prop · H9031d10 · 2021-09-20 00:00:00 — Detta har förstärkt behovet av ett långsiktigt, förebyggande och tvärsektoriellt folkhälsoarbete, inte minst för att motverka ökade klyftor i hälsa samt bygga ett socialt och ekonomiskt hållbart samhälle. Den stödstruktur för det statliga arbetet som presenterade och vars genomförande har påbörjats kräver uthållighet och långsiktighet för att uppnå resultat. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Intensifierat arbete för att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid Psykisk ohälsa är en av våra största folkhälsoutmaningar. Den pågående covid-19- pandemin kan medföra ökade risker för psykisk ohälsa i befolkningen vilket har visat sig vid tidigare pandemier. Att främja psykisk hälsa, förebygga psykisk ohälsa och suicid och skapa förutsättningar för en god, tillgänglig och jämlik vård och omsorg är därför en prioriterad fråga för regeringen. Sådana insatser är en förutsättning för återhämtning efter krisen. Civilsamhället utgör ett viktigt komplement till den ordinarie hälso- och sjukvården och omsorgen. En angelägen del av arbetet består av medmänskligt stöd och insatser för att förebygga psykisk ohälsa och suicid. Regeringen avser att fortsatt skapa förut- sättningar för att utveckla och stärka organisationernas arbete inom området. Fortsatt arbete mot antibiotikaresistens Antibiotikaresistens är förknippat med stora kostnader för sjukvård och produktions- bortfall. har beräknat att antibiotikaresistens i kostade samhället 2018 och att kostnaderna för kommer att vara om resistensläget inte förbättras. Bara i beräknas 33 000 personer dö på grund av antibiotikaresistens. Tillgången till effektiva antibio- tika är avgörande för att rädda människoliv. Tack vare ett långvarigt och effektivt arbete är resistenssituationen i bättre än i många andra länder, men även här riskerar vi att nå kritiska nivåer av antibiotikaresistens. För att bromsa resistensutvecklingen måste antibiotika användas ännu mer ansvarsfullt. Fort- satta insatser krävs i såväl som globalt. God förmåga att förebygga, upptäcka och hantera gränsöver- skridande hälsohot Utbrottet av covid-19 har inneburit en global kris och visar vikten av att fortsatt stärka förmågan att förebygga, upptäcka och hantera hot samt ha väl fungerande nationella och internationella samarbeten. I regeringens nationella säkerhetsstrategi framhålls att hälsohot, såsom smittsamma sjukdomar samt kemiska, biologiska och radionukleära hot (CBRN) är hot mot både människors hälsa och vår säkerhet. Regeringen har beslutat om en uppdaterad femårig strategi för samverkan med Världs- hälsoorganisationen (WHO). Prioriterade frågor är bl.a. att stärka den globala hälso- arkitekturens kapacitet och förmåga att bemöta gränsöverskridande hälsohot, inklusive genom ett One Health-synsätt som beaktar kopplingarna mellan ekosystem och människors och djurs hälsa. Vid presenterades ett antal översyner av bl.a. den globala responsen mot covid-19, WHO:s krisberedskapsprogram och det Inter- nationella Hälsoreglementet (IHR). Resultaten av utvärderingarna kommer att vara tongivande för WHO:s arbete . bör spela en aktiv roll i arbetet med att vidareutveckla global hälsosäkerhet och WHO utifrån dessa utvärder- ingar. IHR utgör en svensk kärnfråga i samarbetet med WHO och kvar- står som prioritering i regeringens strategi. Vaccinationer är viktiga för att förebygga ohälsa En av de enskilt viktigaste insatserna inom folkhälsoområdet har varit införandet av vaccinationsprogram på befolkningsnivå. Få åtgärder har på ett så effektivt sätt med- fört att förekomsten av allvarliga sjukdomar har minskat drastiskt och i vissa fall till och med eliminerats. Covid-19-pandemin har understrukit behoven av vaccin som 2021/22:1 Utgiftsområde 9 förebyggande insats, både nationellt och globalt. Det är inte minst viktigt för att undvika ytterligare belastning på hälso- och sjukvården i en redan hårt ansträngd verksamhet. Regeringen anser att det är viktigt att värna de nationella vaccinations- programmen och vill fortsätta utveckla vaccinationsområdet. har tillkännagett för regeringen att den ska vidta åtgärder så att samtliga regioner kan erbjuda personer som är samt personer i medi- cinska riskgrupper avgiftsfri vaccination mot pneumokocker (bet. 2020/21:SoU11, rskr. 2020/21:81). Frågan om pneumokockvaccination som särskilt vaccinations- program till medicinska riskgrupper samt personer som är har tidigare utretts av . Myndigheten bedömde att endast medicinska riskgrupper uppfyllde kraven för att omfattas av ett sådant pro- gram. Mot bakgrund av att det saknades underlag för att inkludera personer som är fick i uppdrag (S2021/02890) att uppdatera tidigare underlag och specifikt titta på denna grupp. Myndigheten rapporterade uppdraget och gör nu bedömningen att även personer som är bör omfattas av ett vaccinationsprogram mot pneumokocker. Underlaget som myndigheten presenterade har remitterats. Utifrån befintlig lagreglering av nationella vaccinationsprogram i smitt- skyddslagen (2004:168) samt de underlag som presenterat så gör regeringen bedömningen att de nationella vaccinationsprogrammen ska utökas med vaccinationsprogram för pneumokockvaccin till personer i medicinska risk- grupper och personer som är . Finansiering sker via det generella statsbidraget inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner med . Regeringen anser mot denna bakgrund att tillkännagivandet om avgiftsfri vaccination mot pneumokocker (bet. 2020/21:SoU11, rskr. 2020/21:81) är slut- behandlat. har internationellt sett en mycket hög vaccinationstäckning, men fortfarande finns grupper och områden med vaccintveksamhet och lägre vaccintäckning och det är något som kräver fortsatt arbete. Utvecklingen av olika mer smittsamma och potentiellt vaccinresistenta varianter av covid-19 medför även att global vaccintäckning blir en nationell angelägenhet. Fortsatt beredskap för att hantera covid-19-pandemin För att säkerställa en god beredskap för att hantera ett förändrat eller försämrat epidemiologiskt läge när det gäller det virus som orsakar sjukdomen covid-19 har regeringen föreslagit i propositionen Fortsatt giltighet av covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen (prop. 2020/21:219) förlängd giltighet av lagen (2021:4) om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19 och lagen (2020:526) om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen. Lagarna föreslås att förlängas till utgången av . föreslår regeringen att det avsätts till kommunerna för den tillsyn som utförs enligt lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen. Länsstyrelserna tillförs medel för tillsyn enligt lagen om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19. För mer information se utgiftsområde 1 . har tillkännagett (bet. 2020/21:SoU23, rskr. 2020/21:159) för regeringen att regeringen ska informera utskottet löpande när arbete pågår inom med att ta fram nya föreskrifter med stöd av bemyndigandena. Regeringen har informerat utskottet i frågan och kommer fortsatt att informera utskottet löpande kring arbetet med att ta fram nya föreskrifter med stöd av bemyndigandena. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Regeringen anser mot denna bakgrund att tillkännagivandet är slutbehandlat. Det nationella arbetet med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) fortsätter stärkas Rätten till en sexualitet fri från fördomar, diskriminering, våld eller tvång är grund- läggande för individens upplevelse av hälsa och välbefinnande. avser regeringen att fortsätta arbetet med att stärka den sexuella och reproduktiva hälsan i befolkningen. Särskilt fokus ska ligga på att genomföra den nationella SRHR-strategin och att skapa förutsättningar för ett långsiktigt och samordnat arbete på både nationell, regional och lokal nivå. Fysisk aktivitet och bra matvanor för ökad hälsa För att bromsa utvecklingen av övervikt och fetma krävs ett långsiktigt förebyggande arbete på lokal, regional och nationell nivå. Arbetet behöver bedrivas av ett flertal aktörer och sektorer i samhället, allt från förskola, skola och arbetsliv till hälso- och sjukvården, transportsektorn, livsmedelsindustrin och det civila samhället. Även ett aktivt friluftsliv är betydelsefullt för fysisk aktivitet, hälsa och välmående. Fortsatt alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksförebyggande arbete röstade nej till regeringens förslag om en förnyad strategi för politiken av- seende alkohol, narkotika, dopning, tobak och nikotin samt spel om pengar för perioden –2025 (prop. 2020/21:132), den s.k. ANDTS-strategin, och dess övergripande mål. har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför att regeringen bör återkomma med ett förslag till ny ANDTS-strategi (bet. 2020/21:SoU25, rskr. 2020/21:375). välkomnar regeringens förslag till förändringar i strategin men anser bl.a. att hänsyn bör tas till att olika nikotin- och tobaksprodukter kan orsaka olika stora skadeverkningar samt att ett nationellt för prevention bör inrättas. Regeringen avser att återkomma till . Sociala och medicinska skadeverkningar från alkohol ska minska De sociala och medicinska skadeverkningarna från alkohol ska minska. Skyddet för folkhälsan är och ska även fortsatt vara grunden för alkoholpolitiken. Sjukdomar kopplade till alkohol, som till exempel cancersjukdomar, innebär stort lidande för dem som drabbas och stora kostnader för samhället. Även närstående drabbas negativt av andras alkoholkonsumtion. Barn är särskilt utsatta. Alkoholkonsumtion ökar även förekomsten av våld i nära relationer, och kvinnor med missbruksproblematik är särskilt utsatta för våld. Ett fortsatt systematiskt och kunskapsbaserat arbete för att minska de medicinska och sociala skadeverkningarna av alkohol är nödvändigt för en långsiktigt hållbar hälso- och sjukvård. Regeringen anser att det är viktigt att bibehålla en restriktiv alkohollagstiftning då både inköpsmönster och former för marknadsföring förändras. En hörnsten i den svenska alkoholpolitiken är Systembolaget. befolkning har ett högt förtroende för Systembolaget. Folkhälsouppdraget är centralt, som bolaget behöver anpassa sin verksamhet efter konsumenternas förändrade inköpsmönster, såsom ökad e- handel och utnyttjande av möjligheten till hemleverans, liksom det ökade intresset för småskaliga och närproducerade produkter. Marknadsföringen av alkohol via internet har ökat kraftigt. Regeringen anser att mark- nadsföring av alkohol via digitala medier är ett område som behöver ses över, inte 2021/22:1 Utgiftsområde 9 minst för att förbättra skyddet för barn och unga. I betänkandet Alkoholreklam i sociala medier m.m. (SOU 2017:113) föreslås ett förbud mot kommersiella annonser i sociala medier för marknadsföring av alkohol. Betänkandet har remitterats och bereds inom . Ytterligare två utredningar som berör frågan om former för e- handel av alkohol bereds inom . Den ena har avgett betänkandet Privat införsel av alkoholdrycker (SOU 2014:58) och den andra har lagt fram promemorian Reglering av distanshandel med alkoholdrycker (Ds 2016:33). Regeringen driver en folkhälsobaserad narkotikapolitik med syftet att minska ojäm- likheten i hälsa. Det är viktigt med en balans inom narkotikapolitiken mellan restrik- tiva delar och insatser för att förebygga användning, minska skador samt säkerställa tillgång till vård och stöd av god kvalitet. Brottsförebyggande och brottsbekämpande insatser är viktiga delar i arbetet. Ett samlat grepp om narkotikafrågan behöver tas gemensamt av samtliga berörda aktörer. Ökad samverkan är en nyckel för att utveckla arbetet med narkotika i . Regeringen anser att det är viktigt att förebygga användningen av narkotika. Unga är en viktig målgrupp i detta arbete. Tidiga, effektiva och tillgängliga insatser behövs för att förebygga användning av narkotika med särskilt fokus på denna grupp. Det före- byggande narkotikaarbetet behöver bedrivas tvärsektoriellt och samordnas med lik- nande insatser inom andra områden. Antalet dödsfall till följd av läkemedels- och narkotikaförgiftning i är högt och behöver minskas. Regeringen ser positivt på den minskning som har skett . Det är dock viktigt att åtgärder vidtas för att ingen ska dö till följd av läke- medels- och narkotikaförgiftning. har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om ökad tillgäng- lighet för naloxonläkemedel (bet. 2020/21:SoU20, rskr. 2020/21:245). Regeringen ser positivt på tillkännagivandet från om att öka tillgången till naloxon. Läke- medlet naloxon häver överdoser av opioider som heroin eller metadon. Regeringen välkomnar att arbetet med att tillgängliggöra naloxon har nått ut brett i landet trots att insatsen är relativt ny. Regeringen kommer att återkomma med redovisning om vilka åtgärder som vidtagits utifrån tillkännagivandet. Tillkännagivandet är inte slutbehand- lat. Vård- och stödinsatser behöver utvecklas och personcentreringen stärkas. Tillgäng- lighet till vård och stöd för personer med ett beroende, skadligt bruk eller missbruk behöver öka. har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför att regeringen bör ta initiativ till dels en nollvision när det gäller narkotikarelaterade dödsfall, dels en ut- värdering av den nuvarande narkotikapolitiken (bet. 2019/20:SoU7, punkt 7, rskr. 2019/20:174). Regeringen avser att tillsätta en utredning med syfte att utvärdera den svenska narkotikapolitiken. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. En evidensbaserad narkotikapolitik som säkerställer att personer med missbruk och beroende får den vård de behöver samt betonar vikten av att minska antalet narkotikarelaterade dödsfall rimmar mycket väl med regeringens folkhälsobaserade inriktning inom narkotika- politiken. Narkotikasituationen i påverkas i hög grad av skeenden utanför landets grän- ser. Det är därför viktigt att driva en aktiv internationell narkotikapolitik. Regeringen anser att den internationella narkotikapolitiken ska utgå från ett folkhälsobaserat syn- sätt och med utgångspunkt i politiken för mänskliga rättigheter. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 främja en folkhälsobaserad narkotikapolitik inom EU och internationellt innefattar in- satser inom flera olika politikområden, t.ex. insatser för att skapa trygga och goda upp- växtvillkor, utbildning, motverka hemlöshet och socialt utanförskap, liksom insatser för att bekämpa narkotikarelaterad brottslighet. Regeringen vill bidra till en balanserad narkotikapolitik. Fortsatt arbete mot dopning Det övergripande målet för den svenska dopningspolitiken är ett samhälle fritt från dopning. Arbetet mot dopning handlar till stor del om att effektivisera och konkreti- sera arbetet mot dopning på olika samhällsnivåer, t.ex. om ökad kunskap, bättre möjligheter till uppföljning, ett stärkt dopningsförebyggande arbete på träningsan- läggningar samt insatser som rör arbetet mot narkotika och andra illegala substanser. Då dopningsbruket inte sällan har nära kopplingar till missbruk av andra substanser och till narkotikahandeln och den organiserade brottsligheten är samordningen av arbetet mot dopning med arbetet mot narkotika av stor vikt. Se vidare utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Dopning inom idrotten behandlas inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Ett samlat grepp kring tobak och nikotin Regeringens arbete för att minska bruket av tobak fortsätter att utgöra en viktig del i det folkhälsopolitiska arbetet och i arbetet med att minska ojämlikheter i hälsa. Utöver traditionella tobaksprodukter säljs en rad andra produkter som innehåller nikotin. Nikotin är ett mycket giftigt och beroendeframkallande ämne som innebär risker för hälsan. Barn och unga är särskilt känsliga för nikotinets skadeverkningar. Rökning är en av de främsta förebyggbara riskfaktorerna för sjukdom och för tidig död, men bruk av andra produkter med tobak eller nikotin riskerar också att skapa beroende, ohälsa och sjukdom. Regeringen anser därför att det är viktigt att ta ett samlat grepp över samtliga beroendeframkallande produkter som innehåller nikotin, oavsett om de innehåller tobak eller inte. Spel om pengar och spelprevention Spel om pengar och spelberoende är en folkhälsofråga. Spelproblem är ett folkhälso- problem som ger negativa sociala, ekonomiska och hälsomässiga konsekvenser – inte minst för närstående till personer med spelproblem. Därför behövs kunskap om åt- gärder inom området. Regeringens ambition är att öka kunskapen om omfattningen av spelproblemen i befolkningen och vilka som drabbas för att kunna få till ett mer effek- tivt förebyggande arbete. Särskilt viktigt är kunskaper om barns utsatthet och att det förebyggande arbetet genomsyras av ett folkhälsoperspektiv. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Tabell 5.1 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 460 174 tkr prisnivå. 3Motsvarar 460 173 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter samt för utgifter för suicidprevention. Skälen för regeringens förslag Tabell 5.2 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:1 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Tillfällig förstärkning pga arbetet med covid-19 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. har ett nationellt ansvar för folkhälsofrågor såsom att verka för ett effektivt smittskydd och skydda befolkningen. Anslaget ökades 2021 med 50miljoner kronor för arbete med covid-19-pandemin. Covid-19-pandemin är inte över och myndighetens arbete med pandemin och dess konsekvenser för folkhälsan behöver fortsätta även 2022. Myndighetens förvaltnings- anslag behöver därför tillföras ytterligare medel för detta. Regeringen föreslår att an- slaget ökas med 2022. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 Folkhälso- myndigheten . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.3 Offentligrättslig verksamhet har ett nationellt ansvar för folkhälsofrågor såsom att verka för ett effektivt smittskydd och skydda befolkningen. Covid-19-pandemin är inte över och myndighetens arbete med pandemin och dess konsekvenser för folkhälsan behöver fortsätta även 2022. Myndighetens förvaltningsanslag behöver därför tillföras ytter- ligare medel för detta. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2022. bedriver verksamhet i enlighet med förordningen (2014:425) om bekämpningsmedel. Myndigheten tar ut avgifter för denna verksamhet och inkomsterna ska disponeras av . bedriver även verksamhet kopplad till EU:s tobaksproduktdirektiv (2014/40/EU). Myndigheten ska ta ut avgifter från tillverkare och importörer av tobaksvaror samt elektroniska cigaretter och påfyllningsbehållare. Avgifterna regleras i förordning och disponeras av . Myndigheten bedriver uppdragsverksamhet inom speciell diagnostik och inkomsterna för denna diagnostik ska disponeras av . 5.6.22:2 Insatser för vaccinberedskap Tabell 5.5 Anslagsutveckling 2:2 Insatser för vaccinberedskap 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Anslaget får användas för utgifter för insatser för vaccinberedskap för att stärka förutsättningar att vid influensapandemier skydda befolkningen med hjälp av vacciner. Skälen för regeringens förslag Tabell 5.6 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:2 Insatser för vaccinberedskap Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. tecknade ett nytt avtal med en vaccintillverkare som löper till . Anslaget kommer utöver avtalskostnader på grund av betalningar till vaccintillverkare att belastas för att täcka kostnader som har för att hantera vaccinavtalet och för förberedande åtgärder för att ta emot vaccin vid en influensapandemi. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Insatser för vaccinberedskap . beräknas anslaget till respektive år. 5.6.32:3 Bidrag till WHO Tabell 5.7 Anslagsutveckling 2:3 Bidrag till WHO 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgift till Världshälso- organisationen (WHO). Anslaget får även användas för andel av utgiften för WHO:s ramkonvention om tobakskontroll (WHO FCTC). 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Skälen för regeringens förslag Tabell 5.8 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:3 Bidrag till WHO Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Ökade kostnader för medlemsavgift p.g.a. Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Till följd av en försämrad valutakurs för den svenska kronan ökade anslaget engångs- vis med 2021, jämfört med tidigare beräkning i budgetpropo- sitionen . Till följd av en väntad ökning av medlemsavgiften till WHO föreslås anslaget ökas med 2022 och beräknas öka med mot- svarande medel 2023 och framåt. Finansiering sker delvis genom att anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri sänks med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 Bidrag till WHO . beräknas anslaget till respektive år. 5.6.42:4 Insatser för hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Tabell 5.9 Anslagsutveckling 2:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar med koppling till hiv/aids. Anslaget får användas för utgifter för insatser på nationell nivå och övergripande samordning och uppföljning. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Skälen för regeringens förslag Tabell 5.10 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:4 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar . beräknas anslaget till respektive år. 5.6.52:5 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel Tabell 5.11 Anslagsutveckling 2:5 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för särskilda åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak- och nikotinprodukter samt spel. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till . Skälen för regeringens förslag Tabell 5.12 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:5 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:5 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak samt spel . beräknas anslaget till respektive år. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Funktionshinderspolitiken omfattar de mål för och inriktning av funktionshinderspolitiken som anges i propositionen Nationellt mål och inriktning av funktionshinderspolitiken (prop. 2016/17:188, bet. 2017/18:SoU5, rskr. 2017/18:86).