prop · H9031d7 · 2021-09-20 00:00:00 — Anslaget minskas med 2022 för att tillföras anslaget 2:7 med anledning av de nya uppgifterna avseende förlisningen av passagerarfartyget . Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 2:4 Krisberedskap . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:4 Krisberedskap besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder samt åtgärder för att hantera allvarliga extraordinära händelser som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2023–2028. Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet avser verksamhet som bedrivs inom samverkansområdena vilka framgår av förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap. Bemyndigandet avser också de forskningsmedel som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Myndigheten för psykologiskt försvar fördelar. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:4 Krisberedskap besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder samt åtgärder för att hantera allvarliga extraordinära händelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2023–2028. Tabell 4.14 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:4 Krisberedskap -1 007 331 2021/22:1 Utgiftsområde 6 4.6.52:5 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Tabell 4.15 Anslagsutveckling 2:5 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för att finansiera ersättning från staten till enligt avtal. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.16 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:5 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget ökas med 2022 i syfte att SOS Alarm ska kunna upprätthålla sin verksamhet och förmåga. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:5 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 6 4.6.62:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Tabell 4.17 Anslagsutveckling 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 425 995 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 440 935 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps förvaltningsutgifter. Anslaget får finansiera verksamhet avseende skydd mot olyckor, krisberedskap, civilt försvar samt beredskap och indirekta kostnader för internationella räddnings- och katastrofinsatser samt andra internationella insatser inom ramen för EU-samarbetet och Nato/PFF. Vidare får anslaget finansiera verksamhet för att upprätthålla beredskap samt indirekta kostnader beträffande Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps förmåga att stödja utlandsmyndigheter och nödställda i en situation då många svenska medborgare eller personer med hemvist i drabbas till följd av allvarlig olycka eller katastrof i utlandet. Anslaget får även användas för bidrag till främjande av den enskilda människans förmåga. Anslaget får även finansiera utbildningsverksamhet inom området. Anslaget får även finansiera verksamhet med anledning av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Anslaget får även finansiera den verksamhet som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap genomför inom områdena massmediernas beredskap, kunskapsspridning och information om säkerhetspolitik, information om försvar, samhällets krisberedskap och totalförsvar samt opinionsundersökningar. Anslaget får även finansiera drift och vidmakthållande av vissa reservfunktioner inom etermedia. Anslaget får även användas för stöd till frivilliga försvarsorganisationer. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Skälen för regeringens förslag Tabell 4.18 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Myndigheten för psykologiskt försvar – Åtgärder för att förebygga klimatrelaterade naturolyckor Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Anslaget minskas med 2022. och beräknas anslaget minskas med motsvarande belopp. Medlen tillförs anslaget 2:8 Myndigheten för psykologiskt försvar. För att stärka myndighetens arbete med kommunernas förebyggande arbete mot naturolyckor ökas anslaget med 2022. och beräknas anslaget ökas med motsvarande belopp. För att finansiera förvaltningskostnader avseende 2 minskas anslaget 2022 med de i budgetpropositionen aviserade medlen för samma ändamål med . och beräknas anslaget minskas med motsvarande belopp. Medlen tillförs anslaget 2:9 2. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap . 1 respektive 1 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får ta upp lån i för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst Skälen för regeringens förslag: Låneramen för beredskapsinvesteringar behövs för att stärka krisberedskapen. Regeringens förslag: Investeringsplanen för krisberedskap –2024 godkänns som en riktlinje för Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps beredskapsinvesteringar. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Skälen för regeringens förslag: –2024 kommer nödvändiga investeringar att genomföras i Rakelsystemet. Investeringarna behövs bland annat med anledning av ökat antal användare. kommer också investeringar avseende anskaffning och etablering av kärnnätet till 2 att genomföras. Tabell 4.19 Investeringsplan för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Anskaffning och utveckling av nya – maskiner, inventarier och installationer Finansiering av anskaffning och Övrig kreditram (lån i ) Övrig finansiering (balanserat överskott Övrig kreditram (lån i ) Totala utgifter för anskaffning, utveckling och vidmakthållande av Totalt varav investeringar i Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.20 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Resultat (intäkt - Källa: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Enligt lagen (2006:263) om transport av farligt gods får avgifter tas ut för prov och intyg. Intäkter som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får disponera avser intyg för förare och säkerhetsrådgivare vad gäller transport av farligt gods på väg. Inkomster från oljeskadeersättning enligt sjölagen (1994:1009) redovisas mot inkomsttitel Vattenföroreningsavgifter m.m. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Resultat (intäkt - (varav tjänsteexport) (6 303) (9 368) (-3 065) (-3 012) (varav tjänsteexport) (9 000) (9 000) (-3 012) (varav tjänsteexport) (9 000) (9 000) (-3 012) Källa: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Med uppdragsverksamhet avses i detta sammanhang den avgiftsbelagda verksamhet som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska bedriva. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får ta ut avgifter för finansiering av drift och förvaltning av Rakelsystemet. Intäkterna disponeras av myndigheten. Myndigheten får använda högst av det balanserade överskottet i nuvarande Rakelverksamhet för att finansiera anskaffning och etablering av kärnnätet till 2. Myndigheten får åta sig att mot avgift utveckla och förvalta tekniskt stöd åt andra myndigheter samt åt kommuner och regioner. Vidare ska myndigheten utföra uppdrags- och serviceverksamhet åt samverkande myndigheter och andra uppdragsgivare. Med uppdragsverksamhet avses i detta sammanhang bl.a. tjänsteexport. Myndigheten får disponera intäkterna. Myndigheten får delta i internationella räddnings- och katastrofinsatser förutsatt att det finns en extern finansiering. Vidare får myndigheten, om verksamheten har anknytning till dess uppgifter, mot avgift tillhandahålla fortbildning, uppdragsutbildning samt tjänster kopplade till konferenser och internat. Myndigheten får mot avgift tillhandahålla lager, logistik, varor och övrigt stöd till EU:s strategiska lager för civila krishanteringsinsatser och inom ramen för EU:s civilskyddsmekanism, rescEU (EU:s beredskapslager för sjukvårdsmateriel). Myndigheten får disponera intäkterna. Tabell 4.22 Anslagsutveckling 2:7 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 48 228 tkr prisnivå. 3Motsvarar 48 228 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera Statens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för myndighetens verksamhet med 2021/22:1 Utgiftsområde 6 undersökningar enligt lagen (1990:712) om undersökning av olyckor och samverkan med berörda myndigheter i deras olycksförebyggande verksamhet. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.23 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:7 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Undersökningar av vrak Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Anslaget ökas med 2022 med anledning av de nya uppgifterna avseende förlisningen av passagerarfartyget . Anslaget 2:4 Krisberedskap minskas 2022 med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:7 . beräknas anslaget till respektive . 4.6.82:8 Myndigheten för psykologiskt försvar Tabell 4.24 Anslagsutveckling 2:8 Myndigheten för psykologiskt försvar 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 122 770 tkr prisnivå. 3Motsvarar 132 555 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för psykologiskt försvars förvaltningsutgifter. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Skälen för regeringens förslag Tabell 4.25 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:8 Myndigheten för psykologiskt försvar Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Myndigheten för psykologiskt försvar Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. För att finansiera Myndigheten för psykologiskt försvars verksamhet ökas anslaget med 2022. beräknas anslaget ökas med med . För att finansiera detta minskas anslaget 2:4 Krisberedskap med 2022, och beräknas anslaget minskas med respektive . Anslaget 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap minskas med 2022 och beräknas minskas med motsvarande belopp 2023 och . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:8 Myndigheten för psykologiskt försvar . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.26 Anslagsutveckling 2:9 2 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 62 064 tkr prisnivå. 3Motsvarar 15 001 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för att finansiera förberedelser samt drifts- och investeringskostnader avseende 2. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Skälen för regeringens förslag Tabell 4.27 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:9 2 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Förberedande uppdrag 2 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. För att kunna planera och förbereda vidare utveckling och etablering av 2 ökas anslaget med 2022 och beräknas ökas med 2023. För att finansiera förvaltningskostnader avseende 2 ökas anslaget med 2022. och beräknas anslaget ökas med motsvarande belopp. Anslaget 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap minskas med 2022 och beräknas minskas med motsvarande belopp 2023 och . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:9 2 . beräknas anslaget till respektive 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Resultatredovisningen för miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö finns i avsnitt 3.11 i utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård. I detta avsnitt redovisas främst resultatredovisning för strålsäkerhetsfrågor med koppling till mål för samhällets krisberedskap (avsnitt 2.3.3). Det rör riksdagsbundna mål för skydd mot olyckor enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor och mål för civilt försvar samt för regeringens mål om krisberedskap. har fortsatt arbetat för att verksamheter där strålning kan förekomma – t.ex. kärntekniska anläggningar, industri, sjuk- och tandvård – ska bedrivas säkert. Inga allvarliga tillbud eller haverier har inträffat vid kärntekniska anläggningar i . Inga dosgränser har överskridits vid svenska kärnkraftverk eller andra kärntekniska anläggningar . Det är en ihållande trend att utsläpp av radioaktiva ämnen minskar och att stråldoser är fortsatt låga. Generellt uppmättes låga halter av radioaktiva ämnen från mänsklig verksamhet i miljön och allmänhetens exponering för joniserande strålning i miljön är inte något betydande hälsoproblem. Från och med årsskiftet 2020/21 har de sex kärnkraftreaktorer som är i drift i ett nytt system för oberoende härdkylning som uppfyller de villkor och krav som beslutat ska gälla fr.o.m. . Detta är ett robust och oberoende system för att pumpa in vatten och kyla reaktorhärden om det uppstår extrema situationer liknande den som uppstod i kärnkraftverket i efter jordbävningen och den efterföljande i . beslutade ägarna att stänga fyra kärnkraftsreaktorer. ställde permanent av . Med anledning av de senaste årens avvecklingsbeslut har ställt om sin verksamhet inom kärnkraftstillsyn så att den anpassats för utökade uppgifter inom avveckling, nedmontering och rivning samt minskade uppgifter för drift. arbete med tillsyn utgör en stor del av myndighetens verksamhet och är ett viktigt verktyg för att verksamheter med strålning ska bedrivas säkert. Pandemin har medfört vissa utmaningar för tillsynsarbete. Reserestriktioner har försvårat inspektioner och verksamhetsbevakningar. Myndigheten har också begränsat tillsynsinsatserna mot den hårt belastade sjukvården. Genom att ställa om verksamheten och utveckla tillsynsmetoderna har tillsynen trots utmaningarna kunnat upprätthållas, bl.a. i digital form. har arbetet med att underlätta för verksamhetsutövare och tillståndshavare genom utveckling av e-tjänster fortsatt. Arbetet, som berör tusentals verksamhetsutövare, innebär att anmälningar av verksamheter till myndigheten kan ske digitalt och möjliggör därmed en snabbare ärendehantering. Den nya säkerhetsskyddslagen (2018:585) trädde i kraft och har anpassat verksamheten till den nya lagen och de 2021/22:1 Utgiftsområde 6 efterföljande ändringarna i relaterade förordningar och förbereder sig för de nya uppgifterna som följer av det nya regelverket. finansierar forskning inom myndighetens verksamhetsområde vilket bidrar till att stärka den nationella kompetensförsörjningen. användes från anslaget 3:1 för att finansiera grundläggande och tillämpad forskning. beslutade att tillsammans med andra berörda myndigheter och aktörer ta fram en nationell kompetensförsörjningsstrategi. har också beslutat om en ny policy och en ny strategi för forskningsfinansiering och har mot bakgrund av en revisionsanmärkning av utvecklat kontrollrutinerna för forskningsfinansiering. arbetar inom EU och internationellt för att bidra till ett strålsäkert samhälle har verkat för att utveckla kärnsäkerhet, strålskydd och nukleärt säkerhetsskydd inom EU och globalt genom (), (/) samt genom myndigheters bi- och multilaterala samarbeten. var ordförande i och upprätthåller en plats i . avsattes mer resurser på arbetet inom och genom styrelsemedlemskapet gavs även möjlighet till en ökad närvaro på möten på alla nivåer. har också stöttat och påverkat utvecklingen i andra länder genom att bidra med experter till internationella granskningar av regelverk och system för kärnsäkerhet, strålskydd och nukleärt säkerhetsskydd i och regi. deltog bl.a. i en granskning av nationella system för strålskydd och kärnsäkerhet. Genom det svenska stödprogrammet till inom icke-spridningsområdet bidrog till att skapa förutsättningar för effektiva och säkra internationella kärnämnesinspektioner. har bedrivit utvecklingssamarbeten i vissa östeuropeiska länder och i för att bidra till en ökad kontroll av strålkällor, att radioaktivt avfall och kärnavfall omhändertas, att nationella ramverk och myndigheter utvecklas och stärks samt att kärnsäkerheten, strålskyddet och det nukleära säkerhetsskyddet utvecklas i dessa länder. Stärkt arbete med civilt försvar och beredskap vid kärntekniska anläggningar har fortsatt arbetet med att utveckla förmågan inom det civila försvaret. lämnade underlag för det civila försvarets fortsatta inriktning, t.ex. i en rapport om myndighetens roll och ansvar inom bl.a. befolkningsskydd och räddningstjänst. Vidare samverkade myndigheten med andra aktörer, främst inom energisektorn, för att säkerställa en fungerande energiförsörjning under höjd beredskap. Myndigheten stärkte också sin kompetens inom området och deltog i övningar, t.ex. Totalförsvarsövning 2020. och länsstyrelserna förberedde införandet av nya beredskapszoner kring kärnkraftverken för att stärka förmåga att hantera fredstida radiologiska nödsituationer. Enligt ett särskilt uppdrag säkrade tillgången till jodtabletter . En incident vid det finska kärnkraftverket i Olkiluoto aktiverade delar av krisorganisation. På grund av pandemin sköttes arbete med incidenten helt digitalt, dvs. ingen personal var fysiskt på plats i myndighetens lokaler. Det gav bl.a. viktiga lärdomar om hur digitala förmåga i krissituationer kan utvecklas vidare. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 5.3Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att , genom t.ex. anpassad tillsyn, bidragit till att verksamheter med strålning, t.ex. kärntekniska anläggningar, bedrivits säkert trots att förutsättningarna påverkades av pandemin. Regeringen bedömer också att steg har tagits för att stärka beredskapen vid kärntekniska anläggningar, bl.a. genom nya beredskapszoner och upphandling av jodtabletter. arbete med att ställa krav på säkerhetshöjande åtgärder såsom installationen av de oberoende härdkylningssystemen i reaktorer har bidragit till en fortsatt positiv säkerhetsutveckling av de svenska reaktorerna. Regeringen bedömer också att arbete med nationell kompetensförsörjning är avgörande för att verksamheter med strålning ska bedrivas säkert nu och . Regeringen bedömer att arbete inom EU och globalt bidrar till ökad strålsäkerhet och stärkt skydd för . Genom ökade medel har bättre förutsättningar att skapa den förmåga som behövs för civilt försvar, t.ex. att utveckla förmågan till samverkan och ledning, upprätta robust teknisk infrastruktur, säkerställa myndighetens uthållighet vid höjd beredskap samt stärka myndighetens kompetens om kärnvapen. expertis och oberoende från industrin är fortsatt centralt för att upprätthålla förtroendet för strålsäkerhetsarbetet i samhället. Det är viktigt att myndighetens kompetens och oberoende från industrin förblir intakt i en situation när delar av svensk kärnkraft avvecklas. Regeringen understryker också betydelsen av en långsiktig och säker hantering av radioaktivt avfall och kärnavfall. Kärnvapnen utgör ett av de farligaste hoten som mänskligheten står inför. Regeringen beslutade propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30) som bl.a. anger nya mål för det civila försvaret. Motståndskraften inom de viktigaste samhällsfunktionerna ska stärkas, däribland energiförsörjningen. Regeringen fortsätter därför den aviserade förstärkningen av arbete med civilt försvar inom områdena energiförsörjning och kärnvapen. Beredskapen vid radiologiska olyckor behöver fortsatt utvecklas och stärkas. En förutsättning för att ska kunna hantera en större olycka både inom och utanför gränser är tillgången till kompetens. Därför är långsiktiga kompetensförsörjning inom strålsäkerhetsområdet viktig. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Tabell 5.1 Anslagsutveckling 3:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 407 892 tkr prisnivå. 3Motsvarar 409 851 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får användas för utgifter för grundläggande och tillämpad forskning för att utveckla nationell kompetens inom myndighetens verksamhetsområde och för att stödja och utveckla myndighetens tillsyn. Anslaget får även användas för statsbidrag till () samt till ideella miljöorganisationer. Skälen för regeringens förslag Tabell 5.2 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 3:1 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Ideella organisationers arbete med kärnavfallsfrågor Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för statsbidrag till ideella organisationer. Regeringen föreslår att anslaget 3:1 minskas med 2022 för att finansiera en ökning med motsvarande belopp på anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. m.m.används för att finansiera bidrag till ideella miljöorganisationer inom olika Förslaget innebär att även bidrag till ideella miljöorganisationer för arbete med frågor om kärnavfall ska finansieras från anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. Regeringen beräknar att anslaget minskas med för samma ändamål . 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget beräknas anslaget till respektive . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 3:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2027. Skälen för regeringens förslag: Det behövs ett bemyndigande för myndighetens forskningsverksamhet för att kunna hantera de utmaningar som myndigheten och industrin står inför när det gäller den långsiktiga kompetensförsörjningen inom området strålsäkerhet. Bemyndigandet föreslås öka med jämfört med . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 3:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2027. Tabell 5.3 Beställningsbemyndigande för anslaget 3:1 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.4 Offentligrättslig verksamhet (som inte får verksamhet finansieras delvis via avgifter enligt förordningen (2008:463) om vissa avgifter till . En del av avgifterna disponeras av myndigheten och rör främst avgifter för anmälningspliktig verksamhet samt ansökningsavgifter för kärnteknisk verksamhet. Resterande avgiftsintäkter får inte disponeras av myndigheten utan redovisas mot inkomsttitel.