prop · H80383 · 2021-01-19 00:00:00 — I och med att inbetalda avgifter till pension är kopplat till löneinkomster under hela arbetslivet och 75 procents subventionsgrad kommer gälla t.o.m. , är det rimligt att anta att effekter på framtida pensioner är marginella. Effekten är dessutom positiv jämfört med om individen i stället blivit arbetslös och uppburit a-kassa eller annat försörjningsstöd. Korttidsarbete kommer inte, som Arbetsförmedlingen hävdar, ha en negativ inverkan på individers ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen. Detta eftersom månader då en sökande har deltagit i korttidsarbete för vilket preliminärt stöd har lämnats räknas som överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen, om det är till fördel för den sökande (prop. 2013/14:1). 5.15.7Effekter för den ekonomiska jämställdheten Effekterna för den ekonomiska jämställdheten av stödet vid korttidsarbete diskuteras i propositionen Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132 s. 83). Där konstateras att män i högre utsträckning än kvinnor kan komma att gynnas ekonomiskt av förslaget och att den ekonomiska jämställdheten därför kan minska. Den samlade bedömningen är dock att de direkta effekterna av förslaget sannolikt inte medför några större konsekvenser för den ekonomiska jämställdheten. Eftersom det nuvarande förslaget är tidsbegränsat till , finns starka skäl att anta att eventuellt tillkommande direkta effekter på den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män endast är tillfälliga. I vilken utsträckning de mer långsiktiga effekterna av förslaget på arbetslöshet och sysselsättning påverkar kvinnor och män olika är dock svårt att bedöma. LO anser att de negativa effekterna på den ekonomiska jämställdheten förvisso väntas bli begränsade i det ursprungliga tidsbegränsade systemet, men att denna slutsats är mer osäker för det aktuella förslaget, i och med att det tillfälliga systemet och den maximala stödperioden förlängs. Effekterna för inkomstfördelningen av stödet vid korttidsarbete redogörs för i propositionen Extra ändringsbudget – Åtgärder med anled- ning av coronaviruset (prop. 2019/20:132 s. 84). Slutsatsen är att de direkta effekterna av förslaget kan bidra till ökade ekonomiska skillnader, men att de samlade effekterna mest sannolikt är små och tillfälliga. I och med att det nuvarande förslaget är tidsbegränsat , bedöms eventuellt tillkommande direkta effekter också vara små och tillfälliga. bedöms förslaget kunna minska de långsiktiga, negativa effek- 2020/21:83 terna på arbetsmarknaden av lågkonjunkturen genom att motverka en ytterligare nedgång i antalet sysselsatta och bromsa ytterligare ökningar i antalet arbetslösa på kort sikt. Därigenom bedöms det bidra till att motverka en mer långsiktig ökning av de ekonomiska skillnaderna som tenderar att följa med ökad arbetslöshet och lägre sysselsättningsgrad. 5.15.9Effekter för myndigheter och de allmänna förvaltningsdomstolarna prövar ansökningar om godkännande för stöd vid korttidsarbete samt preliminärt stöd och sköter även i övrigt handläggningen av bl.a. anmälningar om avstämning och beslutar om slutligt stöd enligt det permanenta och öppna systemet för stöd vid korttidsarbete. I propositionen föreslås också att arbetsgivare som har en lönesumma som uppgår till under jämförelsemånaden ska kunna ansöka om stöd för administrativa kostnader. Detta är en ny uppgift för . ska även utöva tillsyn och kontroll. I genomsnitt bedöms ca 100 000 personer uppbära stöd för korttidsarbete under en given månad under den förlängda stödperioden . För tiden till skulle, utifrån detta, antalet nya ansökningar om godkännande för stöd kunna uppgå till omkring 25 000, men saknas underlag kring hur många ansökningar som kan bli aktuella. Tillkommande kostnader för hanteringen av förslaget har beräknats till . Kostnaderna föranleds bl.a. av ett behov av systemutveckling, ytterligare utbildning och viss nyrekrytering av personal. Beslut enligt lagen om stöd vid korttidsarbete kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Det finns skäl att utgå från att endast ett begränsat antal av de beslut som fattas till följd av möjligheten till förlängt stöd kommer att överklagas. Bedömningen görs därför att förändringen endast i begränsad omfattning kommer att ge upphov till en ökad måltillströmning för de allmänna förvaltningsdomstolarna. De ökade kostnader som detta kommer medföra bedöms kunna hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. 5.15.10 Förslagets förenlighet med Förslaget bedöms vara förenligt med . Förslaget bedöms inte ha några effekter för miljön. Användandet av korttidsarbete kan påverka lönestatistiken och ge en snedvriden bild av denna. Detta är något som måste hanteras av berörda aktörer. för 19–23-åringar 6.1.1Socialavgifter och allmän löneavgift Socialavgifter tas ut för finansiering av de sociala trygghetssystemen och utgörs av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Arbetsgivaravgifter betalas i första hand av arbetsgivare medan egenavgifter normalt betalas av fysiska personer som bedriver aktiv näringsverksamhet, dvs. enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Regler om socialavgifter finns i socialavgiftslagen (2000:980). Förslaget i denna proposition avser endast nedsättning av arbetsgivaravgifterna. Regelverket rörande egenavgifter behandlas därför inte närmare här. Utöver socialavgifter ska, enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, ytterligare en avgift betalas av arbetsgivare och enskilda näringsidkare samt av fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Den allmänna löneavgiften debiteras i samband med, och på samma underlag som, arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna. Författningstekniskt ingår den allmänna löneavgiften varken i arbetsgivaravgifterna eller i egenavgifterna men eftersom den inte särskiljs i debiteringsförfarandet brukar den i dagligt tal ingå i begreppet socialavgifter. Den allmänna löneavgiften är dock i både rättslig och ekonomisk mening en skatt (prop. 1994/95:122 s. 18). Det innebär att den inte ska betalas av företag som saknar fast driftställe i . Den allmänna löneavgiften uppgår för inkomståret av underlaget. För uppgår arbetsgivaravgifterna och den allmänna löneavgiften tillsammans till av underlaget (se tabell 6.1). Egenavgifterna och den allmänna löneavgiften uppgår tillsammans till av underlaget. 1Vid grundkarens i sjukförsäkringen . 2020/21:83 6.1.2 Arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna är i principiellt hänseende försäkringsavgifter men det faktiska försäkringsinslaget varierar mellan försäkringsslagen och för flertalet försäkringar saknas en direkt koppling mellan avgiften och förmånen. Den inkomstgrundade ålderspensionen intar dock en särställning med en klar koppling mellan inbetalda avgifter och ålderspension. Det inkomstgrundade ålderspensionssystemet finansieras med en fast pensionsavgift på av pensionsunderlaget, där går till fördelningssystemet för att finansiera inkomstpensionen. Resterande betalas in till systemet för premiepension där avgiftsintäkterna fonderas individuellt för varje försäkrad. Arbetsgivarens respektive den egenavgiftsskyldiges del av avgiftsinbetalningen sker i form av ålderspensionsavgift på av avgiftsunderlaget enligt socialavgiftslagen. Det inkomstgrundade ålderspensionssystemet är ett fristående försäkringssystem vid sidan av statens budget. Utbetalda inkomst- och tilläggspensioner i fördelningssystemet ska löpande finansieras av inbetalda avgifter samt tillgångarna i AP-fonderna. Systemet är konstruerat så att det ska vara finansiellt självreglerande, där eventuella anpassningar sker på förmånssidan – inte genom en förändrad avgiftssats. Premiepensionen är ett fullfonderat system. Ingen skattefinansiering ska således ske utan systemet är helt slutet i detta avseende. En grundläggande princip bakom pensionssystemet är att varje intjänad pensionsrättighet ska motsvaras av en beslutad och inbetald avgift av en mot rättigheten svarande storlek. Om detta villkor bryts kan inte systemet garantera sin långsiktiga hållbarhet finansiellt. Ålderspensionsavgiften kan således inte reduceras. För vilka ändamål de olika avgifter som inflyter som socialavgifter ska användas framgår av lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter. 6.1.3Betalning av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift Av 26 kap. 2 § 1 skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, framgår att en skattedeklaration ska lämnas av den som är skyldig att göra skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter eller som har gjort ett skatteavdrag utan att vara skyldig att göra det. Skatteavdrag och arbetsgivaravgifter ska redovisas i en arbetsgivardeklaration för redovisningsperioder (26 kap. 3 § första stycket SFL). Den som är registrerad som arbetsgivare ska lämna arbetsgivardeklaration för varje redovisningsperiod (26 kap. 3 § andra stycket SFL). I 26 kap. 19 a–19 e §§ SFL anges vilka uppgifter som ska anges som rör betalningsmottagaren, dvs. arbetstagaren som fått lön eller annan ersättning. Av deklarationen ska det bl.a. framgå vilken ersättning som arbetsgivaren är skyldig att betala arbetsgivaravgifter för. Beslut om bl.a. skatteavdrag och arbetsgivaravgifter ska fattas för varje redovisningsperiod för sig med ledning av innehållet i skattedeklarationer och andra tillgängliga uppgifter (53 kap. 1 § första stycket SFL). skattedeklaration har lämnats i rätt tid och på rätt sätt, anses ett beslut om skatten och avgifterna ha fattats i enlighet med deklarationen (s.k. auto- Prop. 2020/21:83 matiska beslut, 53 kap. 2 § SFL). Om en skattedeklaration inte har lämnats i rätt tid eller på rätt sätt eller om skatten eller avgifterna inte har redovisats i deklarationen, ska varje oredovisad skatt eller avgift anses ha beslutats till noll kronor. Redovisas skatten eller avgifterna senare, anses ett beslut i stället ha fattats i enlighet med redovisningen, om inte ett beslut om omprövning har meddelats (53 kap. 4 § SFL). Arbetsgivardeklarationen kan lämnas elektroniskt antingen genom att en fil med samtliga uppgifter överförs eller genom att den uppgiftsskyldige manuellt registrerar nödvändiga uppgifter för varje betalningsmottagare. Detta sker genom användning av en s.k. e-tjänst där inloggning sker med e-legitimation. har utvecklat elektroniska lösningar som innebär att arbetsgivardeklarationen kan lämnas direkt från den uppgiftsskyldiges lönesystem. Det finns även möjlighet att lämna arbetsgivardeklarationen på pappersformulär. Tidpunkten för att lämna arbetsgivardeklaration för en kalendermånad styrs av om den deklarationsskyldige är skyldig att lämna mervärdesskattedeklaration, samt för vilket beskattningsunderlag den ska lämnas. Om den deklarationsskyldige är skyldig att redovisa mervärdesskatt med beskattningsunderlag om högst ska arbetsgivardeklaration ha kommit in senast den 12 efter utgången av redovisningsperioden, dock senast den 17 (26 kap. 26 § SFL). Om den deklarationsskyldige är skyldig att redovisa mervärdesskatt med beskattningsunderlag ska arbetsgivardeklarationen ha kommit in senast den 26 efter utgången av redovisningsperioden, dock (26 kap. 30 § SFL). Om den deklarationsskyldige inte är skyldig att redovisa mervärdesskatt ska arbetsgivardeklarationen ha kommit in senast den 12 efter utgången av redovisningsperioden, dock senast den 17 (26 kap. 32 § SFL). Skatter och avgifter som ska redovisas i en skattedeklaration ska vara betalda senast den dag då deklarationen ska ha kommit in till . För den som redovisar mervärdesskatt på beskattningsunderlag som exklusive unionsinterna förvärv och import för beskattningsåret beräknas sammanlagt överstiga , är förfallodagen för skatteavdragen och arbetsgivaravgifterna i stället den 12, den 17, efter redovisningsperioden (62 kap. 3 § SFL). Nedsatta arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång har fyllt 15 men inte 18 år finns en nedsättning av det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift på ersättning till ungdomar som vid årets ingång har fyllt 15 men inte . Nedsättningen innebär att endast ålderspensionsavgiften ska betalas på ersättning per kalendermånad. Nedsatta socialavgifter för personer som vid årets ingång har fyllt På ersättning till personer som vid årets ingång har fyllt och som omfattas av det reformerade pensionssystemet, dvs. är födda eller senare, ska bara ålderspensionsavgiften och inte övriga socialavgifter betalas. Detta gäller även för dem som betalar egenavgifter. För personer som är födda eller tidigare tas inga socialavgifter ut. För personer som vid årets ingång har fyllt tas inte heller någon allmän löneavgift ut. Regionalt avdrag vid avgiftsberäkningen Arbetsgivare, enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag som är verksamma i vissa angivna kommuner i och västra (stödområdet enligt lagen [2001:1170] om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen om allmän löneavgift och socialavgiftslagen, den s.k. stödområdeslagen) får göra avdrag vid beräkningen av socialavgifterna och den allmänna löneavgiften. Syftet med avdraget är att stimulera småföretagandet och att bidra till god service i de delar av landet som har de största geografiska lägesnackdelarna med bl.a. långa avstånd, liten hemmamarknad, sämre tillgång till service, låg befolkningstäthet och ogynnsamma klimatförhållanden. Bestämmelserna i stödområdeslagen innebär i huvudsak att företag som är verksamma i stödområdet får göra ett avdrag av avgiftsunderlaget vid beräkningen av den allmänna löneavgiften, arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna. För arbetsgivare uppgår avdraget till högst . För enskilda näringsidkare samt delägare i handelsbolag får avdraget uppgå till högst . Avdraget får inte tillsammans med avdraget för personer som arbetar med forskning och utveckling (se nedan) medföra att avgifterna understiger ålderspensionsavgiften. För handelsbolag gäller dessutom att det sammanlagda avdraget för samtliga delägare och anställda inte får överstiga . Det regionala avdraget lämnas i enlighet med kommissionens förordning av mindre betydelse (kommissionens förordning [EU] nr 1407/2013 av om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse). Nedsatta arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling infördes ett skatteincitament för forskning och utveckling (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.9). Reglerna, som finns i 2 kap. 29–31 §§ socialavgiftslagen, innebär att vid beräkningen av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling ska avdrag göras av avgiftsunderlaget för dessa personer. Avdraget får inte medföra att de avgifter som ska betalas understiger ålderspensionsavgiften. Det sammanlagda avdraget för samtliga personer som arbetar med forskning eller utveckling hos den avgiftsskyldige får efter inte överstiga . uppgick beloppsgränsen till 230 000 kro- Vid bedömningen av avdragsrätten ska flera avgifts- Prop. 2020/21:83 skyldiga som ingår i samma koncern och som uppfyller villkoren för att få göra avdrag anses som en avgiftsskyldig. En förutsättning för avdraget är att personerna har arbetat med forskning eller utveckling i en viss utsträckning, som huvudregel under minst tre fjärdedelar och minst av sin faktiska arbetstid under kalendermånaden. På sådan ersättning till personer som arbetar med forskning eller utveckling som berättigar till avdrag från arbetsgivaravgifterna och som utges efter den ska även den allmänna löneavgiften sättas ned enligt 3 § lagen om allmän löneavgift. Den allmänna löneavgiften ska dock som lägst anses vara . Nedsatta arbetsgivaravgifter för företag som anställer en första person infördes en tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifterna för enskilda näringsidkare som anställer en första person. Nedsättningen regleras i lagen (2016:1053) om särskild beräkning av vissa avgifter för enmansföretag –2021. Genom ändringar som träder i kraft görs nedsättningen permanent (prop. 2020/21:14). Reglerna innebär att enskilda näringsidkare, som inte har haft någon anställd och som anställer en person efter , bara ska betala ålderspensionsavgiften på på ersättningen till den anställde . Övriga arbetsgivaravgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt behöver alltså inte betalas. Nedsättningen av arbetsgivaravgifterna gäller till den del ersättningen inte överstiger . Anställningen ska omfatta och en arbetstid på minst . Nedsättningen av avgifterna för företag som anställer en första person lämnas i enlighet med kommissionens förordning av mindre betydelse (kommissionens förordning [EU] nr 1407/2013 av om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse, samt för jordbrukssektorn kommissionens förordning [EU] nr 1408/2013 och för fiske 3.2 i kommissionens förordning [EU] nr 717/2014). utökades stödet till att även omfatta aktiebolag som inte har någon anställd eller endast en anställd som också är delägare samt till handelsbolag utan anställda och med högst två delägare. De nya reglerna omfattar anställningar som påbörjades tidigast (prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.10). förlängdes nedsättningen till 24 kalendermånader för anställningar som har påbörjats efter . I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 s. 326) aviserades att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för den först anställda tillfälligt utvidgas. Den tillfälliga utvidgningen av nedsättningen ska gälla företag som inte har någon anställd och som anställer en eller två personer samt företag med en anställd och som anställer ytterligare en person. Nedsättningen ska gälla för anställningar som påbörjas –. Ändringarna föreslås träda i kraft . 6.2Arbetsgivaravgifterna sätts ned tillfälligt för personer som vid årets ingång fyllt 18 men inte 23 år Regeringens förslag: En tillfällig nedsättning av det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift ska införas på ersättning till personer som vid årets ingång har fyllt 18 men inte . Nedsättningen innebär att endast ålderspensionsavgiften och nio tjugondelar av de övriga avgifterna och den allmänna löneavgiften ska betalas på ersättning per kalendermånad. På lönesumma som överstiger detta belopp ska nedsättning inte ske. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Arbetsförmedlingen, utvärdering (IFAU), i (LO) och () avstyrker förslaget. Dessa remissinstanser för samtliga fram att den tillfälliga nedsättningen av arbetsgivaravgifter innebär en stor offentligfinansiell kostnad samt att det finns andra satsningar på sysselsättning för unga som i stället bör prioriteras. Arbetsförmedlingen påpekar därutöver att det saknas en analys av hur förslaget påverkar myndighetens verksamhet. Flera remissinstanser är positiva till nedsatta arbetsgivaravgifter men har mer principiella invändningar mot förslaget i promemorian, bl.a. att nedsättningen är tillfällig, vilka personer som omfattas och hur nedsättningen är utformad. Bland dessa finns () och vilka båda hellre vill se en generell och permanent nedsättning av arbetsgivaravgifterna. Även hade velat se ett bredare förslag sett till ålder och ersättning. Visita invänder mot att nedsättningen är tillfällig. anser att nedsättningen även bör gälla 24–26-åringar och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) anser att även 24–25-åringar bör omfattas av förslaget. Srf konsulterna anser att nivån på nedsättningen bör motsvara den för 15–18-åringar och att det medför risk för felhantering att ha två olika men så snarlika regelverk. TCO påpekar i det sammanhanget även att promemorian saknar motivering till den valda nivån för nedsättning. FAR framhåller vidare att ett slopande av lönetaket vid per kalendermånad skulle förenkla förslaget. () framhåller att en ytterligare nedsättning ökar komplexiteten i skattesystemet. IFAU, LO, TCO och LRF lyfter samtliga fram vikten av en ny skattereform. Skälen för regeringens förslag En tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifterna för unga införs En tillfällig nedsättning av det samlade uttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift bör införas på ersättning till personer som vid årets ingång har fyllt 18 men inte . Många av de branscher där unga arbetar har drabbats hårt av de restriktioner och beteendeförändringar som sprid- ningen av covid-19 gett upphov till, vilket har påverkat ungas möjlighet till anställning och extrajobb negativt. En nedsättning av arbetsgivaravgifterna för unga bedöms kunna motverka de negativa effekterna för unga på arbetsmarknaden och förbättra möjligheterna för företag att behålla och nyanställa personal. En sådan nedsättning skulle även innebära en tillfällig stimulans till svenska företag vilket kan öka takten i den ekonomiska återstarten. Förslaget är en del av de stimulansåtgärder som syftar till att återstarta ekonomin efter pandemin. Flera av de remissinstanser som yttrat sig över förslaget är positiva till nedsatta arbetsgivaravgifter. Visita bedömer att ett genomförande av förslaget kommer att gynna sysselsättningen och minska företagens utsatthet i besöksnäringen när restriktioner och beteendeförändrande rekommendationer väl upphör. Föreningen anser att den presenterade åtgärden är positiv mot bakgrund av att tidigare nedsättningar av arbetsgivaravgifter har fått en omedelbar positiv effekt på sysselsättningen. och Företagarna instämmer i promemorians bedömning att sänkta arbetsgivaravgifter minskar företags lönekostnad och att detta kan medföra ökad efterfrågan på arbetskraft. MUCF ställer sig positiv till förslaget med hänvisning till att ungas arbetsmarknadsanknytning generellt sett är svagare än äldres, vilket gör unga mer känsliga för ekonomiska svängningar och påverkar deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Några remissinstanser, däribland Föreningen och Visita invänder mot att förslaget är tillfälligt och framför att det är viktigt för företagen med långsiktiga villkor. Regeringen anser dock att nedsättningen främst ska ses som en tillfällig stimulansåtgärd. En tillfällig nedsättning kan i högre grad än en permanent förväntas sänka företagens lönekostnader som nedsättningen gäller och kan leda till att företagen tidigarelägger nyrekryteringar. På så sätt förväntas en tillfällig åtgärd mer effektivt stimulera ekonomin med nedsättningen och bidra till att unga som förlorat anställningen till följd av pandemin snabbare kan återgå i sysselsättning. Nedsättningen av arbetsgivaravgifterna föreslås därför införas . Arbetsförmedlingen, IFAU och TCO framhåller att mer generella åtgärder såsom en nedsättning av arbetsgivaravgifterna för samtliga unga inte är ett kostnadseffektivt redskap för att underlätta för unga att komma in på arbetsmarknaden. Åtgärder bör i stället riktas mot de unga som saknar anställning eller riskerar långvariga problem. LO menar att det finns bättre alternativa lösningar på utgiftssidan för att hjälpa unga på arbetsmarknaden såsom arbetsmarknadspolitiska åtgärder, nystartsjobb eller utbildningar. TCO framhåller att det inte är arbetskostnaderna som gjort att unga har drabbats hårt i samband med pandemin, utan att pandemins krav på distansering gjort att efterfrågan inom hotell, restaurang, viss detaljhandel och liknande har minskat kraftigt. Därför menar TCO att den föreslagna nedsättningen inte är effektiv som kris- och stimulansåtgärd i denna situation. IFAU bedömer att åtgärden inte heller är träffsäker vad gäller att stödja företag som är drabbade av pandemin. Med anledning av de invändningar som framförts mot förslaget vill regeringen betona att förslaget syftar till att dels förbättra möjligheterna för unga i målgruppen att etablera eller bibehålla en kontakt med arbetsmarknaden med lägre ekonomisk aktivitet, dels stödja