prop · H9031d10 · 2021-09-20 00:00:00 — Uppdraget avser de fall där förfrågan om stöd kommer från en stat inom Europeiska unionen (EU), Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES/EEA) eller från eller Förenade och . I uppdraget ingår även att, efter att det nationella behovet säkerställts och om förutsättning finns, sälja eller skänka utrustning eller material till ett sammanlagt värde av högst under förutsättning att det inte medför extra kostnader för staten. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Pandemin medför utmaningar i form av uppskjuten vård Utbrottet av covid-19 har inneburit att mycket av den planerade hälso- och sjukvården har behövt ställas in för att prioritera omhändertagandet av patienter med sjukdomen covid-19 och andra akuta sjukdomar. Ett stort antal operationer har skjutits upp till följd av detta. Enligt den nationella väntetidsdatabasen genomfördes ungefär 20 pro- cent färre operationer jämfört med . var skillnaden som störst, då färre operationer genomfördes jämfört med . Uppfyllnadsgraden till vårdgarantins tidsgränser inom den specialiserade vården har påverkats till följd av detta. hade väntat eller kortare för operation eller behandling inom specialiserad vård. hade den siffran sjunkit till . Region- erna har dock påverkats i olika stor utsträckning; skiljde det 50 pro- centenheter mellan regionen med högst respektive lägst uppfyllnadsgrad av vård- garantin till operation. Enligt syns inga skillnader i längre väntan mellan män och kvinnor vad gäller andelen patienter som har väntat än vårdgarantins 90dagar (, Analys av första och andra covid-19-vågen – Produktion, köer och väntetider i vården). Uppfyllnadsgraden vad gäller medicinsk bedömning av läkare eller annan legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal inom primärvården har enligt nationella väntetidsdatabasen inte påverkats i lika stor utsträckning under pandemin. hade av patienterna fått en medicinsk bedömning . hade den siffran sjunkit något, till . Uppfyllnadsgraden skiljer sig dock beroende på om den medicinska bedömningen görs av läkare eller annan legitimerad hälso- och sjukvårds- personal. På cancerområdet har viss screeningverksamhet pausats och färre nya fall av cancer har upptäckts. Enligt rapporterades även färre fall av stroke och hjärt- infarkt , och antalet patienter som sökte sig till akutmottag- ningarna minskade. De exakta orsakerna till detta behöver följas och analyseras fram- över för att förstå vad detta innebär i form av uppdämda vårdbehov som kommer att behöva omhändertas . För att få ett samlat kunskapsunderlag över vilka konsekvenser som pandemin innebär för hälso- och sjukvården i form av utökade behov av hälso- och sjukvård fick i uppdrag (S2021/02641 delvis) att analysera uppdämda vårdbehov inom hälso- och sjukvården som uppstått som en konsekvens att utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19. Delegationen för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården (S 2020:12) har även i uppdrag att stödja regionerna i deras arbete för att säkerställa tillgängligheten, såväl under som efter pandemin. För att stödja regionerna i att hantera den uppskjutna vården och covid-19-relaterad vård har regeringen även avsatt till regionerna . Särskilda lagar för att förhindra spridning av covid-19 trädde lagen (2020:526) om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serve- ringsställen i kraft. Lagen är tidsbegränsad och möjliggör smittskyddsåtgärder på serveringsställen i syfte att förhindra spridningen av covid-19. har möjlighet att meddela ytterligare föreskrifter om smittskyddsåtgärder. För att ge regeringen befogenhet att besluta om fler bindande smittskyddsåtgärder än vad som var möjligt beslutade regeringen propositionen En tillfällig covid-19-lag (prop. 2020/21:79) med förslag på en tidsbegränsad lag om sär- skilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 beslutade att anta regeringens förslag till lag. Med stöd av covid-19- lagen har regeringen beslutat förordningen (2021:8) om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19 (begränsningsförordningen). Begräns- ningsförordningen innebär att rättsligt bindande regler har införts för bl.a. gym- och sportanläggningar, badhus, butiker och gallerior samt platser för privata samman- komster. har bemyndigats att besluta om anslutande före- skrifter som reglerar de olika verksamheternas förutsättningar att ta emot besökare på mer detaljerad nivå. Länsstyrelserna har bemyndigats att utöva tillsyn över regelverket. Om bestämmelserna inte följs kan länsstyrelserna besluta om förelägganden som får förenas med vite. har tillkännagett det som utskottet anför om ekonomisk kompensation (bet. 2020/21:SoU23 punkt 3, s. 15 och 18, rskr. 2020/21:159). Av tillkännagivandet följer att regeringen ska återkomma med förslag som innebär att verksamheter som drabbas av en föreskrift som meddelas med stöd av bemyndigande i lagen (2021:4) om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19 (covid19- lagen) eller lagen (2020:526) om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen, som huvudregel ska ersättas. I vilken form, på vilket sätt och i vilken omfattning ersättning ska beviljas får övervägas vidare i samband med att föreskrifterna tas fram. Ett flertal stödsystem har inrättats under pandemin som ger kompensation till företag som drabbats av effekterna av pandemin, vilket inkluderar effekter av de föreskrifter som meddelats med stöd av covid19-lagen eller lagen om tillfälliga smittskydds- åtgärder på serveringsställen. De mest betydelsefulla stöden är stödet vid korttidsarbete, omställningsstödet och omsättningsstödet till enskilda näringsidkare. Vidare har ett särskilt nedstängningsstöd inrättats inom ramen för omställningsstödet för det fall verksamheter skulle drabbas av ett beslut om stängning av verksamheten. Inom områdena kultur, idrott och kollektivtrafik har särskilda riktade stöd inrättats för att ersätta intäktsbortfall. Dessa stödsystem regleras i lagar och förordningar vid sidan av covid-19-lagen och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen. Regeringen anser att det har varit en ändamålsenlig ordning och att rätten till ersätt- ning har tydliggjorts på ett tillfredsställande sätt. Regeringen bedömer att de vidtagna åtgärderna tillgodoser tillkännagivande. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. presenterade regeringen en plan för avveckling av restriktioner mot bakgrund av det ökande antalet vaccinationer, minskad smittspridning och förvänt- ningar om lägre belastning inom sjukvården (S2021/04663). Planen innehåller fem steg för hur och när de råd som har getts till allmänheten och de restriktioner som har införts i under covid-19-pandemin kan anpassas och helt upphävas. Planen har bl.a. inneburit mer anpassade deltagartak för allmänna samman- komster och offentliga tillställningar. genomfördes ett omfattande arbete för att införa s.k. digitala covid- bevis. Utgångspunkten för arbetet var de EU-förordningar om digitala covidbevis som började tillämpas och som innehåller bestämmelser om en EU-gemen- sam standard för digitala dokument om en persons covid-19-status. Medlemsstaterna åläggs genom förordningarna att utfärda sådana bevis som ska innehålla säkerställd information om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från sjukdomen covid-19. Syftet med bevisen är att underlätta resande inom EU. För att EU-förord- ningarna skulle kunna verkställas behövdes en teknisk infrastruktur arbetas fram nationellt. Regeringen gav därför flera uppdrag till , och Myndigheten för digital förvaltning (bl.a. I2021/00395, 2021/22:1 Utgiftsområde 9 I2021/01336, S2021/03695 och S2021/03696). I uppdragen ingick bl.a. att säkerställa att en digital infrastruktur skulle utvecklas som stöder utfärdandet av alla typer av bevis som krävs för att ska uppfylla kraven i EU-förordningarna. Arbetet resulterade i en e-tjänst som lanserades under benämningen . hade fler än två miljoner covidbevis utfärdats avseende vaccination mot covid-19. Utvärdering och stöd när det gäller postcovid social utvärdering (SBU) fick i upp- drag (S2020/06019) att utvärdera det vetenskapliga stödet avseende vård, behandling och rehabilitering av patienter med långvariga symptom av sjukdomen covid-19, s.k. postcovid. Uppdraget slutredovisades och det konstaterades att kunskapsläget var begränsat men att det fanns vetenskapliga belägg för att covid-19 kan orsaka långvariga symptom. fick i uppdrag (S2020/06720) att ta fram en process- modell för rehabiliteringsinsatser för patienter med långvariga komplikationer efter covid-19. fick också i uppdrag (S2021/01100) att ut- veckla ett stöd för hälso- och sjukvården när det gäller patienter med långvariga symptom efter genomgången covid-19-infektion. En delredovisning lämnades och har löpande publicerat stöd till hälso- och sjukvården. En delredovisning lämnades . Färre tandvårdsbesök med anledning av covid-19 Under framför allt pandemins inledning uppstod stora regionala skillnader i tand- vårdens verksamhet men också mellan privat och offentlig tandvård. Många kliniker stängde ner all planerad vård främst med anledning av avsaknad av skyddsutrustning. När besök ändå möjliggjordes valde många patienter att inte söka vård under pande- min. Personer med hög ålder, sämre socioekonomiska förutsättningar och sämre tandhälsa minskade sina besök mer än andra grupper. Besöksfrekvensen sjönk som mest under första delen av pandemin men ökade igen och . Med anledning av att många tandvårdspatienter skjutit upp sina tandvårdsbehand- lingar beslutade regeringen om att tillfälligt anpassa bestämmelserna om ersätt- ningsperioderna för dem som inte kunnat besöka tandvården till och med . Förlängningen började löpa och upphörde att gälla vid utgången av . Totalt har cirka 150 000 tandvårds- patienter tagit del av regeländringen. De flesta var i åldern 71–. Behovsanpassad hälso- och sjukvård Förstärkning av ambulanssjukvården ingår som ett område i överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Regioner (SKR) om god och nära vård 2021. Regeringen har avsatt för att förstärka ambulanssjukvården –2023. tilldelades regionerna för insatser som utvecklar ambulanssjukvården. SKR har tilldelats för att stödja regionernas arbete med att utveckla ambulanssjukvården. Regeringen har vidare avsatt från dessa medel samt ytterligare till regionerna för utveckling av den prehospitala akutsjukvården, dvs. vård som ges av hälso- och sjukvårdspersonal utanför sjukhus, för patienter med 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Regionerna ges genom en förordning (2021:18) möjlighet att ansöka om medel för att utveckla den prehospitala akutsjukvården för patienter med psykisk ohälsa eller suicidalitet, t.ex. genom att utöka antalet psykiatriambulanser. Regeringen har gett i uppdrag (S2021/02144) att kartlägga den prehospitala vården och att följa upp och utvärdera regeringens satsningar på ambulanssjukvården –2023. Stärkt krisberedskap och civilt försvar inom hälso- och sjukvården Regeringen har avsatt 2021 i syfte att stärka och vidareutveckla motståndskraften i hälso- och sjukvården i enlighet med vad som framgår av proposi- tionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30). Därefter är regeringens inrikt- ning en stegvis förstärkning som omfattar 2022, 2023, 2024 och 2025. har av regeringen fått flera uppdrag (S2021/02920, S2021/02921, S2021/02922) för att utveckla och stärka hälso- och sjukvårdens kapacitet vid kris och krig. Uppdragen handlar bland annat om att effektivisera resursutnyttjande, bidra till att förbättra regionernas beredskapsplanering och att ta fram nationella övningsplaner. Regeringen har även gett och länsstyrelserna i uppdrag (S2021/05469) att kartlägga den kommunala hälso- och sjukvårdens och beredskap och behov av stöd för arbete med krisberedskap och civilt försvar. Regeringen har ingått en överenskommelse med SKR om hälso- och sjukvårdens arbete med civilt försvar. Regionerna tilldelas och SKR . Regionerna ska använda medlen för att arbeta med uppgifter inom krigsorganisation, samverkan och ledning, planeringssamverkan, utbildning och övning, traumavård, försörjningsberedskap och motståndskraft. har fått i uppdrag (S2021/02921) att följa upp och utvärdera överenskommelsen mellan staten och SKR om hälso- och sjukvårdens arbete med civilt försvar 2021. Hälso- och sjukvården är hårt belastad av hanteringen av covid-19-pandemin vilket innebär att viktiga nyckelfunktioner för arbete med civilt försvar inte kan frigöras i önskvärd utsträckning. I överenskommelsen med SKR om hälso- och sjuk- vårdens arbete med civilt försvar 2021 omfattas även insatser inom hälso- och sjuk- vårdens stödjande verksamheter där arbete med civilt försvar kan fortgå även under en pågående pandemi. Införande av patientkontrakt för en tryggare vård Genom överenskommelsen om god och nära vård mellan staten och SKR har medel avsatts till regionerna för arbete med patientkontrakt. Patientkontrakt innebär en sammanhållen planering av patientens samtliga vård- och omsorgskontakter som bland annat ska kunna visualiseras digitalt via 1177 Vårdguiden. Syftet med patient- kontrakt är bl.a. att säkerställa att vårdinsatser genomförs inom rimlig tid och bidra till ökad trygghet. Patientkontrakt kan även bidra till att åstadkomma en bättre och mer personcentrerad samordning i vården som kan utgöra ett stöd både för patienter, närstående och vårdens medarbetare. SKR redovisade hur arbetet fortskrider, bl.a. beskrivs att det pågår aktiviteter för att möjliggöra digitaliserad vy av patientkontrakt på 1177 Vårdguiden, att patientkontrakt har integrerats i beskriv- ningarna av personcentrerade och sammanhållna vårdförlopp och att det har inletts samarbete med patientföreningar i syfte att öka genomförandekraften i införandet av patientkontrakt (SKR 2020, Delrapport av överenskommelsen, God och nära vård 2020). Vidare har ett pilotprojekt genomförts för att stödja regionerna i införandet av patientkontrakt för patienter som har komplexa och omfattande behov och som också har vårdinsatser från den kommunala hälso- och sjukvården. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 En mer nära patient- och behovsanpassad hälso- och sjukvård I den nationella patientenkäten svarade av kvinnorna och 93,5 pro- cent av männen ja på frågan om de vid läkarbesök i primärvården kände sig bemötta med respekt och värdighet – oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Detta kan jämföras med 2017 då av kvinnorna och av männen svarade ja på frågan. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys publicerar de svenska resultaten från den internationella studien (IHP). undersökning visar hur befolkningen i upplever att vården fungerar jämfört med vad befolkningen i tio andra tycker (Vård- och omsorgsanalys 2021, Vården ur befolkningens perspektiv 2020). Studien visar bl.a. att av de svenska deltagarna i studien, av männen och av kvinnorna, har en ordinarie läkare eller sjuksköterska på en vårdcentral som de vanligtvis brukar gå till för vård. Vidare anger av de svenska deltagarna som har en ordinarie läkare eller sjuksköterska, av männen och av kvinnorna, att deras ordinarie läkare eller vårdpersonal alltid eller oftast brukar förklara saker på ett sätt som är lätt att förstå. Fler personcentrerade och sammanhållna vårdförlopp Regeringen avsatte för ändamålet . har regeringen avsatt i syfte att införa personcentrerade och samman- hållna vårdförlopp inom hälso- och sjukvården inom ramen för överenskommelsen Sammanhållen, jämlik och säker vård 2021 med SKR. Beslut om vårdförlopp fattas av styrgruppen för Nationellt system för kunskapsstyrning hälso- och sjukvård. Därefter får varje region och i relevanta fall varje kommun fatta beslut om när och hur inför- andet ska ske. togs sex personcentrerade och sammanhållna vårdförlopp fram, som innebär att stora befolkningsgrupper nu kommer att få en mer jämlik och effektiv vård baserad på bästa tillgängliga kunskap. Ytterligare fyra vårdförlopp god- kändes . En generisk modell för rehabilitering som kommer att ingå i de övriga vårdförloppen kommer även att införas . Därutöver håller 14 nya vård- förlopp på att tas fram. Hälso- och sjukvårdens roll i sjukskrivningsprocessen Regeringen har vidtagit insatser i syfte att utveckla hälso- och sjukvårdens roll i sjukskrivningsprocessen. En redogörelse för resultaten av dessa insatser finns i utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Flera åtgärder för en stärkt och utvecklad barnhälsovård har tillkännagett för regeringen att regeringen bör utreda möjligheterna att inrätta barn- och familjecentraler där personer som på olika sätt jobbar med barn och unga arbetar tillsammans (bet. 2018/19:SoU9 punkt 38, rskr 2018/19:187). Rege- ringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag (S2019:05, dir. 2019:93) att se över förutsättningarna för en sammanhållen god och nära vård för barn och unga. Syftet med uppdraget är att uppnå en mer likvärdig vård som innefattar förebyggande och hälsofrämjande insatser för barn och unga i hela landet. Syftet är också att genom insatser inom den nära vården för barn och unga som lider av psykisk ohälsa avlasta den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin (BUP). Utredaren lämnade ett delbetänkande (SOU 2021:34) till regeringen . Betänkandet har remitterats. Regeringen anser mot denna bakgrund att till- kännagivandet är slutbehandlat. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 har tillkännagett för regeringen att regeringen bör stärka tillsynen och upp- följningen av barn- och ungdomspsykiatrin (bet. 2018/19:SoU15, punkt 7, rskr. 2018/19:193). Utskottet konstaterar i betänkandet att rapporter från och har visat att den psykiska ohälsan bland barn och unga ökar. Utskottet vill även framhålla att vuxnas utsatthet, när de mår psykiskt dåligt, riskerar att bli barns utsatthet. För att minska den psykiska ohälsan i samhället krävs enligt utskottet ett förstärkt arbete. Det bör enligt utskottet säkerställas att vården håller hög kvalitet. Utskottet anser därför att regeringen bör stärka tillsynen och uppföljningen av barn- och ungdomspsykiatrin (s.50). Regeringen gav Inspektionen för vård och omsorg i uppdrag att, –2024, förstärka och utveckla tillsynen och uppföljningen av den psykiatriska tvångsvården och den rättspsykiatriska vården. Uppdraget innefattar även en förstärkt tillsyn och uppföljning av barn- och ungdomspsykiatrin, i det fall som myndigheten finner det relevant. Regeringen bedömer därmed att tillkännagivandet i denna del är tillgodosett. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. Flera insatser vidtas för att utveckla psykiatrin, den psykiatriska tvångsvården och den rättspsykiatrisk vården har fördelats genom en överenskommelse mellan regeringen och SKR inom området psykisk hälsa och suicidprevention. Mer- parten av medlen fördelas till kommuner och regioner för att stärka och utveckla deras insatser. och har fått i uppdrag (S2020/01044) av regeringen att i nära samverkan följa, utvärdera och stödja de insatser som genom- förs inom ramen för överenskommelserna. Nästa delredovisning från myndigheterna ska redovisas till regeringen . Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppdrag (dir. 2021:36) att göra en översyn av vissa frågor gällande den psykiatriska tvångsvården och den rättspsykia- triska vården. Regeringen har också gett i uppdrag (S2021/02640) att genomföra en kartläggning av den psykiatriska tvångsvården och den rättspsykiatriska vården. Åtgärder för en ökad tillgänglighet till vård vid psykisk ohälsa Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för en ökad tillgänglighet till vård vid psykisk ohälsa. I överenskommelsen mellan regeringen och SKR inom området psykisk hälsa och suicidprevention fördelas för insatser som syftar till att korta köerna till barn- och ungdomspsykiatrin. Utöver detta fördelas ytterligare till ungdomsmottagningarna för att främja arbetet med psykisk hälsa och motverka psykisk ohälsa bland barn och unga samt medel till kommuner och regioner för att stärka det förebyggande och främjande arbetet och för att snabbare kunna ge vård och stöd i första linjens vård. Insatser för att öka tillgängligheten till psykiatrin ingår också som en del av överens- kommelsen mellan staten och SKR om ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården . Som en del av regeringens satsning på primärvården genomförs vidare flera initiativ som syftar till att stärka den första linjens vård och öka tillgängligheten. Det handlar om stora resurstillskott till huvudmännen genom en överenskommelse mellan staten och SKR inom området god och nära vård samt tillsättandet av en delegation för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården. Som en del av primärvårdsreformen gav regeringen en utredare i uppdrag (dir. 2019:49) att utreda förutsätt- ningarna för att utveckla en ny form av skyndsamma och ändamålsenliga insatser inom primärvården vid lättare psykisk ohälsa. Utredningens slutbetänkande God och 2021/22:1 Utgiftsområde 9 nära vård – Rätt stöd till psykisk hälsa (SOU 2021:6) redovisades till regeringen . Betänkandet bereds i . Ett nytt uppföljningssystem för nationell högspecialiserad vård Med nationell högspecialiserad vård menas offentligt finansierad vård som bedrivs vid som mest fem enheter i landet och där endast ett fåtal vårdgivare i landet kan uppfylla kraven på kompetens, tillgänglighet och arbete i multidisciplinära team. I årliga rapport (S2018/03661) framgår att ett webbaserat uppfölj- ningssystem för nationell högspecialiserad vård lanserades . Inom ramen för det arbetet har haft en nära dialog med flera av de enheter som bedriver nationell högspecialiserad vård, dvs. tidigare rikssjukvårds- enheter. har i dessa kontakter utarbetat ett 100-tal bakgrundsmått och indikatorer som fokuserar på resultat och tillgänglighet som verksamheterna senast sista april ska rapportera. Verksamheterna ska också rapportera om de be- dömer att de allmänna och särskilda villkoren uppfylls. Dessa bakgrundsmått, resultat- och tillgänglighetsmått visas nu upp på webbplats på ett lättillgängligt sätt så att bland andra remittenter, patienter och närstående kan ta del av och följa utvecklingen inom respektive tillståndsområde. Till exempel kan man se att 1 853 per- soner behandlades och? vårdades inom ramen för den nationella hög- specialiserade vården, varav kvinnor och män. har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om en årlig rapport om konsekvenserna för akutsjukvården (bet. 2018/19:SoU8 punkt 4, rskr. 2018/19:233). Enligt tillkännagivandet bör regeringen i lämpligt sammanhang till rapportera om konsekvenserna för akutsjukvården vid regionsjukhusen med anledning av den högspecialiserade vårdens koncentration. Regeringen har gett i uppdrag att löpande rapportera om arbetet med omställningen av den högspecialiserade vården och i det ingår att rapportera om konsekvenserna för akutsjukvården. lämnade sin senaste lägesrapport den I rapporten beskrivs bl.a. hur flera perspektiv, däribland akutsjuk- vårdsperspektivet genomsyrar konsekvensanalyserna som görs löpande inför beslut om nationell högspecialiserad vård. Konsekvensanalysen görs tillsammans med beredningsgrupperna med professionsföreträdarna som är knutna till arbetet med högspecialiserad vård. presenterade sitt arbete för fortsätter att följa frågan noggrant. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. Effektiv hälso- och sjukvård Ökad digitalisering genom Vision e-hälsa Regeringen fortsätter att arbeta aktivt med frågor kring e-hälsa och digitalisering inom hälso- och sjukvården, bl.a. inom ramen för överenskommelsen med Kom- muner och Regioner (SKR) om Vision e-hälsa 2025, som beslutades . Visionen konkretiseras bl.a. genom Strategin för genomförande av Vision e-hälsa 2025 – Nästa steg på vägen 2020–2022. Vårdguidens e-tjänster har använts mer än någonsin under pandemin