prop · H80383 · 2021-01-19 00:00:00 — ersätter den tidigare förordningen (2020:114) om förbud mot att hålla allmänna sammankomster och offentliga tillställningar och innehåller i övrigt bestämmelser gällande, gym- och sportanläggningar, badhus, handelsplatser och platser för privata sammankomster. Den nya covid-19- lagen möjliggör, som framgår ovan, även beslut om tillfällig nedstängning av verksamheter. Det är det mest ingripande beslutet som kan medföra betydande negativa ekonomiska konsekvenser för de verksamheter som omfattas av en nedstängning. Det finns därför skäl att överväga införande av ett riktat stöd till företag som till följd av eventuella beslut om nedstängning som meddelas enligt covid-19-lagen eller lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen förhindras att bedriva verksamhet, ett s.k. nedstängningsstöd. Stöd till företag bör som huvudregel vara generella. På detta sätt undviks gränsdragnings- och statsstödsproblem. Dessutom ger generella stödstrukturer förutsägbarhet för företag om vilken ekonomisk ersättning som kan förväntas även innan en nedstängning sker av verksamheten. Med enbart riktade branschspecifika stöd hade en sådan förutsägbarhet inte kunnat åstadkommas. Det omställningsstöd som har införts för företag enligt lagen (2020:548) om omställningsstöd bedöms dock vara möjligt att rikta mot företag som omfattas av en eventuell nedstängning, och kan dessutom göras mer förmånligt vid en nedstängning. Omställningsstödet syftar till att ersätta företag för en andel av dess fasta kostnader. Det är därför lämpligt att nedstängningsstödet utformas som ett förstärkt omställningsstöd. Lagen om omställningsstöd kommer därmed att vara tillämplig. Kompletterande föreskrifter kommer att meddelas i en särskild förordning. Den planerade utformningen av stödet redovisas i det följande. Ett företag kommer att ha rätt till nedstängningsstöd om nettoomsättningen för en period understiger av nettoomsättningen 2019. Nedgången i omsättningen ska vara orsakad av nedstängningen. Stödet kommer att ges som en andel av de fasta kostnaderna där subventionsgraden beror på det stödgrundande omsättningstappet. Till skillnad från det ordinarie omställningsstödet kommer den högsta subventionsgraden att vara av de fasta kostnaderna för företag som förlorat all omsättning . Detta betyder i praktiken att ett företag som blir nedstängt får full ersättning för sina fasta kostnader om det förlorat all sin omsättning under aktuell period. Det är mer generöst än omställningsstödet. redan fått omställningsstöd ska detta dock avräknas från nedstängningsstödet. Ett tak införs som innebär att det maximala stödet inte får överstiga per företag och månad. Nedstängningsstödet används endast i de fall beslut fattas om att stänga verksamheter. Något sådant beslut har ännu inte fattats och det beror på omständigheterna om det blir påkallat och i så fall vilka verksamheter som kommer att omfattas. Det är därmed svårt att bedöma vad ett beslut om nedstängning skulle innebära för utgifter för staten. En översiktlig beräkning har gjorts baserat på en nedstängning av gallerior, köpcentrum, restauranger och sportanläggningar . Bedömningen är att det skulle innebära en total kostnad om ca . I avsnitt 8 lämnas förslag om medel för införande av ett nedstängningsstöd. 2020/21:83 Vid utformningen av stöd till företag ska särskilt beaktas. Förslaget utgör i statsstödshänseende en ny stödordning som måste anmälas i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och godkännas av Europeiska kommissionen innan den kan träda i kraft. Stödets utformning kan behöva anpassas utifrån dessa förutsättningar. 4.3Övriga förstärkta ekonomiska stöd till företag Spridningen av covid-19 har fått mycket stora konsekvenser för samhället och den ekonomiska tillväxten. Regeringen har därför infört flera stöd för att underlätta för företag att överbrygga krisen. Nedstängningsstödet är ett komplement till de företagsstöd som regeringen redan har infört eller kommunicerat att den kommer att införa. Ett stöd vid korttidsarbete har införts för att drabbade företag ska kunna behålla sin personal och på så sätt kunna växla upp snabbt igen när läget vänder. Stödet innebär att anställda går ned i arbetstid som staten lämnar ekonomiskt stöd till arbetsgivaren. I denna proposition föreslås en fortsatt möjlighet till förstärkt stöd vid korttids– arbete –som bl.a. innebär att staten tar en större andel av kostnaderna än tidigare och att en ny nivå för arbetstidsminskning på införs – (se avsnitt 5). Även stöd vid korttidsarbete fungerar som ett stöd vid begränsningar som meddelas med stöd av covid-19-lagen. Ett omställningsstöd har införts för mars–som avser att täcka en del av ett företags fasta kostnader. Regeringen har föreslagit att medel anvisas för att utöka omställningsstödet till att omfatta även månaderna augusti t.o.m. (prop. 2020/21:77). I denna proposition lämnas därtill förslag om medel så att även perioden januari–kan omfattas (se avsnitt 8.2). Regeringen avser att utforma omställningsstödet så att stödnivån för perioden augusti–är högst av de fasta kostnaderna för små företag. För perioden –avses stödnivån vara högst av de fasta kostnaderna för dessa företag. Höjningen av stödnivån för små företag sker för att underlätta för dessa till följd av bl.a. de striktare restriktioner och skärpta allmänna råd som gäller . För övriga företag är stödnivån högst fr.o.m. . Små företag är företag som sysselsätter färre än 50 personer och vars omsättning eller balansomslutning inte överstiger . Omställningsstödet är utformat på så sätt att ju större omsättningstapp ett företag har, desto större stöd erhålls. Det innebär att ett företag kommer att få ett större omställningsstöd om dess nettoomsättning påverkas negativt av begränsningar som meddelas med stöd av covid-19-lagen. Ett omsättningsstöd till enskilda näringsidkare har införts för mars–, eftersom inte alla enskilda näringsidkare har kunnat dra nytta av omställningsstödet och stöd vid korttidsarbete. På samma sätt som för omställningsstödet har regeringen föreslagit att medel anvisas för att utöka omsättningsstödet till att omfatta även månaderna augusti t.o.m. december 2020 (prop. 2020/21:77). I samma proposition lämnar regeringen även Prop. 2020/21:83 förslag om ett nytt ekonomiskt stöd som riktar sig till handelsbolag, inklusive kommanditbolag, med samma stödperioder som för enskilda näringsidkare. Vidare avser regeringen att återkomma med förslag om att utöka stöden till enskilda näringsidkare och handelsbolag till att även omfatta perioden januari–. Regeringen avser att utforma stöden så att stödnivån för perioden augusti–oktober är högst . För perioden –avses stödnivån vara högst . Precis som omställningsstödet är omsättningsstödet utformat på så sätt att ju större omsättningstapp ett företag har, desto större stöd erhålls. Det innebär att ett företag kommer att få ett större omsättningsstöd om dess nettoomsättning påverkas negativt av begränsningar som meddelas med stöd av covid-19-lagen. Utöver de redovisade ersättningarna finns även andra stöd som lindrar de ekonomiska effekterna för företag av spridningen av covid-19. Som exempel kan nämnas den i denna proposition föreslagna tidigareläggningen av sänkta arbetsgivaravgifter för 19–23-åringar och statens ersättning till arbetsgivarna för sjuklönekostnader. 4.4Samlad bedömning av ekonomisk ersättning vid beslut om begränsningar enligt covid-19-lagen Sammantaget anser regeringen att det ovan redovisade nedstängningsstödet skapar en klarhet i vilka förutsättningar som kommer att gälla för ekonomisk ersättning till företag som, i förekommande fall, drabbas av ett beslut om stängning av verksamheten. Regeringen bedömer att nedstängningsstödet tillsammans med det i denna proposition föreslagna förstärkta stödet vid korttidsarbete och övriga stöd till företag med anledning av spridningen av covid-19 bör ge företagen tillräckliga förutsättningar att överbrygga en period av nedstängning. Det kan uppkomma fall där de ersättningssystem som redovisats ovan inte är fullt ut tillämpliga för alla aktörer som omfattas av beslutade föreskrifter om begränsningar och där kompletterande stödåtgärder kan behöva vidtas. Behovet av ersättningar analyseras löpande och kommer att analyseras ytterligare i samband med att föreskrifter om begränsningar tas fram. I samband därmed kommer regeringen även att överväga hur sådana ersättningar kan utformas. Regeringen kommer vid behov, och inom ramen för budgetprocessen, återkomma till om detta. Stöd vid korttidsarbete i vissa fall 5.1Bakgrund och gällande rätt Regleringen av stöd vid korttidsarbete Korttidsarbete innebär att arbetstagare tillfälligt går ned i arbetstid och lön. trädde ett system med statligt stöd vid korttidsarbete i kraft (prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU1, rskr. 2013/14:56). Stöd enligt det systemet får endast lämnas om det råder en synnerligen djup lågkonjunktur eller är sannolikt att en sådan är nära förestående. Syftet med stödet är att kunna stödja sysselsättningen och dämpa arbetslösheten. Reglerna för statligt stöd vid korttidsarbete innebär att staten, arbetsgivaren och arbetstagaren delar på kostnaderna för korttidsarbete. Kostnaderna för korttidsarbete utgörs av den lön inklusive arbetsgivaravgifter som motsvarar arbetstidsminskningen. Bestämmelserna om stöd finns i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete samt förordningen (2020:208) om stöd vid korttidsarbete. Stödet aktiveras genom att regeringen meddelar föreskrifter för en stödperiod . kan förlängas en gång . Stödet administreras, efter aktivering, av . trädde ett nytt system för stöd vid korttidsarbete i kraft (prop. 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51, rskr. 2019/20:199). Systemet är ett komplement till det tidigare systemet. Stöd enligt det nya systemet kan lämnas till arbetsgivare som på grund av tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter behöver införa korttidsarbete. Det nya systemet gäller för tid fr.o.m. . Stödet administreras av och lämnas efter att verket beslutat om godkännande för stöd. Ett godkännande får bara lämnas om 1.arbetsgivaren har fått tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter, 2.de ekonomiska svårigheterna har orsakats av något förhållande utom arbetsgivarens kontroll, 3.de ekonomiska svårigheterna inte rimligen hade kunnat förutses eller undvikas, och 4.arbetsgivaren har använt sig av andra tillgängliga åtgärder för att minska kostnaden för arbetskraft. Stödperioden är begränsad i följd med möjlighet till Efter aktivering eller godkännande ansöker arbetsgivaren om stöd (s.k. preliminärt stöd) som lämnas enligt tre fasta nivåer för arbetstids- och Stöd kan lämnas till såväl arbetsgivare som är bundna av kollektivavtal som arbetsgivare som inte har kollektivavtal. För att ge rätt till preliminärt stöd ska en arbetstagares arbetstidsminskning vid del- tagande i korttidsarbete uppgå till 20, 40 eller 60 procent av ordinarie arbetstid. Staten står vid varje nivå för en tredjedel av lönekostnaden inklusive arbetsgivaravgifter för den uteblivna arbetstiden medan återstoden för- delas mellan arbetstagare och arbetsgivare med olika inbördes fördelning beroende på nivån av arbetstidsminskning. ska uppgå till av ordinarie lön om arbetstidsminskningen är 20 procent, till om arbetstidsminskningen är och till om arbetstidsminskningen är . En arbetsgivare som har fått preliminärt stöd är skyldig att göra en avstämning för att fastställa ett slutligt stöd. Avstämningen innebär en jämförelse och bedömning av om den genomsnittliga arbetstids- och löne– minskningen som har tillämpats överensstämmer med de angivna nivåerna i lagen och de avtal som slutits. Arbetsgivaren är i vissa fall skyldig att betala tillbaka preliminärt stöd. Detta gäller bl.a. om den tillämpade genomsnittliga arbetstids- och löneminskningen inte motsvarar en av de tre nivåerna för arbetstids- och löneminskning eller inte har stöd i avtal. Om en arbetsgivare är återbetalningsskyldig för stöd som har lämnats ska besluta att återkräva beloppet. En arbetsgivare som har ansökt om eller fått stöd ska ge handläggande myndighet tillfälle att granska verksamheten med avseende på arbetsgivarens rätt till stöd och lämna de uppgifter som behövs för granskningen. En arbetsgivare får föreläggas att fullgöra dessa skyldigheter och föreläggandet får förenas med vite, såvida det inte finns anledning att anta att den som ska föreläggas har begått en gärning som är straffbelagd, och föreläggandet avser utredning av en fråga som har samband med den misstänkta gärningen. respektive får även i egenskap av handläggande myndighet genomföra kontrollbesök för att kontrollera rätten till stöd vid korttidsarbete. För att möta arbetsgivarnas behov med anledning av pandemin har stödet vid korttidsarbete som lämnas efter godkännande av tillfälligt förstärkts, s.k. korttidspermittering (prop. 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51, rskr. 2019/20:199). Förstärkningen innebär att staten som infaller – står för tre fjärdedelar av den totala kostnaden. Löneminskningen ska då i stället för 12, uppgå till 4, om arbetstidsminskningen är 20, . gäller vidare att stöd som lämnas efter godkännande av kan lämnas för uppsägningstid, för verksamhet som huvudsakligen är finansierad av allmänna medel och där det ankommer på det allmänna att tillhandahålla verksamheten samt till arbetstagare som är familjemedlemmar till arbetsgivaren. Dessutom infördes för stödmånader som inföll –, för stöd vid korttidsarbete som lämnas efter godkännande av , en fjärde nivå för arbetstidsminskning respektive löneminskning (prop. 2019/20:166, bet. 2019/20:FiU59, rskr. 2019/20:276). fick arbetstagarens arbetstidsminskning uppgå till av ordinarie arbetstid. Arbetstagares löneminskning skulle vid en sådan arbetstidsminskning uppgå till av ordinarie lön. trädde nya regler i kraft som innebär att stödet vid korttidsarbete kompletteras med ersättning för kompetensinsatser (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:NU1, rskr. 2020/21:145). Reglerna, som finns i lagen om stöd vid korttidsarbete och den nya förordningen (2020:1249) om ersättning för kostnader för kompetensinsatser vid korttidsarbete, innebär att arbetsgivare som får stöd vid korttidsarbete och som anordnar kompetensinsatser under den genom korttidsarbete arbetsbefriade tiden även ska kunna få ersättning för kostnader för sådana 2020/21:83 insatser. Regeringen bedömde att ersättning för kompetensinsatser bör hanteras enligt samma principer som gäller för stödet vid korttidsarbete i övrigt (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24 avsnitt 4.7). Med kompetensinsatser avses insatser som syftar till att höja eller validera kompetensen hos en arbetstagare. Reglerna innebär att staten ersätter av kostnaden för kompetensinsatser som utförs vid korttidsarbete. Av reglerna framgår vidare att när prövar frågan om stöd vid korttidsarbete har också till uppgift att pröva frågan om ersättning för kompetensinsatser vid sådant arbete. Vilken myndighet som ska pröva frågan om ersättning för kompetensinsatser i samband med korttidsarbete vid synnerligen djupa lågkonjunkturer ska beslutas av regeringen. För att tillgodose intresset av insyn i ärenden om stöd vid korttidsarbete föreslås i en promemoria att sekretess inte ska gälla beslut om stöd i ärende enligt lagen om stöd vid korttidsarbete eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen. Ändringarna föreslås träda i kraft . Promemorian har remissbehandlats och ärendet bereds i (Fi2020/04215). Användandet av stöd vid korttidsarbete har systemet för stöd vid korttidsarbete använts i stor utsträckning. Enligt uppgifter () har ca 90 000 företag ansökt om stöd. Av dessa har ca 73 000 företag beviljats preliminärt stöd på sammantaget ca . Totalt har ca 590 000 anställda omfattats av korttidsarbete . I relation till det totala antalet sysselsatta per bransch har mest stöd så här långt betalats ut till företag verksamma i hotell- och restaurangverksamhet, tillverkningsindustrin samt personliga och kulturella tjänster. Av de 73 000 företag som så här långt beviljats preliminärt stöd har mars eller som första stödmånad. Fortsatt möjlighet till stöd vid korttidsarbete Regeringens förslag: En arbetsgivare får, efter godkännande av , beviljas preliminärt stöd för stödmånader under Ett godkännande får lämnas även om de ekonomiska svårigheterna rimligen hade kunnat förutses eller undvikas. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. anser att förlängningen är befogad givet att en stegvis nedtrappning sker av den nuvarande höga Unionen, och efterfrågar en närmare motivering till varför de tillfälliga bestämmelserna placeras i en egen lag och varför inte samma lagstiftningsteknik används som . samfundet anser att lösningen med en tillfällig lag är att föredra framför särbestämmelser i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete. FAR efterfrågar ett förtydligande av om orsaken till de ekonomiska svårigheterna måste vara pandemins effekter. anser att det är viktigt att bemanningsföretag kan vara stödberättigade 2021. framhåller att lagstiftningen skapar incitament som gynnar fast anställda framför tim- och visstidsanställda. Byggföretagen framhåller vikten av att även lärlingar, som ofta är tillsvidareanställda, inte utesluts från systemet. Arbetsförmedlingen, och i (LO) har synpunkter på konsekvensanalysen. Skälen för regeringens förslag: Pandemin har påverkat svenska företag drastiskt. Detta gäller inte minst de företag som har drabbats hårt av de restriktioner som beslutats för att minska smittspridningen. Sedan utbrottet har historiskt stora åtgärder presenterats för att begränsa smittspridningen och för att lindra effekterna för jobb och företag. En av dessa åtgärder är stödet vid korttidsarbete. Stödet har varit en viktig åtgärd för att förhindra att personal blir uppsagd och för att möjliggöra att företag snabbt kan komma igång igen när läget vänder. Stödet har också kommit att användas i stor utsträckning. Stöd vid korttidsarbete kan, efter godkännande av , lämnas under högst nio kalendermånader i följd (6 a och 7 a §§ lagen om stöd vid korttidsarbete). Efter stödperiodens slut inträder en karenstid om 24 kalendermånader (8 a § samma lag). Med hänsyn till den alltjämt pågående smittspridningen är det enligt regeringens mening av stor betydelse att åtgärder vidtas även fortsättningsvis för att dämpa effekterna av pandemin för företag och samhällsekonomin. Många företag, inte minst de som drabbats av restriktioner, upplever fortfarande en betydligt lägre efterfrågan än normalt. Vid införandet av det permanenta och öppna systemet för stöd vid korttidsarbete bedömdes att stödperioden inte bör överskrida nio kalendermånader. Detta eftersom riskerar att fördröja nödvändig strukturomvandling i ekonomin. I nuvarande exceptionella läge där pandemin tydligt slår brett mot samhällsekonomin och sysselsättningen, bedöms detta argument vara av mindre vikt. I stället överväger fördelarna med , i termer av att det motverkar ökad arbetslöshet och bevarar i grunden produktiva företag och jobb. Regeringen anser därför att regelverket för stöd vid korttidsarbete bör ändras så att även de arbetsgivare som redan har fått stöd eller för och omfattas av karenstid kan godkännas för stöd för perioden –. För att arbetsgivaren ska godkännas för stöd vid korttidsarbete krävs enligt 5 a § lagen om stöd vid korttidsarbete att arbetsgivaren har fått tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter samt att de ekonomiska svårigheterna har orsakats av något förhållande utom arbetsgivarens kontroll och inte heller rimligen hade kunnat förutses eller undvikas. Arbetsgivaren ska vidare ha använt sig av andra tillgängliga åtgärder för att minska kostnaden för arbetskraft. I förarbetena anges att det kan röra sig om plötsliga fall i global efterfrågan, begränsningar i arbetsgivares tillträde till viktiga marknader eller störningar i leveranser av viktiga insatsvaror. Exempel på exceptionella störningar som kan ge rätt till stöd är oväntat införande av tullar eller andra handelshinder, plötsliga natur- eller väderhändelser eller en omfattande sjukdomsepidemi. lågkonjunktur räknas inte som en exceptionell störning som ger rätt till De ekonomiska svårigheterna ska inte ha varit möjliga att undvika Av detta följer att en allmänt förväntad nedgång i kon- junkturen eller andra förutsebara marknads- eller produktionsförändringar inte bör berättiga till stöd. Bedömningen bör ske med beaktande av Tullar eller andra handelshinder kan vara De kan också vara konsekvenser av kända motsättningar eller I ett sådant läge är det rimligt att kräva att en arbets- givare försöker anpassa sig till den förväntade utvecklingen genom att exempelvis ställa om produktionen, minska sin exponering mot en viss marknad eller förändra sina leveranskedjor. Vad som kan krävas av arbetsgivaren i termer av omställning får avgöras i det enskilda fallet. utgångspunkt bör vara att snabba, dramatiska och osannolika händelse- förlopp innebär lägre krav på arbetsgivarnas anpassning till förändrade förutsättningar (prop. 2019/20:132 s. 86 och 87). Pandemin har pågått . Det kan därför inte uteslutas att kravet på att de ekonomiska svårigheterna inte ska ha kunnat förutses eller undvikas kommer att skapa svårigheter vid tillämpningen av det tillfälliga För att underlätta tillämpningen föreslås därför att detta krav slopas för den nu aktuella perioden. anser att det är viktigt att bemanningsföretag kan vara stödberättigade 2021. bemanningsföretag och konsultföretag har uttalat att även företag vars verksamhet syftar till att möta andra arbetsgivares tillfälliga och kortsiktiga behov av arbetskraft kan ställas inför omfattande fall i efterfrågan, exempelvis vid en ekonomisk kris, som inte har kunnat förutses eller undvikas. Efterfrågefall som är så omfattande att de klart går utöver vad som normalt kan förväntas för en arbetsgivare i en bransch av detta slag kan således betraktas som oförutsedda och oundvikliga i lag- stiftningens mening (bet. 2019/20:FiU51 s. 22). det tillfälliga slopandet av kravet på att de ekonomiska svårigheterna inte ska ha kunnat förutses eller undvikas även underlättar bedömningen avseende bemanningsföretag och konsultföretag. FAR efterfrågar ett förtydligande av om orsaken till de ekonomiska svårigheterna måste vara pandemins effekter. seende kraven på att de ekonomiska svårigheterna ska vara allvarliga och tillfälliga och ha orsakats av något förhållande utom arbetsgivarens kontroll samt att arbetsgivaren ska ha använt sig av andra tillgängliga åtgärder för att minska kostnaden för arbetskraft föreslås inte. de ekonomiska svårigheterna kan således vara pandemins effekter eller något annat förhållande utom arbetsgivarens kontroll. innebörden av dessa kriterier, se Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132 s. 52–56). givaren ska vidare ha använt sig av andra tillgängliga åtgärder för att minska kostnaden för arbetskraft. lagstiftningen i denna del skapar incitament som gynnar fast anställda framför tim- och visstidsanställda. Byggföretagen framhåller vikten av att lärlingar, som ofta är tillsvidareanställda, inte utesluts från systemet. åtgärder som kan anses vara tillgängliga ska bedömas i varje enskilt fall utifrån förhållandena hos respektive arbetsgivare. roll och funktion i arbetsgivarens verksamhet. personal kan vara verksamhetskritisk (prop. 2019/20:132 s. 56 och bet. 2019/20:FiU51 s. 23). Anställningsformen är således inte avgörande. 2020/21:83 finns inte heller någon regel som anger att lärlingar generellt är uteslutna från systemet med stöd vid korttidsarbete. I promemorian föreslås att de tillfälliga bestämmelserna placeras i en egen lag. Unionen, och efterfrågar en närmare motivering till detta och varför inte samma lagstiftningsteknik används som . De förstärkningar av stödet som gällde var placerade i övergångsbestämmelser och löpte ut .