de omsätts i praktiken. Den övergripande revisionsfrågan besvaras genom följande delfrågor: 1.Ger regeringen genom sin styrning verkningsfulla incitament för de statligt ägda bolagens arbete med hållbart företagande? 2.Är regeringens uppföljning av de statligt ägda bolagens arbete med hållbart företagande tillräcklig i förhållande till ambitionerna inom området? 3.Informerar regeringen om de statligt ägda bolagens resultat inom hållbart företagande och om det underlag som informationen bygger på? 6.1Statens ägarpolicy är ett bra stöd men kan bli tydligare avseende internationella riktlinjer Regeringens viktigaste styrdokument är statens ägarpolicy. Här listar regeringen bland annat de krav som ställs på bolagen med kopplingar till internationella riktlinjer och policyer. Hållbart företagande är ett mycket brett begrepp och omfattar ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Kraven som ställs på bolagen är många. Bolagen uppfattar att ägarpolicyn ger dem praktiskt stöd och praktisk vägledning. Vissa synpunkter har lyfts på att ägaren skulle kunna prioritera hårdare i vad som är extra viktigt, för att hjälpa bolagen. I statens ägarpolicy pekar regeringen tydligt ut för bolagen de internationella riktlinjer som den vill att bolagen ska beakta i sitt arbete med hållbart företagande. En majoritet av bolagens styrelseordförande och vd:ar uppfattar att regeringen ger god vägledning i hur dessa riktlinjer ska tillämpas. Det finns dock också en grupp som skulle vilja ha en mer uttrycklig vägledning eftersom de inte uppfattar riktlinjerna som praktiskt orienterade.