prop · H9031d15 · 2021-09-20 00:00:00 — Sysselsättning och ekonomisk trygghet är också viktiga aspekter för en god och jämställd hälsa. Det är viktigt att analysera och följa upp effekten för den ekonomiska jämställdheten av de åtgärder som har vidtagits för att mildra de ekonomiska konsekvenserna av pandemin. Regeringen har gjort analyser som kan tjäna som underlag för en sådan uppföljning, se bilaga 3, Ekonomisk jämställdhet. Även uppföljning av delmålet om ekonomisk jämställdhet kan bidra med underlag för relevanta åtgärder mot bakgrund av pandemins påverkan på den ekonomiska jämställdheten. Uppföljningen ska redovisas . För att kunna nå ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män är det nödvändigt att motverka den könsuppdelade arbetsmarknaden och bryta de könsstereotypa studie- och yrkesvalen. Det är också angeläget att vidta åtgärder för att stärka utrikes födda kvinnors position på arbetsmarknaden. Vidare behöver osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män motverkas. Regeringen ser behov av fortsatta insatser för ökad ekonomisk jämställdhet. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Alla barn och elever ska få det stöd och den stimulans de behöver för att utvecklas i skolan och nå kunskapsmålen, oberoende av kön eller bakgrund. De stora skillnaderna i skolresultat mellan flickor och pojkar, där pojkar och unga män som grupp har lägre kunskapsresultat, måste motverkas. För att höja kunskapsresultaten behövs ett fortsatt fokus på tidigt stöd, stärkt kvalitet i undervisningen och trygghet och studiero. Det är viktigt att arbeta brett och långsiktigt för att motverka könsstereotypa föreställningar om utbildning och arbete som leder till könsskillnader i studie- och yrkesval. Alla barn ska redan i förskolan få möjlighet att utvecklas utan att begränsas av könsnormer. Ett aktivt jämställdhetsarbete behöver bedrivas i grund- och gymnasieskolan för att synliggöra hur könsmönster kan påverka elevernas lärande, utveckling och utbildningsval. Vidare bidrar arbetet med jämställdhetsintegrering vid universitet och högskolor till att motverka de könsbundna studievalen inom högre utbildning. En jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Fördelningen av det obetalda hem- och omsorgsarbetet är alltjämt ojämn där kvinnor lägger mer tid på obetalt hushållsarbete och tar ut större delen av föräldraledigheten och tillfällig föräldrapenning jämfört med män. Mer behöver göras innan målet om ett jämställt föräldraskap är uppnått. Ett jämställt föräldraskap ger barnet, redan som litet, lika tillgång till sina föräldrar. SCB:s uppdrag att genomföra en studie av tidsanvändning bland kvinnor respektive män (TID) ger regeringen nytt underlag för att följa upp hur det obetalda hem- och omsorgsarbetet fördelas mellan könen. Regeringen påbörjar införandet av en familjevecka. Reformen främjar det jämställda föräldraskapet genom att ge män och kvinnor lika möjligheter att vara lediga tillsammans med barnen. Då det kvarstår skillnader i hälsa mellan kvinnor och män, flickor och pojkar, och mellan grupper av kvinnor och män, behövs en fördjupad och breddad kunskap om dessa skillnader samt om de specifika faktorer som påverkar kvinnors och flickors och mäns och pojkars fysiska, psykiska och sexuella hälsa. För att kunna vidta relevanta åtgärder för en jämställd hälsa bedömer regeringen att satsningar i första hand behöver göras på att öka kunskapen om detta. Pandemins konsekvenser för hälsan hos olika grupper av kvinnor och män och flickor och pojkar behöver följas upp, inklusive eventuella skillnader mellan könen vad gäller tillgång till vård och omsorg. Ett intersektionellt perspektiv är nödvändigt för att kopplat till kön fånga upp eventuella skillnader beroende på könsidentitet eller -ut- tryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Hälsan hos kvinnor med endast förgymnasial utbildning har inte förbättrats i samma takt som hos andra grupper. Det är allvarligt och orsakerna till det behöver följas upp. Detsamma gäller könsskillnaderna i självskattad hälsa bland personer med funktionsnedsättning. Vidare behöver insatser för att stärka den psykiska hälsan nå unga kvinnor och ha ett helhetsperspektiv, däribland ett hbtqi-perspektiv (se vidare utg.omr. 9, avsnitt 4 och avsnitt 5). Insatserna behöver inte minst vara förebyggande och bl.a. bidra till att bryta destruktiva könsnormer. Åtgärder behöver även vidtas som kan leda till att förbättra mäns hälsa då de söker vård senare än kvinnor och i högre grad avlider i de stora folksjukdomarna. Även här spelar socioekonomiska faktorer stor roll. Det måste finnas tillgång till insatser för att 2021/22:1 Utgiftsområde 13 motverka suicid, där män är överrepresenterade och insatserna måste nå dem som löper störst risk. (se vidare utg.omr. 9, avsnitt 4). Vården för sexualbrottsutsatta och personer som har utsatts för könsstympning behöver fortsätta att utvecklas. Det ska finnas tillgång till god och kunskapsbaserad vård oavsett var i landet man bor och oavsett om man söker vård akut eller senare i livet. Arbetet med en ökad tillgänglighet och jämlikhet i mödrahälso- och förlossningsvården samt förstärkta insatser för kvinnors hälsa fortsätter (se vidare utg.omr. 9 avsnitt 4). Mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck ska upphöra Genomförandet av den tioåriga nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel har fortsatt hög prioritet. Regeringen presenterade ett kraftfullt åtgärdspaket med tydliga mål och uppföljning för att ytterligare intensifiera det långsiktiga arbetet mot mäns våld mot kvinnor. Bland annat förtydligas uppdrag att stödja och följa upp genomförandet av den nationella strategin. Regeringen ska lämna en skrivelse till med redovisning av arbetet. Åtgärdspaketet kompletteras i denna budgetproposition med ytterligare åtgärder som även kommer att presenteras inom ramen för ett flerårigt åtgärdsprogram. Regeringen tillför området mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck och prostitution och människohandel permanenta medel för att möjliggöra ett långsiktigt och uthålligt arbete, vilken den här typen av samhällsproblem kräver. Ett utökat och verkningsfullt förebyggande arbete mot våld Det våldsförebyggande arbetet måste utvecklas. Därför har regeringen påbörjat arbetet med ett nationellt våldsförebyggande program med fokus på insatser för metodutveckling, uppföljning, kunskapsspridning och förstärkt myndighetssamverkan. Programmet ska ta sikte på såväl tidigt förebyggande insatser som insatser för att förhindra att våld upprepas. får en tydligare roll i att utveckla och samordna det våldsförebyggande arbetet. De beslutade läroplansändringarna avseende sexualitet, samtycke och relationer ska genomföras. Enligt regeringens åtgärdspakets punkt 3 ska regeringen ta initiativ till kompetensinsatser för att säkerställa att all relevant skolpersonal har möjlighet till ökad kompetens inom områdena. Killars våld mot tjejer och våld i ungas partnerrelationer ska motverkas. Arbetet för att förverkliga en samtyckeskultur fortsätter. Personer som utövar våld eller kontrollerande beteende mot närstående behöver insatser för att upphöra med våldet. gäller nya bestämmelser i socialtjänstlagen (2001:453) som ger kommunerna ansvar att verka för att den som utsätter eller har utsatt närstående för våld eller andra övergrepp ska upphöra med detta. Preventell är en nationell telefonlinje, vid , för att förebygga sexuellt våld. Målgruppen är personer med självupplevt riskbeteende, tvångsmässig upptagenhet av sexuella tankar och handlingar, sexuellt intresse för barn och impulser att tvinga någon till sex. Som en del i förstärkningen av det våldsförebyggande arbetet ger regeringen långsiktiga förutsättningar för ökad kunskap inom området och för verksamheten med Preventell. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Förbättrad upptäckt av våld och starkare skydd och stöd för våldsutsatta Det är av största vikt att våldsutsatta har någonstans att vända sig för hjälp och vidare vägledning om hur de kan ta sig ur sin situation. Stödet till unga våldsutsatta behöver stärkas ytterligare. Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) vid driver den nationella stödtelefonen för våldsutsatta. För att ge långsiktiga och goda förutsättningar för verksamheten som bedrivs vid NCK förstärks anslag permanent (se vidare utg.omr.16 avsnitt 6.1.4). Även vården för våldsutsatta ska förbättras. Därför avser regeringen att ge i fortsatt uppdrag att stödja genomförandet av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor inom vård och omsorg. Det civila samhällets organisationer, inte minst kvinno- och tjejjourerna, behöver stabila förutsättningar för att bedriva sitt arbete för att motverka mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer, sexuellt våld, prostitution och människohandel, hedersrelaterat våld och förtryck samt för att ge stöd till dem som utsätts. Därför permanentas statsbidragen som syftar till att stödja viktig verksamhet som ideella kvinno- och tjejjourer, deras riksorganisationer och andra organisationer som arbetar med liknande stöd till våldsutsatta bedriver. Regeringen aviserar i denna proposition en barnrätts- och jämställdhetsreform som innebär att skyddat boende regleras som ny placeringsform, blir tillståndspliktigt och förenat med kvalitetskrav, se utgiftsområde 9, avsnitt 6 Politik för sociala tjänster. Att värna barnets rättigheter i skyddade boenden har varit ett viktigt motiv till reformen som dessutom stärker våldsutsattas rätt till skyddat boende av god kvalitet över hela landet. Vid stärkta kvalitetskrav utifrån en ny lagstiftning kan vissa ideella organisationer som driver skyddade boenden behöva utveckla sitt arbete för att leva upp till nya krav. Regeringen inrättar därför ett riktat, tillfälligt statsbidrag, med syfte att stödja de ideella organisationer som driver skyddade boenden och behöver stöd för att utveckla kvaliteten i verksamheten. Regeringen fortsätter även att stärka det förebyggande arbetet och insatser för att säkra skydd och stöd till utsatta inom prostitution och människohandel, bl.a. genom ett exit-program. Det myndighetsgemensamma uppdraget om att hitta metoder för att upptäcka våldsutsatthet som genomförs av Arbetsförmedlingen, , samt och som samordnas av fortsätter. Regeringen vill öka förutsättningarna för att våldsutsatta vuxna och barn ska få tillgång till ett behovsanpassat skyddat boende och stöd i övergången till ett mer varaktigt boende. Det är angeläget att kommuner som vill stärka sitt arbete för att tillhandahålla stadigvarande boende får förutsättningar att göra det, inklusive insatser som möjliggör för våldsutsatta personer att bo kvar i den egna bostaden genom att den som har utsatt närstående för våld flyttar. Regeringen tillsätter därför en expertgrupp som ska bidra till att stärka arbetet med att fler ska kunna gå vidare till stadigvarande boende efter placering i skyddat boende genom att se över hur kommunernas arbete med detta på bästa sätt kan stödjas och utvecklas. En del av medlen ska betalas ut till verksamheter i ett antal pilotkommuner. Det är av största vikt att barns behov och rättigheter beaktas i situationer där barn utsätts för eller bevittnar våld. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att lämna ett förslag till en samlad nationell strategi för att förebygga och bekämpa våld mot barn (dir. 2021:29). uppdrag att kartlägga hur uppgifter om våld eller andra övergrepp beaktas i mål om vårdnad, boende eller umgänge ska redovisas till regeringen . Det kommer att vara ett viktigt underlag för att utveckla arbetet för att stärka barns rättigheter. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 motverka könsstympning av flickor och kvinnor, inklusive genom lagföring av förövare, samt att ge vård och stöd till utsatta behöver fortgå. Länsstyrelserna bedriver ett viktigt arbete för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Länsstyrelsernas arbete för att stödja utvecklingen av regionala resurscentrum som samlar insatser för barn och vuxna som är utsatta, eller riskerar att utsättas, för hedersrelaterat våld och förtryck fortgår. Det nationella kompetensteamet vid i har påbörjat sitt arbete för att bli ett nationellt mot hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen har aviserat ett flertal initiativ för att stärka det straffrättsliga skyddet mot mäns våld mot kvinnor, så som att utreda en ny straffskärpningsgrund för brott där ett motiv varit att offret är av ett visst kön eller könsidentitet, straffansvar vid psykiskt våld samt skärpta regler om villkorlig frigivning och vistelseförbud. beslutade regeringen även propositionen Skärpta straff för våld och andra kränkningar i nära relationer. I propositionen föreslås bl.a. att minimistraffet för grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning höjs och att straffet för överträdelser av kontaktförbud skärps. Lagändringarna föreslås träda i kraft . sexualbrottsutredning har haft i uppdrag att bl.a. se över straffskalorna för sexualbrotten. I ett betänkande som har remitterats föreslår utredningen bl.a. höjt straff för våldtäkt och att böter tas bort ur straffskalan för köp av sexuell tjänst. I betänkande Ett särskilt hedersbrott (SOU 2020:57) föreslås vidare att det införs ett särskilt hedersbrott. Betänkandet i denna del bereds i . Sexuella övergrepp mot barn på nätet har ökat. Möjligheterna att upptäcka och lagföra dessa hot och övergrepp behöver bli bättre. I enlighet med åtgärdspaketet punkt 17 ska en utredning se över barns straffrättsliga skydd mot sexuella övergrepp. Samverkan mellan myndigheter och civilsamhällesorganisationer behöver utvecklas. Förbättrad kunskap och metodutveckling Regeringen bygger vidare på den pågående satsningen för att öka kompetensen om mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck hos berörda yrkesgrupper. Kunskapsluckor och ytterligare behov av kompetensutveckling ska analyseras och fler yrkesgrupper ska få utbildning om mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer. I enlighet med åtgärdspaketet punkt 34 ska ge anställda fördjupad kunskap om psykisk ohälsa kopplat till mäns våld mot kvinnor. ska också utveckla samverkansformer och riskbedömningar med relevanta aktörer, t.ex. psykiatri och socialtjänst. Kunskapen om hbtqi-personers utsatthet för våld i nära relationer behöver öka (skr. 2016/17:10). Genom permanentningen av det nationella kompetensteam som finns vid i i form av ett nationellt mot hedersrelaterat våld och förtryck och de resurser som tillförs 2022 ökar förutsättningarna för att utveckla arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen ser ett fortsatt behov av att utveckla arbetet för att kunna bedöma omfattningen av mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer på ett mer tillförlitligt sätt . kommande analys av genomförda dödsfallsutredningar och kartläggning av prostitutionens omfattning kommer att vara viktiga underlag för att öka kunskapen om hur samhället ska agera för att förebygga mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer. Kriminalstatistiken behöver ytterligare förbättras och kvalitetssäkras för att bättre kunna fungera för uppföljning i arbetet mot mäns våld mot kvinnor. Tillsynen av och hälso- och sjukvårdens arbete inom hela området mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld 2021/22:1 Utgiftsområde 13 och förtryck behöver utvecklas. Kunskapen om situationen för de som lever med skyddade personuppgifter ska öka. Det är angeläget att fortsätta utveckla arbetssätt för hur kommuner ska kunna sprida information om våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck med anledning av covid-19, samt hur kontakt kan etableras med våldsutsatta. , EU och det övriga internationella samarbetet Den feministiska regeringen ska fortsatt sätta sin prägel på det internationella samarbetet i en omvärld där jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter allt mer ifrågasätts (se vidare utg.omr. 5, 7 och 24 för mer information om den feministiska utrikespolitiken). De mål som gäller för jämställdhetspolitiken i gäller också som mål för vad regeringen vill uppnå inom EU och det övriga internationella samarbetet. De nordiska länderna samverkar i arbetet med att driva på det globala arbetet med jämställdhet. fortsätter att prioritera samarbetet inom ramen för Östersjöstaternas råds aktionsgrupp mot människohandel (TF-THB). kommer även att fortsätta att arbeta aktivt för att driva jämställdhetsintegrering inom . Inom EU kommer regeringen fortsatt att verka för att ska driva på EU:s jämställdhetsarbete och att ett jämställdhetsperspektiv ska genomsyra alla processer på EU-nivå. kommer att arbeta för ett effektivt genomförande av 2020–2025, inklusive EU:s anslutning till konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen). Inom verkar regeringen för att konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen) ska ses som en gemensam utgångspunkt för medlemsstaterna för frågor som rör mäns våld mot kvinnor och att fler stater ska ansluta sig till konventionen. Arbetet ska också ta sikte på att motverka falsk ryktesspridning om konventionen, se vidare i avsnitt 5.4.8 EU och internationellt samarbete. Regeringen kommer att fortsätta att prioritera FN:s kvinnokommissions årliga möten och förhandlingar. Därutöver kommer att fortsätta att verka i koalitionerna inom ramen för Generation Equality och samarbetet med Women. är också ett av de länder som har utsetts att leda koalitionen för ekonomisk jämställdhet tillsammans med flera aktörer, bl.a. från det civila samhället. Regeringen avser vidare att fortsatt driva jämställdhetsintegrering inom hela FN- systemet och vara aktiv i FN:s olika forum för mänskliga rättigheter. För svensk del är det viktigt att bedriva ett strategiskt samarbete med likasinnade länder från olika regioner, för att få gehör för svenska positioner och uppnå jämställdhet och kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Regeringen ska genomföra en dialog med för kvinnokonventionen, CEDAW, om regeringens arbete för att motverka alla former av diskriminering av kvinnor och uppfylla . 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Tabell 5.5 Anslagsutveckling 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för särskilda jämställdhetsåtgärder och för utgifter för statsbidrag för att stödja projekt och insatser som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. Anslaget får även användas för administrativa utgifter som är en förutsättning för genomförandet hos berörda myndigheter. Skälen för regeringens förslag Tabell 5.6 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Nationellt mot hedersförtryck – Bidrag till arbetet mot prostitution och människohandel – Permanentning av kompetensteamet HRV – Nationellt program MVK och HRV – Permanenta medel till kvinno- och tjejjourer m.fl. (MVK) – Tillfälligt statsbidrag för kvinno- och tjejjourer – Expertgrupp för stadigvarande boende Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen driver fortsatt på och genomför förstärkta satsningar för att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv, där arbetet mot mäns våld mot kvinnor utgör en central del. Ökningen på anslaget beror på nya reformer för att förstärka och i vissa fall permanenta arbetet mot mäns våld mot kvinnor samt den fleråriga satsningen, jämställdhetslyftet, på ett stärkt och fokuserat arbete för att nå de jämställdhetspolitiska målen. Vid jämförelse med 2021 bör de tillfälliga pandemistöden till civilsamhället tas i beaktande liksom att medel för det nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat förtryck, som permanentats i form av ett nationellt mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i Östergöt- 2021/22:1 Utgiftsområde 13 lands län, flyttats från anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder till länsstyrelsernas förvaltningsanslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. inom utgiftsområde 1 (se vidare utg.omr. 1, avsnitt 9.7.1). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder . beräknas anslaget till respektive . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023. Skälen för regeringens förslag Regeringen har beslutat att avsätta för att stärka de ideella kvinno- och tjejjourernas arbete, deras riksorganisationer och andra organisationer som arbetar med liknande stöd till våldsutsatta. Medlen fördelas i första hand som tvååriga bidrag . Bemyndigandet behövs för den del av bidraget som avser 2023. Tvååriga bidrag bidrar till ökad långsiktighet och bättre planeringsförutsättningar för de aktuella jourerna. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Tabell 5.7 Beställningsbemyndigande för anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder Tabell 5.8 Anslagsutveckling 3:2 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 71 171 tkr prisnivå. 3Motsvarar 71 171 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Skälen för regeringens förslag Tabell 5.9 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 3:2 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. bidrar till en strategisk, sammanhållen och hållbar styrning och ett effektivt genomförande av jämställdhetspolitiken och har en nyckelroll för att det jämställdhetspolitiska målet ska uppnås, eftersom myndigheten ansvarar för uppföljning, analys, samordning och stöd utifrån de jämställdhetspolitiska delmålen. Anslaget utökas med för fortsatta stöd till universitet och högskolors arbete med jämställdhetsintegrering. Satsningen finansieras genom att anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor, inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:2 . beräknas anslaget till respektive . 5.6.33:3 Bidrag för kvinnors organisering Tabell 5.10 Anslagsutveckling 3:3 Bidrag för kvinnors organisering 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för kvinnors organisering. Skälen för regeringens förslag Tabell 5.11 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 3:3 Bidrag för kvinnors organisering Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21: FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Det är viktigt att civilsamhällets aktörer får fortsatt möjlighet till offentligt stöd för kvinnors organisering. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:3 Bidrag för kvinnors organisering . beräknas anslaget till respektive . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden