prop · H90336 · 2021-10-19 00:00:00 — kurserna och den s.k. kursutformningen och ersätta kursbetyg med ämnes- betyg i gymnasie- och gymnasiesärskolan. Det innebär att utbildningen i skolformerna ges i form av ämnen och att ett slutligt betyg i ämnet sätts efter avslutade ämnesstudier i stället för att ett slutligt betyg sätts efter varje läst kurs. En stor majoritet av de remissinstanser som yttrat sig ställer sig bakom förslaget. kommun bedömer att förslaget bör gynna elevers kunskapsutveckling och kunskapsresultat. att ett införande av ämnesbetyg kan bidra till ett ökat fokus på progression i lärandet och elevers kunskapsutveckling. Regeringen anser i likhet med dessa och flera andra remissinstanser att ämnesutformning och ämnes- betyg kan bidra till ett fördjupat lärande och lärande i både gymnasie- och gymnasiesärskolan och till en angelägen förskjutning av fokus från betyg och bedömning till kunskapsutveckling och lärande. Regeringen anser vidare att ämnesbetyg kan ha en motiverande effekt. Flera remissinstanser lyfter också fram detta, bl.a. MUCF som bedömer att förslaget möjliggör att inte prestera på topp, men ändå känna att betygen och utbildningen inte är i fara på det sätt som det kan Möjligheten att uppmuntra unga att göra så bra som möjligt ökar enligt MUCF då avgörande betygssättning sker först i slutet av utbild- ningen i ett ämne. anser att ämnesbetyg kan leda till höjd motivation att fortsätta studierna. Regeringen anser att ämnesbetyg också bör ge tid för eleven att ta till sig av återkoppling från lärare längs Enstaka misslyckanden bör därmed få mindre konsekvenser än i ett system med kursbetyg. Tillsammans med regeringens förslag om samman- 2021/22:36 tagen bedömning (avsnitt 5.4) kan förslaget bidra till att motivera elever och premiera lärande. BO anser att barnets rättigheter, bl.a. barnets rätt till fortlöpande utveck- ling (artikel 6), kan komma att stärkas om ämnesbetyg införs genom att betyg inte i samma utsträckning som kursbetyg knyts till tidiga presta- tioner . Det kan enligt BO också motverka tendenser till att elever i gymnasie- och gymnasiesärskolan upplever att det inte är någon idé att anstränga sig och ger upp. SPSM bedömer att förslaget kan ge bättre förutsättningar för att utveckla stödet för varje elev. Att tidigt upptäcka och vidta åtgärder för elever i behov av stöd bör enligt Skol- inspektionen ge eleven ökade möjligheter till kunskapsutveckling då stödet kan fortgå och inte fragmentiseras av kurser. Rege- ringen instämmer med remissinstanserna om att ämnesbetyg kan stärka elevers förutsättningar att utvecklas och underlätta för skolan att ge åter- koppling och stöd. De tidiga kursbetygen drabbar särskilt, enligt rege- ringens bedömning, individer eller grupper av elever, som är dåligt för- beredda från grundskoletiden och som behöver för omställningen från . Med mer tid för studier i ämnet kan eventuella kunskaps- luckor repareras innan slutligt betyg sätts. Det finns dock remissinstanser, bl.a. och Teknikföretagen, som, trots att de är positiva till förslaget, oroar sig just för att studierna i ämnen kan pågå innan slutliga betyg sätts. Det kan leda till ett s.k. uppskjutarbeteende, dvs. att studier skjuts upp till slutet av utbildningen i ämnet. Om det bland elever skapas en kultur kring att ”lägga allt krut” i slutet för att få ett bra betyg skulle det få särskilt negativa kon- sekvenser för många av de elever som redan har det svårast i skolan enligt . Regeringen vill dock, liksom BO, betona vikten av att elever, även om ämnesbetyg införs, får kontinuerlig återkoppling på sin kunskapsutveckling. I avsnitt 6.3.2 lämnar regeringen förslag som komp- letterar och preciserar modellen med ämnesbetyg och där beaktas även vikten av lärares återkoppling till eleverna. Många lärare är positiva till ämnesbetyg Mer sammanhållna studier i ett ämne har fördelar ur ett pedagogiskt perspektiv, eftersom det ger en större möjlighet för eleverna att fördjupa och bredda sina kunskaper successivt i de ämnen som läses . Undervisningen kan bedrivas mer långsiktigt och utifrån mer av en helhetssyn i de ämnen där det sätts flera kursbetyg. går mycket tid åt till bedömning eftersom kurserna ses som avskilda enheter (SOU 2016:77). Utredningen anger att lärare är positiva till ämnesbetyg, såväl lärare på yrkesprogram som lärare på högskoleförberedande program. Lärare som undervisar på yrkesprogram uttrycker det som en fördel om betyget sätts i slutet av ämnet då det visar elevers samlade kompetens. Regeringen delar bedömningen att mer sammanhållna studier i ämnen är positivt för under- visning både i yrkesämnen och andra ämnen. Många yrkesämnen är uppbyggda i progression och leder fram mot ett yrkeskunnande. Vidare kan ämnesbetyg ge lärarna en ökad möjlighet att planera mer sammanhängande undervisning som kan läggas upp mer långsiktigt än vad som är fallet . Regeringen anser också, i likhet med bl.a. förbundet att ämnesbetyg inte bara gynnar undervisning på plats i skolan utan också arbetsplatsförlagt lärande och UHR framhåller därtill att ämnesbetyg även kan underlätta möjligheten till arbetsplatsförlagt lärande utomlands. Ämnesbetyg kan bidra till att minska stress Även om det kan upplevas tillfredsställande att snabbt kunna lägga av- klarade studier bakom sig i dagens kursutformade skola bedömer rege- ringen att det också kan vara negativt att uppleva att kunskaper bedöms och betygssätts . Det kan skapa en stress tidigt under gymnasie- tiden, inte bara för elever utan också för lärare, vilket bl.a. även framför. Flera remissinstanser, däribland , anser att ämnesbetygen kan bidra till att minska all den hets som de nu- varande kursbetygen ofta skapar. För många elever upplevs övergången till gymnasieskolan som ett väldigt stort kliv med ökad ämnesfördjupning och höga krav enligt förbundet. Många unga anser, enligt MUCF, att om de inte lyckats i början av kursen så har deras chanser till ett bra betyg minskat. Det har enligt myndigheten lett till att många unga har gett upp. Regeringen instämmer och bedömer liksom myndigheten att ämnesbetyg kan gynna gymnasielever och bidra till en bättre psykisk hälsa och moti- vera elever att fortsätta studera. Även kommun tror att ut- redningens förslag kan minska den studierelaterade stressen och den ökande psykiska ohälsan hos många gymnasieelever. Regeringen anser vidare, liksom kommunen, att mer sammanhållna studier i ett ämne kan ge bättre möjligheter för lärare att bedriva undervisningen långsiktigt utifrån en helhetssyn. Det är också mycket positivt om elever får mer tid för lärande innan avgörande betyg i ämnen sätts. Betyg ska spegla elevers kunskaper i ämnet Betyg i hela ämnen kan enligt regeringens uppfattning ge en mer rätt- visande bild av elevernas kunskaper i ämnet än separata kursbetyg. Det är något som också lyfts av flera remissinstanser, bl.a. , och LO. LO uttrycker att lärande är en kumulativ process där kunskap byggs upp successivt. Förståelsen för helhet och sammanhang växer fram i olika takt hos olika elever. anför att det är de slutgiltiga kunskaperna i ämnet som har betydelse och inte eventuella misslyckanden på vägen dit. Regeringen delar denna bedömning. Betyg som satts innan eleven fördjupat sig i ämnet speglar inte elevens aktuella kunskapsnivå i ämnet på samma sätt som de betyg som satts när eleven är färdig med sina ämnesstudier. Med ett införande av ämnesbetyg kan elever hinna utvecklas i mer omfattande ämnen innan slutligt betyg i ämnet sätts. Elevkårer tillstyrker förslaget och anser att ämnesbetyg är ett mer rättvisande sätt att visa kunskapsutveckling, men anser att regeringen vid en implementering av betygsutredningens förslag i lagstift- ning bör skriva in elevers rätt att ompröva eller överklaga ämnesbetyg. Att utreda frågan om att få ompröva eller överklaga ett betyg ingick inte i utredningens uppdrag och utredningen har heller inte funnit skäl att i samband med sina övriga förslag analysera denna fråga. Regeringen konstaterar vidare att det enligt skollagen finns möjligheter att pröva för betyg. En elev i gymnasieskolan som har fått ett godkänt betyg 2021/22:36 kan visserligen inte pröva för högre betyg så länge eleven går i gymnasie- skolan, men därefter har eleven möjlighet att pröva för högre betyg inom såväl gymnasieskolan (15 kap. 28 § skollagen och 8 kap. 24 och 25 §§ gymnasieförordningen) som inom vuxenutbildning (komvux) (20 kap. 40 § skollagen), se vidare avsnitt 6.4.2 avseende komvux. Regeringen har därför inte för avsikt att gå vidare med frågan om att få ompröva eller överklaga betyg. Gymnasiesärskolan och gymnasieskolan gynnas av samstämmiga bestämmelser De problem med kursbetyg som har lyfts har främst handlat om gymnasieskolan. Att kursutformningen av och kursbetygen i gym- nasiesärskolan inte har diskuterats och analyserats i samma utsträckning, beror sannolikt bl.a. på att betygen i denna skolform inte har betydelse som urvalsinstrument till nästa utbildningsnivå. Utredningen redogör också för att undervisningen i gymnasiesärskolan i högre grad redan tycks ha ett helhetsperspektiv på ämnet i fråga. När kursutformningen infördes i gymnasiesärskolan gjordes det för att den skolformen skulle vara så lik gymnasieskolan som möjligt. FUB be- tonar i sitt remissvar att det är viktigt att förutsättningar finns för att under- lätta för samverkan mellan skolformerna. Genom att reglerna för gym- nasiesärskolan harmoniserar med bestämmelserna för gymnasieskolan underlättas bl.a. elevernas möjligheter att läsa gymnasiekurser, vilket t.ex. kan ske i form av samläsning. Det är enligt regeringen önskvärt att bestäm- melserna inte i onödan skiljer sig mellan olika skolformer, annat än där det motiveras av skolformens särart. Regeringen anser, i likhet med utredningen, att förslaget om ämnesbetyg särskilt bör gynna elevernas lärande i gymnasiesärskolan. Det är också något som lyfts fram av kommun. FUB anser dessutom att förslaget ger bättre förutsättningar än kursbetyg att främja elevers djuplärande, kun- skapsutveckling och motivation att genomföra utbildningen. Regeringen delar denna uppfattning. Elevers kunskapsutveckling i både gymnasie- och gymnasiesärskolan bör bättre och mer långsiktigt stödjas med ämnesbetyg. Om lärandet sker över blir inte varje bedömningstillfälle lika avgörande för elevens betyg. Betyg som sätts efter avslutade ämnesstudier kan med större säkerhet spegla elevernas kunskaper i ämnet. Likaså kan lärare bedriva undervisningen mer långsiktigt och utifrån en större helhetssyn, såväl på elevernas kunskapsutveckling som på ämnet. Det finns därför sammantaget mycket goda skäl för att införa ämnesbetyg i såväl gymnasie- som gymnasiesärskolan. I båda skolformerna kan det gynna elevers lärande och kunskapsutveckling. Regeringen föreslår därför att betyg i gymnasie- och gymnasiesärskolan ska sättas i ämnen och att kurserna i dessa skolformer ska tas bort. 6.3.2Ämnen ska delas in i nivåer Regeringens förslag: Utbildningen inom varje ämne ska ges i form av en eller flera nivåer. För varje nivå i ämnet ska det anges hur många gymnasiepoäng eller gymnasiesärskolepoäng som nivån omfattar. Betyg ska sättas i ett ämne efter varje avslutad nivå. Vid betygsätt- ningen ska läraren göra en sammantagen bedömning av elevens kun- skaper på den aktuella nivån i förhållande till de betygskriterier som har föreskrivits för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. När ett godkänt betyg sätts på en högre nivå i ett ämne med flera nivåer ska betyget anses omfatta lägre nivåer i ämnet och ersätta betyg som har satts på sådana nivåer. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen föreslår att betyg ska bestämmas med hjälp av de betygskriterier som har föreskrivits för ett ämne. Utredningen föreslår också att regeringen ska bemyndigas att i fråga om gymnasieskolan och vuxenutbildning (komvux) meddela föreskrifter dels om att det för vissa ämnen får göras undantag från bestämmelserna om att ett betyg på en högre nivå i ämnet även ska omfatta lägre nivåer, dels om att betyg får bestämmas med hjälp av betygskriterier som har föreskrivits för en del av ett ämne. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig har tillstyrkt eller inte haft något att invända mot förslaget, däribland , Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), Univer- sitets- och högskolerådet (UHR), , och kommuner, Internationella Engelska Skolan i , Stiftelsen skolor, Kommuner och Regioner (SKR), Lärarför- bundet, Elevkårer, (tidigare elevråd – ), Akavia och i (LO). SKR framför att modellen gynnar djuplärande. Akavia anser att det är utmärkt med ett nivåsystem som säkerställer likvärdigheten i utbildnings- innehållet. LO anser att nivåsystemet möjliggör påbyggnad av ämneskun- skaper vid senare tillfällen och underlättar för elever som behöver byta skola. Enligt kommun kommer förslaget förhoppningsvis att mot- verka att eleverna skjuter upp sina studier till på slutet. Eleverna behöver enligt kommunen få återkoppling i sin kunskapsutveckling mot det slutliga betyget. SPSM bedömer att förslaget kan öka möjligheterna för elever i behov av stöd att nå målen för utbildningen och bidra till en mer rätt- visande betygssättning. UHR anser att nivåindelningen kan vara ett bra och tydligt sätt att uttrycka den särskilda behörigheten för högskolestudier. Elevkårer anser att det är bra att man med förslaget gör så lite ingrepp som möjligt och lägger förslag för att justera de problemen som har uppkommit med kursbetyg. Flera remissinstanser har dock synpunkter eller frågor som rör hur modellen med nivåer ska fungera i praktiken. undrar hur det slutliga betyget i ett ämne ska beslutas om olika lärare har under- visat på olika nivåer. lyfter i sammanhanget situationen där en lärare som bara undervisat eleven får ansvaret att besluta om ett mycket avgörande slutbetyg. Många rektorer minns att det tidigare lades ner mycket tid för att leta efter tidigare om- dömen för elever som byter skola t.ex. uttrycker oro för lärares arbetsbelastning om många elever som inte klarat en nivå i ett ämne studerar vidare på nästa nivå. Föräldraalliansen eftersöker en strategi för hur dessa elever ska förberedas för att läsa vidare på nästa nivå och anser att det är svårt att överblicka kon- sekvenserna när det gäller elevernas rätt att gå om en nivå i ett ämne. kommun och SKR påpekar att modellen kan utgöra hinder för samläsning mellan olika årskurser. avstår från att uttala sig om indelningen i nivåer och efterfrågar likt Lärarnas Riksför- bund en timplan, medan andra remissinstanser, bl.a. SKR, anser att det är positivt att poängssystemet behålls. är positiva till modellen men anger att möjligheterna att skapa ämnen som kan läsas under en längre sammanhållen period ser olika ut på dagens program och inriktningar. Myndigheten anser att det därför kan krävas mer ingrepp i vissa programstrukturer än vad utredningen föreslår. anser att förslaget till stor del innebär att man i praktiken bevarar kurser, men kallar dem nivåer. är oro- ligt för att nivåerna kan komma att fungera som kursbetyg. Flera remissinstanser, bl.a. , och universitet befarar taktiska val hos elever. Teknikföretagen ser en stor risk med att elever hoppar av kurser på högre nivåer. är tveksam till att begreppet kurs ersätts av begreppet ”nivå i ämne” eftersom begreppet ”nivå” av utred- ningen föreslås användas på två logiskt skilda sätt, t.ex. att den tredje nivån iett ämne med tre 100-poängsnivåer omfattar 100 gymnasiepoäng, sam- tidigt som betyget gäller 300 poäng. När det gäller utredningens förslag att regeringen ska ges möjlighet att för vissa ämnen föreskriva om undantag från principen att ett betyg på en högre nivå i ett ämne även ska omfatta lägre nivåer, är en övervägande majoritet av de remissinstanser som har uttalat sig om detta kritiska. Det gäller bl.a. , och Skolinspektionen. bedömer dock att det för vissa ämnen eventuellt kan behöva göras undantag från modellens principer. Som nämns i avsnitt 3 har och Skolinspektionen haft möjlig- het att på ett tidigt stadium av beredningen av lagrådsremissen lämna synpunkter på ett utkast till förslag som i sak överensstämmer med förslaget i rutan i denna proposition. Skolinspektionen hade inga synpunkter. framförde att principen om ämnesbetyg behöver kunna fungera med ämnen som kan läsas med olika innehåll och som kan generera parallella betyg i samma ämne på samma nivå. Som framgår av avsnitt 3 har vidare , Skolinspektionen, UHR, SKR, och Idéburna skolors riksförbund beretts tillfälle att lämna synpunkter på ett slutligt utkast till lagrådsremiss, vars lagförslag överensstämmer med förslaget i rutan i denna proposition med den skillnaden att en språklig dubbelskrivning har tagits bort. Idéburna skolors riksförbund har avstått från att yttra sig. De övriga har inte framfört några synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag En nivåindelning av ämnet ger goda förutsättningar för att synliggöra elevers kunskaper i ämnet så långt som eleverna har läst Elever kan behöva ta andra vägar genom utbildningssystemet än att få en gymnasieexamen på ett nationellt program. En ny modell för ämnesbetyg behöver därför utformas för att fungera i flera skolformer och programtyper och den bör inte skapa återvändsgränder. slår att modellen ska utformas så att gymnasie- och gymnasiesärskolans ämnen ska delas in i en eller flera nivåer. Genom att konstruera ämnet med avgränsade nivåer som bygger på varandra synliggörs hur långt eleven läst Det underlättar bl.a. vid elevers byten av studievägar. som uppmärksammas som positivt av bl.a. SPSM. och bedömer att det är viktigt med möjligheter till smidiga övergångar inom och mellan skolformer. Det kan t.ex. gälla elever som av olika skäl gör avbrott i sin utbildning och som behöver komplettera den senare, men också för elever som går på gymnasieskolans introduktionsprogram och som ska fortsätta sina studier i ämnen inom ramen för ett nationellt pro- Regeringen delar alltså Elevkårers uppfattning att förslaget kan främja elevers övergångar, bl.a. från introduktionsprogram till natio- Genom föreslagen konstruktion anser UHR att hänsyn också tas till att olika elever läser olika långt i ämnena eftersom den medger att ämnen kan läsas i olika omfattning på olika program, liksom . ämnet i nivåer underlättar vidare, enligt myndigheten, för att uttrycka krav för behörighet till högre studier genom att det som är krav kopplat till olika kurser i stället kan kopplas till olika nivåer i ämnet. delar myndighetens bedömning. Detsamma bör gälla för att t.ex. uttrycka kunskaper i yrkesämnen för anställningsbarhet. Några remissinstanser, bl.a. och kom- mun, påpekar att utredningens förslag är nära dagens kursutformning. Regeringen instämmer i att det finns likheter, men bedömer att förslaget skiljer sig från dagens kurssystem, bl.a. genom att nivåerna i ämnet före- slås byggas i progression och ge goda förutsättningar för en samman- hängande undervisning i ämnet. anser att det är en väl- avvägd konstruktion och att man behåller de fördelar som finns med nu- Regeringen anser också att indelningen i nivåer bör ge en tydlighet och stödja en likvärdig undervisning och utbildning. bedömer vidare att konstruktionen ger bättre möjligheter för t.ex. ny- anlända elever som har med sig ämneskunskaper från sin tidigare skolgång att, om det bedöms lämpligt, kunna gå in på en högre nivå i ett ämne än om ämnen hade konstruerats som större helheter, utan synlig nivå- Konstruktionen med indelning i nivåer kan dessutom underlätta samläsning mellan program och årskurser. tillstyrker modellen med nivåer men anger att möjligheterna att skapa ämnen som kan läsas under en längre sammanhållen period ser olika ut på dagens program och inriktningar. Det innebär enligt myndig- heten en risk för fortsatt fragmentisering på några program. på vissa håll även krävas större ingrepp i programmens programstrukturer än vad utredningen ger uttryck för. har möjlighet att analysera detta närmare då myndigheten i regleringsbrev fått i uppdrag av regeringen att förbereda för en övergång till Ett införande av ämnesbetyg ska enligt regeringen inte innebära att elever får sämre förutsättningar att fullfölja sina studier. att det ska bli tvärtom. Regeringen instämmer med Elevkårer om att den föreslagna nivåindelningen av ämnet ger förutsättningar för lärare att ge ändamålsenlig återkoppling till eleverna på varje nivå i ämnet. ser också positivt på möjligheterna till stöd med föreslagen modell. Det finns med förslaget enligt SPSM incitament för att stödet sätts in tidigt och att det bibehålls under utbildningens olika nivåer. Förslaget kan enligt myndigheten öka möjligheterna för elever i behov av stöd att nå målen för utbildningen och nivåerna blir tydliga avstämningspunkter längs vägen. Regeringen delar SPSM:s bedömning. Enligt kommun kan före- slagen modell med en indelning i nivåer också motverka att eleverna skjuter upp sina studier till på slutet. Kommunen undrar dock om det kom- mer att bli krav på dokumentation av extra anpassningar. Regeringen anser att det nya systemet inte innebär ett större behov av dokumentation. finns inte något sådant krav i skolförfattningarna. Regeringen delar vidare kommunens bedömning att en indelning av ämnet i nivåer kan ge nöd- vändiga avstämningspunkter och motverka ett eventuellt uppskjutar- beteende. Regeringen föreslår således att utbildningen inom varje ämne ska ges i form av en eller flera nivåer. Studieomfattning bör även i fortsättningen anges i poäng Utredningen hade i uppdrag att undersöka om en timplan för varje ämne behövs med anledning av ämnesbetyg, men bedömde att så inte var fallet. Utredningen föreslår i stället att varje nivå i ett ämne ska omfatta ett visst antal gymnasiepoäng respektive gymnasiesärskolepoäng. Dessa poäng ska enligt förslaget ange studieomfattning, liksom poängen för kurser i skol- formerna gör . Genom att gymnasie- och gymnasiesärskolepoängen kopplas till nivån i ämnet ger det en anvisning om hur omfattande stu- dierna är. Några remissinstanser är kritiska mot att utredningen inte föreslår en timplan i samband med ämnesbetyg, bl.a. Skolinspektionen och . SKR delar dock utredningens bedömning om att övergången till ämnesbetyg inte motiverar en timplan. Dagens system där det finns en garanterad undervisningstid för utbildningen på ett program är enligt SKR ett likvärdigt mått som ger flexibilitet att möta olika elevgruppers behov. anser inte heller att det behövs en detaljerad timplan för att tydliggöra elevens rätt till undervisningstid i varje ämne. Regeringen instämmer i att ett införande av ämnesbetyg i sig inte motiverar ett införande av en timplan. Modellens uppbyggnad med en eller flera nivåer i ett ämne ger samma tydlighet avseende studieomfatt- ning som dagens kurssystem. Regeringen föreslår därför att det för varje nivå i ämnet ska anges hur många gymnasie- eller gymnasiesärskolepoäng som nivån omfattar. Betyg ska sättas efter varje nivå men godkänt betyg på en högre nivå i ämnet ska ersätta tidigare nivåbetyg För att eleverna fortlöpande ska få en tydlig återkoppling på hur de ligger till och dessutom ha bevis på sina kunskaper om de av något skäl avbryter utbildningen finns det skäl att som utredningen föreslår sätta betyg efter varje nivå i ämnet. Betyget bör spegla elevens kunskaper i ämnet på den nivå betyget avser i förhållande till betygskriterierna som gäller för hela ämnet. Godkända betyg på högre nivåer bör anses omfatta även lägre nivåer i ämnet och därmed ersätta betyg på lägre nivåer. konstruktion kommer eleven bara att ha ett godkänt betyg i ämnet oavsett hur många nivåer i ämnet hon eller han har läst. Flera remissinstanser är positiva till den föreslagna modellen, bl.a. Filip- stads kommun som anser att man genom modellen säkrar att eleven får med sig betyg innan det slutliga betyget i ämnet sätts.