prop · H9031d24 · 2021-09-20 00:00:00 — De exakta tidpunkterna för kontrakts- tecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs viss buffert i bemyndigandet. Utan en sådan buffert försämras möjligheterna till att genomföra kostnadseffektiva upphandlingar och därmed också ett kostnadseffektivt genomförande av åtgärder. Exempelvis kan det bli nödvändigt att skjuta upp den avslutande delen av en upphandling för att inte överskrida bemyndigandet vilket försenar och även kan fördyra projektgenomförandet. Regeringen bör därför be- myndigas att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 35 2023–2038. Tabell 3.19 Beställningsbemyndigande för anslag 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur -14 818 559 -20 463 133 -12 203 095 -10 020 396 -13 076 509 Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 3.20 Anslagsutveckling 1:3 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 427 590 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 426 855 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Från anslaget finansieras utgifter för ledning, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, övrigt verksamhetsstöd och intern utveckling till den del dessa aktiviteter inte är direkt hänförliga till kärnverksamhetens produkter och tjänster/prestationer. Anslaget får även användas till utgifter för att samordna med 2021/22:1 Utgiftsområde 22 branschaktörer och utbildningsanordnare rörande åtgärder som syftar till att avhjälpa brister i den långsiktiga kompetensförsörjningen inom infrastruktur- och transport- sektorn. Anslaget finansierar vidare administration av statens miljöansvar inom det transportpolitiska området. Anslaget får även användas för modellutveckling och analys inom transportområdet. Anslaget får vidare användas för verksamhet som rör den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen inom sjö- och luftfarts- området samt för administration av drift- och investeringsbidrag till icke statliga flygplatser och administrationen av trafikavtal. Anslaget får även användas för uppföljning av särskilda överenskommelser om transportinfrastrukturinvesteringar. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.21 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:3 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Nationellt biljettsystem för kollektivtrafik Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att det påbörjas ett införande av ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela . Anslaget 1:3 ökas därför med 2022, 2023 och 2024. Finansiering sker genom att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportsystem minskas. har bl.a. i uppdrag att ingå och ansvara för statens avtal om transport- politiskt motiverad interregional kollektivtrafik samt förvalta och hyra ut järnvägs- fordon till i första hand järnvägsföretag som staten ingår trafikeringsavtal med, i andra hand andra järnvägsföretag. Regeringen ser ett behov av nya lok och vagnar till den av staten upphandlade nattågstrafiken. Dessa betraktas som investeringar i anläggnings- tillgångar som används i statens verksamhet och ska i enlighet med 7 kap 1 § budget- lagen finansieras med lån i . Den totala investeringen kommer att fastställas efter genomförd upphandling. Den totala kostnaden beräknas uppgå till och medför att upplåning ökar 2022–2027. Fram- tida räntor och amorteringar på upptagna lån kommer att finansieras med avgifter som tas ut från operatörerna. Regeringens förslag om låneram för investeringar i anlägg- ningstillgångar som används i statens verksamhet redovisas i Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 10.2. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:3 . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . 2021/22:1 Utgiftsområde 22 3.6.41:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Tabell 3.22 Anslagsutveckling 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter inom ansvarsområde som inte finansieras via handelssjöfarten, såsom flyg- och sjöräddning, isbrytningsverksamhet, fritidsbåtsinfrastruktur samt merkostnader för omställning till fossilfri båt- och fartygsflotta. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.23 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Klimatkompensation för sjöfarten Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. För att påbörja omställningen av egen fartygsflotta till att bli fossilfri föreslår regeringen att tillförs anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål till 2024, och därefter . För att anslaget ska kunna finansiera dessa omställningskostnader föreslår regeringen även att anslagsändamålet utvidgas. Därtill föreslår regeringen att anslaget ökas med 2022 för att finansiera kostnader i den anslagsfinansierade verk- samheten och möjliggöra investeringar i fartygs-, båt- och helikopter- flottor som det finns behov av. För att minska trycket på farledsavgifterna, och därigenom främja en överflyttning av gods till sjöfarten, inför regeringen även en klimatkompensation för sjöfarten. Detta innebär att anslaget tillförs 2023 och 2024 för att stärka ekonomi. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 22 3.6.51:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Tabell 3.24 Anslagsutveckling 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för att täcka drift och administration av och slussar, samt övrig kanalverksamhet och byggnadsminnen. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.25 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – och kanal- och slussinfrastruktur Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2022 för att finansiera kostnader i den anslagsfinansierade verksamheten och möjliggöra investeringar i fartygs-, båt- och helikopterflottor som det finns behov av. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur . 3.6.61:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser Tabell 3.26 Anslagsutveckling 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Anslaget får användas för utgifter för att finansiera delar av driftsunderskott vid kommunala och privata flygplatser som trafikeras av flyglinjer som upphandlas av staten. Anslaget får vidare användas för utgifter för att upprätthålla beredskap för samhällsviktiga transporter på vissa flygplatser. Anslaget får därutöver användas för ersättning till utförare av flygtrafiktjänst för flygningar där avgift inte får tas ut. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.27 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Förlängning av temporära beredskapsflygplatser Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Under pandemin har behovet av temporära beredskapsflygplatser ökat, framför allt för flygtransporter för hälso- och sjukvård. För att säkerställa en fortsatt god tillgäng- lighet till beredskapsflygplatser för samhällsviktiga flygtransporter även , föreslår regeringen medel för att möjliggöra förlängd statlig ersättning till temporära beredskapsflygplatser. Medlen kan även användas till befintliga ordinarie beredskaps- flygplatser om behov uppstår. För detta föreslår regeringen att tillförs. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser . beräknas anslaget till respektive . Tabell 3.28 Anslagsutveckling 1:7 Trafikavtal 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statens trafikavtal när det gäller transport- politiskt motiverad interregional kollektivtrafik. Anslaget får även användas för ut- gifter för tillfällig juridisk, ekonomisk eller annan expertis vid ingående av nya avtal samt för förvaltningsutgifter som är direkt hänförliga till trafikavtal. Anslaget får dessutom användas till statligt tonnage för färjetrafiken till och från . 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Skälen för regeringens förslag Tabell 3.29 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:7 Trafikavtal Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Nattågstrafik och nya vagnar och lok Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. För att binda samman , och bidra till ett hållbart resande, behövs möjligheter att även åka nattåg till och från övre och . Anslaget 1:7 Trafikavtal ökas därför med 2024, 2025 och 2026, 2027 och . Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:7 Trafikavtal . beräknas anslaget till 1 respektive Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med tjänstekoncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2023–2027. Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet föreslås vara något högre än beräk- nade utestående åtaganden för att ta höjd för den variation och osäkerhet som före- kommer inom detta område. Regeringen bör bemyndigas att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med tjänstekoncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2023–2027. Tabell 3.30 Beställningsbemyndigande för anslag 1:7 Trafikavtal -1 987 219 Erhållet/föreslaget bemyndigande 2021/22:1 Utgiftsområde 22 3.6.81:8 Viss internationell verksamhet Tabell 3.31 Anslagsutveckling 1:8 Viss internationell verksamhet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för förpliktelser som värdland för Världs- sjöfartsuniversitetet (, WMU). Anslaget får även användas till utgifter som omfattar avgifter till internationella organisationer inom transport- området. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.32 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:8 Viss internationell verksamhet Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Det årliga stödet till Världssjöfartsuniversitetet (WMU) bör höjas för att motsvara regeringens ambitioner för den globala havspolitiken och för den folkrättsliga för- pliktelse har enligt värdstatsavtalet med internationella sjöfarts- organisation (IMO) . Anslaget 1:8 Viss internationell verksamhet ökas därför med . Finansiering sker genom att anslaget 1:13 Trafikanalys minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:8 Viss internationell verksamhet . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Tabell 3.33 Anslagsutveckling 1:9 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 82 037 tkr prisnivå. 3Motsvarar 82 037 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för utredningsverksamhet, kompetensutveckling, lokaler, särskild utrustning, administration och det nationella transportforsknings- BIC. Anslaget får användas för medfinansiering av Statens väg- och transportforskningsinstituts deltagande i EU-projekt. Anslaget får även användas för inrättandet och driften av ett nationellt om cykling. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.34 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:9 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:9 . 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Källor: Statens väg- och transportforskningsinstituts budgetunderlag –2024 inklusive kompletterande underlag (I2021/02075). 3.6.101:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Tabell 3.36 Anslagsutveckling 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Bidrag från EU till statliga transport- och infrastrukturprojekt betalas in på statens budgets inkomstsida. Beviljade bidrag betalas sedan ut från statens budgets utgiftssida till de aktuella projekten. De bidrag som får utgör en medfinansiering som utökar den totala ramen för investeringar. Anslaget får användas till utgifter för bidrag som EU beviljar för finansiering av investeringar i projekt som ingår i TEN-T genom Fonden för ett sammanlänkat , FSE. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Skälen för regeringens förslag Tabell 3.37 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Stöd från EU till TEN-T Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Medel får användas till högst ett belopp som motsvarar uppburet finansiellt stöd från Europeiska unionen. Anslaget behöver öka för de medel som är möjliga att erhålla och som ska redovisas mot inkomsttitel och därmed belasta anslaget. Anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk ökas därför med 2022. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:10 Från EU- budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk . beräknas anslaget till respektive . Tabell 3.38 Anslagsutveckling 1:11 Trängselskatt i 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för: –investeringar i vägnätet i som finansieras med överskott från trängselskatten, –statlig medfinansiering till projektering av tunnelbaneutbyggnaden i , –medfinansiering av tunnelbaneutbyggnad i , –investeringskostnader och utbyte av utrustning i betalsystemet, samt –system- och administrationskostnader för trängselskatten i . 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Skälen för regeringens förslag Tabell 3.39 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:11 Trängselskatt i Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:11 Trängselskatt i . beräknas anslaget till 2 respektive 2 . Uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel Tilldelningen av medel från trängselskatteinkomster till väginvesteringar utgår från en prognos av hur stort överskott trängselskattesystemet förväntas ge , dvs. hur stort nettot av inbetald trängselskatt och kostnaderna för att admini- strera systemet förväntas bli. I fastställandet av de medel som avsätts till investeringar tas hänsyn till hur väl tidigare beräknade överskott och avsatta medel har stämt överens. I tabell 3.40 finns en sammanställning av inbetald trängselskatt, kostnaderna för administration samt avsatta medel till väginvesteringar –2020. Tabellen har justerats genom att det anslagssparande på posterna som berörda myndigheter disponerar för administrationskostnader och som omfördelas till anslagsposten avsatt för investeringar också ingår i tabellen. Av tabellen framgår att den ackumulerade differensen mellan överskott och totalt avsatta medel vid utgången av uppgick till -. Detta belopp läggs till det beräknade överskottet 2021, se vidare tabell 3.40. Tabell 3.40 Trängselskatt i –uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel till väginvesteringar Intäkter från inbetald trängselskatt Investeringar i vägnätet (Förbifart och andra väganknutna projekt i samt tunnelbanan i Medlen avsatta på en egen anslagspost i regleringsbrev exkl. omdisponeringar . Summa totalt avsatta medel Differens mellan överskott och avsatta medel Källor: Årsredovisningar från , , , Domstolar och för aktuella budgetår. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Uppföljning av avsatta medel och hur de har använts Enligt den s.k. Stockholmsöverenskommelsen ska överskottet från trängselskatten huvudsakligen finansiera Förbifart . Därutöver ska överskottet användas till andra väganknutna projekt i för 5 . Över- skottet ska även genom Stockholmsförhandling bidra med medfinansiering av utbyggnaden av tunnelbanan i . Det bör understrykas att beräkningen av de medel som avsätts till investeringar endast är avsedd att spegla de överskott som trängselskattesystemet ger och därmed inte hur stor del av överskottet som används till investeringar. Medel till investeringar som inte används enskilda år överförs i stället som anslagssparande till kommande år. Som framgår av tabell 3.41 hade ett anslagssparande på ackumulerats vid utgången av 2020. Tabell 3.41 Trängselskatt i – uppföljning av hur avsatta medel har använts Investeringar i vägnätet (Förbifart och andra väganknutna projekt i samt tunnelbanan i Medlen avsatta på en egen anslagspost i regleringsbrev exkl. omdisponeringar . Summa totalt tillgängliga medel Användning (kostnader för genomförda investeringar) Källor: Årsredovisningar från , , , Domstolar och för aktuella budgetår. Beräkning av medel som ska avsättas till investeringar Av tabell 3.42 framgår att nettoöverskottet från inbetalad trängselskatt beräknas uppgå till 1 2022. I beräkningen av hur stort belopp som ska avsättas till investeringar tas hänsyn till den ackumulerade differensen mellan överskott och avsatta medel på -. Med beaktande av beräknat överskott samt differens mellan överskott och avsatta medel avser regeringen att avsätta 1 till investeringar i regleringsbrev , se tabell 3.42. Tabell 3.42 Trängselskatten i – beräkning av medel som avsätts till investeringar Till väginvesteringar (avsätts på Källor: Årsredovisningar från , , , Domstolar och för aktuella budgetår. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Trängselskatt är en statlig tids- och platsrelaterad skatt som tas ut med stöd av lagen (2004:629) om trängselskatt. Skattskyldighet inträder när en skattepliktig bil brukas vid passage av en betalstation. Trängselskatten syftar till att förbättra framkomligheten, förbättra miljön och bidra till att finansiera infrastruktursatsningar. Lagen gäller hela , men närmare bestämmelser om var och när skatt tas ut samt skattens storlek finns i särskilda bilagor till lagen. tas trängselskatt ut i och (10 § lagen om trängselskatt). Anslaget förändras därför i sedvanlig ordning och som framgår i tabell 3.43 avsätts 1 till investeringar 2022. Dessutom avsätts sammanlagt för admini- strationskostnader. Det sammanlagda anslagsbehovet blir därmed Tabell 3.43 Anslag 1:11 Trängselskatt i – fördelning på anslagsposter : Investeringar i vägnätet (Förbifart och andra Källor: Årsredovisningar från , , , Domstolar och samt beräkningar. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 52 2023–2057. Skälen för regeringens förslag: De investeringar i väginfrastrukturen som finans- ieras från anslaget för trängselskatt i förutsätter att ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Bemyndig- andet bör avse all upphandlad verksamhet där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen. Bemyndigandet avser det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndigandet inkluderas även upptagna lån som planeras att återbetalas med anslaget samt framtida räntekostnader på upptagna lån. har ekonomiska åtaganden finansierade med lån och framtida beräknade ränteutgifter för dessa lån inte ingått i bemyndiganderedovisningen, eftersom lånen betraktats som inomstatliga åtaganden. Efter synpunkter från bl.a. har lämnat förslag på förändringar i anslagets bemyndigande. För att tydlig- göra vilka utgifter som kommer att belasta framtida anslag bör även ekonomiska åtaganden finansierade med lån och framtida beräknade ränteutgifter för dessa ingå i bemyndigandet. Ökningen har dock ingen påverkan på hur stora lån som behöver tas upp eller framdriften i projekten. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Vid beräkningarna av framtida ränta används en långsiktig jämviktsränta som är vilken är fastställd av den europeiska tillsyns- myndigheten (Pensions Authority). Räntekostnader redovisas som ett åtagande inom bemyndiganderamen först då lån har tagits upp. Avgörande för när ett åtagande uppkommer är vanligen när respektive kontrakt tecknas. Ekonomiska åtaganden som staten ingår i samband med överens- kommelser med kommuner, regioner eller företag om medfinansiering av transport- infrastruktur ska dock i vissa fall omfattas av begärda bemyndiganden redan det år staten ingår sådana överenskommelser. De exakta tidpunkterna för kontraktsteck- nandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs en viss buffert i bemyndigandet. Utan en sådan försämras möjligheterna för att genom- föra kostnadseffektiva upphandlingar och därmed också ett kostnadseffektivt byggande. Exempelvis kan det då bli nödvändigt att skjuta upp den avslutande delen av en upphandling för att inte överskrida bemyndigandet, vilket försenar och kan fördyra projektgenomförandet. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 52 2023–2057. Tabell 3.44 Beställningsbemyndigande för anslag 1:11 Trängselskatt i -2 296 987 -6 691 241 -5 076 350 -4 500 365 -3 611 499 -43 873 832 Erhållet/föreslaget bemyndigande