prop · H9031d24 · 2021-09-20 00:00:00 — prop 2021/22 1 d24 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Utgiftsområde 22 – Kommunikationer Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................................. Mål för utgiftsområdet.......................................................................................... Mål för utgiftsområdet........................................................................................ Transportpolitikens övergripande mål ............................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................................... Transportpolitikens övergripande mål ............................................... Funktionsmål – tillgänglighet .............................................................. Hänsynsmål – säkerhet, miljö och hälsa ............................................ Redovisning av den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029........ Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur .............................. 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ................... 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål ................... 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur........................ 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser ............................... 1:8 Viss internationell verksamhet ...................................................... 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska 1:11 Trängselskatt i ........................................................... 1:14 Trängselskatt i ............................................................. 1:16 Internationell tågtrafik.................................................................. 1:17 Infrastruktur för flygtrafiktjänst m.m. ....................................... 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik............................ 1:19 Lån till körkort .............................................................................. Politiken för informationssamhället ............................................................................. Mål för området ................................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................................... En postmarknad i kontinuerlig förändring...................................... 2021/22:1 Utgiftsområde 22 4.3.3Tillgången till grundläggande betaltjänster är överlag Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................. 4.6.2 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med 2:3 Grundläggande betaltjänster........................................................ 4.6.4 2:4 Informationsteknik och telekommunikation............................ 4.6.5 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation............ 4.6.6 2:6 Myndigheten för digital förvaltning ........................................... 2:7 Digital förvaltning ......................................................................... 2021/22:1 Utgiftsområde 22 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att ta upp lån i för vissa infrastrukturprojekt som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 57 (avsnitt 3.6.1). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att tillgodose Transportstyrelsens behov av rörelsekapital som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 1 (avsnitt 3.6.12). 3.Riksdagen godkänner att de ekonomiska målen för inte ska gälla –2024 (avsnitt 3.6.20). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar samt besluta om utdelning och skattemotsvarighet vad avser ekonomiska resultat (avsnitt 3.6.20). 5.Riksdagen godkänner investeringsplanen för –2024 som en riktlinje för investeringar (avsnitt 3.6.20). 6.Riksdagen godkänner att de ekonomiska målen för inte ska gälla –2024 (avsnitt 3.6.21). 7.Riksdagen bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar samt besluta om utdelning och skattemotsvarighet vad avser ekonomiska resultat (avsnitt 3.6.21). 8.Riksdagen godkänner investeringsplanen för –2024 som en riktlinje för investeringar (avsnitt 3.6.21). 9.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt tabell 1.1. 10.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser 1:8 Viss internationell verksamhet 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk 1:17 Infrastruktur för flygtrafiktjänst 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik 1:19 Lån till körkort 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning 2:4 Informationsteknik och telekommunikation 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation 2:6 Myndigheten för digital förvaltning Summa anslag inom utgiftsområdet 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur 1:19 Lån till körkort 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Summa beställningsbemyndiganden inom utgiftsområdet 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar Transportpolitik och Politiken för informationssamhället. Iområdet Transportpolitik ingår infrastruktur- och trafikfrågor inom järnvägs-, väg-, sjöfarts- och luftfartsområdena samt transportforskning. Myndigheter inklusive affärsverk som verkar inom området är , , , , och Transportstyrelsen. Statligt ägda bolag som berörs är AB , , , , , , , , och . Politiken för informationssamhället omfattar områdena övergripande frågor om digitalisering och informationsteknik (digitaliseringspolitik), inklusive digitalisering och it inom offentlig förvaltning, elektronisk kommunikation, post samt grundläggande betaltjänster. De myndigheter som verkar inom området är () och Myndigheten för digital förvaltning. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 22 Kommunikationer 1:1 Utveckling av statens 1:2 Vidmakthållande av statens 1:4 Ersättning för sjöräddning och 1:5 Ersättning för viss kanal- och 1:6 Ersättning avseende icke statliga 1:8 Viss internationell verksamhet 1:9 Statens väg- och 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd 2021/22:1 Utgiftsområde 22 1:17 Infrastruktur för flygtrafiktjänst 1:18 Bidrag för upprätthållande av 1:19 Lån till körkort 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk 2:6 Myndigheten för digital förvaltning 2021 1:20 Tillskott till 2020 1:20 Tillskott till 2020 1:21 Tillskott till Totalt för utgiftsområde 22 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 2.2 Förändringar av utgiftsramen –2024 för utgiftsområde 22 Kommunikationer Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra utgiftsområden 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anvisas till utgiftsområde 22 Kommunikationer . beräknas anslagsnivån till och till . 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Tabell 2.3 Utgiftsram 2022 realekonomiskt fördelad för utgiftsområde 22 Kommunikationer Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Vid sidan av stöd till företag och hushåll på budgetens utgiftssida finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatte- utgifter. Innebörden av en skatteutgift beskrivs i Förslag till statens budget, finansplan m.m., avsnittet om skattefrågor. Den samlade redovisningen finns i regeringens skriv- else Redovisning av skatteutgifter (skr. 2020/21:98). I det följande redovisas de skatte- utgifter som är att hänföra till utgiftsområde 22 Kommunikationer. Skatteutgifter inom utgiftsområde 22 Energiskatt på diesel i motordrivna fordon Energiskatt på fossil bensin utanför reduktionsplikten Energiskattebefrielse för naturgas och gasol som drivmedel Energiskattebefrielse för biodrivmedel utanför Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift Energiskattebefrielse för bränsleförbrukning vid bandrift Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart Koldioxidskattebefrielse på bränsle vid bandrift Koldioxidskatt för fossila drivmedel utanför reduktionsplikten Källa: Regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2020/21:98). De av beslutade målen inom utgiftsområdet är följande: Transportpolitikens övergripande mål är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Utöver det övergripande målet finns ett funktionsmål om tillgänglighet och ett hänsynsmål om säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257 och prop. 2012/13:1 utg.omr. 22, bet. 2012/13:TU1, rskr. 2012/13:118). 2021/22:1 Utgiftsområde 22 –Funktionsmålet innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska vara jämställt, dvs. likvärdigt svara mot kvinnors respektive mäns transportbehov. –Hänsynsmålet innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande Generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. Politiken för informationssamhället: Politiken för informationssamhället har tre mål för områdena digitaliseringspolitik (inklusive delmål för elektronisk kommunikation och bredband), postsektorn samt grundläggande betaltjänster. Målet för digitaliseringspolitiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Under detta mål finns två delmål. –Elektroniska kommunikationer ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. Elektroniska kommunikationer ska i första hand tillhandahållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). –ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband (prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU18, rskr. 2009/10:297). Målet för postsektorn är att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som uppfyller de krav som anges i postlagen (2010:1045) (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Målet för politiken för de grundläggande betaltjänsterna är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser (prop. 2006/07:55 utg.omr. 22, bet. 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). Resultatredovisningar lämnas under respektive avsnitt. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 har beslutat om det övergripande transportpolitiska målet, liksom om ett funktionsmål om tillgänglighet och ett hänsynsmål om säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257 och prop. 2012/13:1 utg.omr. 22, bet. 2012/13:TU1, rskr. 2012/13:118). har även beslutat om ett etappmål för inrikes transporter inom miljömålssystemet som innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter, utom inrikes flyg, ska minska med jämfört med (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Regeringen beslutade i samband med budgetpropositionen att det senare etappmålet från miljömålssystemet även skulle vara ett transportpolitiskt etappmål (prop. 2019/20:1 utg.omr 22). Transportpolitikens övergripande mål är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Funktionsmålet innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska vara jämställt, dvs. likvärdigt svara mot kvinnors respektive mäns transportbehov. Hänsynsmålet innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det över- gripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. Målförhållande mellan funktions- och hänsynsmål Regeringen konstaterar att transportsystemet ska utvecklas mot det övergripande transportpolitiska målet. Funktions- och hänsynsmålen är jämbördiga. För att det övergripande transportpolitiska målet ska kunna nås behöver funktionsmålet i huvudsak utvecklas inom ramen för hänsynsmålet. Klimatmålet för transportsektorn innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter, utom inrikes luftfart, ska minska med jämfört med . Ska klimatmålet nås behöver funktionsmålet i huvudsak utvecklas inom ramen för hänsynsmålet. Med detta avses att den samlade utvecklingen inom transportsystemet ska leda till att klimatmålet för transporter nås. Det innebär inte att varje enskild åtgärd som vidtas i transportsystemet måste bidra till att uppfylla klimatmålet. De transportpolitiska målen och Agenda 2030 De transportpolitiska målen bidrar till genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. Det gäller bl.a. följande delmål: –Halvera antalet dödsfall och skador i vägtrafikolyckor i världen (delmål 3.6). 2021/22:1 Utgiftsområde 22 –Skapa hållbara, motståndskraftiga och inkluderande infrastrukturer (delmål 9.1). –tillhandahålla tillgång till säkra, ekonomiskt överkomliga, tillgängliga och hållbara transportsystem för alla. Förbättra vägtrafiksäkerheten, särskilt genom att bygga ut kollektivtrafiken, med särskild uppmärksamhet på behoven hos människor i utsatta situationer, kvinnor, barn, personer med funktions- nedsättning samt äldre personer (delmål 11.2). 3.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Regeringen använder huvudsakligen Trafikanalys rapport 2020:5 Uppföljning av de transportpolitiska målen 2020 (I2020/01090) som källa till uppföljningen av de av beslutade transportpolitiska målen. Om någon annan källa används, så specificeras det i texten. Regeringen använder nedan centrala indikatorer för att följa upp målen. Listan över indikatorer har justerats jämfört för att uppnå enhetlighet mellan vad som beskrivs som indikatorer inom olika utgiftsområden. Flera tidigare utpekade och redovisade mått lyfts fr.o.m. denna budgetproposition upp som centrala indikatorer. Vidare används ytterligare mått i uppföljningen och som underlag för regeringens bedömning, vilket framgår av avsnitt 3.3. För uppföljning av transportförsörjning i hela landet respektive långsiktig hållbarhet används de centrala indikatorer som nedan anges för funktionsmålet respektive hänsynsmålet. För samhällsekonomisk effektivitet används följande centrala indikatorer: –internaliseringsgrad av trafikens externa kostnader –samhällsekonomisk effektivitet för öppnade statliga infrastrukturobjekt –punktlighet för person- respektive godståg –varaktighet i totalstopp i vägnätet –upplevd tillgänglighet i kollektivtrafiken för personer med funktionsnedsättning –fordonsinnehav respektive körkortsinnehav bland kvinnor respektive män Hänsynsmål – säkerhet, miljö och hälsa –växthusgasutsläpp från inrikes transporter exklusive flyg –antalet döda respektive allvarligt skadade i trafiken –överskridanden av miljökvalitetsnormer för kvävedioxider i gaturum –andelen personer som använder fysiskt aktiva transporter, som att gå eller cykla Långsiktig hållbarhet respektive transportförsörjning i hela landet De aspekter i det övergripande målet som gäller transportförsörjning i hela landet respektive långsiktig hållbarhet följs genom de centrala indikatorerna och komplette- rande mått för funktionsmålet och hänsynsmålet och redovisas därför under de 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Det kan noteras att utvecklingen avseende vissa aspekter går åt rätt håll, men det är i vissa fall svårt att bedöma vad som är en effekt av pandemin och inte. Oavsett detta går utvecklingen inte i tillräckligt snabb takt för att nå målen. Transportförsörjningen är inte fullt ut samhällsekonomiskt effektiv En förutsättning för att transportförsörjningen ska vara samhällsekonomiskt effektiv är att transportköparen betalar för alla de kostnader som transporten orsakar. Det gäller inte minst de s.k. externa kostnader som uppstår som följd av en transport. Exempel på effekter som orsakar externa kostnader är buller, luftföroreningar, föro- reningar av mark och vatten, intrång i naturmiljöer och utsläpp av växthusgaser. Sam- hällsekonomiska beräkningar omfattar enbart effekter som är kvantifierbara och förut- sätter att effekterna direkt eller indirekt kan värderas i monetära termer. Beräkningarna behöver därför kompletteras med bedömningar av effekter som inte värderats mone- tärt samt med känslighetsanalyser. Enligt Trafikanalys redovisningar av transportsektorns samhällsekonomiska kostnader betalade transportköparen –2019 i de flesta fall för en allt större andel av de externa kostnader som respektive transportsätt orsakade. Den trenden bröts vilket beror på att de samhällsekonomiska värderingarna av bl.a. klimateffekter och olyckor har ökat. finns det därför för de flesta trans- portsätt fortfarande betydande externa kostnader som inte betalas av transportköpar- en. Det innebär en risk för att samhället överkonsumerar vissa typer av transporter och transporter generellt jämfört med vad som är samhällsekonomiskt effektivt. En samhällsekonomiskt effektiv transportförsörjning förutsätter förutom en effektiv prissättning att de kvantifierbara nyttorna överstiger kostnaderna för de åtgärder som genomförs. Bedömningen av detta görs med hjälp av samhällsekonomiska kalkyler. Kalkylerna fångar inte allt som är relevant för att fatta beslut om vilka åtgärder som bör genomföras och är därför endast en del av beslutsunderlaget. För fyra av de elva transportinfrastrukturobjekt som öppnades för trafik 2020 redovisades en positiv sam- hällsekonomisk lönsamhet, medan fem objekt anges ha en negativ lönsamhet. För övriga två objekt saknas sådana bedömningar. För att samhället ska vara tillgängligt krävs ett transportsystem med god standard och tillförlitlighet samt en anpassning som gör att transportsystemet kan användas av alla. Vidare är en livskraftig transportbransch en viktig del då detta är en förutsättning för att medborgare och näringsliv ska kunna nyttja transporter. Transportsystemets standard och tillförlitlighet förbättras Transportsystemets standard och tillförlitlighet har i ett längre perspektiv varit oförän- drad men visade tecken på en förbättring. För att transportsystemet ska bidra till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet är en viktig del att anläggningen håller en hög standard med en god tillförlitlighet. Ökad punktlighet för gods- respektive persontåg förbättrades persontågens punktlighet till , se diagram 3.1. Det är den högsta noteringen när tidsserierna för det sammanvägda till- förlitlighetsmåttet (STM) startade. Måttet redovisar andelen tåg som planerats dagen före avgång som ankommit till slutstation. Ett persontåg anses vara om det ankommit enligt tidtabell eller högst efter tidtabell. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 heten förbättrades, minskade antalet punktlighetsstörande händelser och därmed även förseningstimmar jämfört med . Det kan delvis förklaras med att det till följd av pandemin gick färre tåg vilket ledde till färre störningar. Minsk- ningen av antalet förseningstimmar beror även på att årets många banarbeten med hastighetsnedsättningar för tågen har planerats med bättre marginaler och större tids- påslag i tidtabellerna. Det har medfört en mer robust tågplan med färre förseningar. Det har dessutom varit färre större olyckor och väderrelaterade störningar. En återkommande observation är att tåg som framförts längre sträckor har haft svårare att komma fram . I statistiken delas persontågen upp i tre underkategorier: kort-, medel- och långdistanståg. Kortdistanstågen, som utgör drygt hälften av alla planerade tåg, brukar vara de mest tillförlitliga. av dem kom fram till sitt slutmål senast efter tidtabell . Långdistanstågen, som är betydligt färre i antal, har haft svårare att hålla tidtabellen, men det är där den största förbättringen ses. av dessa tåg anlände till sitt slutmål högst efter tidtabell, vilket kan jämföras . Medeldistans- tågens punktlighet var . Även för godstågen sattes en ny topp- notering med ett punktlighetsutfall på . Detta är 2,2 procent- enheter högre än det tidigare rekordåret än 2019. Punktligheten för godståg beräknas på motsvarande sätt som för persontåg, men utan korrigering för inställda tåg (RT+5). Diagram 3.1 Punktlighet för persontåg och godståg Punktlighet persontåg, STM(5) Punktlighet godståg, RT+5 Källa: Trafikanalys och . Bättre punktlighet för flyget, men också minskad flygtrafik på grund av pandemin Inom flyget definieras punktlighet med att flygplanet rullar ut från gaten inom från utsatt avgångstid. För de statliga flygplatserna, vilka förvaltas av , var den samlade punktligheten för in- och utrikeslinjerna , se diagram 3.2. Det är en förbättring jämfört med då punktligheten var . Inrikesflyget har en högre punktlighet på jämfört med utrikesflyget som uppnådde 87,1 procents punktlighet . Som en direkt följd av pandemin har efterfrågan på persontransporter minskat kraftigt inom flygtrafiken. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Diagram 3.2 Punktlighet avgående personflyg på statliga flygplatser Punktlighet avgående personflyg, (15) Inrikes flyglinjer, (15) Utrikes flyglinjer, (15) Totalstopp i vägtransportsystemet kvar på samma nivå som 2019 Störningar i vägtransportsystemet kan generellt beskrivas genom varaktigheten på de totalstopp som sker i vägnätet. Varaktigheten i antal timmar av de förekommande totalstoppen har legat relativt stabilt , se diagram 3.3. Jämfört med 2009 minskade det totala antalet stillastående fordonstimmar med 2020, medan nivån jämfört med var i princip oförändrad. Mest utsatt av fem regioner var Region som svarade för av de stillastående fordonstimmarna följt av Region . Fördelningen av totalstoppen över året varierar mellan regionerna. Flest totalstoppstimmar förekom dock med 167 000 respektive . Diagram 3.3 Varaktighet i fordonstimmar på grund av totalstopp i det statliga vägnätet