prop · H9031d19 · 2021-09-20 00:00:00 — Nästan fördelades till ideell museiverksamhet med försvars- historisk inriktning genom och Statens maritima och transporthistoriska museer. En ökad källa till kunskap, bildning och upplevelser Tillgängliga kunskaper om kulturarvet Möjligheterna att hitta och använda digitala och analoga resurser i Antikvarisk- topografiska arkivet och bibliotek, båda vid Riksantikvarie- ämbetet, har förbättrats . Pandemin har orsakat bl.a. en halvering av antalet fysiska besök, men också sannolikt bidragit till den kraftigt ökade efterfrågan på digitala resurser, förfrågningar och beställningar av digitala kopior. Antikvarisk- topografiska arkivet utsågs till Årets arkiv i . besöksmål, och , har digitalt nått en mångdubbelt större publik i alla åldrar, betydligt fler än fysiska besök ett vanligt år. Knappt hälften respektive en dryg tredjedel av antalet besökare var barn. Genom temadagarna Kulturarvsdagen och Arkeologidagen, som samordnas av och genomförs av olika aktörer över hela landet, har kunskaper om kulturarvet spridits till en bred allmänhet. av arrangörerna hade särskilda aktiviteter för barn. Nytt för året var möjligheten att delta med digitala arrangemang. Tillgång till könsuppdelad statistik saknas. Pandemin har medfört att människor besökt kulturreservat, fornlämningsområden och andra kulturhistoriskt intressant områden i större utsträckning . Trycket på många besöksmål har varit stort och kulturmiljöaktörernas arbete för ökad fysisk och digital tillgänglighet till kulturmiljön har mött verkliga behov. har det orsakat ökat slitage på fornlämningsområden och andra kulturhistoriskt intressanta områden vilket ställer krav på större samhälleliga insatser för att vårda och utveckla dessa miljöer. Bidragsfördelning till kulturarvsforskning och utvecklingsarbete I utlysningen beviljades medel till 22 projekt. Utöver det fördelades medel till fyra fortsättningsprojekt för centrala museers forskning. De beviljade projekten leddes av 12 kvinnor respektive 14 män. Forskningsresultaten av anslaget ska publiceras med 2021/22:1 Utgiftsområde 17 öppen tillgång (se utg.omr. 16 avsnitt 7) och har spridits brett vid seminarier och via olika informationskanaler. En utvärdering av myndighetens FoU-verksamhet som gjorde 2020 visar att FoU-programmet –2016 resulterat i forskningsprojekt av god vetenskaplig kvalitet och att flera projekt fått effekter i form av följdprojekt. Arkeologi och arkeologisk uppdragsverksamhet Den arkeologiska uppdragsverksamheten vid har bidragit till ny och ökad kunskap som förmedlats till en bred publik, bl.a. via webbplatsen . Antal unika besök på webbplatsen ökade och antalet följare i sociala medier mer än fördubblades. Verksamheten uppvisar ett positivt resultat med , vilket innebär ett positivt resultat . Ökad helhetssyn för att tillvarata kulturmiljön i samhällsutvecklingen Det tvärsektoriella kulturmiljöarbetet utvecklas Den kulturmiljööversikt som publicerade 2020 visar att kulturmiljöarbetet har svårt att ta plats i miljömålssystemet och att det är svårt att bedöma kulturmiljöförlusterna till följd av den otillräckliga uppföljningen och bristande dataunderlag. Regeringen kan ändå konstatera att för flera av de miljökvalitetsmål som har preciseringar för kulturmiljön är utvecklingen negativ (se även utg.omr. 20 avsnitt 3.4). har slutredovisat uppdraget att stödja och följa tio myndigheters framtagande och genomförande av vägledande strategier för kulturmiljöfrågor (Ku2020/00120). insatser med kunskaps- spridning och framtagande av metodstöd och vägledande material har stärkt andra aktörer i hanteringen av kulturmiljövärden. En uppdaterad handlingsplan för klimatanpassning har antagits . Som resultat av årets insatser har flera riksintressen för kulturmiljövården uppdaterats och kunskaperna om vattenanknutna kulturmiljöer har ökat. Inom skogsbruket bröts dock de senaste årens positiva trend med minskande skador på kända kulturlämningar 2020 (se även utg.omr. 23 avsnitt 2.6.3). Med anledning av detta har identifierat ett antal brister att åtgärda i det fortsatta arbetet. Regionalt och lokalt arbete för kulturmiljön slutrapporterade regeringsuppdraget om kulturhistoriska värden i plan- och byggprocesser (Ku2020/01120). Myndigheten konstaterar att lagar och regelverk ger förutsättningar för integrering och tillvaratagande av kulturvärden men att det finns utmaningar när det gäller tillämpningen. Tillgång till antikvarisk kompetens i plan- och byggprocesser liksom aktuella kulturmiljöprogram saknas alltjämt i många kommuner. Flertalet länsstyrelser redovisar fortsatt utveckling av det tvärsektoriella arbetet för kulturmiljön och resultat i form av förbättrade kunskapsunderlag för olika samhällsprocesser, t.ex. för vatten- anknutna kulturmiljöer och med nya översyner av riksintressen. Från anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård har totalt utbetalats till framtagande av regionala och kommunala kunskapsunderlag, bl.a. för riksintressen, kommunala kulturmiljöprogram och vattenanknutna kulturmiljöer. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 10.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringens bedömning är att kulturmiljöområdet sammantaget utvecklas i positiv riktning, i enlighet med de nationella kulturmiljömålen. Resultaten av kulturmiljö- aktörernas insatser bedöms ha bidragit till ökad måluppfyllelse. De vårdinsatser och insatser för tillgängliggörande som genomförts har bidragit till att en mångfald kulturmiljöer över hela landet kunnat bevaras, användas och utvecklas. Bidragsgivningen har också stimulerat utveckling av kulturmiljöarbetet. Kunskaps- främjande insatser och utåtriktad verksamhet har stärkt delaktigheten i kulturmiljö- arbetet och ökat människors möjligheter att ta del av kulturarvet. Förutsättningarna för det ideella kulturarvsarbetet har dock försämrats under pandemin. Regeringen konstaterar att samarbetet kring integrering av kulturmiljövärden i olika samhällsbyggnadsprocesser ökar. Dock behöver tillgången till kulturmiljökompetens och aktuella kunskapsunderlag om kulturmiljön öka. Regeringen bedömer att arbetet med att utveckla kulturmiljöaspekterna inom vissa områden bör fortsätta, t.ex. genom att fortsätta arbetet med de kulturmiljöstrategier som tagits fram av tio berörda myndigheter. Skydd och en bättre skötsel för att bevara områden med höga natur- och kulturmiljövärden i skogar och vattenmiljöer samt ett fortsatt och hållbart nyttjande av odlingslandskapet behövs för att miljömålen ska kunna nås (se även utg.omr. Regeringen konstaterar att med utvecklingstryck i samhällsbyggnaden som påverkar kulturmiljön följer behov av resurser och uppdrag som möjliggör tillvaratagande av kulturmiljövärden. Det finns även ett behov av att utveckla uppföljning av kulturmiljöns tillstånd och förändring, bl.a. inom ramen för miljömålssystemet. Vård och utveckling av kulturmiljön Regeringen föreslår att det statliga stödet till kulturmiljövård stärks för att möta behovet av vårdinsatser i kulturmiljöer över hela landet. Bidraget till kulturmiljövård har avgörande betydelse för att en mångfald av kulturmiljöer ska kunna bevaras och utvecklas. Bidraget utgör även ett viktigt stöd för möjligheten att bevara och föra vidare det immateriella kulturarvet. Förslaget bidrar till att främja ett levande kulturarv som är angeläget för människor och som bevaras för kommande generationer. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Tabell 10.3 Anslagsutveckling 7:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 286 384 tkr prisnivå. 3Motsvarar 286 384 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till organisationer inom kulturmiljöområdet, till utgifter för statsbidrag till löner för arbetsledare inom ramen för Kulturarvs-IT samt för det svenska bidraget till Europeana. Vidare får anslaget användas för utgifter vid avvecklingen av Riksutställningar. Skälen för regeringens förslag Tabell 10.4 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 7:1 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Överlåtelse av ansvar för museum Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med till följd av att överlåtit ansvaret för driften av besöksmålet till Region (se avsnitt 11.6). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:1 Riksantikvarie- ämbetet . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 10.6.27:2 Bidrag till kulturmiljövård Tabell 10.5 Anslagsutveckling 7:2 Bidrag till kulturmiljövård 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kulturmiljövård. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till hembygdsmuseer och ideella kulturarvs- verksamheter. Skälen för regeringens förslag Tabell 10.6 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 7:2 Bidrag till kulturmiljövård Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Stärkt stöd för vård av kulturmiljöer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med –2024 för att stärka det statliga stödet för vård och utveckling av kulturmiljöer. Vidare minskas anslaget med –2024 för omprioriteringar inom utgiftsområdet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård . beräknas anslaget till respektive . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. Skälen för regeringens förslag: Projekt inom kulturmiljövårdsområdet sträcker sig ofta över flera kalenderår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Tabell 10.7 Beställningsbemyndigande för anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 10.8 Anslagsutveckling 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för kyrkoantikvarisk ersättning enligt kulturmiljö- lagen (1988:950) i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena. Den kyrkoantikvariska ersättningen får användas till kyrkobyggnader, kyrkotomter, kyrkliga inventarier och begravningsplatser och ska fördelas av efter samråd med myndigheter inom kulturmiljöområdet. Skälen för regeringens förslag Tabell 10.9 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 10.6.47:4 Bidrag till arbetslivsmuseer Tabell 10.10 Anslagsutveckling 7:4 Bidrag till arbetslivsmuseer 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till arbetslivsmuseer. Skälen för regeringens förslag Tabell 10.11 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 7:4 Bidrag till arbetslivsmuseer Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:4 Bidrag till arbetslivs- museer . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 11 Museer och utställningar I avsnitt 3.4 anges de mål som har beslutat för den nationella kulturpolitiken. 11.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatredovisningen inom museer och utställningar utgår från följande bedömningsgrunder: –tillgänglighetsarbete i publik verksamhet –samlingarnas tillstånd och insatser för bevarande –insatser som främjar ny kunskap och förmedling av forskning –internationellt utbyte och samverkan. Av de gemensamma bedömningsgrunderna för kulturområdet (se avsnitt 3.5) är samtliga relevanta och ingår i resultatredovisningen. Konstnärlig förnyelse och utveckling av verksamheten redovisas genom bl.a. den forskning och kunskapsuppbyggnad som bedrivs. Drastiskt minskade fysiska besök och intäktsbortfall Antalet registrerade besök till de centrala museerna, Forum för levande historia och besöksmål uppgick till 2 466 969 besök, en minskning jämfört med . I de flesta fall har nedgången bland vuxna respektive barn och unga varit ungefär lika stor, men några smärre undantag finns. Resultatet är en effekt av pandemin och de restriktioner som inneburit att i stort sett samtliga dessa museer höll stängt under stora delar fr.o.m. . Även under de perioder då vissa museer höll öppet var antalet besökare som gavs tillträde kraftigt reducerat. Det syns få tecken på någon allmänt förändrad ålderssammansättning bland museibesökarna. Tabell 11.1 Besöksutveckling –2020, avrundat till närmsta tusental Antal besökare till de centrala museerna, Forum för levande historia och besöksmål 1Beräkningarna av totalt antal besök utgörs av antalet anläggningsbesök och om anläggningsbesök inte rapporterats används verksamhetsbesök. Källa: Myndigheten för kulturanalys. Könsfördelningen bland besökarna på dessa museer var , precis som 2018 och 2019, till övervägande delen kvinnor, men skiljer sig åt mellan museerna. På museet med högst procentuell andel manliga besökare var fördelningen män och kvinnor. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Diagram 11.1 Diagram över avgiftsintäkter till 8:1 Centrala museer: Myndigheter och 8:2 Centrala museer: Stiftelser Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Anm.: I avgiftsintäkterna ingår bl.a. entré- och visningsintäkter samt intäkter av försäljning, ev. sponsring och lokaluthyrning m.m. Avgiftsintäkter för Arkeologisk uppdragsverksamhet, Cosmonovas verksamhet och verksamhet redovisas separat i detta avsnitt, se 11.7. Som en följd av kraftigt reducerad verksamhet och minskat antal besökare redovisar de centrala museerna stora intäktsbortfall. Regeringen har tillfört ett flertal statligt finansierade museer och kulturverksamheter krisstöd om totalt . Stödet har varit nödvändigt för att institutionerna ska kunna täcka fasta kostnader och för att i vissa fall, när det gäller institutioner som inte är myndigheter, undvika likvidation och konkurs. Ökat digitalt tillgänglighetsarbete i den publika verksamheten De statligt finansierade museerna har under större delen av 2020 inte kunnat visa planerade utställningar för publik i lokalerna på grund av pandemin. Även verksamhet som föreläsningar, offentliga visningar, skolvisningar och bokade gruppvisningar i respektive museums lokaler har varit inställda. Däremot har museerna gjort stora insatser för att växla upp den digitala förmedlingsverksamheten. Genom bl.a. inspelade eller livesända visningar i digitala kanaler, utveckling och tillämpning av ny teknik och digitala verktyg, registreringar i Europeana och Digitalt museum har de centrala museerna stärkt tillgängligheten till samlingarna och de publika verksamheterna för flera olika målgrupper i hela landet. Ett resultat av insatserna för publik verksamhet är även utveckling mot en högre grad av interaktivitet i det digitala mötet. Goda resultat inom samlingsvården men alltjämt stor eftersläpning De centrala museerna har genomfört åtgärder för att säkerställa samlingarnas bevarande genom bl.a. konservering, inventering, säkerhetsåtgärder, klimatanpassning av lokaler och skadedjursbekämpning, vilket resulterat i förbättrad vård och ökad säkerhet för samlingarna. har flertalet museer ställt om och kunnat intensifiera arbetet med digitalisering av samlingarna och sammantaget redovisas ett gott resultat på området. I stort sett samtliga centrala museer redovisar dock en stor eftersläpning i arbetet med att digitalt registrera samlingarna (dvs. digitisera dem), fotografera dem samt placera dem så att förflyttningar av föremål kan följas och inventeringar göras. har tillkännagett för regeringen att den bör bejaka varje museums särart utifrån dess samlingar och museernas uppgift att tillgängliggöra dessa (bet. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 2016/17:KrU9 punkt 2, rskr. 2016/17:281). Regeringen har tillmötesgått detta genom att se över styrningen av de centrala museer som är myndigheter och vissa centrala museer som är stiftelser. sågs förordningarna med instruktioner för museimyndigheterna över och ett antal uppgifter om att beakta tvärsgående perspektiv i verksamheten togs bort för att förtydliga varje museums särart (SFS 2017:1086–1091, 2017:1261 och 2017:1262). Motsvarande förändringar genomfördes i de beslut om riktlinjer för statens bidrag till de centrala stiftelsemuseerna för (Ku2019/02020). Regeringen har löpande varit i nära dialog med musei- myndigheter som inordnat uppgifter från andra myndigheter och museer, såsom som inordnat de uppgifter som myndigheten och med Stiftelsen tidigare hade och Statens maritima och transporthistoriska museer som inordnat Järnvägsmuseet och de samlingar som tidigare ansvarat för. Dessa museimyndigheter har i olika sammanhang lyft fram att de, trots dessa organisationsförändringar, lyckats behålla och utveckla en tydlig profil och ett eget varumärke för vart och ett av museerna, utifrån museernas olika samlingsområden. Även Statskontorets myndighetsanalys av (rapport 2021:8) lyfter fram att museerna har fortsatt att fungera som egna varumärken efter organisationsförändringen 2018. Mot bakgrund av detta anser regeringen att tillkännagivandet är tillgodosett. Regeringen anser med detta att tillkännagivandet är slutbehandlat. Fortsatt framväxt av ny kunskap och förmedlad forskning Forskning och kunskapsuppbyggnad vid museerna har trots pandemin bedrivits, ofta i nära koppling till samlingsarbete, och utgjort ett led i att främja möjlighet till kultur- upplevelser och bildning samt ett levande kulturarv som bevaras, används och utveck- las. Forskning som fått stöd genom anslaget 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet har publicerats i vetenskapliga tidskrifter , varav vissa med öppen tillgång (se utg.omr. 16 avsnitt 7). Museernas forskning har bedrivits i samverkan med andra nationella och internationella institutioner och i hög grad med stöd av extern finansiering. Samlingar och arkiv har nyttjats av forskare och studenter. Utvecklat internationellt utbyte och samarbete under förändrade förutsättningar Pandemin har försvårat museernas arbete med internationellt utbyte och samverkan i enlighet med det kulturpolitiska målet, då planerade resor behövts ställas in och såväl utställningsprojekt som ut- och inlån av föremål fått skjutas . har pandemin påskyndat etablerandet av internationellt samarbete och kommunika- tion utan resor i bl.a. internationella nätverk, besök och delegationer av forskare och museirepresentanter samt samarbeten inom utställningsverksamheterna. För att underlätta för svenska museer att låna in kulturföremål från utlandet tillsatte regeringen en utredning för att analysera och föreslå hur ett skydd mot processuella åtgärder för inlånade utländska kulturföremål ska utformas. Utredningen presenterade sitt betänkande Immunitet för utställningsföremål (SOU 2021:28) . Betänkandet har skickats på remiss och förslagen bereds nu inom . 11.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen konstaterar att pandemin har haft en kraftigt negativ påverkan på museer- nas verksamhetsförutsättningar och att effekterna troligen kommer att påverka verksamheterna framöver. Trots detta är regeringens 2021/22:1 Utgiftsområde 17 sammantagna bedömning att de resultat som har åstadkommits har bidragit positivt till måluppfyllelsen på området. Besöksutvecklingen visar på en historisk minskning med stora intäktsbortfall som följd. De statligt finansierade museerna har visat att de snabbt och innovativt kunnat anpassa och ställa om sin verksamhet till de nya förutsättningar som pandemin medfört. Den utökade digitala tillgängligheten till verksamhet och samlingar, samt fortsatt prioriterat arbete för barns och ungas tillgång till kultur, har bidragit till att målen om allas möjlighet att delta i kulturlivet, allas möjlighet till kulturupplevelser och bildning samt att särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur i viss utsträckning uppfyllts. Regeringen bedömer dock att när det gäller samlingarnas tillstånd och förutsättningar för bevarande, utgör eftersläpningen i digitisering av samlingarna en kritisk faktor. Detta påverkar dels spårbarheten och därmed möjligheterna att minska riskerna för stöld och förlust, dels förutsättningarna för samlingarna att bidra till forskning och kunskapsuppbyggnad. Regeringens bedömning är att digitisering behöver prioriteras för att museerna ska kunna komma till rätta med samlingarnas tillstånd inom överskådlig tid. Inrättande av om Förintelsen Regeringen föreslår att tillförs medel för att inrätta ett museum om Förintelsen. Förintelsen är ett brott mot mänskligheten som saknar motstycke i historien. Nazisternas folkmord under är också en del av historia och hågkomsten av Förintelsen är en angelägenhet för alla i hela landet. Nya generationer ska kunna lära av historien. gav regeringen i uppdrag att lämna förslag till inrättandet av om Förintelsen inom myndigheten (Ku2021/00875). Myndigheten redovisade uppdraget (Ku2021/01573). Regeringen avser, som nästa steg, att ge i uppdrag att inrätta museet inom myndigheten. Regeringen har ambitionen att museet ska vara inrättat och inleda en publik verksamhet . Utvecklingen till en fullskalig museiverksamhet är ett långsiktigt flerårigt arbete. Regeringen avser att tillföra medel för det fortsatta arbetet med att inrätta museet och bygga upp verksamheten, genom en successiv ökning av anslaget. Regeringen föreslår vidare att tillförs medel för en bred treårig satsning på spridning av och utbildning om den svenskspråkiga versionen av Dimensions in Testimony (DiT) för skolor och museer i hela landet. Inrättandet av om Förintelsen, inklusive den tillfälliga satsningen, är en del av åtaganden, s.k. pledges, som ska presenteras på inter- nationella forum för hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism (se utg.omr. 1 avsnitt 10.5). Regeringen föreslår att medel tillförs de centrala museer som är myndigheter för att säkra digitalt tillgängliga och spårbara samlingar och för utveckling av digitala tjänster. Det övergripande målet för regeringens digitaliseringsstrategi är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Pandemin har tydliggjort betydelsen av att museernas samlingar finns digitalt tillgängliga med kvalitativa metadata. Det är dels en förutsättning för både nationell och internationell forskning och kunskapsutveckling, dels en fråga om tillgänglighet och allas lika tillgång till det 2021/22:1 Utgiftsområde 17