prop · H80399 · 2021-04-15 00:00:00 — Båda ändringarna hänger samman med att tilläggsbidrag till barnfamiljer inte längre ska kunna lämnas. Ändringarna innebär att paragrafen är likalydande med 15 § i lydelsen före . Övervägandena finns i avsnitt 4.5. Paragrafen upplyser om innehållet i 98 kap. Som en konsekvens av att 12 § upphävs tas femte strecksatsen bort (jfr lagförslaget i avsnitt 2.1). Ändringen hänger samman med att tilläggsbidrag till barnfamiljer inte längre ska kunna lämnas. Ändringen innebär att paragrafen är likalydande med 1 § i lydelsen före . Övervägandena finns i avsnitt 4.5. Paragrafen reglerar fall där den försäkrade inte behöver ansöka om en förmån. I tredje stycket tas sjunde punkten bort (jfr lagförslaget i avsnitt 2.1). Ändringen hänger samman med att tilläggsbidrag till barnfamiljer inte längre ska kunna lämnas. Ändringen innebär att paragrafen är likalydande med 6 § i lydelsen före . Övervägandena finns i avsnitt 4.5. Enligt första punkten träder lagändringen i kraft . Av andra punkten framgår att äldre bestämmelser fortfarande ska gälla för bostadsbidrag som avser tid före ikraftträdandet. Övervägandena finns i avsnitt 4.5. 5Ändringar avseende statens utgifter I detta avsnitt lämnar regeringen förslag till ändringar avseende statens utgifter . Samlade förslag till ändrade ramar och anslag samt beställningsbemyndiganden finns i avsnitt 1, tabell 1.1 och 1.2. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 3:1 ökas med . Skälen för regeringen förslag: Anslaget används bl.a. för förvaltningsutgifter. Till följd av en ökad ärendehantering, tillkommande uppdrag och ett ökat behov av samverkan med andra myndigheter för behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 8 . Regeringens förslag: Anslaget 4:1 m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att finansiera ökningen av anslaget 1:2 Kammarkollegiet inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning minskas anslaget med . Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 3 . Regeringens förslag: Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset ökades anslaget med (prop. 2020/21:77, 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:175). Därefter ökades anslaget efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset med (prop. 2020/21:84, bet. 2020/21:FiU43, rskr. 2020/21:199). Vidare har regeringen i propositionen Extra ändringsbudget för 2021 – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset föreslagit att anslaget ökas med ytterligare (prop. 2020/21:166). Till följd av en ökad ärendehantering, tillkommande uppdrag och ett ökat behov av samverkan med andra myndigheter för länsstyrelserna, särskilt i de nordliga länen, behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . Anslaget används bl.a. för länsstyrelsernas arbete mot mäns våld mot kvinnor. Delar av dessa medel bör, för att kunna användas för bidrag till kommunernas arbete mot prostitution och människohandel, flyttas till anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Anslaget bör därför minskas med . Sammantaget bör anslaget minskas med . 6:1 Allmänna val och demokrati I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati ökas med . Skälen för regeringen förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för val, åtgärder för att främja, förankra och försvara demokratin, åtgärder för främjande av de mänskliga rättigheterna på nationell nivå samt för administrationskostnader som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Kostnaderna för valadministrationens nya it-system förväntas bli högre än vad som tidigare beräknats. Det nya it-systemet ska kunna användas vid de allmänna valen 2022. Anslaget bör därför ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 6:2 Justitiekanslern ökas med . Skälen för regeringens förslag: Justitiekanslern har fått i uppdrag att bevaka statens rätt med anledning av en underrättelse om tvist i enlighet med bilaterala investeringsskyddsavtal med (I2021/00036 [delvis]). Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation inom utgiftsområde 22 Kommunikationer minskas med motsvarande belopp. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 6:3 ökas med . Skälen för regeringens förslag: har på grund av EU- domstolens dom Schrems II C-311/18 fått utökade krav på att utreda klagomål från enskilda om hur deras personuppgifter behandlas. För att stärka myndighetens förmåga att möta dessa ökade krav och bedriva en ändamålsenlig och rättssäker tillsyn för att värna medborgarnas rätt till skydd av personuppgifter i digitala miljöer samt att hantera det ökade antalet ansökningar om kameratillstånd, behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 8:1 Mediestöd ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för statsbidrag till presstöd och mediestöd. distribueras huvudsakligen genom samdistribution eller postdistribution. I många delar av landet är postdistributionen en förutsättning för att läsare ska få sin tidning. Detta gäller särskilt glesbygd och utanför tätbebyggda områden. har redan infört varannandagsutdelning i vissa områden och planerar ett successivt genomförande i hela landet , vilket begränsar möjligheten att nå ut med tryckta nyhetstidningar. Vidare har utgifterna för det rättighetsbaserade driftsstödet för medier ökat mer än beräknat. För att möjliggöra en fortsatt spridning av tryckta nyhetstidningar i områden där tidningsdistributionen påverkats av varannandagsutdelning, och hantera de ökade utgifterna för det rättighetsbaserade driftsstödet, behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . 5.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Kammarkollegiet ökas med . Skälen för regeringens förslag: Efter förslag i budgetpropositionen fördes ett nytt anslag 1:4 Tillfälligt stöd till enskilda kommuner och regioner upp på statens budget inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner för att hjälpa vissa kommuner och regioner att vidta åtgärder för att uppnå en ekonomi i balans och god ekonomisk hushållning (prop. 2020/21:1 utg.omr. 25, bet. 2020/21:FiU3, rskr. 2020/21:151). Regeringen avser att inrätta en tillfällig kommundelegation 2021–2024 för att fördela dessa medel. Delegationen bör inrättas som ett beslutande organ inom Kammarkollegiet. Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 4:1 m.m. inom utgiftsområde 1 minskas med motsvarande belopp. 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för infrianden av statens åtaganden i enlighet med avtalen om Europeiska investeringsbankens (EIB) garantifond för stöd till i första hand företag i ekonomiska svårigheter orsakade av utbrottet av covid-19. Enligt EIB:s prognos förväntas kostnaderna för infrianden av garantier öka , vilket för del kommer att innebära en ökad kostnad jämfört med vad som har beräknats. För att säkerställa att kan betala sin andel av de förväntade infriandena behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:15 Statens servicecenter minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att finansiera ökningen av anslaget 2:2 inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik minskas anslaget med . Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. 5.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 ökas med . Skälen för regeringens förslag: För att bekämpa brotten och deras orsaker behöver den verksamhet som bedrivs av myndigheterna stärkas. spelar en viktig roll i rättskedjan, och för att stärka myndighetens operativa verksamhet med nödvändig teknisk utrustning behöver medel tillföras. Anslaget bör därför ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:3 ökas med . Skälen för regeringens förslag: För att bekämpa brotten och deras orsaker behöver den verksamhet som bedrivs av myndigheterna i rättskedjan stärkas. hos har ökat, särskilt de ärenden som avser grova och svårutredda brott. För att myndigheten fortsatt ska kunna vara en del av en effektiv rättskedja behöver antalet åklagare öka. Anslaget bör därför ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:4 ökas med . Skälen för regeringens förslag: För att bekämpa brotten och deras orsaker behöver den verksamhet som bedrivs av myndigheterna i rättskedjan stärkas. För att ska kunna hantera såväl ett ökat antal som fler särskilt resurskrävande ärenden bör ytterligare medel tillföras. Anslaget bör därför ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 6 . Regeringens förslag: Anslaget 1:5 Domstolar ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för de allmänna domstolarnas och de allmänna förvaltningsdomstolarnas verksamhet. För att bekämpa brotten och deras orsaker behöver den verksamhet som bedrivs av myndigheterna i rättskedjan stärkas. Antalet inkomna mål till domstolarna fortsätter att öka. För att säkerställa att domstolarna har förutsättningar att hantera målen med bibehållen kvalitet och effektivitet samt uppnå regeringens verksamhetsmål bör ytterligare medel tillföras. Anslaget bör därför ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 10 . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Kriminalvården ökas med . Skälen för regeringens förslag: För att bekämpa brotten och deras orsaker behöver den verksamhet som bedrivs av myndigheterna i rättskedjan stärkas. Beläggningssituationen i häkten och anstalter är fortsatt ansträngd. Kriminalvården bör ges bättre förutsättningar att upprätthålla kvalitet, effektivitet och tillräckligt god säkerhet inom verksamheten. Anslaget bör därför ökas med . Kriminalvården har på uppdrag av regeringen bedrivit försöksverksamhet med en modell för tidig och samordnad planering av insatser, s.k. inslussning. Mot bakgrund av erfarenheterna från Kriminalvårdens försöksverksamhet och Brottsförebyggande rådets utvärdering av denna ser regeringen behov av att Kriminalvården fortsätter att utveckla arbetet med inslussning inför en bredare spridning av modellen. Inom ramen för ett sådant utvecklingsarbete bör också särskilt fokus riktas mot insatser för unga dömda. Vidare ska minst ett av de av utpekade särskilt utsatta områdena ingå. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör anslaget ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:7 får även användas för bidrag till projekt eller verksamhet som bedrivs utanför myndigheten som syftar till att stärka och utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för Brottsförebyggande rådets förvaltningsutgifter och för utgifter för verksamheten vid ett nationellt centrum för det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. För att stärka myndighetens möjligheter att bidra till ett effektivt förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism bör ändamålet för anslaget utvidgas så att det blir möjligt att använda medel från detta för bidrag till exempelvis forskning. Anslaget bör därför även få användas för bidrag till projekt eller verksamhet som bedrivs utanför myndigheten som syftar till att stärka och utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:8 ökas med . Skälen för regeringens förslag: För att bekämpa brotten och deras orsaker behöver den verksamhet som bedrivs av myndigheterna i rättskedjan stärkas. Ett ökat ärendeflöde i brottmålskedjan ökar behovet av utredningar och analyser från . Anslaget bör därför ökas med . 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter som uppkommer för staten i samband med vissa skaderegleringar. Utgifterna för statens skaderegleringsverksamhet förväntas bli högre än tidigare beräknat på grund av att antalet skadeståndsärenden har ökat, främst avseende ersättningar vid frihetsberövande, och ett större ärende om anspråk på ersättning. Anslaget bör därför ökas med . 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete ökas med Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter i syfte att stimulera lokalt brottsförebyggande arbete. belastar anslaget med vissa egna kostnader direkt kopplade till denna verksamhet. Anslaget används även för utgifter för statsbidrag för åtgärder mot våldsbejakande extremism. Sluta skjut är ett samverkansbaserat arbetssätt mot grovt våld i kriminella grupperingar som har prövats i . Samarbete mellan olika aktörer har visat sig vara framgångsrikt. Mot bakgrund av den allvarliga problematiken med skjutvapenvåld i kriminella miljöer bör strategin spridas till flera orter i . Anslaget bör därför ökas med . 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet, gränsförvaltning och visering I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att under innevarande år ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022. Regeringens förslag: Anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet, gränsförvaltning och visering ökas med . Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet, gränsförvaltning och visering ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2022 och 2023. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter avseende verksamhet som bedrivs inom ramen för fonden för inre säkerhet. Verksamheten inom fonden bedrivs utifrån ett nationellt program som delvis omfattar fleråriga projekt. Vissa projekt kunde , bl.a. på grund av spridningen av sjukdomen covid-19, inte använda tilldelade medel i den takt som hade planerats. Genomförandet av dessa projekt bör fortsätta. För att kunna finansiera resterande del av det nationella programmet och de ekonomiska åtaganden som har gjorts behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . Eftersom vissa projekt inte har hunnit använda tilldelade medel som planerat bedöms ett antal ekonomiska åtaganden infrias senare än beräknat. Dessutom väntas nödvändiga förutsättningar finnas på plats under innevarande år för att börja ingå åtaganden för programperioden –2027. Sammantaget innebär detta att bemyndigandet behöver ökas med och slutåret förlängas med . 5.5Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:11 får även användas för myndighetens samhällsinvesteringar. Skälen för regeringens förslag: I budgetpropositionen (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:FöU1, rskr. 2018/19:89) föreslogs att anslaget 1:11 skulle finansiera myndighetens utgifter som är direkt hänförliga till verksamheten avseende anskaffning av försvarsmateriel för Försvarsmaktens behov. Ändamålet behöver till följd av detta utvidgas så att även anskaffning av försvarsmateriel, vilket klassificeras som samhällsinvesteringar, omfattas. Anslaget bör därför även få användas för myndighetens samhällsinvesteringar. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:7 ökas med Anslaget 2:4 Krisberedskap minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för att finansiera Statens förvaltningsutgifter och myndighetens verksamhet med undersökningar enligt lagen (1990:712) om undersökning av olyckor. Uppgifter om inte tidigare rapporterade hål i passagerarfartyget skrov har föranlett att tillsammans med haveriutredningsmyndigheterna i och inleda ett förberedande utredningsarbete. Nya undervattensundersökningar förväntas medföra ökade utgifter för myndigheten. behöver med anledning av åtgärderna även förstärka sin externa kommunikation. Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 2:4 Krisberedskap minskas med motsvarande belopp. Minskningen bedöms inte i någon större utsträckning påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. Utfästelser om harmoniserad utveckling av stridsflyget om väljer JAS 39 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att göra utfästelser om utveckling av det svenska Gripensystemet som innebär en harmonisering av det svenska stridsflyget med det finländska, under förutsättning att beslutar om anskaffning av JAS 39 som nytt stridsflygsystem. godkänner som en riktlinje att utgifter hänförliga till genomförandet av utvecklingen enligt ovan hanteras genom anpassningar av Försvarsmaktens verksamhet på stridsflygområdet, med inkomster som uppkommer i samband med försäljningen av JAS 39 och med ökade anslag –2032. Skälen för regeringens förslag: avser anskaffa nytt stridsflyg. kommer att lämna erbjudande om JAS 39 . förväntas välja leverantör . Avtal med vald leverantör förväntas ingås . Om skulle välja JAS 39 som nytt stridsflygsystem innebär det möjligheter till ett fördjupat samarbete mellan och såväl operativt som avseende drift och utveckling av stridsflygförmågan. Fattar ett sådant beslut bör den strategiska betydelsen av detta så långt det är möjligt beaktas även i den nationella inriktningen för utvecklingen av den svenska stridsflygförmågan genom att regeringen då fattar de beslut som är nödvändiga för att harmonisera utvecklingen av det svenska Gripensystemet med det finländska. De kostnader som sådana beslut skulle medföra bör kunna hanteras genom att Försvarsmakten anpassar sådan verksamhet inom utvecklingen av stridsflygförmågan som inte påverkar genomförandet av beslut om propositionen Totalförsvaret 2021–2025 (prop. 2020/21:30, bet. 2020/21:FöU4, rskr. 2020/21:135–136), genom inkomster i samband med försäljning och med ökade anslag –2032. Kostnaderna ska därför inte påverka genomförandet av beslut om propositionen Totalförsvaret 2021–2025. Regeringen återkommer med nödvändiga förslag till i budgetpropositionen . Om väljer JAS 39 som nytt stridsflygsystem kan regeringen efter beslut om budgetpropositionen bemyndiga Försvarsmakten och att beställa utveckling av Gripensystemet som innebär harmonisering. Det är dock angeläget att regeringen kan göra utfästelser om en framtida harmonisering. bör därför bemyndiga regeringen att göra utfästelser om utveckling av det svenska Gripensystemet som innebär en harmonisering av det svenska stridsflyget med det finländska, under förutsättning att beslutar om anskaffning av JAS 39 som nytt stridsflygsystem. bör även godkänna som en riktlinje att utgifter hänförliga till genomförandet av denna utveckling hanteras genom anpassningar av Försvarsmaktens verksamhet på stridsflygområdet, med inkomster som uppkommer i samband med försäljningen av JAS 39 och med ökade anslag –2032. 5.6Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 1:2 (Sida) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 1 . Regeringens bedömning: Anslaget 1:2 (Sida) ökas med . Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet minskas med . Skälen för regeringens bedömning: Den del av kostnaderna vid utlandsmyndigheterna som (Sida) svarar för påverkas av den svenska kronans växelkurs. Med de slutliga beräkningarna av valutakursförändringarna som grund bedöms Sidas del av kostnaderna vid utlandsmyndigheterna bli högre än vad som tidigare beräknats. Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet minskas med motsvarande belopp. Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. 5.7Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Spridningen av covid-19 och centrala roll för beredskapen och arbetet inom hälso- och sjukvården samt inom omsorgen har resulterat i att myndigheten har en fortsatt ökad bemanning, bl.a. av inlånad personal. Myndigheten har även kostnader för förstärkningar av funktioner och system. Anslaget bör därför ökas med . 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 31 . Regeringens förslag: Anslaget 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna ökas med Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för det särskilda statsbidraget till regionerna för deras kostnader för läkemedelsförmånerna. Kostnaderna för läkemedel inom förmånerna har ökat mer än vad som tidigare beräknats. Anslaget bör därför ökas med . 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 31 . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ökas med 5 . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för bidrag och statsbidrag för att genom riktade insatser arbeta för att säkerställa att hälso- och sjukvården håller en god tillgänglighet och kvalitet, baseras på kunskap, är behovsanpassad och effektiv samt stärker patientens delaktighet i vården. Medel från anslaget används även för överenskommelser med Kommuner och Regioner samt för utgifter för extraordinära smittskyddsåtgärder som kan behöva vidtas i arbetet med utbrottet av coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 och för att ersätta kommuner för merkostnader inom omsorgen som uppstår i det arbetet. Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset ökades anslaget med 13 för bl.a. testning, smittspårning, vaccin och vaccinering (prop. 2020/21:77, bet. 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:177). Därefter ökades anslaget efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset med ytterligare 1 för bl.a. antigentester, merkostnader för skyndsamma transporter och medel för ersättning till kommunerna för tillsyn med anledning av att lagen (2020:526) om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen (prop. 2020/21:84, bet. 2020/21:FiU43, rskr. 2020/21:201).