prop · H9031d18 · 2021-09-20 00:00:00 — Om man vill studera utvecklingen av intresset för en utbildning är det bra att analysera söktrycket tillsammans med antalet sökande och antalet antagna. Söktrycket kan dock visa om efterfrågan på en utbildning är större än utbudet. var söktrycket 1,35 behöriga förstahands- sökande per antagen till program inom pedagogik och lärarutbildning. Det finns skillnader i antal sökande, antal antagna och söktryck mellan olika program. I diagram 3.25 visas antal antagna och söktryck för vissa program . 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Antalet antagna är störst för ämneslärarutbildningen. Där är också könsfördelningen bland de antagna jämnast kvinnor och män. Även bland antagna till yrkeslärarutbildningen är könsfördelningen relativt jämn kvinnor och män. När det gäller övriga utbildningar är en stor del av de antagna kvinnor. Mest skev är könsfördelningen bland antagna till förskollärar- utbildningen, speciallärarutbildningen och specialpedagogutbildningen där 9 av 10 antagna var kvinnor. Söktrycket skiljer sig åt mellan de olika programmen. Specialpedagogutbildningen hade högst söktryck med 2,26 behöriga förstahandssökande per antagen. Ämneslärar- utbildningen hade lägst söktryck med 1,22 behöriga förstahandssökande per antagen. Det var dock ett högt söktryck när det gäller den kompletterande pedagogiska utbildningen som är en kort utbildning för dem som redan läst skolämnen på högskolenivå och som leder till ämneslärarexamen. gick det 2,3 behöriga sökande per antagen. Diagram 3.25 Antal antagna och söktryck per yrkesexamensprogram, Anm.: Söktryck definieras som antal behöriga förstahandssökande per antagen och siffrorna i varje stapel anger söktryck. I diagram 3.26 redovisas antalet programnybörjare per vissa program läsåren 2011/12–2019/20, alltså de som har blivit antagna och också påbörjat utbildningen. Totalt sett var det närmare 15 600 programnybörjare på lärar- och förskollärar- utbildningarna /20, vilket var en ökning med 470 personer eller jämfört med föregående läsår. Antalet programnybörjare ökade på alla lärar- utbildningar utom på utbildningen mot förskollärare. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Diagram 3.26 Antal programnybörjare per yrkesexamensprogram Totalt inom pedagogik och lärarutbildning Anm.: På sekundäraxeln visas totalt antal programnybörjare på yrkesexamensprogram inom pedagogik och lärarutbildning (förskollärarexamen, grundlärarexamen, yrkeslärarexamen, ämneslärarexamen, folkhögskollärarexamen, speciallärarexamen, specialpedagogexamen samt ospecificerad lärarexamen). Examinerade lärare och förskollärare Diagram 3.27 visar antalet lärar- och förskollärarexamina som utfärdats /94. har i genomsnitt 8 700 personer fått en sådan examen. Antalet examinerade var som lägst 2000/01 med omkring 6 200 examina medan antalet var som högst 2010/11 med närmare 13 200 examina. Att så många examinerades då har sannolikt att göra med det krav på legitimation för lärare och förskollärare som infördes . /20 examinerades närmare 11 300 lärare och förskollärare, en ökning med 1 500 personer eller sedan föregående läsår. En förklaring till ökningen är fler nybörjare på de olika lärarprogrammen som börjar synas i examensstatistiken. En annan förklaring är en effektivi- sering i samband med införandet av ett nytt studiedokumentationssystem som har gjort att studenterna får sina examensbevis snabbare. Antalet examinerade har ökat generellt i hela högskolan. Diagram 3.27 Antal lärar- och förskollärarexamina Anm.: Avser lärarutbildning för förskola och fritidsverksamhet, lärarutbildning för lägre åldrar, ämneslärarutbildning, lärarutbildning i yrkesämne och praktiskt/estetiskt ämne, pedagogik och lärarutbildning, övrig/ospecificerad utbildning. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Diagram 3.28 visar antalet examinerade efter typ av vissa examina. Grundlärarexamen gick /20 om förskollärarexamen som vanligaste examen. Antalet examinerade har ökat /19. Näst vanligaste examen var ämneslärarexamen som också har ökat mycket det senaste läsåret () liksom antalet med en förskollärarexamen (). Allra mest har antalet examinerade speciallärare ökat (). Könsfördelningen är ojämn bland de examinerade med totalt kvinnor och män. Jämnast var könsfördelningen bland examinerade ämneslärare kvinnor och män. Av dem med förskollärarexamen var kvinnor och män. Diagram 3.28 Antal examina efter typ av yrkesexamen /20 Anm.: Ämneslärarexamen avser ämneslärarexamen mot gymnasieskolan och 7–9. Den innehåller även lärarexamen mot ämneslärare (den tidigare lärarutbildningen). Grundlärarexamen avser både grundlärarexamen mot f–3 och 4–6. Den innehåller även lärarexamen för lägre åldrar (den tidigare lärarutbildningen). Lärarexamen ospecificerad innehåller övriga lärarexamina. har i uppdrag att i samarbete med ta fram återkommande prognoser över skolväsendets behov av lärare och förskollärare (/02335). Uppdraget redovisades första gången och därefter och ska även redovisas . Som diagram 3.29 visar väntas examinationsbehovet kraftigt överstiga den beräknade examinationen till 2033. Antalet examinerade beräknas uppgå till ca 144 000 personer , vilket motsvarar en årlig examination på ca 9 600. beräknas det framtida examinationsbehovet vara ca 189 000, vilket motsvarar en årlig examina- tion på 12 600. Det betyder att närmare 45 000 behöriga lärare och förskollärare kan komma att saknas 2033. Det skulle innebära en lärarbrist på 36 000, en brist på för- skollärare på 6 000 och en brist på lärare i fritidshem på drygt 2 000. För att undvika en framtida bristsituation skulle antalet examinerade behöva öka med 3 000 . 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Beräknat examinationsbehov och beräknad examination efter inriktning på lärarutbildningen, 2019–2033 Examinationsbehov till 2033 enligt huvudalternativet Beräknad examination till 2033 Grundlärare m. inriktn. Grundlärare m. inriktn. mot f–3 Grundlärare m. inriktn. mot 4–6 Ämneslärare m. inriktn. mot 7–9 Ämneslärare m. inriktn. Under förutsättning att examensfrekvenserna ligger kvar på nuvarande nivåer skulle antalet nybörjare behöva vara i genomsnitt 19 300 för att uppfylla det årliga examinationsbehovet på 12 600 lärare. Det är fler än det beräknade årliga antalet nybörjare på 14 600 . har även beräknat det årliga nybörjar- behovet om examensfrekvensen ökade . I detta räkneexempel skulle det behövas 16 700 nybörjare för att täcka behovet av lärare och förskollärare . I prognosen antas en årlig examination motsvarande 9 600 lärare och förskollärare. Det är ett lägre antal än antalet examinerade /20, då närmare 11 300 examinerades. Om antalet examinerade fortsätter att ligga på dessa nivåer eller högre så blir sannolikt den prognostiserade bristen 2033 på 45 000 lärare och förskollärare lägre. I lärarprognos ligger SCB:s befolkningsprognos till grund. SCB:s senaste befolkningsprognos publicerades . I den nya prognosen antas färre barn i förskoleåldrar och grundskoleåldrar än i den prognos som låg till grund för lärarprognos. Detta medför sannolikt att bristen 2033 kommer att vara lägre än 45 000. Huvudmännens bedömning av personalsituationen Enligt Arbetskraftsbarometern råder det brist på lärare inom många inriktningar, inte minst grundlärare med inriktning mot fritidshem och speciallärare och specialpedagoger. Det råder även stor brist på lärare i matematik och NO i årskurs 7– 9, förskollärare och yrkeslärare. Bilden av lärarbristen har enligt arbetsgivarna inte förändrats nämnvärt 2020 jämfört med . Arbetsgivarna uppger i något mindre utsträckning att det är brist på grundlärare med inriktning mot f–3 och 4–6. Tabell 3.9 Andel arbetsgivare som uppger brist på nyutexaminerad och yrkeserfaren personal inom pedagogik och lärarutbildning Grundlärarutbildning: f–3 och 4–6 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Ämneslärarutbildning årskurs 7–9: Matematik/NO Ämneslärarutbildning årskurs 7–9: Språk/SO : Matematik/naturv. : Hist/samh/religion Lärartillgången påverkas av befolkningsutvecklingen, hur många som väljer att bli lärare och förskollärare, hur många som går i pension och hur många som väljer att stanna kvar i yrket. En betydande orsak till den nuvarande lärarbristen och den beräknade framtida tilltagande bristen är att för få lärare examineras i förhållande till ökningen av antalet barn och elever. Antalet barn och elever har ökat med drygt 450 . Detta innebär att även om fler har påbörjat lärar- utbildningarna har antalet barn och elever ökat snabbare. Antalet lärare som går i pension kan också påverka lärarsituationen. såg åldersstrukturen bland lärarna annorlunda ut än . Då var betydligt fler äldre. Detta har medfört att relativt många lärare har gått i pension den senaste tioårs- perioden, något som har bidragit till lärarbristen. Det är inte lika många pensions- avgångar att vänta den närmaste tioårsperioden (se diagram 3.30). Diagram 3.30 Lärarnas åldersstruktur Anm.: Avser tjänstgörande lärare i förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och komvux (inkl. särvux och sfi). Lärarbristen har sannolikt medfört att fler lärare arbetar längre upp i åldrarna. innehades 2 000 heltidstjänster av lärare som var eller äldre. var antalet 3 100 heltidstjänster och som mest var antalet 2018 med drygt 4 000 heltids- tjänster. minskade antalet till 3 600 heltidstjänster. En annan faktor som kan påverka lärarsituationen är antalet lärare som väljer att stanna kvar i yrket. SCB har kartlagt var på arbetsmarknaden som de med lärarutbildning finns. Det visar sig att de flesta lärarutbildade finns inom utbildningsbranschen, . Det är samma andel som . arbetade som lärare inom andra branscher än utbildning. Det betyder att av de lärarutbildade, eller närmare 29 000 personer, arbetade inom yrken utanför utbildningsbranschen. Det är vanligare att 2021/22:1 Utgiftsområde 16 lärarutbildade män arbetar i andra yrken utanför utbildningsbranschen än att lärarutbildade kvinnor gör det, jämfört . De vanligaste branscherna är offentlig förvaltning, social omsorg och hälso- och sjukvård. Närmare hälften arbetade inom dessa branscher. En studie från IFAU visar att andelen kvarvarande lärare har varit tämligen stabil . Detsamma visar en studie från SCB. Enligt dessa studier är andelen kvarvarande lärare i stort sett densamma som . Diagram 3.31 Fördelning av lärarutbildade efter arbete inom respektive utanför utbildning Anm.: Till utbildningsbranschen hör högskolor, folkhögskolor, , gymnasieskolor, grundskolor, förskolor, kulturskolor och övriga utbildningsinstitut. Till lärare räknas personer som har yrken med krav på fördjupad högskolekompetens inom utbildning. Hit hör universitets- och högskolelärare, gymnasielärare, grundskollärare, fritidspedagoger, förskollärare och andra pedagoger med teoretisk specialistkompetens. Utbyggnad av kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) och yrkeslärarutbildningen Kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) fyller en viktig funktion för personer som har ämneskunskaper och vill bli ämneslärare. Regeringen har tillfört medel till en utbyggnad av förskollärar- och lärarutbildningarna, inklusive en utbyggnad av KPU. var antalet sökande till KPU det högsta sedan utbildningen infördes. Det råder stor brist på yrkeslärare. I spåren av pandemin med en förändrad arbets- marknad har det blivit viktigare att tillvarata personer som har gedigna yrkeskunskaper och som vill skola om sig till yrkeslärare. För att ytterligare stärka förutsättningarna för omställning till läraryrket satsade regeringen i budgetpropositionen därför också på en permanent utbyggnad av yrkeslärarutbildningen med ca som beräknas motsvara ca 175 helårsstudenter . I budgetpropo- sitionen föreslogs även en särskild satsning på en masterutbildning för yrkeslärare i syfte att stärka kompetensen inom yrkeslärarutbildningen så att fler yrkeslärare kan bli behöriga för forskarutbildning. Fler lärare med forskarutbildning Den särskilda satsningen på KPU för personer med en examen på forskarnivå har haft ett högt söktryck och lockat fler forskarutbildade att bli lärare i t.ex. matematik, naturvetenskap och teknik. För att ytterligare öka antalet lärare med en examen på 2021/22:1 Utgiftsområde 16 forskarnivå i skolan föreslog regeringen i budgetpropositionen att satsningen skulle förlängas och anslaget ökades med 2021 och med åren 2022–2026. Det innebär att ca 70 studenter kan antas till utbildningen. Remiss av förslag för ökad kvalitet i lärarutbildningen och fler lärare i skolan remitterades promemorian Ökad kvalitet i lärarutbildningen och fler lärare i skolan (U2021/00301). I promemorian lämnas flera förslag som syftar till fler lärare och att underlätta för akademiker att ställa om till läraryrket. Bland annat föreslås en försöksverksamhet med en ny kortare KPU för både blivande grundlärare och ämneslärare. Utbildningen riktar sig till personer med en tidigare akademisk examen och omfattar pedagogik, ämnesstudier och verksamhetsförlagd utbildning. I promemorian föreslås att ett par lärosäten ska få i uppdrag att planera för och anordna utbildningen. Ett annat förslag är att den verksamhetsförlagda delen i alla lärar- utbildningar ska stärkas genom att lärosätena ska använda sig av övningsskolor och övningsförskolor. I budgetpropositionen fick satsningen ytterligare för att verksamheten med övningsskolor och övningsförskolor skulle kunna vidareutvecklas och utökas. Fler obehöriga lärare och förskollärare kan få examen genom vidareutbildning av lärare och förskollärare (). Genom kan de som arbetar i skolan eller förskolan läsa in en behörighetsgivande lärar- eller förskollärarexamen. Regeringen beslutade om en förordningsändring som skapar bättre möjligheter för fler att bli antagna till utbildningen. kan de som inom ramen för en anställning medverkat i undervisningen i förskolan eller förskoleklassen studera upp till 120 högskolepoäng för att nå en förskollärarexamen. Dessutom har bestämmelserna om en kortare utbildning för de som har yrkeserfarenhet som lärare eller förskollärare utökats till att även omfatta de som medverkat i undervisningen i förskolan eller förskoleklassen. Bestämmelserna har också gjorts mer flexibla så att fler kan bedömas aktuella för studier inom . Mot bakgrund av ändringarna föreslog regeringen i budgetpropositionen att tillförs –2024. Stärkt verksamhetsförlagd utbildning i lärarutbildningarna Den verksamhetsförlagda utbildningen (VFU) utgör en central del av lärarutbild- ningarna eftersom studenterna får tillfälle att tillämpa teoretiska kunskaper och utveckla praktiska färdigheter i yrkesutövningen. För att höja kvaliteten i VFU:n har regeringen permanentat försöksverksamheten som pågick med övningsförskolor och övningsskolor. , då satsningen förstärktes med , får alla universitet och högskolor som bedriver lärarutbildning särskilda medel för verksamhet med övningsförskolor och övningsskolor inom förskollärar- och lärarutbildningarna. Syftet med övningsskolorna och övningsförskolorna är att bidra till att höja kvaliteten i VFU, bl.a. genom utbildade handledare och en högre koncentration av studenter. Fortsatt satsning på forskarskolor för att stärka kvaliteten i utbyggnaden av lärar- och förskollärarutbildningarna Lärosätenas forskningsanslag är en viktig förutsättning för utbildningarnas kvalitet, men regeringen anser att det även behövs riktade insatser mot forskarskolor. För lärarutbildningarna har medel till forskarskolor för anställda vid universitet och högskolor tillförts och omfattar . Mot bakgrund av den fortsatta utbyggnad av lärarutbildningarna som sker för att möta lärarbristen 2021/22:1 Utgiftsområde 16 finns ett stort behov hos flera lärosäten att stärka sin kompetensförsörjning inom lärarutbildningen. har också i nationella utvärderingar av lärarutbildningar visat att det vetenskapliga förhållningssättet behöver stärkas vid många utbildningar. Försöksverksamhet med möjlighet till längre anställning för lärare i sfi Andelen legitimerade och behöriga lärare inom vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) är och har varit låg även om andelen med legi- timation och behörighet för sfi har ökat från till . Pågående insatser som Lärarlyftet och riktade statsbidrag är inte tillräckliga för att komma till rätta med detta problem. Det är därför angeläget att skapa förut- sättningar som bidrar till att fler personer vill utbilda sig till legitimerade och behöriga lärare inom sfi. har beslutat att det ska vara möjligt att inrätta en ny försöksverksamhet med tidsbegränsade anställningar som innebär att obehöriga lärare som deltar i högskoleutbildning i svenska som andraspråk eller motsvarande utbildning ska få anställas som sfi-lärare (prop. 2020/21:152, bet. 2020/21:UbU19, rskr. 2020/21:309). Anställningstiden ska i vissa situationer kunna förlängas till högst . Webbaserad utbildning för lärare som återvänder till yrket fick 2017 i uppdrag att utforma en webbaserad utbildning som syftar till att ge lärare och förskollärare som återvänder till yrket möjlighet att uppdatera sina kunskaper om styrdokument för svensk skola och förskola. –hade totalt 175 personer genomfört ett eller flera avsnitt i utbildningen. Antalet återvändande lärare är betydligt större. Deltagandet har skett på de återvändande lärarnas och förskollärarnas egna initiativ, utan stöd från t.ex. rektor och deltagarna ger i huvudsak en positiv bild av utbildningens kvalitet. bedömer att man inte nått ut med utbildningen. Det relativt låga deltagandet kan därför bero på låg kännedom om kursen, kursens upplägg med krav på att följa varje moment samt tidsbrist hos målgruppen. planerar att utveckla utbildningens upplägg för att bättre kunna möta de återvändande lärarnas och förskollärarnas individuella behov. Lärarlyftet syftar till att lärare med en behörighetsgivande lärarexamen ska bli behöriga i fler skolformer, ämnen och årskurser. Satsningen omfattar även möjligheter för lärare och förskollärare att läsa mot en speciallärarexamen. Uppdraget har förlängts , bl.a. 2018 (U2018/00504) med . I regleringsbrevet avseende och i regleringsbrevet har uppdraget förlängts på nytt. Detta innebar att det inte erbjöds några kurser inom Lärarlyftet . Nya Lärarlyftskurser påbörjades återigen . I budgetpropositionen föreslog regeringen att det skulle avsättas medel för Lärarlyftet . har 1 352 lärare deltagit i någon av de 93 kurser och utbildningar som inom ramen för Lärarlyftet pågått vid 20 lärosäten. av deltagarna i de behörighetsgivande ämneskurserna och i speciallärarutbildningarna är anställda av offentlig huvudman. Inga kurser eller utbildningar har avslutats och därmed har heller inga personer kunnat få ytterligare behörighet utifrån deltagandet i Lärarlyftet . De totala kostnaderna för genomförandet av Lärarlyftet var . 2021/22:1 Utgiftsområde 16 har tagit initiativ till och genomfört en utvärdering av Lärar- lyftet i syfte att bedöma om det är ändamålsenligt utformat. studie visar bl.a. att kortsiktiga förlängningar av Lärarlyftet har resulterat i högre kurstakt och minskat kurs- och utbildningsutbud, vilket har påverkat deltagandet negativt. Enligt studien försvårar mer omfattande kurser, kurser med hög studietakt och lärarbristen lärarnas möjlighet att delta i fortbildning. Studien visar också att huvudmännens ekonomiska förutsättningar skapar olika förutsättningar för deltagande och ett skäl som ofta anges till att lärare hoppar av fortbildningen är att de får begränsad eller ingen nedsättning av arbetstiden för att studera. Fortsatt utveckling av professionsprogrammet Ett professionsprogram för rektorer, lärare och förskollärare ska inrättas med grund i Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioners slut- betänkande Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17). Därför har promemorian Professionsprogram för rektorer, lärare och förskollärare (/03373) tagits fram inom som underlag för den konkreta utformningen av professionsprogrammet. Promemorian är på remiss. För att förbereda för inrättandet av professionsprogrammet lämnade regeringen i budgetpropositionen förslag om att medel skulle avsättas för ett första steg i införandet av ett professionsprogram (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 avsnitt 3.6 och 3.7.1). I budgetpropositionen föreslog regeringen att ytterligare medel för det fortsatta arbetet med att inrätta professionsprogram skulle avsättas (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16 avsnitt 3.5.2 och 3.7.1). Regeringen har i regleringsbrev för (U2020/06613) gett myndigheten i uppdrag att genomföra insatser för fortsatta förberedelser av det framtida professionsprogrammet. Insatserna ska bl.a. innefatta en mentorsutbildning för en kvalitativ introduktionsperiod, en rekryteringsutbildning för blivande rektorer och kompetensutveckling för rektorer i praktisk organisation och arbetsmiljö. Insatserna ska ligga i linje med de förslag som Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner lämnade i sitt slutbetänkande. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . Ett samlat statsbidrag till huvudmän som inrättar karriärsteg för lärare Ett samlat statsbidrag till huvudmän som inrättar karriärsteg för lärare infördes . I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 2.5.3) redogörs för syftet med och konstruktionen av karriärstegsreformen och i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 avsnitt 3.6) beskrivs intentionen med en sammanslagning av de tre statsbidrag som dittills funnits för huvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. Beloppen som avsatts för statsbidrag för inrättande av karriär- steg har ökat och det samlade statsbidraget beräknas framöver uppgå till . har i regleringsbrevet fått i uppdrag att utvärdera det samlade statsbidraget till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. ska särskilt följa upp hur den socioekonomiskt viktade delen av bidraget har nyttjats och bedöma om den bidragit till att öka jämlikheten och kunskapsresultaten. Uppdraget ska redovisas till regeringen () . 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Utredning av klagomålshanteringen i skolväsendet Statskontoret har på uppdrag av regeringen utrett klagomålshanteringen i skol- väsendet. I rapporten i skolan (Statskontoret 2020:21) drar Statskontoret slutsatsen att huvudmännen kan hantera klagomål och åtgärda brister snabbare och på ett mer flexibelt sätt än Skolinspektionen. Det är till nytta för de berörda barnen och eleverna och ger upphov till mindre dokumentation för lärare och rektorer vilket minskar arbetsbelastningen. Statskontoret lämnar också flera förslag till åtgärder, bl.a. att Skolinspektionen bara ska utreda klagomål från enskilda om huvud- mannen först har fått möjlighet att hantera dem eller om det finns särskilda skäl och att Skolinspektionen i annat fall ska överlämna ärendet till huvudmannen. Ett sådant förslag finns med i departementspromemorian Nationell plan för trygghet och studiero (Ds 2021:13). Promemorian har remitterats och förslagen bereds nu inom . 3.9Regeringens bedömning av måluppfyllelsen statistik visar att antalet anställda i svensk skola har ökat . Totalt sett har personalen i de olika skolformerna ökat med drygt 35 200 heltids- tjänster /15. I den statistiken ingår inte personalen i förskola, fritidshem och öppen fritidsverksamhet. Däremot ingår fler kategorier än lärare, t.ex. skolledare, annan pedagogisk personal och studie- och yrkesvägledare. Den bild som framträder av de indikatorer som används för att bedöma lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet är tudelad. Lärarbristen är fortfarande i allra högsta grad tydlig men det finns ändå sådant som tyder på en positiv utveckling . Totalt sett är antalet lärare och förskollärare relativt 2020 jämfört med Antalet med en pedagogisk examen har dock ökat medan antalet utan pedagogisk examen har minskat. Antalet barn och elever i verksamhetsformerna har bara ökat marginellt vilket i stort sett innebär en oförändrad lärartäthet även om det utvecklats olika i olika verksamhetsformer. Personalgruppen annan pedagogisk personal, dvs.