prop · H9031d24 · 2021-09-20 00:00:00 — –eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv, –administration av vägavgifter som inte är systemutgifter, –bidrag till enligt avtalet mellan staten och , –avgifter enligt avtalet om Öresundsbroförbindelsen, –eventuellt infriande av betalningsutfästelser avseende villkorade aktieägartillskott till , –eventuellt infriande av kapitaltäckningsgarantin till , 2021/22:1 Utgiftsområde 22 –eventuella kreditförluster avseende den obligationsportfölj som härrör från de numera avslutade amerikanska leasingtransaktioner som ingicks av dåvarande , –åtgärder förknippade med statens miljöansvar inom transportområdet, –inbetalning av aktiekapital till det schweiziska bolaget (for the Financing of Railroad Rolling Stock), –uppdatering av Försvarsmaktens flyghinderdatabas till den del som avser den civila luftfarten, –investeringar i anläggningar för nykterhetskontroll i hamnar, –underlag och stöd kring bilstöd till personer med funktionsnedsättning, –förvaltningskostnader och andra åtgärder för beredskap och civilt försvar inom transportområdet, –att utbilda eller ge bidrag till utbildning i syfte att avhjälpa brister i den långsiktiga kompetensförsörjningen inom infrastruktur- och transportsektorn, samt –medfinansiering till regionerna för deras kostnader för att införa ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafik. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Tabell 3.7 Utveckling av Statens transportinfrastruktur, fördelning på anslagsposter Större investeringar i nationell plan1 Trimning och effektivisering samt miljöåtgärder Investeringar i regional plan Planering stöd och myndighetsutövning Bidrag (, IBAB) Räntor och återbetalning av lån2 Tillskott med anledning av propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) Medel till andra myndigheter för Bidrag till kommuner för kostnader kopplat till 1Större investeringar i nationell plan avser namngivna investeringar och åtgärder vars planerade kostnader överstiger . 2Till anslagsposten för räntor och återbetalning av lån har medel avsatts som motsvarar det beräknade anslagsbehovet vid en kalkylränta på 2022, 2024. Den preliminära beräkningen av tilldelning av medel till den aktuella anslagsposten baseras därmed på en högre kalkylränta än den som använts vid beräkning av anslagsbehovet i För att kunna hantera eventuella räntehöjningar finns behov av en buffert på anslagsposten för räntor och återbetalning av lån. 3Fördelningen av medel mellan , , och är endast indikativ och kan komma att justeras om behov uppstår. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Skälen för regeringens förslag Tabell 3.8 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Avgift för virkesupplag – Extra satsning på infrastruktur – Nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela – Finansiering av nationellt biljettsystem för kollektivtrafik – Cykelåtgärder i stadsmiljöavtalen Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslog i propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) en ny långsiktig ekonomisk ram för satsningar i transportinfrastrukturen på för perioden –2033. biföll regeringens förslag (bet. 2020:21:TU16, rskr. 2020/21:409). Med anledning av beslut behöver anslaget ökas. I regeringens uppdrag till att ta fram förslag till en ny nationell plan för transportinfrastrukturen (I2021/01904 m.fl.) anges att myndighetens förslag till fördelning av ramen för utveckling för åren 2022–2024 ska utgå från de nivåer som framgår av budget- propositionen , omräknat till prisnivå 2021. Regeringen avser att fastställa en nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastruktur för perioden – 2033 . Regeringen kommer att föreslå justeringar i anslagsnivåerna utifrån beslut om fastställelse av den nationella planen i budgetpropositionen . Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur höjs därför med 2022, 1 2023 och 2 2024. Regeringen föreslår att det påbörjas ett införande av ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela . Införandet innebär ökningar på flera anslag vilka finansieras dels genom att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportsystem minskas med 2022, 2023, 2024 och , dels genom att anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård minskas med 2022, 2023, 2024 och För att ersätta de regionala kollektivtrafikmyndig- heternas merkostnader för att utveckla regionala biljettsystem, i syfte att göra det enklare för resenärer att välja kollektivt resande i hela landet, avsätts 2022 och 2023. Medel avsätts också för genomförande av 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökas därför med 2022, 2023, med 2024. Den sammantagna effekten på anslaget 1:1 Utveckling av statens transportsystem är att anslaget ökas med 2022, 2023, minskas med 2024 och minskas med fr.om. Regeringen bedömer att de satsningar på trimnings- och miljöåtgärder i den nationella transportinfrastrukturen som görs med anledning av propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) behöver förstärkas ytterligare i närtid. Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökas därför med 2022. Trafikens miljöpåverkan behöver minska, inte minst i städer där förutsättningarna för bl.a. cykeltrafik behöver förbättras ytterligare. Stadsmiljöavtalen, som visat sig effektiva för att främja hållbara transporter, ges därför en tillfällig förstärkning med särskilt fokus på cykling. Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökas därför med 2022. En ny lag om förarbevis för vattenskoter träder i kraft . Anslaget 1:12 Transportstyrelsen ökas därför med 2022, 2023, 2024–2025, 2026 och . Finansiering sker genom att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med motsvarande belopp. Regeringen vill åstadkomma en säkrare hantering av samordningsnummer hos Transportstyrelsen. Anslaget 1:12 Transportstyrelsen ökas därför med 2022. Finansiering sker genom att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med motsvarande belopp. Regeringen avser att genomföra regeländringar så att fr.o.m. inte tar ut avgifter för tillstånd för upplag av virke eller skogsbränsle utmed allmän väg. Åtgärden minskar statens intäkter med . Finansiering sker genom att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med . Regeringen föreslår att 31 anvisas under anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur . 32 respektive 33 . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 108 2023–2050. Skälen för regeringens förslag: Den verksamhet som bedriver förut- sätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Bemyndigandet bör avse all upphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Bemyndigandet ska avse det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndigandet inkluderas även upptagna lån som planeras att återbetalas med anslaget samt framtida räntekostnader på upptagna lån. Vid beräkningarna används en långsiktig jämviktsränta som är vilken är fastställd av den europeiska tillsynsmyndigheten (Pensions Authority). 2021/22:1 Utgiftsområde 22 I aktuella infrastrukturplaner ingår ett stort antal medelstora och stora byggprojekt, såsom Västlänken i , i och en första etapp av Norrbotniabanan. Avgörande för när ett åtagande uppkommer är enligt gällande redovisningsregler vanligen när respektive kontrakt tecknas. Ekonomiska åtaganden i form av medfinansiering av transportinfrastruktur som staten ingår i samband med överenskommelser med kommuner, regioner eller företag, ska i vissa fall omfattas av begärda bemyndiganden redan det år staten ingår avtal om sådana överenskommelser. De exakta tidpunkterna för kontrakts- eller avtalstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs en viss buffert i bemyndigandet. Utan en sådan buffert försämras möjligheterna till att genomföra kostnadseffektiva upphandlingar och därmed också ett kostnadseffektivt byggande. Exempelvis kan det då bli nödvändigt att skjuta upp den avslutande delen av en upphandling för att inte överskrida bemyndigandet, vilket försenar och även kan fördyra projektgenom- förandet. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 108 2023– 2050. Tabell 3.9 Beställningsbemyndigande för anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur -19 038 272 -25 066 192 -24 426 129 -20 438 365 -16 154 010 -71 482 820 Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ta upp lån i för vissa infrastrukturprojekt som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 57 . Skälen för regeringens förslag: har tagit upp lån för att finansiera anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor, vissa prioriterade väg- och järnvägs- projekt, investeringar i el- och teleanläggningar, statens andel av vissa investeringar i i enlighet med avtal mellan , Region och staten samt investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt där kapital- kostnaderna ska finansieras med inkomster från trängselskatt eller infrastruktur- avgifter. har möjlighet att ansöka om medfinansiering i s.k. blending- utlysningar inom EU:s fond för ett sammanlänkat , FSE, där projekt som beviljats medfinansiering måste ta upp lån som motsvarar bidrags- beloppen hos för att medfinansiering ska verkställas. investeringskostnader för uppbyggnad av system för administration av trängselskatt och infrastrukturavgifter belastar också låneramen. Anläggningstillgångar ska enligt budgetlagen finansieras med lån i . Dessa omfattas inte av den låneram som redovisas här. omsättningstillgångar finansieras över verkets räntekonto med därtill kopplad kredit. I det följande ges en närmare redo- visning av vad de olika delposterna i tabell 3.10 innebär. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 får ta upp lån i för broinvesteringar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. För att betala låne- kostnaderna för sådana objekt ska använda sparade driftsmedel från färjetrafiken. beslutade med anledning av tilläggsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274) att regeringen får besluta om en låneram i för de prioriterade vägprojekten delen –Hogdal, E20 delen – samt genom , Rv 40 delen –, 40 delen – Ljungarum, Rv 45 delen –, Rv 44 delen Båberg–Väne Ryr och Rv 49 –samt de prioriterade järnvägsprojekten –Degerön, –, –samt järnvägsprojekt i . Den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 (N2018/03462 m.fl.) samt länsplanen för regional transport- infrastruktur i för perioden –2029 innehåller ett antal invest- eringar som delvis har finansierats eller kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller infrastrukturavgifter. Det som avses är de objekt som enligt Stockholmsöverenskommelsen, Västsvenska infrastrukturpaketet och Sverigeförhand- lingen delvis ska finansieras med inkomster från trängselskatt samt broarna över Sundsvallsfjärden på och över på som delvis finansieras av inkomster från infrastrukturavgifter. Den del av investeringarna som täcks av framtida trängselskatte- eller avgiftsintäkter finansieras genom lån som totalt får uppgå till prisnivå, enligt den av beslutade planeringsramen för sådana investeringar (prop. 2020/21:151, bet. 2020:21:TU16, rskr. 2020/21:409). Planeringsramen ska komplettera den statliga ekonomiska ramen för infrastrukturåtgärder för planerings- perioden –2033 som uppgår till . 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Tabell 3.10 Beräknad nettoupplåning för projekt som med godkännande finansieras med lån El- och Tele anläggningar E6 Svinesundsförb, Tullstation Delsumma investeringar som lånefinansierats Delsumma investeringar vars kapitalkostnader täcks Delsumma investeringar vars kapitalkostnader täcks av avgifter eller trängselskatt Tabell 3.11 Beräknad låneskuld för projekt som med godkännande finansieras med lån Miljoner kronor E 6 Svinesundsförbindelsen, Tullstation kapitalkostnader täcks av avgifter kapitalkostnader täcks av avgifter 1Av utrymmesskäl redovisas i tabellen endast den totala låneskulden för åren 2020–2026 samt 2029. Den totala beräknade låneskulden uppgår 2027 till och 2028 till . 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Tabell 3.12 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för vägar och järnvägar 1Av utrymmesskäl redovisas i tabellen endast anslagsbehovet för åren 2020–2026 och 2029. Det totala beräknade anslagsbehovet uppgår 2027 till och 2028 till . samhällsinvesteringar omfattar investeringar och reinvesteringsåtgärder som ingår i den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 och i länsplanerna för regional transportinfrastruktur för perioden –2029 (N2018/03462 m.fl.). och länens årliga invest- eringsvolymer bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp i Riksgälds- kontoret och de tillskott som erhålls via medfinansiering, bl.a. externa bidrag från kommuner och regioner samt bidrag från EU genom det äldre regelverket för TEN-T och Fonden för ett sammanlänkat , FSE, samt förskotteringar. Förskotteringar påverkar investeringsvolymen ett visst år men inte den totala investeringsvolymen . De trängselskatteinkomster som används för investeringar ingår i anvisade anslag. beräknar att de sammanlagda samhällsinvesteringarna i form av nyanskaffning och vidmakthållande kommer att uppgå till , se tabell 3.13. Regeringen föreslog i propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) en ny långsiktig ekonomisk ram på för perioden –2033. 2020:21:TU16, rskr. 2020/21:409). har fått i uppdrag av regeringen att ta fram ett förslag till nationell plan för transportinfrastrukturen för perioden –2033 (I2021/01904). Uppdraget ska redovisas till regeringen senast den Investeringsplanen som redovisas nedan omfattar därför inte åtgärder som genomförs med de ökningar av den ekonomiska ramen som propo- sitionen innebär. I jämförelse med investeringsplanen som redovisades i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 22) har vissa förändringar skett mellan åren, som en följd av förändrad produktionstakt av investerings- respektive reinvesteringsåtgärder, se tabell 3.13. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Tabell 3.13 Investeringsplan för Anskaffning och utveckling av nya investeringar varav investeringar i anläggningstillgångar Finansiering av anskaffning och utveckling Anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur Anslag 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Anslag 1:11 Trängselskatt i Anslag 1:14 Trängselskatt i Övrig kreditram (lån i ) Vidmakthållande av befintliga investeringar varav investeringar i anläggningstillgångar Anslag 1:2 Vidmakthållande av statens Anslag 1:11 Trängselskatt i Anslag 1:14 Trängselskatt i Totala utgifter för anskaffning, utveckling och Totalt varav investeringar i anläggningstillgångar Anm. I beloppen ingår inte satsningar till följd av beslut med anledning av propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Verksamheten omfattar uppdragsverksamhet samt offentligrättsliga avgifter inklusive avgift för färd på bron över på och bron över fjärden på . I uppdragsverksamhet ingår Färjerederiet. Utgångs- punkten för Färjerederiet är att uppnå en lönsamhet i nivå med branschen i övrigt, skild från övriga delar. I uppdragsverksamheten ingår även att admini- strera stödsystem för andra aktörer inom sektorn. Huvudregeln för denna verksamhet är att full kostnadstäckning ska uppnås. beslutar efter samråd med om prissättningen för uppdragsverksamheten. uppdragsverksamhet omfattar bl.a. följande tjänster: –Försäljning av vägfärjetjänster (Färjerederiet) 2021/22:1 Utgiftsområde 22 –Uthyrning av förarprovsbilar –Uthyrning av fordonsresurser, bl.a. nattågsmateriel –Uthyrning av reservbroar Av tabell 3.14 framgår kostnader och intäkter för den avgiftsbelagda verksamheten i . De intäkter för banavgifter som redovisas innefattar trafikavgifter, upp- ställning av fordon på spår som förvaltar, tågvärme, röjning och special- transporter. Andra avgiftsintäkter såsom intäkter från kvalitetsavgifter och regress ingår inte. Kvalitetsavgifter betalas av den part som orsakar avvikelser från i tågplan och trafikeringsavtal fastställt användande av infrastrukturen. uppskattar att intäkterna från kvalitetsavgifter kommer att uppgå till 2022. bruttokostnader för betalning av kvalitetsavgifter belastar anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur och uppskattas uppgå till . Ersättningskraven från regress, ett ersättningssystem där järnvägsföretagen kan söka ersättning för kvalitetsbristkostnader enligt järnvägstrafiklagen (2018:181) när det är som är ansvarigt, bedöms uppgå till . Utöver de medel som framgår av tabellen disponerar medel som Transportstyrelsen får in från skyltavgifter för personliga registreringsskyltar till fordon. Medlen används främst för trafiksäkerhetsändamål. Intäkterna beräknas uppgå till . Tabell 3.14 Intäkter som disponerar Tusental kronor, löpande priser Trafikverksskolan (Utbildning) Övriga avgifter för uppdragsverksamhet1 2021/22:1 Utgiftsområde 22 1Övriga avgifter består av bl.a. uthyrning av förarprovsbilar vid prov, information, service och rådgivning, uthyrning av lokaler, uthyrning av reservbroar, elektroniska kommunikationstjänster, elförsäljning och fastighetsförvaltning. De offentligrättsliga avgifter som inte disponerar är främst ansöknings- avgifter för transportdispenser. Dessa redovisas i tabell 3.15. Tabell 3.15 Intäkter som inte disponerar Tusental kronor, löpande priser 3.6.21:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Tabell 3.16 Anslagsutveckling 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 30 344 135 tkr prisnivå. 3Motsvarar 30 520 771 tkr prisnivå. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Anslaget får användas till utgifter för: –trafikledning, drift, underhåll och bärighetsåtgärder på statliga vägar och järnvägar, –bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut, –statsbidrag till drift av enskilda vägar, –ersättning för eftersök av vilt som varit inblandat i sammanstötning med motorfordon eller spårbundna fordon liksom administrations- och fakturahanteringsutgifter för detta, –kommunikationer till , –eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv, –betalning av kvalitetsavgifter till följd av avvikelser från i tågplan och trafikeringsavtal fastställt användande av infrastrukturen som orsakats av , –kompensation till godstransportörer på spår för icke internaliserade kostnader avseende godstransporter på väg respektive inom sjöfarten, –forsknings- och innovationsinsatser inom transportområdet, –räntor och amorteringar på upptagna lån för byggande av broar som ersätter färjor på statens vägnät, –drift och underhåll av anläggningar för nykterhetskontroll i hamnar, samt –ersättning som betalas ut av i egenskap av infrastrukturförvaltare med stöd av gällande lagstiftning för järnvägstrafik. Tabell 3.17 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur, fördelning på anslagsposter Bidrag för drift av enskild väg Drift, underhåll och trafikledning Tillskott vägunderhåll med anledning av infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) Tillskott järnvägunderhåll med anledning infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Skälen för regeringens förslag Tabell 3.18 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Extra satsning på infrastruktur Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslog i propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) en ny långsiktig ekonomisk ram för satsningar i transportinfrastrukturen på för perioden –2033. biföll regeringens förslag (bet. 2020:21:TU16, rskr. 2020/21:409). Med anledning av beslut behöver anslaget höjas. I regeringens uppdrag till att ta fram förslag till en ny nationell plan för transportinfrastrukturen (I2021/01904 m.fl.) anges att myndighetens förslag till fördelning av ramen för vid- makthållande för åren 2022–2024 ska utgå från de nivåer som framgår av budget- propositionen , omräknat till prisnivå 2021. Regeringen avser att fastställa en nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastruktur för perioden – 2033 . Regeringen kommer att föreslå justeringar i anslagsnivåerna utifrån beslutet om fastställelse av den nationella planen i budgetpropositionen . Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur höjs därför med 2022, 2 2023 och 3 2024. Regeringen bedömer att de satsningar på vägunderhåll och järnvägsunderhåll som görs med anledning av propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151) behöver förstärkas ytterligare i närtid. Vägunder- hållet föreslås ökas med och ska främja en hållbar regional utveckling och goda levnadsvillkor på landsbygder och fokus för vägunder- hållet är bl.a. på det finmaskiga vägnätet i landsbygder. Järnvägsunderhållet föreslås ökas med . Förutom att förbättra järnvägens förutsättningar bedömer regeringen att det förstärkta järnvägsunderhållet bidrar till att stärka konjunk- turen och öka sysselsättningen. Regeringen föreslår att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ökas med 1 2022. Regeringen föreslår att 30 anvisas under anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur . beräknas anslaget till 30 respektive 31 . 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 35 2023–2038. Skälen för regeringens förslag: Den verksamhet som bedriver förut- sätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Bemyndigandet bör avse all upphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen. Bemyndigandet ska avse det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. Avgörande för när ett åtagande uppkommer enligt gällande redovisningsregler är vanligen när respektive kontrakt tecknas.