prop · H803213 · 2021-06-23 00:00:00 — Kravet på verksamhetsförlagd utbildning på läkar-, sjuksköterske- och barnmorskeutbildningen framgår av yrkeskvalifikationsdirektivet (och rådets direktiv /36/EG och 2013/55/EU). 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.2 Ett litet tillskott på arbetsmarknaden Det är de examinerade som bidrar till kompetensförsörjningen, förutsatt att de börjar arbeta inom de yrken de har utbildat sig till och, i vissa fall då det krävs, att de också får legitimation. Eftersom studenterna inte hunnit examineras på de flesta utbildningar som omfattats av utbyggnader tittar vi även på hur avhoppen utvecklats för att få en uppfattning om potentiella framtida examinerade. 3.2.1Antalet examinerade har ökat men ökningen är inte i paritet med uppdragsmålen Granskningen visar att på de utbyggda utbildningar som är kortare och där studenterna hunnit börja utexamineras52 har antalet examinerade ökat på samtliga utbildningar men utvecklingen är långtifrån den ökning som uppdragsmålen syftat till. Exempelvis har den genomsnittliga årliga ökningen av antalet examinerade från specialistsjuksköterskeutbildningen legat på cirka 100 examinerade 2017–2019. Även om man tar hänsyn till genomströmningen och examensfrekvenser ligger antalet examinerade inte i paritet med utbyggnadsmålen. Figur 2 Antalet examinerade på kortare yrkesexamensprogram . Källa: UKÄ:s statistikdatabas. Uppgifter avseende antalet examina på KPU avser läsåren och är hämtade från UKÄ, Nybörjare och examinerade på lärarutbildning, statistisk analys , 2020. I figuren ovan framgår att den enda utbildningen där antalet examina ökat markant är den kompletterande pedagogiska utbildningen till ämneslärare, KPU. KPU är också den av lärarutbildningarna som uppnått de mål som regeringen satt utbyggnad av speciallärarutbildning, specialpedagogutbildning, specialistsjuksköterskeutbildning, barnmorskeutbildning och kompletterande pedagogisk utbildning. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R i högst utsträckning. Med andra ord visar granskningen att utbyggnaden av KPU har varit en viktig åtgärd för att öka antalet examinerade ämneslärare. 3.2.2 Indikationer på framtida examinerade Som nämnts ovan har i många fall studenterna på de utbyggda utbildningarna inte hunnit examineras. Därför har vi också studerat hur andelen avhopp53 ser ut på de utbyggda utbildningarna för att få en indikation på potentiella framtida examinerade. UKÄ har tidigare konstaterat att studenternas förkunskaper, mätt som genomsnittligt gymnasiebetyg, i mycket hög grad påverkar sannolikheten för tidiga avhopp från utbildningen när det gäller de olika inriktningarna på lärarutbildningar.54 I vår granskning kan vi se en viss försämring av nybörjarnas förkunskaper, mätt som jämförelsetal55, på förskollärarutbildningen och sjuksköterskeutbildningen. På dessa utbildningar har jämförelsetalet sjunkit i stort sett vid samtliga lärosäten. På grundlärarutbildningen och ämneslärarutbildningen varierar bilden mellan olika lärosäten. Vår statistik över avhopp visar samma mönster: ökningen av avhoppen är relativt sett störst på förskollärar- och sjuksköterskeutbildningen (, se figur 3). Detta innebär att antalet framtida examinerade på dessa utbildningar med stor sannolikhet kommer vara ännu lägre i förhållande till nybörjartalen än . Figur 3 Avhopp efter två terminer på ett urval yrkesexamensprogram –2018. Andel studenter som var registrerade termin 1 och 2 men inte termin 3 40 Källa: bearbetning av data från universitets- och högskoleregister, SCB. 53Med avhopp menar vi att studenter varit registrerade på sitt yrkesexamensprogram termin 1 och 2 men inte termin 3. 54UKÄ, Lärarstudenternas gymnasiebetyg, avhopp och studieprestation, 2017. 55Jämförelsetal används för att mäta studenternas förkunskaper, och kortfattat är jämförelsetalet en individs genomsnittliga betyg från gymnasiet, viktat beroende på hur stora kurserna på gymnasiet varit. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.3Outnyttjade medel har ofta använts till andra bristyrkesutbildningar I lärosätenas enkätsvar framkommer att trots att de inte kunnat utöka utpekade utbildningar i den utsträckningen som regeringen önskat har lärosäten använt upp stora delar av den utökade delen av takbelopp som avsett utbyggnader. Som vi beskrivit i kapitel 2 är utbyggnadsmedel inte öronmärkta utan utgör en del av lärosätenas anslag. Även om utbyggnadsuppdragen är målstyrda och ska återrapporteras, möjliggör resurstilldelningssystemet att medel avsedda till utbyggnader kan användas till andra utbildningar på grundnivå och avancerad nivå. står det uttalat i återrapporteringskraven att ”om målen för en utbildning inte kan nås ska medlen som beräknats för denna utbildning i första hand användas för andra utbildningar som omfattats av utbyggnaden, i andra hand för andra utbildningar och kurser som riktar sig till samma målgrupper”.56 Regeringen förklarar att ”en friare användning av medlen än vad som tidigare beräknats ger bättre förutsättningar att möta bristen på lärare och utbildad personal inom vården”.57 I enkät till lärosätena är det en dryg fjärdedel som säger att de har använt utbyggnadsmedel fullt ut till de utpekade utbildningarna. har noterat att flera av dessa lärosäten inte har uppnått målen enligt uppdragen men har däremot ackumulerad överproduktion från tidigare år.58 Denna kombination kan tyda på att de kunnat tillgodoräkna sig utbyggnadsintäkterna tack vare tidigare års prestationer. har i en tidigare granskning lyft fram att en sådan möjlighet, som lärosätena i varierande grad också använt sig av, är en av anledningarna till att myndighetskapitalet ökat på grundnivå och avancerad nivå. Av enkäten framgår också att de allra flesta lärosäten, 16 av 20, som inte utnyttjat alla utbyggnadsmedel för utbyggnader av utpekade utbildningar har använt en del av dessa medel till andra utbildningar, framför allt för att utöka andra bristyrkesutbildningar än de utpekade. Av svaren framkommer också att medlen i några fall använts till kvalitets- och kompetensutveckling, eller till informations- och marknadsföringsinsatser för att öka studentintresset inom utbyggnadsuppdragen.60 Vidare framgår att några lärosäten trots oanvända medel inte heller har satsat på andra utbildningar utan ökat sitt anslagssparande. Vi har noterat att anslagssparande har ökat vid flera lärosäten särskilt –2019. 56Det gemensamma regleringsbrevet för universitet och högskolor avseende . Skrivningen avser 2015 och utbyggnader. Inför tillkom en ytterligare ändring i lärosätenas gemensamma regleringsbrev som möjliggör bredare användning av medel avsedda för ingenjörs- och samhällsbyggnadsutbildningar: även andra tekniska utbildningar utöver ingenjörsutbildningar kan räknas in i samhällsbyggnadsuppdraget. 2019/20:1, UO 16 s. 172, bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120. 58I denna grupp kan dock också ingå lärosäten som utnyttjat utbyggnadsmedel fullt ut men inte nått målen eftersom utbildningarna kostat mer än lärosätet tilldelats. Se även avsnitt 4.4.3. 59Riksrevisionen, Varför sparar lärosätena? – En granskning av myndighetskapital vid universitet och högskolor? 60Riksrevisionens enkät till universitet och högskolor. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R 4 Utformning av utbyggnadsuppdragen I detta kapitel besvarar vi frågan om huruvida utbyggnadsuppdragen har utformats på ett ändamålsenligt sätt. Granskningen visar att har hämtat in många relevanta underlag när de planerat för och berett utbyggnader. Däremot är det enligt vår bedömning inte alltid tydligt och transparent hur dessa underlag har beaktats vid utformningen av uppdrag och fördelningen av platser mellan lärosäten. Majoriteten av de utbildningar som omfattats av utbyggnadsuppdrag leder till yrken där det har funnits en väl etablerad samstämmighet om både existerande och tilltagande brist, exempelvis olika typer av lärare och vårdyrken. Däremot har vi i granskningen inte sett att i sitt beredningsarbete på ett systematiskt sätt beaktat faktorer som är nödvändiga för att lärosätena ska kunna genomföra uppdragen med god måluppfyllelse och hög kvalitet, exempelvis söktryck och tillgång till disputerad personal. Vi bedömer att utbyggnadsuppdragen till stora delar är tydligt formulerade med ett undantag, uppdrag mot samhällsbyggnad, som är otydligt avgränsade och definierade. Däremot bedömer vi att utbyggnadsuppdragen inte varit tillräckligt anpassade efter lärosätenas verksamhetsmässiga förutsättningar. Uppdragen har tilldelats med alltför korta tidsramar och utan någon djupare dialog med lärosätena vilket enligt vår bedömning påverkat måluppfyllelsen negativt. Utbyggnadsuppdragen har också ibland negativt påverkat lärosätenas möjlighet att dimensionera sina övriga utbildningar. 4.1De flesta uppdrag är motiverade ur ett arbetskraftsbristperspektiv Eftersom riktade utbyggnadsuppdrag innebär ett avsteg från de ordinarie styrprinciperna för dimensioneringen är det viktigt att uppdragen är välmotiverade, det vill säga att de avser utbildningar som leder till yrken där arbetskraftsbehovet är större än vad lärosätena tillgodoser. 4.1.1 Val av utbildningar har baserats på initiativ från olika håll Enligt företrädare för har initiativen till utbyggnaderna –2019 kommit antingen från den politiska ledningen eller från tjänstemän på som genom löpande omvärldsbevakning identifierat områden där arbetskraftsbrist bedömts kunna åtgärdas med riktade utbyggnadsuppdrag. Enligt företrädare för föreslås riktade 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N utbyggnadsuppdrag enbart när regeringen bedömer att bristen inte kan lösas genom lärosätenas sedvanliga dimensionering och befintliga resurser.61 Det finns inga explicita riktlinjer eller vägledningar kring beredningen och utformningen av just utbyggnadsuppdrag. Det som finns är de riktlinjer som gäller för samtliga beslut, bland annat Statsrådsberedningens promemoria om samrådsformer i , och riktlinjer för den beredning som sker inom ramen för budgetprocessen.62 Utbyggnaden av lärar- och vårdutbildningar utbyggnad av lärar- och vårdutbildningar var ett resultat av politiska förhandlingar efter valet. Ett viktigt underlag till utbyggnaden utgjordes av den slutrapport som interna analysarbete kring matchningen på arbetsmarknaden hade resulterat i.63 I slutrapporten presenterades bland annat ett förslag på att genomföra en permanent utbyggnad av högskoleutbildningar där det föreligger brist på arbetsmarknaden, främst inom vård, teknik och pedagogik.64 Utöver de utbildningar som sedan ingick i utbyggnadsuppdrag lyftes i rapporten fram behovet att bygga ut även utbildningar som leder till ingenjörer, yrkeslärare, ämneslärare, biomedicinska analytiker och sjukgymnaster. Dessa utbildningar skulle enligt regeringen byggas ut inom ramen för den ”allmänna” delen av anslagsökningen.65 Utbyggnaden av lärar- och förskollärarutbildningar Den fortsatta utbyggnaden av lärar- och förskollärarutbildningar kom till eftersom regeringen hade bedömt att de tidigare insatserna inte var tillräckliga som man ville ta vara på det ökande intresset för lärar- och förskollärarutbildningar.66 års utbyggnad tillfrågades lärosäten vilka inriktningar inom lärarområdet de ansåg sig ha kapacitet att bygga ut. Vi har noterat att vissa av de inriktningar som lärosätena ansåg sig kunna bygga ut, och som det enligt UKÄ också fanns brist på, inte ingick i regeringens slutliga utbyggnadsuppdrag till lärosäten. Det gäller yrkeslärare, speciallärare och specialpedagoger. Enligt baserades det slutliga valet av de konkreta inriktningarna på lärarutbildningar på en samlad analys av söktryck, vilka inriktningar som hade omfattats av utbyggnadsuppdrag och om det fanns andra satsningar som genomfördes och som bedömdes göra större nytta, till exempel det så kallade lärarlyftet som handlar om vidareutbildning av yrkesverksamma lärare.67 61Intervju med företrädare för , . 62Skriftliga svar från , . 63Intervju med företrädare för , . 64Internt PM, slutrapportering från partiledarprojektet. 2014/15:99, s. 116, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255. 2016/2017, UO 16, s. 205, bet. 2016/17:UbU1, rskr. 2016/17:333. 67Intervju med företrädare för , . R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R utbyggnad av utbildningar med samhällsbyggnadsinriktning initierades av , och baserades till stor del på en rapport om kompetensbehovet inom byggbranschen.68 Rapporten föreslog bland annat att staten skulle styra dimensioneringen av högskoleutbildningar som är relevanta för byggsektorn.69 efterlystes i rapporten ytterligare analyser av behovet av utbyggnaden av arkitekt- och ingenjörsutbildningar. Granskningen visar att tillfrågade lärosätena om hur de såg på behovet av dessa utbildningar70 och lärosätenas svar visar att i stort sett samtliga lärosäten bekräftade ett behov av högutbildad arbetskraft inom samhällsbyggnadssektorn. Utbyggnaden av ingenjörsutbildningar och läkarutbildningen Utbyggnaden av högskole- och civilingenjörsutbildningen samt läkarutbildningen baserades på regeringens allmänna bedömning av att det fanns ett stort arbetskraftsbehov av dessa yrkesgrupper. Enligt grundar sig denna bedömning på prognosrapporter och utredningar, och föregicks inte av någon förfrågan hos lärosäten.71 Vi har dock noterat att bland aktörerna i teknikbranschen finns en viss oenighet om huruvida den ökade efterfrågan på ingenjörerna bör lösas genom utbyggnad eller på ett annat sätt.72 4.1.2 Vilka yrkesgrupper beräknas det bli brist på? Det finns flera aktörer som regelbundet tar fram arbetsmarknads- och utbildningsprognoser: , , och Skolverket.73 En genomgång av prognoser från dessa aktörer visar att de flesta utbildningar som regeringen valt att bygga ut leder till 68Regeringen beslutade att utse samordnare med uppdrag att se över behovet av åtgärder för att säkerställa att utbudet av arbetskraft inom byggbranschen motsvarar den förväntade efterfrågan mot bakgrund av prognos att 700 000 bostäder behöver byggas till 2025. 69Enochsson och , Slutsatser och förslag på åtgärder för att säkerställa tillräcklig arbetskraftskapacitet inom byggbransch, N2016/05027/PUB. 70Utbildningsinriktningar som bedömdes relevanta av regeringen var högskole- och civilingenjörsutbildningar, arkitektutbildningar, lantmätarutbildningar och samhällsplanerarutbildningar. lämnades ett visst utrymme för lärosätena själva att bedöma vilka andra utbildningar som skulle kunna vara relevanta. 71Intervju med företrädare för , . 72Se till exempel Obminska, ”Stor enighet om att utbilda fler ingenjörer”, ; Höij, ”Orimligt motstånd mot fler ingenjörsstudenter”, ; , ” Debattartikel: Feltänkt med fler platser på ingenjörsutbildningar”, . 73Till exempel hade UKÄ (tidigare ) regeringsuppdrag att informera om arbetsmarknadens framtida behov i relation till utbildningsutbudet på grundnivå och avancerad nivå. har haft i uppdrag att i samarbete med UKÄ ta fram prognoser över skolans och förskolans behov av lärare och förskollärare (/02335/S). 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N yrken där samtliga prognosmakare förutser en framtida brist (se även bilaga 4).74 Ett undantag är ingenjörsutbildningar och samhällsbyggnadsutbildningar där den beräknade framtida bristen inte är lika entydig.75 Av sammanställningen (bilaga 4) framgår också att det funnits flera yrken där det beräknats bli stora brister men som inte blivit föremål för utbyggnader. Detta gäller framför allt utbildningar som leder till yrkeslärare, biomedicinska analytiker, receptarier och fysioterapeuter. Vi kan konstatera att dessa utbildningar även i interna analysarbete lyftes fram som utbildningar med utbyggnadsbehov. Enligt företrädare för har dessa utbildningar inte omfattats av uppdrag på grund av otillräckligt söktryck eller brist på disputerade lärare, och därför har regeringen istället vidtagit andra åtgärder för att öka arbetskraftstillgången inom dessa områden.76 Vår genomgång av minnesanteckningar från myndighetsdialoger och lärosätenas enkätsvar visar att lärosätena i princip håller med om att uppdragen avser bristyrkesutbildningar som lärosäten har identifierat även andra utbildningar som också har behov att byggas ut på grund av arbetskraftsbrist. Även UKÄ har skrivit att utbyggnadsuppdrag till lärosätena inte alltid överensstämmer med arbetsgivarnas önskemål och att arbetsgivare kan ha önskemål om utbyggnader av utbildningar som inte ryms inom takbeloppet.77 4.2 Förutsättningar kunde ha analyserats mer systematiskt För att en utbyggnad ska kunna genomföras med god måluppfyllelse och hög kvalitet förutsätts att de utpekade utbildningarna är utbyggnadsbara, och att de lärosäten som tilldelas uppdrag har kapacitet att utöka dessa utbildningar. Med utbyggnadsbart menar vi framför allt att det finns tillräckligt med såväl sökande som nybörjare på de utpekade utbildningarna. Utöver det framtida arbetskraftsbehovet, som beskrevs i avsnittet ovan, väger man enligt företrädare för in även söktrycket på utbildningar och mottagarkapaciteten hos lärosäten när utbyggnadsuppdragen utformas och fördelas mellan lärosäten. Inom ramen för mottagarkapaciteten beaktas 74SCB, Trender och prognoser 2014. Befolkningen, utbildningen, arbetsmarknaden med sikte , 2014; SCB, Trender och prognoser 2017. Befolkningen, utbildningen, arbetsmarknaden med sikte på , 2017; UKÄ, Högskoleutbildningarna och arbetsmarknaden – Ett planeringsunderlag inför /16, 2015; UKÄ, Framtidens behov av högskoleutbildade. Genomgång av 15 bristyrken inom offentlig sektor , 2019. 75Till exempel enligt SCB:s Trender och prognoser 2017 bedöms arbetsmarknadsläget på vara relativt balanserat för såväl arkitekter som civilingenjörsutbildade inom väg- och vattenbyggnad, byggteknik, lantmäteri och även för högskoleingenjörsutbildade inom dessa inriktningar. 76Till exempel fick i uppdrag att genomföra insatser som bidrar till att stärka tillgången på yrkeslärare i gymnasieskolan och vuxenutbildning. Skriftliga svar från , . 77UKÄ, Samverkan om dimensionering av utbildning. En kartläggning – rapportering av ett regeringsuppdrag, 2018. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E U T B Y G G N A D S U P P D R A G T I L L U N I V E R S I T E T O C H H Ö G S K O L O R lärosätenas befintliga examenstillstånd, lärartillgången, vad lärosätena själva har angett för kapacitet, resultaten på tidigare utbyggnader, tillgången till och lärosätenas ekonomiska situation.78 Det är enligt företrädare för också viktigt att det blir en spridning av platserna i hela landet och att pengarna används så effektivt som möjligt.79 Eftersom vi har fått tillgång till enbart delar av beredningsunderlag och inte kunnat se några samlade analyser, har vi studerat i vilken utsträckning regeringen vid val av utbildningar och vid platsfördelning mellan lärosätena beaktat vissa av de ovanbeskrivna aspekterna.80 4.2.1 Lärosätena har till viss del kunnat påverka platsfördelningen Lärosätena har i de flesta fall tillfrågats om sin kapacitet Granskningen visar att lärosätena i de flesta fall beretts möjlighet att yttra sig om sin kapacitet. , års utbyggnad av lärarutbildningar och utbyggnad av samhällsbyggnadsutbildningar, tillfrågades lärosätena om möjligheter att utöka de olika utbildningarna innan regeringen hade beslutat ramarna för utbyggnaden.81 års utbyggnad ombads lärosätena att inkomma med eventuella synpunkter på redan föreslagna utbildningar och platser som regeringen hade presenterat på ett tidigare möte. Inför utbyggnaden av läkarutbildning samt högskole- och civilingenjörsutbildningar (exkl. inriktningar mot samhällsbyggnad) tillfrågades lärosäten inte om sin kapacitet att bygga ut dessa utbildningar.82 Lärosätenas önskemål har tillgodosetts i varierande grad Vår genomgång av lärosätenas underlag om kapacitet och beredningsunderlag visar att i många fall har platserna fördelats i proportion till lärosätenas önskemål. Men det finns också fall då regeringen inte tillgodosett lärosätenas platsönskemål trots att det handlat om bristyrkesutbildningar. Till exempel visar vår genomgång av lärosätenas underlag års utbyggnad att åtta lärosäten hade lämnat önskemål om att bygga ut även yrkeslärar-, speciallärar- eller specialpedagogutbildningen men som regeringen inte tillgodosåg. Avseende utbyggnad av samhällsbyggnadsutbildningar kan vi konstatera att några av de lärosäten som uttryckligen hade svarat att de på grund av för lågt söktryck eller lärarbrist inte önskade bygga ut, ändå fick utbyggnadsuppdrag. 78Intervju med företrädare för , . 79Intervju med företrädare för , . 80Enligt företrädare för görs många olika beräkningar, men vi har fått tillgång till enbart en del av dem, och gör våra bedömningar utifrån det. 81Utbildningsdepartementet , U2016/01876/UH; , U2017/ 01860/UH. 82Intervju med företrädare för , . 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Den varierande bilden av i vilken grad lärosätenas önskemål har tillgodosetts bekräftas också av lärosätenas enkätsvar; några lärosäten har angett att deras önskemål har hörsammats och tillgodosetts helt medan några andra har svarat att de fått antingen fler eller färre platser än de önskat sig.83 Osäkra bedömningar i lärosätenas underlag Lärosätena har upplevt att det på grund av korta svarstider varit problematiskt att lämna ett väl genomarbetat underlag med korrekta bedömningar, exempelvis vad gäller som är svåra att förhandla med avnämare . Vid de olika utbyggnaderna –2019 har lärosätena fått mellan på sig att lämna underlag. Lärosätena säger sig ha accepterat de utbyggnader som regeringen föreslagit trots den korta tidsfristen, framför allt för att visa sitt samhällsansvar men även för att kunna ta del av ökad medelstilldelning.84 Företrädare för säger sig vara medvetna om att det ibland kan vara väl optimistiska bedömningar från lärosätenas sida.85 Vår genomgång av lärosätenas underlag visar att många lärosäten skriver att de kan utöka utbildningarna med reservation för att vissa förutsättningar uppfylls. handlar det om tillgången till ett tillräckligt antal som är beroende av närliggande landsting, regioner och kommuner, eller att man hoppas lyckas med framtida rekryteringar av lärare. Vi har inte sett att regeringen i platsfördelningen på ett systematiskt sätt vägt in dessa aspekter utan platserna har till övervägande del fördelats proportionellt efter lärosätenas platsönskemål. 4.2.2 Söktryck har beaktats i varierande grad Enligt tas alltid hänsyn till de olika utbildningarnas söktryck och det finns ingen mening med att ge utbyggnadsuppdrag på utbildningar där det inte finns tillräckligt med sökande.86 Vi har dock i det tillgängliga materialet svårt att se att hänsyn på ett systematiskt sätt tagits till söktryck när utbildningarna valts ut. Vi kan konstatera att till exempel flera lärarutbildningar hade ett lågt söktryck (se bilaga 5).87 Vi finner det också anmärkningsvärt att högskoleingenjörsprogrammet, som har ett av de absolut lägsta söktrycken inom högskolan och dessutom mycket låg genomströmning, har bedömts 83Riksrevisionens enkät till universitet och högskolor. 84Riksrevisionens intervjuer med företrädare för ett urval universitet och högskolor samt enkät till universitet och högskolor. 85Intervju med företrädare för , . 86Intervju med företrädare för , . 87Ett söktryck på eller strax över 1 betyder inte att alla platser på utbildningen fylls; enligt SCB är det av dem som erbjudits plats som faktiskt påbörjar utbildningen (SCB:s statistiska meddelanden om sökande och antagna, UF 46 ).