prop · H803150 · 2021-03-23 00:00:00 — Mot den bakgrunden ifrågasätter Lagrådet om inte en möjlighet för socialnämnderna att under vissa förutsättningar neka samtal borde övervägas i det fortsatta lagstiftningsarbetet. Paragrafen reglerar vilken kommun som ska ansvara för att samtalen kan hållas. Ansvaret varierar beroende av olika omständigheter. Några av dem har att göra med var barnet är folkbokfört (första stycket), vad som gäller om det kan antas råda sekretess kring den uppgiften eller för uppgifter som behövs för att avgöra var föräldrarna är folkbokförda (andra stycket) samt vad som gäller om barnet inte är folkbokfört i landet och en förälders uppgifter är sekretessbelagda och den andra föräldern inte är folkbokförd här i landet (tredje stycket). Det är alltså omfattande och komplexa situationer som regleras i en enda paragraf, vilket gör den svårläst. Lagrådet föreslår att den delas upp i tre paragrafer. 3 § första stycket innehåller en regel av innebörd att socialnämndens ansvar utlöses av ett yrkande från en förälder. Som Lagrådet föreslagit bör den regeln finnas i 1 §. Återstående stycke gäller den frist inom vilken samtal ska hållas. Av paragrafens lydelse framgår inte tydligt om den riktar sig till föräldrarna eller socialnämnden. Avsikten är dock att paragrafen ska reglera vad som åligger socialnämnden. Utgångspunkten är att nämnden ska erbjuda ett gemensamt samtal. Men om det finns särskilda skäl för det får nämnden i stället erbjuda enskilda samtal och sådana ska alltid hållas om någon av föräldrarna begär det. Innebörden är alltså att det är socialnämndens ansvar och att det också är nämnden som avgör om det finns särskilda skäl för att avvika från utgångspunkten och i stället erbjuda enskilda samtal. Men också föräldrarna har en möjlighet att begära att enskilda samtal hålls. 2020/21:150 Bilaga 5 2020/21:150 Bilaga 5 måste anses innebära att båda föräldrarna ska erbjudas enskilda samtal såväl om båda begär detta som om endast en av dem gör det. Paragrafen bör omformuleras så att det blir tydligt att den innehåller handlingsregler för socialnämnden. Den kan förslagsvis ges följande lydelse. ska erbjuda föräldrarna ett gemensamt informationssamtal. Om det finns särskilda skäl för det, får socialnämnden i stället erbjuda föräldrarna enskilda samtal. Om någon av föräldrarna begär det ska socialnämnden erbjuda var och en av dem ett enskilt samtal. Lagrådet noterar att det i författningskommentaren (s. 160) anges utan någon närmare förklaring att barn inte ska delta i samtalen. Kommentaren ger upphov till ett antal frågor. Vad gäller t.ex. om föräldrarna vill att barnet ska delta i samtalet? Ska även äldre barn som vill delta i samtalet nekas? Hur förhåller sig skrivningen till bestämmelsen om barnets rätt till information och möjlighet att framföra sina åsikter i 6 kap. 2 b § ? Dessa frågeställningar bör beröras i det fortsatta lagstiftningsarbetet. Paragrafen anger att socialnämnden ska utfärda ett intyg till en förälder som har deltagit i ett informationssamtal. Intyget ska innehålla vissa uppgifter, men inte något om samtalets innehåll. I punkt 1 sägs att intyget ska innehålla uppgifter om ”föräldrarna”, vilket med hänsyn inte minst till integritetsaspekten är ett alltför vitt och oprecist uttryck. Vid föredragningen har förklarats att det som avses är uppgifter som gör att föräldrarna kan identifieras. Lagrådet föreslår att den ifrågavarande punkten preciseras till att avse föräldrarnas namn och person- eller samordningsnummer. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2020/21:150 Ett stärkt barnrättsperspektiv i vårdnadstvister