prop · H803145 · 2021-03-30 00:00:00 — Regeringen föreslår att avsätts och beräknar att lika mycket sätts av 2022–2024. Det framgår inte av budgetpropositionen hur stödet ska utformas. Detta är inte första gången som det inrättas en kommundelegation med liknande uppgifter. tillsattes Kommundelegationen, den s.k. kommunakuten. Inför införandet av det kommunala balanskravet bedömde regeringen att det fanns ett antal kommuner och landsting där särskilda åtgärder skulle behöva vidtas för att kravet på ekonomisk balans skulle kunna uppnås. Delegationen tog fram förslag om överenskommelser mellan regeringen och de kommuner och landsting som ansökte om stöd. I överenskommelserna reglerades storleken på stödet, villkoren för att erhålla stödet och en åtgärdsplan, allt i syfte att uppnå ekonomisk balans. Sammanlagt beviljade regeringen stöd åt 36 kommuner och 4 landsting.43 30R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N bedömer att finanspolitiken i de ekonomiska propositionerna i huvudsak varit utformad och redovisats i enlighet med det finanspolitiska ramverket. Den plötsliga och mycket kraftiga konjunkturnedgången till följd av den pågående covid-19-pandemin gör att det nu är motiverat att tillfälligt avvika från överskottsmålet av stabiliseringspolitiska skäl. Det finanspolitiska ramverket ger inte stöd för vissa av de skäl som regeringen anfört för att höja utgiftstakets nivåer –2022, enligt bedömning. De föreslagna nivåerna är bland annat tänkta att kunna inrymma en aktiv finanspolitik som kan motverka en helt annan makroekonomisk utveckling än den som presenteras i budgetpropositionen . Om den ekonomiska utvecklingen blir ungefär så som regeringen förutser, och som hela budgetpropositionen baseras på, innebär de stora budgeteringsmarginalerna att utgiftstakets funktion sätts ur spel. 6.1Överskottsmålet nås inte men finanspolitikens inriktning är i linje med det finanspolitiska ramverket För att motverka den djupa lågkonjunkturen bedriver regeringen en expansiv finanspolitik, där den aktiva politiken försvagar det strukturella sparandet 2020 så att det avviker från överskottsmålets nivå. Eftersom överskottsmålet gäller över en konjunkturcykel är finanspolitikens inriktning i linje med det finanspolitiska ramverket. För budgetåret och bidrar finanspolitiken positivt till det strukturella sparandet. Det beror på att budgeten , även om den är historiskt stor, inte är lika omfattande som de krisåtgärder som tillkom via ändringsbudgetar 2020. Många av regeringens krisåtgärder är tillfälliga, och i takt med att de fasas ut stärks det strukturella sparandet ytterligare och når enligt regeringens beräkningar överskottsmålet 2023. Regeringens bedömning, att det inte är lämpligt att i det här läget ange en plan för en återgång till överskottsmålet annat än på en övergripande nivå, blir därför något motsägelsefull. Genom att avstå från att redogöra för hur återgången till målnivån ska ske, följer regeringen inte bestämmelserna i budgetlagen. bedömer att det osäkra läget inte är ett skäl att avstå från en sådan redogörelse, eftersom det är just i plötsliga konjunkturnedgångar som avvikelser från målnivån kan förväntas uppstå. R I K S R E V I S I O N E N D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T – R E G E R I N G E N S T I L L Ä M P N I N G 2 0 2 0 6.2Regeringen kan bli bättre på att förklara skillnader mot andra prognosmakare Överskottsmålet uppnås heller inte i den bakåtblickande utvärderingen av , vare sig med den nu gällande eller med den tidigare målnivån som måttstock. Det framgår dock inte av budgetpropositionen om regeringen bedömer att avvikelsen är systematisk eller inte. Regeringen har i flera sammanhang påpekat att den bakåtblickande utvärderingen inte ska styra finanspolitiken på kort sikt. Regeringens synsätt leder dock till slutsatsen att den bakåtblickande utvärderingen inte kommer att ha någon praktisk betydelse förrän vid nästa översyn av överskottsmålets nivå 2027. Den omständigheten, att den bakåtblickande utvärderingen (ex-post) endast tolkas som meningsfull när målnivån ses över , ställer enligt bedömning ännu högre krav på transparens i regeringens avstämning mot målet ex-ante. De jämförelser som regeringen gör med expertmyndigheternas prognoser är avgörande för att en utomstående läsare ska kunna bilda sig en uppfattning av om regeringens bedömning är rimlig. Här konstaterar , liksom i tidigare granskningar, att regeringen kan bli bättre på att förklara de skillnader som föreligger. spelar prognosjämförelser mindre roll eftersom avvikelsen från överskottsmålet är uppenbar. I situationer när det rådande konjunkturläget är mer svårbedömt är det fortsatt viktigt med tydliga besked om orsaker till skillnader mellan olika prognoser. 6.3Det är en brist att det inte framgår vilka utgifter som är tillfälliga respektive permanenta Återgången från den expansiva finanspolitiken 2020 till ett strukturellt sparande över målnivån stöds av regeringens förslag till nytt utgiftstak . Detta skapar förutsättningar för långsiktigt hållbara offentliga finanser. Genom att återgå till samma nivå på utgiftstaket i förhållande till potentiell BNP som gällde före krisen begränsas utrymmet för permanenta utgiftsökningar som krisen pågår. Utrymmet för utgiftsökningar av tillfällig karaktär, utöver vad som föreslås i budgetpropositionen , är dock exceptionellt stort, med anledning av de nya föreslagna utgiftstaken . Mot den bakgrunden är det en brist att omfattningen av tillfälliga respektive permanenta åtgärder på budgetens utgiftssida inte framgår tydligt av budgetpropositionen. 32R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6.4De föreslagna taknivåerna är så höga att de sätter utgiftstakets funktion ur spel Genom regeringens förslag till kraftiga höjningar av tidigare beslutade nivåer sätts utgiftstakets funktion som restriktion inför de kommande budgetåren ur spel. Det finns också en risk att funktionen som instrument för att stödja överskottsmålet sätts ur spel. , när regeringen lämnade förslaget till ändrad nivå på utgiftstaket , var det uppenbart att finanspolitiken snabbt behövde anpassas till helt nya yttre förutsättningar. Osäkerheten var mycket stor och bedömer därför att det var befogat att regeringen tog till en kraftig höjning utan att ange ett tydligt motiv för den valda nivån. När det gäller nivån på utgiftstaken är regeringens förklaring inte tillfredställande. Regeringens motiv till de föreslagna nivåerna är att höjningen bör vara så pass stor att de nya nivåerna inte riskerar att begränsa handlingsfriheten att vidta nödvändiga åtgärder om effekterna av pandemin skulle förvärras. I praktiken baserades de föreslagna nivåerna på redan beslutade eller föreslagna åtgärder som påverkar 2021 och 2022, på uppskattade kostnader för att förlänga vissa åtgärder och därtill på ett mycket väl tilltaget utrymme för nya eventuella åtgärder. Att på så sätt skapa utrymme för ett alternativt scenario med ännu inte aviserad finanspolitik är inte i linje med det finanspolitiska ramverket, enligt bedömning. har inte granskat effektiviteten i regeringens vidtagna och föreslagna åtgärder, men noterar att det finns en risk för bristande prioriteringar när utgiftstaket till stor del förlorar sin funktion som restriktion på kort sikt. Den stora marginalen till utgiftstaket kan med andra ord innebära att alla slags förslag får gehör i regeringens budgetarbete, inte bara de som anses vara mest effektiva i det rådande läget. Det är motiverat enligt det finanspolitiska ramverket att höja utgiftstaket med hänsyn till ändrade yttre omständigheter, men bedömer inte att ramverket ger utrymme för höjningar för att inrymma aktiv finanspolitik som ännu inte har aviserats. Kostnaderna, i form av minskad budgetdisciplin över hela linjen, måste också beaktas. Om hela utrymmet under utgiftstaket skulle behöva användas kommer det sannolikt också bli svårt att klara det mer restriktiva utgiftstaket . En utveckling där marginalerna behöver användas förutsätter nämligen en dramatiskt mycket sämre konjunkturbana än den som regeringen förutser i huvudscenariot. En sådan situation skulle innebära andra slutsatser också för övriga budgetpolitiska mål och för tolkningen av finanspolitikens inriktning. Förslagen till kraftiga höjningar av utgiftstaket förutsätter med andra ord en helt annan utveckling än vad som legat till grund för den föreslagna finanspolitiken, vad gäller såväl innehåll som omfattning. R I K S R E V I S I O N E N D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T – R E G E R I N G E N S T I L L Ä M P N I N G 2 0 2 0 och deras motiv, hänger därför inte ihop med resten av berättelsen i budgetpropositionen . Sammantaget bedömer att de nivåer som regeringen föreslår för utgiftstaken är så höga att takets funktion som instrument för att stödja överskottsmålet sätts ur spel. Ett alternativ som hade rimmat bättre med utgiftstakets tänkta funktion hade varit att höjningarna endast omfattade behovet som följer av den stabiliseringspolitik som regeringen faktiskt bedriver, plus en marginal för ovanligt stor makroekonomisk osäkerhet. Om finanspolitikens förutsättningar förändras dramatiskt igen, finns det alltid en möjlighet för regeringen att återkomma till med förslag till nya nivåer på utgiftstak. 6.5Regeringens uppföljning av skuldankaret och kommunsektorns balanskrav är transparent bedömer att regeringens uppföljning i den ekonomiska vårpropositionen, av den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld i förhållande till skuldankaret, är transparent. Samma bedömning görs även vad gäller regeringens uppföljning av kommunernas och regionernas balanskrav rekommenderar regeringen att senast i den ekonomiska vårpropositionen : •redogöra för hur en återgång till överskottsmålet ska ske •återkomma till med nya förslag till nivåer på utgiftstaken , som stämmer överens med det aktuella huvudscenariot för utgifternas utveckling •förtydliga redovisningen av budgeteffekter för föreslagna och aviserade åtgärder så att omfattningen av tillfälliga respektive permanenta åtgärder framgår. 34R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Ds 2010:4, Utvärdering av överskottsmålet. , Svensk finanspolitik, Finanspolitiska rådets rapport , 2020. , Det finanspolitiska ramverket – regeringens tillämpning 2019, RiR 2019:38, , 2019. , Utgiftstaket – olika roll , RiR 2020:28, , 2020. SOU 2016:67, En översyn av överskottsmålet. 2017/18:FiU1, Statens budget 2018 Rambeslutet, rskr. 2017/18:54. 2013/14:173, En utvecklad budgetprocess. 2019/20:99, Vårändringsbudget , bet. 2019/20:FiU21, rskr. 2019/20:340. 2019/20:100, ekonomiska vårproposition, bet. 2019/20 FiU20, rskr. 2019/20:339. 2020/21:1, Budgetpropositionen . 2017/18:207, för finanspolitiken, bet. 2017/18:FiU32, rskr. 2017/18:334. 2019/20:153, om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket 2019. Budgetlag (2011:203). Kommunallag (2017:725). R I K S R E V I S I O N E N det finanspolitiska ramverket – regeringens tillämpning 2020 har granskat regeringens fnanspolitik i de ekonomiska propositionerna . Granskningen jämför regeringens redovisning i propositionerna med det ramverk som gäller för fnanspolitiken. Genom att redovisa fnanspolitiken och dess grunder på ett transparent sätt kan regeringen bidra till att stärka medborgarnas och fnansmarknadsaktörers förtroende för en uthållig fnanspolitik så att politiken kan få avsedd efekt. För att motverka den djupa lågkonjunkturen till följd av covid-19-pandemin bedriver regeringen en expansiv fnanspolitik. Granskningen visar att fnanspolitiken i huvudsak har utformats och redovisats i enlighet med det fnanspolitiska ramverket. Men det fnns också brister: Genom att avstå från att redogöra för hur återgången till överskottsmålet ska ske, följer regeringen inte budgetlagen. bedömer också att de kraftiga höjningar som regeringen föreslår av utgiftstaken inte är i linje med det fnanspolitiska ramverket. rekommenderar regeringen att redogöra för hur en återgång ska till överskottsmålet ska ske och att återkomma till med nya förslag till nivåer på utgiftstaken som stämmer överens med det aktuella huvudscenariot för utgifternas utveckling. Regeringen bör också förtydliga redovisningen av budgeteffekter för föreslagna och aviserade åtgärder, så att omfattningen av tillfälliga respektive permanenta åtgärder framgår. s:t eriksgatan 117, 102 33 | Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2020/21:145 om tillämpningen av det finanspolitiska ramverket 2020