prop · H90313 · 2021-09-21 00:00:00 — Vi vill ändå lyfta att det kan finnas skäl att förankra det nya bedömningsstödet hos arbetsförmedlare särskilt utifrån hur stödet förhåller sig till principer om likabehandling och diskriminering. Det är även viktigt att arbetsförmedlarna får stöd i hur de kan kombinera ett motiverande förhållningssätt som lyfter den arbetssökandes kompetenser och erfarenheter, med att väga in och kommunicera hur exempelvis en hög ålder påverkar sannolikheten att få ett arbete. 5.5Arbetsförmedlingens arbetsgivararbete mot prioriterade grupper behöver utvecklas konstaterar att Arbetsförmedlingens arbete gentemot arbetsgivare sällan riktats mot arbetssökande trots att arbetsgivararbetet har som mål att det ska riktas mot arbetssökande som står långt från arbetsmarknaden. har Arbetsförmedlingen på olika sätt arbetat för att stärka sitt strategiska arbetsgivararbete och finns ett eget verksamhetsområde för arbetet. Ett viktigt mål för arbetet är att öka antalet arbetsgivare som kan tänka sig att rekrytera arbetssökande som står långt från arbetsmarknaden. bedömer att det finns en tydlig styrning mot detta mål i verksamhetsplan, arbetsgivarstrategi och nationella överenskommelser med arbetsgivare. Styrningen har också fått genomslag hos företagsrådgivarna som arbetar för att 179Riksrevisionen, Arbetsförmedlingens matchningsarbete – svag kunskapsbas och brister i styrningen, 2019, och Effektiviteten i förmedlingsverksamheten – förmedlarnas attityder och arbetssätt har betydelse, 2020. 180Riksrevisionen, Arbetsförmedlingens matchningsarbete – svag kunskapsbas och brister i styrningen, 2019. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N stärka relationerna med arbetsgivarna. Varken företagsrådgivare eller de nationella överenskommelserna lyfter dock äldre arbetssökande som en prioriterad grupp Fokus för arbetet är arbetssökande som är utrikes födda, personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, personer med endast förgymnasial utbildning och ungdomar. Ett aktivt arbetsgivararbete är viktigt för att öka arbetsgivarnas vilja att ta emot arbetssökande som står längre från arbetsmarknaden. Det är också ett sätt att främja mångfald och bemöta stereotypa uppfattningar hos arbetsgivare. Forskning har till exempel visat att äldre arbetssökande har väsentligt lägre chans att bli kallade till en anställningsintervju än yngre personer med likvärdig kompetens. vill därför framhålla vikten av ett fortsatt aktivt arbetsgivararbete, som även beaktar äldres ökade risk för långtidsarbetslöshet. •Rikta arbetsgivararbetet mot de arbetssökande som enligt Arbetsförmedlingens samlade analys befinner sig längre från arbetsmarknaden. 5.6Arbetsförmedlingen behöver stärka sitt arbete mot åldersdiskriminering har Arbetsförmedlingen i verksamhetsplanerna tydligt styrt mot att motverka diskriminering i bemötandet av arbetssökande och arbetsgivare. Även om inte granskat om arbetet mot diskriminering har fått effekt bedömer vi att styrningen fått genomslag i verksamheten. I våra intervjuer med chefer och medarbetare framkommer att det finns en levande diskussion om olika diskrimineringsfrågor inom Arbetsförmedlingen. Det pågår också ett visst påverkansarbete mot arbetsgivare för att främja mångfald och motverka diskriminering i arbetslivet, bland annat genom digitala kanaler och företagsrådgivarnas kontakter med arbetsgivare. Trots det genomslag som diskrimineringsfrågorna fått är samlade bedömning från intervjuer och annat material att diskriminering av äldre i arbetslivet haft begränsad omfattning. Stort fokus har legat på att motverka diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet och funktionsnedsättning. En anledning till det kan vara att regeringen gett uppdrag till Arbetsförmedlingen som rör dessa diskrimineringsgrunder. Många inskrivna vid Arbetsförmedlingen riskerar också att bli diskriminerade på arbetsmarknaden utifrån dessa diskrimineringsgrunder vilket kan motivera att uppdragen har ett sådant fokus. ser dock en risk för att Arbetsförmedlingen begränsar sitt arbete för att motverka diskriminering i arbetslivet till de diskrimineringsgrunder som regeringen lyfter genom olika uppdrag. Arbetsförmedlingen bör därför fortsätta sitt arbete med att motverka diskriminering, men i större utsträckning än även belysa och motverka R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR Ett sådant arbete är viktigt för att motverka ålderism och åldersdiskriminering mot äldre på arbetsmarknaden. En mycket viktig del i detta arbete handlar om att sträva efter att ändra arbetsgivares attityder till äldre arbetssökande. Här har Arbetsförmedlingen en viktig roll, genom sin unika position på arbetsmarknaden. Vi är medvetna om att frågan om åldersdiskriminering kräver ett långsiktigt och uthålligt arbete från flera olika aktörer. Viktiga aktörer är bland annat , arbetsmarknadens parter och forskarvärlden. Regeringen har en viktig roll i att styra detta arbete. •Öka fokus på åldersdiskriminering i exempelvis interna utbildningar, samt förstärk arbetet gentemot arbetsgivare för att motverka åldersdiskriminering i arbetslivet. 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Rapporter och dokument från Arbetsförmedlingen Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens årsredovisning 2015, 2016. Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens årsredovisning 2016, 2017. Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens årsredovisning 2017, 2018. Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens årsredovisning 2018, 2019. Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens årsredovisning 2019, 2020. Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsrapport , 2015. Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsrapport , 2016. Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsrapport , 2017. Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsrapport , 2018. Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsrapport , 2019. Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsutsikterna . Prognos för arbetsmarknaden –2016, . Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsutsikterna . Prognos för arbetsmarknaden –2017, . Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsutsikterna . Prognos för arbetsmarknaden –2017, . Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsutsikterna . Prognos för arbetsmarknaden –2018, . Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsutsikterna . Prognos för arbetsmarknaden –2018, . Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsutsikterna . Prognos för arbetsmarknaden –2019, . Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsutsikterna . Prognos för arbetsmarknaden –2019, . R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsutsikterna . Prognos för arbetsmarknaden –2020, . Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsutsikterna . Prognos för arbetsmarknaden –2020, . Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsutsikterna . Prognos för arbetsmarknaden –2021, . Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsutsikterna . Utvecklingen på arbetsmarknaden –2021, . Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsutsikterna . Utvecklingen på arbetsmarknaden –2022, . Arbetsförmedlingen, Insatser för att förhindra långvarig arbetslöshet. Arbetsförmedlingens återrapportering , dnr Af-2013/508922, 2014. Arbetsförmedlingen, Definition av arbetslösa med utsatt ställning (internt PM), 2015. Arbetsförmedlingen, Principer för Lika rättigheter och möjligheter i arbetslivet (LIKA), 2017. Arbetsförmedlingen, Äldres arbetsmarknadssituation, dnr Af-2018/0017 7933, 2018. Arbetsförmedlingen, Jobbchansen för inskrivna vid Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingen analys 2018:4, 2018. Arbetsförmedlingen, Handläggarstöd: Annonsering av lediga platser i Platsbanken, dnr 2017/0064 8596, AFHS 43/201 Version 3.0, 2018. Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens budgetunderlag 2020–2022, 2019. Arbetsförmedlingen, Policy för Arbetsförmedlingens arbete med lika rättigheter och möjligheter i arbetslivet, 2019. Arbetsförmedlingen, Målbild för Arbetsförmedlingens arbetsgivararbete 2019–2021, 2019. Arbetsförmedlingen, Vissa förutsättningar inför reformeringen av Arbetsförmedlingen –Rapportering i enlighet med regeringsuppdrag, dnr Af-2019/0021 5123, . Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadspolitiska program 2019, 2020. Arbetsförmedlingen, Nationella överenskommelser. Nya kriterier , 2020. Arbetsförmedlingen, Bedöma och planera i BÄR. För sökande inom Rusta och matcha-område. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Arbetsförmedlingen, Beskrivning av arbetsmarknadspolitisk bedömning med ett statistiskt bedömningsstöd i Kundval Rusta och Matcha – Rättsliga ställningstaganden, 2020. Arbetsförmedlingen, Strategi för kundarbetet – digitalt först, 2020. Arbetsförmedlingen, Förbereda för reformeringen av myndigheten. Återrapport regleringsbrev 2020, dnr Af-2020/0034 2118, 2020. Arbetsförmedlingen, Strategiskt arbetsgivararbete. Återrapport regleringsbrev 2020, dnr Af-2020/0047 4974, 2020. Arbetsförmedlingen, Slutredovisning. Arbetsförmedlingens lokala närvaro , dnr. Af-2020/0000 3708, 2020. Arbetsförmedlingen, Arbetssökandes handlingsplan handläggarstöd AFFS 2014:1, 2014. Arbetsförmedlingen, Handläggarstöd rusta och matcha, dnr Af-2020/0003 6161, . Arbetsförmedlingen, Ny nivåindelning statistiskt bedömningsstöd Rusta och matcha, . Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingen. i samtid och framtid, . Arbetsförmedlingen, ”Lika rättigheter och möjligheter i arbetslivet”, erochmojligheteriarbetslivet.4.6d301d30136cf78572e800013739.html, hämtad . Arbetsförmedlingen, ”Insatser för att förhindra långvarig arbetslöshet”, rivningochintroduktionq/insatserforattforhindralangvarigarbetsloshet.4.7c1307d0 13f0debcacffb0.html, hämtad . , Attityder till produktivitet och anställningskostnad över livscykeln Vad säger arbetsgivarna?, rapport 2019:12, IFAU, 2019. Assadi, En profilfråga: Hur använder arbetsförmedlare bedömningsstödet?, rapport 2014:1, IFAU, 2014. Assadi och , Enhetlighet och träffsäkerhet i arbetsmarknadspolitiken: Hur använder arbetsförmedlare statistisk profilering i mötet med den arbetssökande?, rapport 2014:14, IFAU, 2014. R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR , M. och , S., Påverkar arbetssökandes ålder och kön chansen att få svar på jobbansökan? Resultat från ett fältexperiment, rapport 2017:8, IFAU, 2017. , M. och , S., Bortvald på grund av ålder – åldersdiskriminering vid rekryteringar, rapport 11, Delegationen för senior arbetskraft, 2018. Ds 2019:2, Höjda åldersgränser i pensionssystemet och i andra trygghetssystem. Ds 2007:21, Äldres arbetsutbud och möjligheter till sysselsättning – , S., Hensvik, L. och , O., Den svenska arbetsmarknaden och dess utmaningar, rapport 2017:5, IFAU, 2017. , P., Laun, L., , M., , H., Drivkrafter och möjligheter till ett förlängt arbetsliv, rapport 2018:20, IFAU, 2018. , Arbetsgivares attityder till äldre arbetskraft, rapport 2012:2, 2012. , Arbetsförmedlingens matchningsarbete – svag kunskapsbas och brister i styrningen, 2019. , Effektiviteten i förmedlingsverksamheten – förmedlarnas attityder och arbetssätt har betydelse, 2020. , Särskild löneskatt för äldre – redovisning och effekter, 2020. , I., 70 är det nya 50, rapport 21, Delegationen för senior arbetskraft, 2020. SOU 2013:25, Åtgärder för ett längre arbetsliv. SOU 2019:3, Effektivt, tydligt och träffsäkert – det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad, slutbetänkande av . SOU 2020:69, Äldre har aldrig varit yngre – allt fler kan och vill arbeta längre, betänkande av Delegationen för senior arbetskraft. Statskontoret, Arbetsförmedlingens interna styrning. Slutrapport om förändringsarbetets genomslag, rapport 2019:3, 2019. Budgetlag (2011:203). Diskrimineringslag (2008:567). Förordning (2007:603) om internstyrning och kontroll. Förordning (2007:414) om jobb- och utvecklingsgarantin. Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Myndighetsförordning (2007:515). 2011/12:1 utgiftsområde 14 avsnitt 3.3, bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88. 2018/19:133, En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv, bet. 2019/20:SfU5, rskr. 2019/20:10. Regeringsformen (1974:152). Ekonomifakta, ”Vinst av att gå från bidrag till arbete”, bidrag-till-arbete/, hämtad . Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, , beslutad . R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Metod för att bedöma Denna bilaga beskriver de dokumentstudier och intervjuer som gjorts för att bedöma om Arbetsförmedlingens styrning av verksamheten bidrar till att arbetssökande ska kunna återgå i arbete. För att bedöma Arbetsförmedlingens styrning har vi gått igenom aktuella styrdokument, verksamhetsplaner och vissa återrapporteringar för åren 2015–2020: •Arbetsförmedlingens övergripande verksamhetsplan inklusive uppföljningspaket •Policy för lika rättigheter och möjligheter Syftet har varit att kartlägga vilka prioriteringar som gjorts i verksamheten, och på vilket sätt det kan beröra arbetssökande . Det har exempelvis handlat om vilka arbetssökande som berörs av mål och uppdrag i verksamhetsplaner (se tabell 5 i kapitel 3), eller på vilket sätt som inriktningen för verksamheten i strategier och policyer omfattar arbetssökande eller en hög ålder. För att kartlägga vilken kunskap Arbetsförmedlingen har om arbetsmarknadssituationen för arbetssökande har vi gått igenom årliga rapporter –2020 som har producerats av Arbetsförmedlingen: •Arbetsmarknadsutsikter (vår och höst) •Arbetsmarknadsrapport (årlig) •Årsrapport om arbetsmarknadspolitiska program (årlig). I genomgången av rapporterna har vi undersökt vilka analyser som presenteras av äldre arbetssökandes arbetsmarknadssituation och vilka grupper av arbetssökande som i övrigt berörs av rapporterna. Vi har också gjort en sammanställning av hur många av Arbetsförmedlingens rapporter som särskilt fokuserar på olika grupper av arbetssökande. Sammanställningen innefattar samtliga rapporter som har publicerats av Arbetsförmedlingen, och som finns tillgängliga på Arbetsförmedlingens webbplats. Utifrån beskrivningen av rapporterna på webbplatsen har vi R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR kategoriserat om rapporten särskilt omfattar en viss grupp av arbetssökande. Kategoriseringen har gjorts på följande sätt: •Rapporter som rör en fråga som är specifik för en grupp kategoriseras som att den rör den gruppen. Exempelvis kategoriseras rapporten på ungdomsarbetslösheten som att den särskilt berör gruppen ungdomar. •En rapport kan kategoriseras som att särskilt beröra flera grupper eller egenskaper hos arbetssökande. Ett exempel är rapporten kvinnor på arbetsmarknaden. Den kategoriseras som att den både har särskilt fokus på kön och på utrikes födda. •Rapporter som rör sakfrågor, exempelvis Slutrapport om samverkan mellan , berör inte någon grupp av arbetssökande särskilt enligt beskrivningen. Den ingår därmed inte •Rapporter som inte tydligt anger ett särskilt fokus för vilka grupper som berörs ingår inte heller i sammanställningen, exempelvis Att mäta jobbchansen. Denna typ av rapport kan dock innehålla jobbchanser uppdelat på olika grupper av arbetssökande. •Följande årliga rapporter ingår inte heller i sammanställningen: −Prognos: Var finns jobben? −Arbetsmarknadsutsikter vår och höst −Årsrapport om arbetsmarknadspolitiska program. I tabell 6 visas sammanställningen av antalet rapporter publicerade av Arbetsförmedlingen 2015–2020 som särskilt berör vissa grupper av arbetssökande. Tabell 6 Antal rapporter publicerade av Arbetsförmedlingen 2015–2020 som särskilt berör vissa grupper av arbetssökande. Grupp av arbetssökande som särskilt berörs Utrikes födda och/eller nyanlända Kön (särskilt fokus män/kvinnor) Arbetssökande med kort utbildning som medför nedsatt arbetsförmåga Personer som är sjukskrivna Arbetssökande över 55 år 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vi har även undersökt vilket material som finns om ålder eller äldre arbetssökande på Arbetsförmedlingens intranät VIS och på myndighetens externa webbplats. Sådant material kan vara tips, poddar och utbildningsmaterial. Vi har också undersökt vilka utbildningar som finns internt som rör diskriminering, mångfald och likabehandling, och om de berör ålder eller äldre arbetssökande. Dokumentstudierna har kompletterats med intervjuer med handläggare (arbetsförmedlare och företagsrådgivare) samt sexton intervjuer med medarbetare och chefer på myndighetens stab, analysavdelningen, HR-avdelningen, avdelningen för personligt distansmöte och verksamhetsområdena för arbetssökande och arbetsgivare. Syftet med intervjuerna har varit att öka vår förståelse för specifika delar i Arbetsförmedlingens verksamhet, exempelvis om arbetsmarknadspolitiska bedömningar, uppföljning av verksamhet, ökad digitalisering av kundflöden eller arbete mot diskriminering i arbetslivet. Intervjuerna har även handlat om kunskapen på Arbetsförmedlingen om arbetsmarknadssituationen för arbetssökande och hur prioriteringar görs mellan olika grupper av arbetssökande. Samtliga intervjuer genomfördes via telefon och utgick från en intervjuguide som intervjupersonerna fick ta del av i förväg. Samtliga intervjuade har fått möjlighet att ta del av och kommentera minnesanteckningar från intervjun. Vi har använt programmet Nvivo för att sortera och analysera intervjumaterialet utifrån olika områden och frågor i granskningen. Verksamhet riktad till arbetssökande I granskningen har vi undersökt vilket stöd som arbetsförmedlare får i sitt arbete för att stötta arbetssökande . Det kan handla om utbildning, styrdokument som handläggarstöd och riktlinjer eller olika bedömningsstöd för att genomföra arbetsmarknadspolitiska bedömningar av arbetssökandes stödbehov. Vi har även intervjuat elva arbetsförmedlare som arbetar både på lokalkontor i olika regioner och på avdelningen för personligt distansmöte där arbetssökande får stöd via telefon och digitalt. Vi gjorde i ett första steg ett urval av kontor för att få en spridning från Arbetsförmedlingens olika regioner och arbetssätt gentemot arbetssökande (lokalkontor eller digitalt). Därefter valde Arbetsförmedlingen intervjuperson vid det utvalda kontoret. Intervjuerna med arbetsförmedlare har syftat till att få en uppfattning om och hur Arbetsförmedlingens styrning påverkar arbetsförmedlares arbete med arbetssökande . Intervjuerna har också syftat till att öka vår förståelse av Arbetsförmedlingens verksamhet och eventuella risker samt utmaningar och förbättringsområden som handläggarna ser i arbetet med arbetssökande . R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR Vi har i möjligaste mån försökt triangulera intervjumaterialet med andra källor, som interna dokument på Arbetsförmedlingen och utredningar om Arbetsförmedlingen. Intervjufrågor till arbetsförmedlare berörde följande områden: •Generellt om arbetets inriktning och eventuellt fokus på särskilda grupper av arbetssökande •Uppfattningar om möjligheterna för arbetssökande att få arbete •Särskilda arbetssätt i kontakten med arbetssökande över 55 år •Om arbetsmarknadspolitiska bedömningar – användning av bedömningsstöd och att väga in ålder •Beslut om insatser utifrån ålder •Vilka grupper som prioriteras på Arbetsförmedlingen •Utbildning eller information om arbetslöshet utifrån ålder och åldersdiskriminering •Arbetsförmedlingens arbete för att motverka diskriminering •Förbättringsmöjligheter i Arbetsförmedlingens arbete för att arbetssökande ska återgå i arbete Verksamhet riktad till arbetsgivare Vi har även granskat Arbetsförmedlingens styrning av verksamhet som riktar sig till arbetsgivare genom dokumentstudier och intervjuer. Vi har gått igenom strategier, nationella överenskommelser med arbetsgivare och beskrivningar av arbetsgivararbetet i syfte att kartlägga de prioriteringar som har gjorts av verksamhetens inriktning. I tabell 7 redovisas vilka målgrupper som de 23 nationella överenskommelserna med arbetsgivare riktade sig mot. En överenskommelse kan ha flera målgrupper. Tabell 7 Arbetsförmedlingens överenskommelser med arbetsgivare utifrån angivna målgrupper av arbetssökande . Nyanlända/utomeuropeiskt födda Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Arbetssökande som behöver stöd för att komma ut på arbetsmarknaden Arbetssökande över 55 år Vi har även intervjuat elva företagsrådgivare som på olika sätt ansvarar för kontakter med arbetsgivare inom sitt område. Företagsrådgivarna har valts ut från olika regioner i . Intervjuerna med företagsrådgivarna har berört arbetsgivares syn på arbetssökande och hur Arbetsförmedlingen arbetar 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N gentemot arbetsgivare, se rutan nedan. Vissa frågor som ställdes till arbetsförmedlarna ställdes också till företagsrådgivarna, exempelvis om kunskap och prioriteringar av arbetssökande på Arbetsförmedlingen. Intervjufrågorna till företagsrådgivare berörde följande områden: •Arbete inom särskilda branscher eller med olika typer av arbetsgivare •Vilka arbetssökande som berörs av arbetsgivararbetet •Möjligheterna att få arbete för arbetssökande över 55 år •Utbildning eller information om arbetslöshet utifrån ålder och åldersdiskriminering •Eventuellt stöd i arbetet som företagsrådgivare som rör ålder eller diskriminering •Ny organisation med eget verksamhetsområde för arbetsgivararbetet •Förbättringsmöjligheter i Arbetsförmedlingens arbete för att arbetssökande ska återgå i arbete R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N En studie av nyinskrivna arbetssökande på Arbetsförmedlingen Denna bilaga beskriver studie av nyinskrivna arbetssökandes sannolikhet att vara i arbete från inskrivning. En förklaring till att arbetslöshetstiderna är längre för äldre arbetslösa skulle kunna vara att de allra flesta varit arbetslösa tidigare i livet och därmed har en svagare förankring på arbetsmarknaden. Utifrån denna förklaringsmodell kan man förvänta sig att de som blir arbetslösa efter att de fyllt 55, men inte har en tydlig arbetslöshetshistorik, skulle ha en låg risk att kvarstå i arbetslöshet. har därför analyserat om de som blir arbetslösa senare i livet, och inte varit inskrivna på Arbetsförmedlingen , också har svårare att återgå i arbete jämfört med arbetslösa . Syftet har varit att på så sätt undersöka sannolikheten att komma i arbete för de arbetssökande som åtminstone inte varit inskrivna på Arbetsförmedlingen, och därmed kan antas ha en något bättre förankring på arbetsmarknaden. Vi har använt en linjär modell för att skatta sannolikheten att vara i arbete för nyinskrivna arbetssökande vid Arbetsförmedlingen. Med nyinskriven menas att den arbetslösa inte har varit inskriven på Arbetsförmedlingen . De arbetssökande blev inskrivna –. Alla individer har följts efter att de blev inskrivna. Vi har exkluderat vissa grupper av nyinskrivna från analysen: deltagare i etableringsprogrammet, personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, ungdomar som inte fyllt 25, deltagare i det förstärkta stödet från och de som vid inskrivningen var deltidsarbetssökande eller ombytessökande. Dessa grupper omfattar ungefär hälften av de nyinskrivna.