prop · H803168 · 2021-04-06 00:00:00 — På samma sätt som för stödet i övrigt föreslås undantaget enbart omfatta sådana beslut som innebär att ett ärende avgörs i sak. Av beslut om godkännande för stöd vid korttidsarbete kan utläsas om myndigheten bedömt att en arbetsgivare har fått tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter, eftersom det är en förutsättning för att få stöd. Att sådana uppgifter blir offentliga kan potentiellt vara till skada för företaget, t.ex. om det innebär fördelar för konkurrenter eller förvärvare (se även avsnitt 8). kan konstateras att det inte är ovanligt att beslut om olika statliga stöd till företag av insynsskäl är offentliga, det gäller t.ex. för beslut om omställningsstöd och beslut om återkrav av omställningsstöd. I beslut som avser ersättning för kostnader för kompetensinsatser vid korttidsarbete saknas normalt anledning att redovisa för vilka kompetensinsatser som ersättning ges. I normalfallet torde därför en sådan uppgift, som kan vara av intresse för företagets konkurrenter, inte framgå av besluten. Förslaget påverkar inte i sig sekretesskyddet för anställda hos en arbetsgivare som är föremål för ett beslut om stöd vid korttidsarbete. Skyddet för uppgifter om anställda regleras i 28 kap. 11 § OSL som redan innehåller ett undantag från sekretess för beslut i ärende. Indirekt kan förslaget dock påverka sekretesskyddet för anställda i vissa speciella situationer. brukar inte i sina beslut ange vilka personer som arbetsgivaren får ersättning för. I ett fall där en arbetsgivare har få eller endast en anställd kan det vara möjligt att av det offentliga beslutet ändå sluta sig till vilka enskilda personer som har omfattats av korttidsarbete. En bestämmelse som innebär att beslut om stöd i ärenden enligt regleringen om stöd vid korttidsarbete blir offentliga bedöms sammanfattningsvis utgöra en rimlig avvägning mellan enskildas intresse av sekretesskydd och intresset av insyn. Det är endast besluten och skälen för besluten som är offentliga. För uppgifter i det bakomliggande materialet kan sekretess gälla. Det ankommer på den beslutande myndigheten att bedöma vilka uppgifter som bör tas in i beslutet. Regeringen anser således, till skillnad från bl.a. , att det saknas skäl för att göra ytterligare undantag från sekretess eller ändra den styrka med 2020/21:168 vilken sekretess gäller i ärenden enligt regleringen om stöd vid korttidsarbete i 28 kap. 12 § OSL. Arbetsförmedlingen anser att behovet av insyn också gäller Arbetsförmedlingens beslut om anställningsstöd som inte omfattas av något undantag från sekretess för beslut enligt 28 kap. 12 § OSL. Det saknas dock beredningsunderlag för att inom ramen för detta lagstiftningsärende överväga denna fråga. Undantaget från sekretessen enligt 28 kap. 12 § OSL föreslås omfatta beslut om stöd i ärenden enligt lagen om stöd vid korttidsarbete och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen. Sådana föreskrifter finns i den tillhörande förordningen och i förordningen om ersättning för kostnader för kompetensinsatser vid korttidsarbete. Bestämmelsen bör lämpligen införas i 28 kap. 12 § OSL. Regeringen bedömer dock att det även krävs att ett motsvarande undantag från sekretess införs i bilagan till OSF för att besluten inte heller ska komma att omfattas av sekretess enligt 30 kap. 23 § OSL som gäller för stödverksamhet hos . Det undantag från sekretess som föreslås omfattar även beslut om stöd som fattas av anser att den föreslagna ändringen i 28 kap. 12 § OSL inte får avsedd effekt för beslut om stöd vid korttidsarbete som fattas av , vid en aktivering enligt 5 § lagen om stöd vid korttidsarbete. Vid dessa förhållanden bedömer , till skillnad från den bedömning som görs i promemorian, att det uppkommer en regelkonkurrens mellan sekretessen i 28 kap. 12 § och databassekretessen i 27 kap. 1 § andra stycket 1 OSL. Eftersom denna databassekretess är absolut har den enligt företräde framför den svagare sekretessen i 28 kap. 12 § OSL (jfr 7 kap. 3 § OSL). Eftersom det tillägg som föreslås i 28 kap. 12 § OSL om undantag från sekretess för vissa beslut inte gäller i förhållande till databassekretessen i 27 kap. 1 § andra stycket 1 OSL, menar att besluten inte kommer att vara undantagna från sekretess hos . grundar sin bedömning av databassekretessens räckvidd bl.a. på Högsta förvaltningsdomstolens uttalanden i avgörandet HFD 2020 ref. 36. Enligt 27 kap. 1 § andra stycket 1 OSL gäller absolut sekretess i verksamhet som avser förande av och uttag ur beskattningsdatabasen enligt lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet för uppgift om en enskilds personliga och ekonomiska förhållanden som har tillförts databasen. I samband med införandet av det ursprungliga systemet för stöd vid korttidsarbete gjorde regeringen bedömningen att insynsintresset vad gäller de uppgifter i ärenden om stöd vid korttidsarbete som läggs in i databasen får anses tillgodosett i tillräcklig mån genom att uppgifterna kan begäras ut ur ärendet, där omvänt skaderekvisit enligt bl.a. bestämmelserna i 28 kap. 11 och 12 §§ OSL kommer att gälla (jfr prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.17.6.11). Regeringen har uttalat sig på motsvarande sätt vad gäller de uppgifter i borgenärsärenden enligt lagen (2007:324) om hantering av vissa borgenärsuppgifter som läggs in i beskattningsdatabasen (prop. 2006/07:99 s. 35). således stöd i förarbetena för att databassekretessen inte ska tillämpas när Prop. 2020/21:168 en uppgift används i en annan del av verksamhet – dvs. verksamhet som avser ärendehantering och som omfattas av sekretessbestämmelser med skaderekvisit som avviker från den absoluta databassekretessen. Enligt regeringen kan slutsatsen att de angivna förarbetsuttalandena saknar giltighet inte dras av Högsta förvaltningsdomstolens avgörande i HFD 2020 ref. 36. Högsta förvaltningsdomstolens avgörande rör uppgifter på ett skattekonto och har, såvitt framgår, inte samband med något särskilt ärende. Regeringens uppfattning är därmed att det inte finns någon konkurrens mellan den nu föreslagna lydelsen av 28 kap. 12 § OSL och bestämmelsen om databassekretess i 27 kap. 1 § andra stycket 1 OSL, som kan aktualiseras för det fall är handläggande myndighet för stödet. Någon ytterligare bestämmelse än den föreslagna lagändringen i 28 kap. OSL krävs därför inte för att säkerställa att beslut i ärenden om korttidsstöd inte omfattas av sekretess hos . , , Industriarbetsgivarna och IKEM har synpunkter på konsekvensanalysen. Synpunkterna behandlas i avsnitt 8 som innehåller en mer utförlig konsekvensanalys där det främst tydliggörs hur förslaget påverkar företag. Förslaget medför en ändring i 28 kap. 12 § offentlighets- och sekretesslagen. Regeringens bedömning: Den befintliga reglering som finns på personuppgiftsbehandling som kan komma att ske hos och med anledning av förslaget. Det behöver således inte införas någon ytterligare reglering om denna behandling. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Datainspektionen (numera Integritetsskydds- myndigheten) anser att det bör tydliggöras vilka personuppgifter som kan komma att behandlas med anledning av förslaget. framhåller att om ett företag med endast en eller ett fåtal anställda erhåller stöd vid korttidsarbete, torde det vara fullt möjligt att identifiera enskilda personer som har varit föremål för korttidsarbete, vilket Industriarbetsgivarna och IKEM också anser. I övrigt yttrar sig ingen remissinstans särskilt över bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: hantering av det nya systemet för stöd vid korttidsarbete omfattas av och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning), 2020/21:168 dataskyddsförordning, och lagen (2018:218) med kompletterande bestäm- melser till EU:s dataskyddsförordning. hantering av det ursprungliga systemet för stöd vid korttidsarbete dessutom omfattas av lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet (se prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.17.6.10). Det undantag från sekretess för beslut om stöd i ärende enligt regleringen om stöd vid korttidsarbete som föreslås kommer att ge upphov till ytterligare behandling av personuppgifter jämfört med i samband med att besluten lämnas ut till allmänheten eller i förekommande fall till andra myndigheter, dvs. till stor del sådant utlämnande som bygger på allmänhetens rätt att ta del av allmänna handlingar enligt tryckfrihets- En arbetsgivare som ansöker om stöd vid korttidsarbete kan vara en fysisk person som bedriver näringsverksamhet. grunden för respektive personuppgifts- behandling i samband med att besluten lämnas ut är i första hand att fullgöra en rättslig förpliktelse på det sätt som avses i artikel 6.1 c i Den aktuella grunden för behandlingen är fastställd i den nationella rätten på det sätt som krävs enligt artikel 6.3 i För och kommer den rättsliga förpliktelsen och syftet med behandlingen att vara fastställd i främst 2 kap. 15 § tryckfrihetsförordningen tillsammans med den föreslagna bestämmelsen om undantag från sekretess i 28 kap. 12 § OSL och den motsvarande förordningsändring i bilagan till OSF som regeringen har för avsikt att göra. De uppgifter som behöver behandlas av eller inom systemet för stöd vid korttidsarbete är inte sådana känsliga personuppgifter som avses i artikel 9.1 i EU:s dataskyddsförordning (jfr 2019/20:132 s. 72). Utgångspunkten är således att det i de aktuella besluten inte kommer att förekomma några känsliga personuppgifter och inte heller några uppgifter om lagöverträdelser. Uppgifterna om arbetsgivarna i beslut avser normalt främst arbetsgivarens namn med organisationsnummer och adress samt uppgift om beviljad stödperiod och beviljat stöd på aggregerad nivå. rör sig med andra ord om sådana uppgifter som inte bedöms leda till några beaktansvärda integritetsrisker för den enskilde. att denna precisering av vilka uppgifter som normalt torde förekomma i de aktuella besluten inte är tillräcklig. Som tidigare redovisats ankommer det på den beslutande myndigheten att bedöma vilka uppgifter som bör tas in mallar för beslut om godkännande för stöd och beviljande av preliminärt stöd liksom för beslut om slutligt stöd innehåller dock inte några ytterligare uppgiftskategorier än de har som angetts ovan. Det anges t.ex. inte vilka personer som arbetsgivaren får ersättning för. Som bl.a. framhåller finns det i ett fall där en arbetsgivare har få eller endast en anställd dock en möjlighet att av ett beslut sluta sig till vilka enskilda personer som har omfattats av Regeringen bedömer att det integritetsintrång som förslaget kan ge upphov till för enskilda får anses stå i proportion till det eftersträvade syftet att tillgodose intresset av insyn i ärenden om stöd vid korttidsarbete. som finns på personuppgiftsområdet bedöms vara tillräcklig för den personuppgiftsbehandling som kan komma att ske hos Prop. 2020/21:168 och med anledning av förslaget. således inte införas någon ytterligare reglering om denna behandling. Regeringens förslag: Ändringen ska träda i kraft . En övergångsbestämmelse införs som innebär att äldre bestämmelser fortfarande gäller för beslut om stöd som avser ansökningar som kommit in före . Övergångsbestämmelsen ska dock upphöra att gälla . Promemorians förslag överensstämmer inte med regeringens. I promemorian föreslås att lagändringen ska träda i kraft . Promemorian innehåller inte några övergångsbestämmelser. Remissinstanserna: , , och TU Medier i , anser att ikraftträdandet bör tidigareläggas. konstaterar att frånvaron av övergångsbestämmelser kommer medföra att allmänheten kan få insyn i sådana beslut om stöd vid korttidsarbete som fattat även innan lagförslaget trätt i kraft. Det innebär att uppgifter om att en arbetsgivare fått tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter – vilka är skyddade av sekretess – kommer bli offentliga. Enligt kan sådana uppgifter vara potentiellt skadliga för den som ansökt om stödet och det kan också vara så att den som ansökt om stöd räknat med att uppgifterna inte ska bli offentliga med hänsyn till hur lagstiftningen är utformad. anser dock att detta får betraktas som godtagbart med hänsyn till insynsintresset enligt de skäl som anges i promemorian. Även Hotell- och restaurangfacket ställer sig positivt till att lagändringen även ska gälla för beslut fattade före då merparten av besluten om korttidsstöd har fattats före detta datum. Industriarbetsgivarna och IKEM avstyrker promemorians bedömning att det inte behövs några övergångsbestämmelser och framhåller bl.a. att en ordning med retroaktiv verkan medför en beaktansvärd risk för att tilltron till systemet för stöd vid korttidsarbete urholkas och att blir ett mindre attraktivt land för beslut om t.ex. etableringar och investeringar. anför att även om det inte finns något formellt förbud mot retroaktiv lagstiftning på detta område bör utgångspunkten vara att förutsättningarna för företagen inte ändras i efterhand. Om lagstiftaren vidhåller att beslut om stöd för korttidsarbete ska vara offentliga och det med retroaktiv verkan är ett alternativt förfaringssätt att beslut fattade före ikraftträdandet blir offentliga längre fram. I övrigt invänder ingen remissinstans mot förslaget eller yttrar sig särskilt över bedömningen i promemorian. 2020/21:168 Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser i likhet med remissinstanserna att det är viktigt att den föreslagna ändringen i offentlighets- och sekretesslagslagen kan träda i kraft för att möjliggöra för allmänheten att få insyn i ärenden om stöd vid korttidsarbete. Det tidigast möjliga datumet bedöms nu vara . Lagändringen föreslås därför träda i kraft detta datum. Det finns inget principiellt förbud mot att lagändringen gäller även de beslut som fattat innan lagändringen trätt i kraft. Det blir också följden om några särskilda övergångsbestämmelser inte införs. Allmänna rättssäkerhetsöverväganden och de ansökande företagens intresse av förutsebarhet kan dock som flera remissinstanser är inne på tala emot att uppgifter om att en arbetsgivare fått tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter – vilka är skyddade av sekretess – ska bli offentliga. Som redovisats tidigare kan sådana uppgifter vara potentiellt skadliga för den som ansökt om stödet. Den som ansökt om stöd kan som bl.a. framhåller ha räknat med att uppgifterna inte ska bli offentliga med hänsyn till hur lagstiftningen är utformad. bedöms insynsintresset vara särskilt starkt när det gäller de beslut om stöd vid korttidsarbete som fattas under den pågående pandemin då betydande belopp har betalats ut till ett mycket stort antal företag. Regeringen anser mot denna bakgrund, liksom , att det får anses godtagbart att förslaget även gäller de beslut som fattat innan lagändringen trätt i kraft. Som anför är dock ett alternativ att införa övergångsbestämmelser som innebär att beslut som har fattats före ikraftträdandet blir offentliga längre fram. Promemorian med förslaget om undantag från sekretess offentliggjordes i samband med remittering . Företag som därefter har ansökt om stöd har därmed kunnat förutse att beslut som fattat innan lagändringen trätt i kraft kommer att kunna bli offentliga. Dessa företag har således haft möjlighet att göra ett medvetet val, till skillnad från de företag som ansökt om stöd innan promemorian offentliggjordes. Regeringen anser därför att det bör införas en övergångsbestämmelse av det slag som förordar för företag som ansökt om stöd före . Regeringen föreslår att övergångsbestämmelsen utformas på så sätt att beslut om stöd som avser ansökningar som kommit in före , omfattas av undantaget från sekretess först fr.o.m. . Förslaget säkerställer att det kommer ha gått berörda företag ansökte om stöd till den tidpunkt då beslut, som innehåller en bedömning av om de fått tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter, blir offentliga. Den tid som då kommer att ha gått bedöms innebära att ett offentliggörande av beslutet är mindre skadligt för företaget. anser att redovisningen i promemorian av främst förslagets möjliga effekter för företag inte är tillräckligt tydlig och att konsekvensutredningen därför inte uppfyller kraven i 6 och 7 §§ i förordningen om konsekvensutredningen vid regelgivning. , Industriarbetsgivarna och IKEM påtalar finns det vissa brister i promemorians konsekvensanalys. vissa av de bedömningar som görs såvitt avser förslagets konsekvenser i den omfattning som bedöms lämpligt och möjligt i det aktuella lagstiftningsärendet mot bakgrund av vilka uppgifter som finns att tillgå. Syfte och alternativa lösningar Syftet med förslaget är att allmänheten ska få möjlighet till insyn i hur lagstiftningen om stöd vid korttidsarbete tillämpas i enskilda ärenden genom ett undantag från sekretess för beslut om sådant stöd. innebär att det blir möjligt inte bara för allmänheten, utan även för andra myndigheter att ta del av dessa beslut hos , eller i Huvudalternativet till förslaget är att låta nuvarande sekretessreglering Det skulle dock innebära att allmänheten inte kan granska hur korttidsstödet tillämpas, vilket skulle skada legitimiteten för stödet som kan omfatta stora belopp per företag. uppgifter () har preliminärt stöd beviljats med sammanlagt ca . Ett annat alternativ är att ändra sekretessregleringen så att insyn för allmänheten medges i högre grad än enligt förslaget. Till exempel skulle förslaget kunna omfatta inte bara beslut om korttidsstöd, utan även andra beslut i dessa ärenden såsom beslut om förelägganden och beslut om kontrollbesök. avsnitt 5 anses insynsintresset dock inte motivera att gå längre än förslaget. Effekter för företag och enskilda Såväl framtida som redan fattade beslut om stöd vid korttidsarbete omfattas av det undantag från sekretess som föreslås (se avsnitt 7). Systemet för stöd vid korttidsarbete är öppet för ansökningar från alla typer av företag som har anställda och företag från alla branscher. dessa företag kan beröras av det föreslagna undantaget från sekretess. Enligt har drygt 90 000 företag ansökt om stöd, varav nästan 75 000 så här långt har beviljats stöd ( På branschnivå återfinns flest beviljade ansökningar inom verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik (14 700 företag), handel (13 100 företag) samt hotell- och restaurangverksamhet (8 700 finns inga tillgängliga uppgifter om ansökningarnas fördelning med avseende på företagsstorlek. Frågan om förslagets konsekvenser för enskilda, som avser både företag i egenskap av arbetsgivare och enskilda personer i egenskap av anställda, behandlas även i avsnitt 5. Där görs bedömningen att förslaget innebär en rimlig avvägning mellan deras intresse av sekretesskydd och intresset av Som konstateras där kan det utläsas av beslut om 2020/21:168 godkännande för stöd vid korttidsarbete om myndigheten bedömt att en arbetsgivare har fått tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter. Att sådana uppgifter blir offentliga kan potentiellt vara till skada för företaget i den mån det kan ge fördelar för företagets konkurrenter. Det kan därmed även påverka konkurrensförhållanden för företag. I avsnitt 5 konstateras vidare att förslaget inte i sig påverkar sekretesskyddet för anställda hos en arbetsgivare som är föremål för ett beslut om stöd vid korttidsarbete, men att det indirekt kan påverka detta sekretesskydd i vissa speciella situationer. Industriarbetsgivarna och IKEM efterfrågar en analys av hur förslaget riskerar att påverka svenska företags konkurrenskraft sett till hur motsvarande regler i viktiga konkurrentländer är utformade. påpekar att den pågående ekonomiska krisen kan komma att bidra till fientliga övertaganden av företag och att en offentlig uppgift om att ett företag befinner sig i allvarliga ekonomiska svårigheter i en sådan situation kan vara känslig och utnyttjas av förvärvare. Betydelsen av de potentiellt negativa effekterna av förslaget i enskilda fall är svårbedömd, men en samlad bedömning är att det generellt sett har begränsade effekter, särskilt mot bakgrund av den nuvarande ekonomiska krisen som slagit brett mot ekonomin och tydligt medfört negativa effekter för specifika branscher. Det är vidare svårt och inte alltid helt rättvisande att jämföra de svenska reglerna med konkurrentländer och om förslaget faktiskt har en effekt på svenska företags konkurrenskraft så torde den sammantaget vara liten. Regeringen vidhåller sammanfattningsvis att de negativa effekterna av förslaget för företag och enskilda utgör en godtagbar konsekvens med hänsyn till insynsintresset. Förslaget bedöms inte innebära att särskild hänsyn behöver tas till små företag vid utformningen av undantaget från sekretess. Detta eftersom det föreslagna undantaget är generellt och bedöms påverka företag på liknande sätt oavsett storlek. Förslaget bedöms inte påverka företagens tidsåtgång och kostnader förknippat med stöd vid korttidsarbete. Företagen bedöms inte heller påverkas i andra hänseenden än vad som beskrivs i konsekvensanalysen. Det kan väntas att kommer att få ett stort antal förfrågningar om utlämnande av de beslut som har fattats under pandemin i ärenden om stöd vid korttidsarbete efter att de författningsändringar som föreslås i denna promemoria har trätt i kraft. anser att myndigheten måste tillskjutas resurser för att kunna klara av denna hantering. har tillförts extra resurser med anledning av myndighetens hantering av regelverket om stöd vid korttidsarbete (prop. 2020/21:83, bet. 2020/21:FiU42, rskr. 2020/21:182 och prop. 2020/21:121, bet. 2020/21:FiU44, rskr. 2020/21:229). Några ytterligare medel för det nu aktuella förslaget bedöms inte behöva tillföras. Även för det fall det ursprungliga system för stöd vid korttidsarbete som är handläggande myndighet för aktiveras av regeringen, ryms kostnaden för att hantera begäranden om utlämnande inom befintliga ramar. är det endast som hanterar och informerar om Prop. 2020/21:168 stöd vid korttidsarbete. Utöver myndighetens vanliga informationsinsatser bedöms det inte finnas behov av ytterligare särskilda informationsinsatser med anledning av det aktuella förslaget. Effekter för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Förslaget, som innebär att allmänheten och massmedierna ges möjlighet till insyn i och granskning av hur lagen om stöd vid korttidsarbete tillämpas av handläggande myndighet i enskilda ärenden, bedöms i viss mån kunna bidra till att motverka fusk och brottslighet som riktar sig mot det aktuella stödet. Förslaget bedöms vara förenligt med . Förslaget bedöms inte medföra några offentligfinansiella effekter eller påverka offentlig sektor, sysselsättning, miljön, den ekonomiska jämställdheten, jämlikhet, integration eller inkomstfördelning. Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Paragrafen reglerar sekretess för uppgifter om en enskilds affärs- och driftförhållanden i ärende om arbetsförmedling och ärende enligt lagstiftningen om andra anställningsfrämjande åtgärder, däribland ärenden enligt regleringen om stöd vid korttidsarbete. I ett nytt andra stycke införs en bestämmelse som innebär att sekretessen enligt första stycket inte gäller beslut om stöd i ärende enligt lagen (2013:848) om stöd vid korttidsarbete eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen. Undantaget från sekretessen är tillämpligt både när är handläggande myndighet för stöd efter aktivering enligt 5 § lagen om stöd vid korttidsarbete och när är handläggande myndighet för stöd efter godkännande enligt 5 a §. Beslut om stöd enligt bestämmelsen omfattar såväl beslut om godkännande för stöd vid korttidsarbete som beslut om preliminärt och slutligt stöd samt beslut om återkrav av stöd.