prop · H803139 · 2021-03-23 00:00:00 — förslag så när som på förslaget om ett demokrativillkor för stödutgivningen ur fonden, eftersom det förslaget är under fortsatt beredning. behandlas i avsnitt 7.1. I fråga om regleringen av ett villkor om att en organisation inte får ha skulder för skatter eller avgifter hos Kronofogde- myndigheten för att få stöd ur fonden, liksom i fråga om regleringen av avstående av arv till närstående, avviker regeringen från utredningens Frågorna behandlas i avsnitt 7 respektive 10. också fram förslag om att utöka målgruppen för stödgivningen ur fonden till att också omfatta äldre personer samt förslag om huruvida fondens medel ska fördelas på ett annat sätt . Förslagen har sin grund i promemorian Utökad målgrupp för Allmänna arvsfonden och behandlas i Därutöver lyfter flera remissinstanser fram ytterligare reformbehov. Coompanion , Frivilligorganisationernas insamlingsråd, Riks- förbundet museer, med flera anser att målgruppen för Allmänna arvsfonden är alltför begränsande och bör ut- vidgas, bl.a. till att omfatta samtliga åldersgrupper men att barn, unga och personer med funktionsnedsättning ska vara prioriterade. som flera remissinstanser själva anger inte haft i uppdrag att se över fondens målgrupper och det saknas därför underlag att i detta lagstiftnings- ärende lämna ytterligare förslag om att utvidga målgruppen för arvsfonden utöver förslaget i avsnitt 6.1 om att målgruppen även bör omfatta äldre Statskontoret anser att regeringen bör överväga att ändra det lag- reglerade kravet på att Arvsfondsdelegationen ska ledas av en tjänsteman Statskontoret pekade i en myndighetsanalys av Arvsfondsdelegationen på att denna ordning riskerar att medföra problem med bristande transparens i styrningen och att försämra möjligheterna till ett tydligt ansvarsutkrävande (Statskontoret 2017:20). konstaterade att denna ordning i praktiken förefaller ha fungerat på ett tillfredsställande sätt. Statskontoret hade inte heller fått några indikationer på att regeringen skulle ha påverkat fördelningen av medel genom tjänstemännen från . Regeringen anser därför att det saknas behov att ändra på det lagreglerade kravet på att delegationen ska ledas av en tjänsteman från . Kvinnolobby vill ha ett tillägg som försäkrar att stöd ur Allmänna arvsfonden utdelas jämställt samt ett krav på att Allmänna arvsfonden ska genomföra återkommande systematiska jämställdhetsanalyser. Utredningens förslag om ett demokrativillkor för stöd ur Allmänna arvsfonden innebär krav på jämställdhet. Som framgår av avsnitt 7.1 bereds utredningens förslag om ett demokrativillkor för stöd ur Allmänna arvsfonden vidare. Regeringen avser därefter att återkomma i frågan om att införa ett demokrativillkor för Allmänna arvsfonden. Av Arvsfondsdelegationens verksamhetsberättelse (s. 57–58) framgår att genusperspektivet är en viktig del i myndighetens strategi för uppföljning och utvärdering. Genusperspektivet uppmärksammas såväl i handläggning av ärenden som i de utvärderingar som initieras. För att synliggöra könsmaktsordningen i de projekt som beviljas medel görs en uppföljning av mäns och kvinnors olika roller i projekten. Arvsfondsdelegationen följer också upp de projekt som riktar sig enbart till män respektive kvinnor för att få kunskap om vilka frågeställningar som det civila samhällets organisationer uppmärksammar alternativt inte uppmärksammar ur ett genusperspektiv. Regeringen anser att någon ytterligare åtgärd därför inte är nödvändig. Arvsfondsdelegationen och Kammarkollegiet anser att det bör framgå att ledamöterna i ska ha särskilt god kunskap om barn, ungdomar eller personer som har funktionsnedsättning. Med särskilt bör förstås ingående kunskap om målgruppernas rättigheter och livsvillkor. Av förarbetena till bestämmelsen framgår att det ska vara kännetecknande för alla ledamöter att de har hög kompetens om en eller flera av Allmänna arvsfondens målgrupper (prop. 2002/03:136 s. 21). Det kan vara personer som verkar inom organisationer eller representanter för myndigheter som verkar inom områden som motsvarar fondens målgrupper. Gemensamt bör vara att personerna har god överblick, verksamhetskunskap och goda omvärldskontakter. Regeringen anser att det framgår tillräckligt tydligt av förarbetsuttalandena att ledamöterna i ska ha särskild kunskap om arvsfondens målgrupper och att något förtydligande i lag inte är nödvändigt. 2020/21:139 5 En ny lag om Allmänna arvsfonden Regeringens förslag: Lagen om Allmänna arvsfonden ska ersättas av en ny lag med samma namn. Den nya lagen ska vara indelad i kapitel och innehålla kapitel- och mellanrubriker. Med anledning av den nya lagen ska en följdändring göras i . Regeringens bedömning: Ändringar bör även göras i förordningen om Allmänna arvsfonden. Utredningens förslag överensstämmer i allt väsentligt med regeringens förslag och bedömning. Utredningen föreslår i vissa fall en annan disposition av lagen. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget eller bedömningen. Arvsfondsdelegationen, Kammarkollegiet och lämnar förslag på hur den nya lagen bör struktureras. Skälen för regeringens förslag och bedömning Nuvarande regelverk är svårt att överblicka Lagen om Allmänna arvsfonden har varit i kraft . Det finns skäl att nu modernisera regelverket för Allmänna arvsfonden för att fonden även fortsättningsvis ska vara ett relevant och rättssäkert sätt att förvalta arv efter personer som saknar arvsberättigade släktingar. Moderniseringen syftar också till att lagen ska vara tydlig och lättöverskådlig för dem som berörs av den och för de organisationer som kan söka medel ur fonden. Det är svårt att genom nuvarande regelverk för Allmänna arvsfonden få en överblick över fondens verksamhet, även om det fungerat väl. De tillägg och förändringar som har gjorts under de som lagen varit i kraft har också bidragit till att göra den mindre överblickbar. För att Allmänna arvsfondens verksamhet även fortsättningsvis ska vara relevant och rättssäker är det viktigt att regelverket för Allmänna arvsfonden är överskådligt och lättillgängligt. Det är viktigt inte minst för dem vars tillgångar kommer att tillfalla fonden och för civilsamhället som har möjlighet att söka medel ur fonden. Regeringen bedömer att det krävs omfattande strukturella förändringar av den nuvarande lagen och att det därför är mest ändamålsenligt att ersätta den med en ny. Regeringen anser att en ny lag i stort bör bygga på nu gällande regelverk, men med de ändringar som föreslås i denna proposition. De nya reglerna ska vara väl avvägda och ge en så hög rättssäkerhet som möjligt. Regleringen bör utformas så att tillämpningen underlättas. Regeringen instämmer i allt väsentligt i utredningens förslag som berör strukturen i den nya lagen och kommenterar dem inte ytterligare här, utom i följande avseenden. Regelverket bör få en mer överskådlig struktur Utredningen föreslår att Arvsfondsdelegationens uppgift att ta emot och hantera ansökningar om stöd, liksom att fatta beslut om stödet, ska tydliggöras i lagen. Att det är delegationen som fattar beslut framgår av förordningen om Allmänna arvsfonden. Regeringen instämmer i förslaget och anser att tydlighetsskäl talar för att ange detta i lagen. Arvsfondsdelegationen och Kammarkollegiet anser att regleringen av vem som beslutar om stöd behöver tydliggöras ytterligare genom att bestämmelserna läggs tidigare i lagen. Även har anfört att Arvsfondsdelegationens och Kammarkollegiets roller kan förtydligas. Regeringen ser utifrån remissinstansernas synpunkter skäl att justera förslaget genom att placera dessa bestämmelser tidigare i lagen. Arvsfondsdelegationen och Kammarkollegiet föreslår även att Kammarkollegiets hantering av dödsbon tydliggörs genom ett eget kapitel. Regeringen ser även behovet av en sådan justering. I utredningens förslag har bestämmelsen om att dödsbon utan testamentstagare ska anmälas till Kammarkollegiet och att Kammarkollegiet ska förordna en god man vid boutredningen delats upp i två bestämmelser för att tydliggöra anmälningsskyldigheten å ena sidan och förordnandet av god man å den andra. Kammarkollegiet och Arvsfondsdelegationen anser att detta medför en sämre tillgänglighet till lagtexten. I den föreslagna lagen finns en strävan att hålla isär de olika ansvarsområdena och förtydliga regelverket för dem som berörs av det. Det är regeringens uppfattning att uppdelningen i två bestämmelser ligger i linje med detta. Utredningen föreslår att bestämmelsen om att Arvsfondsdelegationen ska ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljande av stöd, som finns i lagen, ska flyttas till förordningen. Anledningen är att bestämmelsen närmast är en anvisning till myndigheten om hur den ska arbeta i ett visst avseende. För regeringens myndigheter regleras sådana frågor vanligen i förordning. Regeringen instämmer i förslaget. Genom den riksdagsbehandling som görs av regeringens årliga redovisning av fondens verksamhet har goda möjligheter att ändå kontrollera och styra att arbetet med uppföljning och utvärdering bedrivs på ett ändamålsenligt sätt. Förändringen är inte avsedd att minska betydelsen av uppföljning och utvärdering. I lagen om Allmänna arvsfonden finns en bestämmelse om att den som har beviljats stöd ur Allmänna arvsfonden ska föreläggas att efter mottagandet av medlen skriftligen redovisa hur medlen har använts. Arvsfondsdelegationen och Kammarkollegiet framför att det bör övervägas om regleringen kan göras mer central genom att den antingen flyttas fram eller ges en egen rubrik. Regeringen instämmer i förslaget. I hänvisas till lagen om Allmänna arvsfonden i fråga om försäljning av egendom i dödsbo som tillfallit fonden. Hänvisningen bör ändras så att den i stället avser den nya lagen. 2020/21:139 6 Utökad målgrupp samt hantering och fördelning av fondens medel Målgruppen utökas till att även omfatta äldre Regeringens förslag: Allmänna arvsfondens ändamål ska breddas till att även omfatta att främja verksamhet till förmån för äldre personer. Termen funktionshinder ska ersättas av funktionsnedsättning. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen föreslår endast en ändring av språklig karaktär där uttrycket ”med funktionshinder” ersätts av ”som har funktionsnedsättning”. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Funktionsrätt framför synpunkten att begreppet ”till förmån för” i ändamålsparagrafen står för en föråldrad syn på barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättningar som passiva mottagare av välgörenhet, i stället för bärare av mänskliga rättigheter på jämlika villkor. Remissinstansen föreslår att formuleringen ersätts av ”stärka rättigheter för”. och () instämmer i bedömningen att begreppet är föråldrat. föreslår i stället formuleringen “skydda och utveckla implementering av rättigheter för". Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget. Arvsfondsdelegationen och Kammarkollegiet välkomnar förslaget och anser att den nya målgruppen kan leda till ökat intresse och förtroende för Allmänna arvsfonden. Arvsfondsdelegationen bedömer att inga fler prioriterade områden behövs för arvsfondens styrning, utan målgruppen äldre bör kunna inkluderas i flertalet av de nuvarande tolv prioriterade områdena. () med flera tillstyrker förslaget, som man tror kommer att öka intresset för att låta arv tillfalla Allmänna arvsfonden. Coompanion upplever ett ökande behov av stöd till projekt till förmån för äldre och är positiv till att målgruppen för fondens ändamål utvidgas, givet fondens starka finansiella ställning. ungdomsråd och LSU – ungdomsorganisationer framhåller båda att äldre som samhällsgrupp påverkas av sin ålder, på liknande sätt som barn och unga. Statskontoret tillstyrker förslaget och anger att de skäl för förändringen som promemorian tar upp är rimliga. Statskontoret delar bedömningen i promemorian att det inte längre finns några finansiella begränsningar för att utöka målgruppen och att nyttan med Allmänna arvsfonden skulle öka om målgruppen breddades. anser att är en naturlig avgränsning för den nya målgruppen eftersom det har stöd i allmänna pensionssystemet. Sverigefinska Pensionärer och förordar också att äldre fyllda bör avses med nya målgruppen. Skälen för regeringens förslag Behov av idéutveckling och innovativa lösningar Allmänna arvsfonden har till ändamål att främja verksamhet till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. I takt med det demografiska åldrandet i samhället ökar behovet av stöd för projekt till förmån för äldre. Genom att utöka målgruppen för Allmänna arvsfonden till att omfatta äldre blir det möjligt att med medel från fonden bidra till en välbehövlig idéutveckling i frågor som särskilt rör äldre. Både andelen av befolkningen och antalet personer i hög ålder i väntas öka framöver. När allt fler uppnår en hög ålder blir det än mer angeläget att motverka de negativa förändringar som riskerar att uppstå vid stigande ålder, t.ex. ökad ensamhet, ökade hinder för delaktighet och inflytande, minskat välbefinnande och försämrad hälsa. Det förekommer även att fördomar eller stereotypa föreställningar som utgår från en människas ålder leder till diskriminering, s.k. ålderism. Det behövs innovativa lösningar som bidrar till att äldre kan bibehålla full delaktighet i samhället. Stöd från arvsfonden kan möjliggöra projekt som främjar delaktighet, inflytande och hälsa hos äldre och ge värdefulla erfarenheter för framtida satsningar. Insatser som verkar för ökad självständighet för den äldre delen av befolkningen kan även få positiva återverkningar på samhället i stort. I promemorian förs ett resonemang om att det främst är personer i åldern eller äldre som i detta sammanhang kommer att avses med äldre personer, även om det finns individuella skillnader och skilda lokala förutsättningar. och de sverigefinska organisationerna motsätter sig detta och anser att målgruppen äldre personer bör avgränsas till personer . Det är också det som är regeringens förslag. På motsvarande sätt som gäller för befintliga målgrupper föreslås emellertid ingen reglering i författningstexten. Behovet av insatser får bedömas utifrån omständigheterna i det enskilda fallet, men bedöms sannolikt öka med stigande ålder. Funktionshinder ersätts av funktionsnedsättning Uttrycket funktionshinder i 5 § i nuvarande lagen om Allmänna arvsfonden bör bytas ut mot funktionsnedsättning. Det uttrycket används numera vanligen i offentliga sammanhang och i författningstext, t.ex. i diskrimineringslagen (2008:567) och i delar av socialförsäkringsbalken samt i den svenska översättningen av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Ändringen är rent språklig och innebär alltså ingen ändring i sak. Regeringen anser inte att uttrycket ”till förmån för” bör ersättas av ”stärka rättigheter för” eller motsvarande formulering. En sådan ändring riskerar att begränsa tillämpningen av ändamålsbestämmelsen på ett sätt som inte är avsett. Regeringen behöver se över den kommande inriktningen av stödet I samband med ett eventuellt genomförande av förslaget om utökad målgrupp behöver regeringen även, i enlighet med 6 kap. 2 § i den föreslagna nya lagen om Allmänna arvsfonden, se över den kommande inriktningen 2020/21:139 av stödet för den nya målgruppen. Vid utformningen av de prioriterade områdena i den årliga skrivelsen till kan regeringen ge den ytterligare vägledning som bedöms behövas. Regeringen kommer i samband med den årliga skrivelsen till att ta ställning till Arvsfondsdelegationens synpunkt om att målgruppen äldre bör kunna inkluderas i flertalet av de nuvarande tolv prioriterade områdena. Målet för den nationella äldrepolitiken föreslås i budgetpropositionen, utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Prioriterade områden som kan utgöra vägledning vid bedömning av ansökningar kan t.ex. gälla delaktighet och inflytande ur olika perspektiv. Stöd till målgruppen äldre personer skulle exempelvis kunna avse att undanröja hinder för att ta del av den snabba tekniska utvecklingen, vilket i sin tur kan bidra till att överbrygga växande fysiska avstånd på grund av förändrad samhällsservice. 6.2En tiondel av influtna medel ska inte längre läggas till fonden utan delas ut Regeringens förslag: Det ska inte längre finnas något krav på att en tiondel av de medel som har tillfallit ska läggas till fonden, motsvarande regleringen i den nuvarande lagen. Allmänna arvsfondens kapital ska få tas i anspråk för fondens ändamål även till den del det redovisas som bundet. Regeringen ska besluta hur stor del av fondens samlade tillgångar som ska göras tillgänglig för utdelning nästkommande år och ange beräknad nivå för de två därefter följande åren. Kapitalet ska inte få förbrukas på ett sätt som medför att fondens långsiktiga förvaltning och fortlevnad äventyras. Medel som har gjorts tillgängliga för utdelning, men som inte har fördelats , ska återgå till fondens samlade tillgångar. Regeringens bedömning: Kammarkollegiet bör lämna ett underlag för regeringens beslut, efter att ha inhämtat synpunkter från Arvsfondsdelegationen. Detta kan framgå av förordning. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag och bedömning. Promemorian föreslår inte att det ska införas en bestämmelse i lagen om Allmänna arvsfonden om att fondens kapital ska få tas i anspråk för fondens ändamål även till den del det redovisas som bundet. Promemorian innehåller inte heller något förslag om att medlen inte ska få förbrukas på ett sätt som medför att fondens långsiktiga förvaltning och fortlevnad äventyras. Vidare saknar promemorians förslag motsvarighet till den bestämmelse som anger att medel som gjorts tillgängliga för utdelning, men inte fördelats , ska återgå till fondens samlade tillgångar. Remissinstanserna: En övervägande majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget. Arvsfondsdelegationen och Kammarkollegiet är positiva till förslaget men anser att det utdelningsbara belopp som regeringen ska besluta om bör innefatta en marginal om utöver det uppskattade behovet Skälet till detta är att det finns betydande osäkerheter när det gäller Prop. 2020/21:139 att uppskatta storleken på ett sådant belopp. vidare att det av redovisningsmässiga skäl kan finnas behov av att tydliggöra att bundet kapital får användas för fondens ändamål. Statskontoret tillstyrker förslaget och delar bedömningen i promemorian att den stora värdeökning som skett av fonden gör det möjligt att beakta hela fondens tillgångar när regeringen ska besluta om utdelningsbart belopp. och framöver finns risk att avkastningen blir lägre men Statskontoret bedömer inte att den skulle bli så låg att det hindrar myndigheten att tillstyrka förslaget. ungdomsråd anser att förslaget är viktigt eftersom det möjliggör för en ökad frihet i storleken på de utdelade bidragen, vilket gör fonden anpassningsbar efter behov och mer lämplig för att bemöta ändrade förutsättningar i civilsamhället och idémässigt förnyande projekt. Förslaget är enligt ungdomsråd även viktigt eftersom det innebär att fondens verksamhet ligger mer i linje med dess syfte, dvs. att de influtna medlen ska komma till användning och inte samlas på hög. i ser gärna att det finns kvar en övre gräns för hur mycket medel som ska delas ut . LSU – ungdomsorganisationer motsätter sig förslaget och anser att regeringen inte bör ha mer makt än . LSU föreslår att fondens användning regleras som . Skälen för regeringens förslag och bedömning Influtna medel ska komma till användning och inte läggas på hög Det bärande skälet för att låta staten samla in arv med stöd av lagen om Allmänna arvsfonden är att medlen ska delas ut för det bestämda ändamålet. Enligt den nuvarande lagen om Allmänna arvsfonden ska en tiondel av de medel som har tillfallit fonden läggas till fonden . Återstoden och årets avkastning ska vara tillgängliga för utdelning från och med närmast följande år men får också läggas till fonden. Det innebär att arvsfondens förmögenhet växer av nettoinflödet av arvsmedel och medel från metallåtervinning. Fonden växer därutöver med värdeökningen på det samlade investerade kapitalet. De bestämmelser som reglerar hur inkommande medel och förvaltade medel ska disponeras har sitt ursprung i att det dels från början saknades medel för utdelning, dels var osäkert hur inflödet av medel skulle utvecklas. Det var viktigt att kunna dela ut medel redan från start. Arvsfondsdelegationens övergripande mål har varit att volymen beslutade medel ska vara i balans med inflödet till fonden som handläggningsprocessen upprätthåller en hög kvalitet. Fonden har i sig själv inte något annat syfte än att understödja ett jämnare flöde för utdelning, eftersom inkommande arvsmedel varierar mellan åren. Medlen bör komma till användning i samhället genom stöd till målgrupperna i stället för att läggas på hög i fonden. Regeringen föreslår därför att kravet på att en tiondel av de medel som har tillfallit Allmänna arvsfonden ska läggas till fonden tas bort. Detta har tidigare även Kammarkollegiet hemställt om i en särskild skrivelse (S2018/02797). Hela fondens tillgångar ska beaktas vid beslut om utdelningsbart belopp Fondens tillväxt beror bara till begränsad del på inflödet av arvsmedel och medel från metallåtervinning. Tillväxten beror i stället till huvuddel på värdeutvecklingen för aktier. Direktavkastningen (netto), dvs. aktieutdelningar på befintligt kapital, används för utdelning medan värdeutvecklingen läggs till det bundna kapitalet. Den största delen av de utdelningsbara medlen består av närmast föregående års nettobelopp av inkomna arv. Nuvarande bestämmelser och principer för hanteringen av tillgångarna har under en lång följd av år gett ett kraftigt ökat värde på tillgångarna. I förlängningen kan det bli svårt att upprätthålla legitimiteten för arvsfonden om fonden fortsätter växa utan att det avspeglas i de medel som lämnas för utdelning. Att enbart avskaffa kravet på att viss del av inflytande medel ska läggas till fonden skulle dock leda till en uppdelning mellan tidigare inkomna arv, som förvaltas långsiktigt som kapital, och senare inkomna arv som lämnas direkt för utdelning. Regeringen föreslår därför även att hela fondens tillgångar ska beaktas när det utdelningsbara beloppet fastställs. På lång sikt torde det vara avgörande för förtroendet och legitimiteten för Allmänna arvsfonden att de medel som tillförs fonden kan komma till användning för projekt med god kvalitet. Förslaget medför att fokus förändras från uppbyggnad av fonden till utdelning av arv. En bestämmelse bör införas i lag om att fondkapital som inte fått förbrukas för fondens ändamål vid behov ska få delas ut Kammarkollegiet redogör i sitt remissyttrande för de redovisningsmässiga konsekvenser som kollegiet ser av förslaget. regelverk för årsredovisning och koncernredovisning, det s.k. (se vidare avsnitt 14.1), som Kammarkollegiet ska tillämpa vid upprättandet av balansräkning, resultaträkning och noter föreskriver att kapital som inte får förbrukas för stiftelseändamålet ska redovisas som bundet eget kapital (se allmänna råd, BFNAR 2012:1 kap. 36 p. I och med att en tiondel av de medel som tillfaller Allmänna arvsfonden har lagts till fonden har det byggts upp ett stort bundet kapital. Kammarkollegiet påpekar att det kan finnas behov av att tydliggöra att bokföringsteknisk flytt från bundet till fritt eget kapital tillåts, för att inte riskera att bryta mot . Förslaget att hela fondens kapital ska vara tillgängligt för utdelning syftar bl.a. till att möjliggöra för Kammarkollegiet att dela ut även delar av det kapital som tidigare byggts upp genom att en tiondel av de influtna medlen lagts till fonden, i de fall då behovet av medel överstiger de medel som tillfallit fonden .