prop · H803106 · 2021-03-17 00:00:00 — Greco grundades genom ett partsavtal, där är en av de 17 medstiftarna. medlemsstater samt , och också är medlemmar. Greco har till uppgift att genom systematiska ömsesidiga utvärderingar, kontrollera hur medlemsstaterna följer sina åtaganden enligt konventioner mot korruption och övriga antikorruptionsstandarder. Varje utvärderingsrunda fokuserar på ett par samhällssektorer och allt från lagstiftning till praktik utvärderas. Utvärderingsteamets rapport, med fakta, analys och rekommendationer, diskuteras och beslutas av . Rekommendationerna är tvingande och syftar till att stärka ländernas kapacitet att motverka korruption. Genomförandet följs regelbundet upp till dess att en stor andel av rekommendationerna är helt genomförda. Den pågående femte utvärderingsrundan (2017–) fokuseras på regeringen och polismyndigheter. Utvärderingen av genomfördes , med utvärderingsteamets besök i . Utvärderingsrapporten, med 15 rekommendationer, diskuterades och beslutades och lämnade in sin rapport om genomförandet av rekommendationerna. har Greco, trots covid-19-pandemin, kunnat behandla två utvärderingsrapporter i fjärde rundan och sex i femte rundan, dvs. Ett stort antal uppföljningsrapporter har också behandlats under de digitala plenarmötena. Greco har också möjlighet att på eget initiativ och utanför den ordinarie utvärderingsprocessen granska länder där det kan antas att viktiga förändringar genomförs som går emot rekommendationer eller andra styrdokument på ett område som Greco redan utvärderat. har , , och varit aktuella för den proceduren. valdes den svenska delegationsledaren till vice ordförande i . Mandatperioden är densamma som gäller för den femte utvärderingsrundan. Samarbetet inom kulturområdet har fortsatt inom ramen för styrkommittén för kultur, kulturarv och landskap (CDCPP). har sammankallats digitalt två gånger , . Mötena har utvecklats med tematiska fördjupningar. Temana har varit covid-19-pandemins påverkan på den kulturella och kreativa sektorn, klimatförändring och hållbar utveckling samt artificiell intelligens och kultur, kreativitet och kulturarv. Flera initiativ har tagits inom kommitténs ansvarsområde. Bland annat har ett manifest för konsten och kulturens yttrandefrihet i den digitala eran samt ett koncept för en ny digital utställning inom ramen för denna fråga utarbetats och lanserats som en del av 70-årsfirandet av . Inom kulturarvsområdet har ministerkommittén antagit en rekommendation om främjande av kontinuerligt riskförebyggande i den dagliga förvaltningen av kulturarvet. Genomförandet av den europeiska kulturarvsstrategin har fortsatt bl.a. med insamling av goda exempel på kulturarvsutbildning. Arbetet med att marknadsföra såväl konvention om brott med anknytning till kulturegendom (Nicosiakonventionen) liksom ramkonvention om kulturarvets värde för samhället (Farokonventionen) har fortsatt. program Europeiska kulturarvsdagarna genomfördes på temat Konst och underhållning som i attraherade cirka 59 000 besökare, en ökning jämfört med föregående år. genomfördes kulturarvsdagarna på temat Kulturarv och utbildning med 35 deltagande länder. I genomfördes 160 lokala arrangemang, varav flera digitala. antog ministerrådet två rekommendationer avseende implementeringen av den europeiska landskapskonventionen, om landskap och demokrati respektive om landskapsintegrering relaterat till rurala territorier. Totalt har 40 länder inklusive ratificerat landskapskonventionen. Det ungdomspolitiska samarbetet består av en styrkommitté för mellanstatligt samarbete, en operativ verksamhet med en särskild ungdomsfond, ungdomscenter i och samt ungdomsorganisationernas eget organ för att diskutera ungdomspolitik, det konsultativa ungdomsrådet (). och det konsultativa ungdomsrådet arbetar enligt principen om delat beslutsfattande och har gemensamma möten . Inom ramen för ungdomspolitiska samarbete har arbetat med frågor som rör ungas inkludering, ungas delaktighet och inflytande samt ungas möjlighet att åtnjuta rättigheter och icke-diskriminering. antogs den gemensamma ungdomsstrategin för perioden –2030 av ministerrådet. Strategin har som mål att behålla och stärka stora delar av nuvarande arbete, som den fokuserar på att utveckla ett antal områden mot bakgrund av nya utmaningar och förhållanden. Strategin utgår från fyra tematiska prioriteringar: stärkandet 2020/21:106 av den pluralistiska demokratin, ungas tillgång till rättigheter, fredliga och inkluderande samhällen samt ungdomsarbete. Ungdomsstrategin uppmanar medlemsstaterna att vara vaksamma på samhällseffekter av teknisk utveckling inom till exempel artificiell intelligens och digitalisering. Den betonar även vikten av ett fortsatt starkt engagemang för demokrati och ungas rättigheter, mångfald och inkludering. ungdomssektor ska enligt strategin fortsatt syfta till att göra det möjligt för ungdomar i hela att aktivt upprätthålla, försvara, främja och dra nytta av kärnvärden för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. har under processens gång bland annat verkat för att strategin ska vara inkluderande och omfatta alla ungdomar. utvecklingsbank (CEB) grundades och har som mål att bidra till förbättrade levnadsförhållanden och social sammanhållning i . Motivet för att inrätta banken var att möta behoven i samband med de flyktingströmmar som följde efter . Banken arbetar fortsatt med att bistå mottagarländer med finansiering för att ta hand om och integrera flyktingar. I samband med covid-19-pandemin ökade dock efterfrågan och behovet av bankens långivning till hälsosektorn kraftigt. ökade antalet godkända projekt med , jämfört med året innan. Totalt godkändes 52 projekt , motsvarande rekordnivån (godkändes 46 projekt motsvarande ). godkände banken ett svenskt lån om till kommun för renovering och nybyggnad av skolbyggnader. Lånet ska leda till nya skolplatser för 1 000 förskoleelever och 3 100 skolelever och ska bidra till integrationen i regionen genom att av investeringen görs i utsatta områden där en stor andel av barnen har utländsk bakgrund. Bankens högsta beslutande organ är guvernörsstyrelsen där representeras av ambassadören vid . I bankens administrativa råd representerar en tjänsteman från . Banken utgår från värderingar och principer, men är en separat juridisk enhet. generalsekreterare bedömer om de projekt som banken föreslår överensstämmer med politiska och sociala mål. har varit pådrivande för att banken ska införa jämställdhetsanalyser i sin projektbedömning, vilket också skedde . har även varit drivande för att banken ska genomföra styrreformer, bl.a. för att minska överlappningen mellan de styrande organens arbete, samt administrativa besparingar. 5Relationer till andra länder och utvecklingen i vissa medlemsstater Utvecklingen i har fortsatt i negativ riktning när det gäller demokrati, rättsstatsfrågor och respekten för de mänskliga rättigheterna. kommissarie för mänskliga rättigheter besökte och uppmanade i sin rapport turkiska myndigheter att återställa rättsväsendets oberoende och upphöra med förtrycket av människorättsförsvarare, journalister och advokater. Mijatović har också uppmärksammat situationen för migranter och flyktingar i gränsområdet mellan och liksom turkiska myndigheters blockering av delar av internet samt intervenerat i människorättsförsvaren fall i . för motverkande av tortyr (CPT) har publicerat två rapporter från planerade och ad hoc-mässiga besök i respektive 2019. I rapporten från det sistnämnda besöket konstateras vissa förbättringar men att förhållandena för häktade och dömda fångar är oacceptabla på många områden. En strukturerad dialog äger rum inom en arbetsgrupp mellan och sekretariat om konkreta åtgärder för att förbättra situationen inom utvalda områden för mänskliga rättigheter. Bland annat har en dialog förts om arbetet i den så kallade i om prövning av administrativa åtgärder efter kuppförsöket 2016. har ett av sina största fältkontor i . Många av projekten finansieras av EU. I ministerkommittén har situationen i behandlats vid ett flertal tillfällen. Även EU har fortsatt att uttrycka oro över den negativa utvecklingen och inskärpt att måste respektera sina åtaganden enligt den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () samt uttalat stöd för fortsatta dialog med . Den så kallade fulla övervakningsproceduren som beslutades av den parlamentariska församlingen har fortgått. har varit föremål för denna form av omfattande granskning. har prövat flera mål där turkiska medborgare överklagat frihetsberövanden och uppsägningar efter kuppförsöket 2016. I domstolens första substantiella dom, som behandlar journalisters situation och långa frihetsberövanden sedan kuppförsöket, fastslog domstolen att brutit mot rätten till frihet och säkerhet samt yttrandefrihet. Domstolen har i flera efterföljande domar slagit fast att gjort sig skyldigt till godtyckliga frihetsberövanden och långdragna rättsprocesser i strid mot . när det gäller har domstolen konstaterat kränkningar av artikel 18 i två mål. 2020/21:106 gäller Selahattin Demirtaş mot och stora kammare upprätthöll domen mot för överträdelser av rätten att utan dröjsmål ställas inför domare, begränsning av användningen av inskränkningar i rättigheter samt rätt till fria val. Domstolen konstaterade också att Demirtaş borde försättas på fri fot. Selahattin Demirtaş var för händelserna medordförande för demokratiska parti (HDP). Det andra målet rör människorättsförsvararen som frihetsberövades i anslutning till de s.k. Gezi park-protesterna och därefter ställdes inför rätta. fastslog i sin dom att frihetsberövandet skett utan laglig grund och att borde försättas på fri fot. överklagade beslut till den stora kammaren som avböjde att ta upp ärendet. har sedan dom vunnit laga kraft tagit upp fallet till diskussion och upprepat kravet på frigivande. slog konstitutionsdomstol fast att frihetsberövandet av inte var olagligt. Efter de turkiska lokalvalen 2019 har flera folkvalda borgmästare i frihetsberövats och ersatts av regeringstrogna tjänstemän. för lokala och regionala organ observerade lokalvalen och dess ordförande kritiserade turkiska myndigheters agerande. Den förvärrade situationen för människorättsaktivister och journalister i har varit föremål för återkommande diskussioner i flera av strukturer, framförallt i ministerkommittén och i den parlamentariska församlingen. meddelade dom i ett överträdelseförfarande enligt artikel 46.4 i och konstaterade att brustit i sin skyldighet att rätta sig efter domstolens dom om den tidigare frihetsberövade oppositionspolitikern . Målet har följts nära av . Efter att meddelat att Mammadov var fri efter ett avgörande i landets högsta domstol och utan egentliga, frihetsinskränkande restriktioner beslutades att målet inte längre skulle vara en stående punkt på ministerkommitténs veckovisa möten. , några månader efter det tidigarelagda parlamentsvalet i , meddelade slutligen att de fällande domarna mot Mammadov och ytterligare en av de klagande, , upphävts. Dock kvarstår domarna avseende sex övriga klaganden i målet. Dessa personer som är människorättsförsvarare, människorättsadvokater och civilsamhällesaktivister förhindras även att återuppta sina aktiviteter genom till exempel reseförbud, frusna bankkonton och uteslutande från på grund av den fällande domen. I målet Alijev mot har advokaten och människorättsförsvararen frihetsberövats utan tillräckliga bevis och fått sitt hem genomsökt på Skr. 2020/21:106 otillräckliga grunder. Domstolen anser att åtgärderna haft till syfte att tysta och straffa klaganden för hans aktiviteter för mänskliga rättigheter. illegala annektering av samt dess pågående aggression i östra har fortsatt att prägla arbetet i . Därtill har stöd till de så kallade utbrytarregionerna Transnistrien i och och i samt dess agerande i till följd av de utdragna konflikterna tagits upp i ministerkommittén –2020. återfick sin rösträtt i den parlamentariska församlingen och har återupptagit sin betalning av medlemsavgiften till . Däremot har inte betalat utebliven ränta på medlemsavgiften, vilket har påkallats av flera medlemsstater i ministerkommittén. Rådets generalsekreterare har i ett uttalande meddelat att alltjämt är skyldigt att betala den utestående räntan om . Efter beslut i samt en efterföljande nationell omröstning antogs ett antal ändringar till konstitution. En av ändringarna innebär att beslut fattade av internationella organ, inom ramen för internationella avtal som ingått, kan prövas av den ryska . Om anser att beslutet inte är förenligt med den ryska konstitutionen, ska rysk lag tillämpas före internationell lag. Detta gäller enligt rysk lag , men principen fick genom ändringen konstitutionell status. Konstitutionsändringen har bemötts av kritik inom eftersom den innebär en underminering av ställning i . rådgivande organ med fokus på internationell och konstitutionell rätt, , antog ett yttrande där de föreslagna konstitutionsändringarna kritiserades. underströk att har ratificerat och därmed måste acceptera samt verkställa bindande domar. besökte generalsekreterare för samtal med utrikesminister , justitieminister samt ombudsmannen för mänskliga rättigheter, Moskalkova. kommissarie för mänskliga rättigheter har uppmärksammat krympande utrymme för yttrande-, mötes- och föreningsfriheten samt uttryckt sin oro för människorättsförsvarares och journalisters situation i landet. Detta i synnerhet i delrepubliken , där fall särskilt lyfts. Kommissarien har betonat vikten av att Tepsurkajevs fall följs av en oberoende och effektiv utredning. har dessutom uppmanats att anta strukturåtgärder på politisk, lagstiftande samt operativ nivå, för att möjliggöra en förbättring av situationen i fråga om mänskliga rättigheter på . Kommissarien har även uppmärksammat nervgiftsattacken på oppositionspolitikern och påtalat vikten 2020/21:106 av att ryska myndigheter genomför en oberoende och effektiv utredning av Navalnyjs fall. uppmanade kommissarien den ryska statsduman att avstå från att anta de uppmärksammade tilläggen till lagstiftningen om utländska agenter, som föreslagits tidigare . är alltjämt föremål för ett stort antal överklaganden till . hade sammanlagt 9 238 pågående fall som rörde , som också var den medlemsstat mot vilken flest gällande domar meddelades (445 stycken). De mest uppmärksammade fällande domarna mot var ZA m.fl. mot samt det mellanstatliga målet mot . Det förstnämnda målet berörde förbudet mot förnedrande behandling samt rätten till frihet och säkerhet och handlade om fyra asylsökande som kvarhållits i transitzonen på . Det andra målet behandlade ett stort antal gripanden och utvisningar från av georgiska medborgare. förpliktigades i det målet att betala skälig gottgörelse till de drabbade georgiska medborgarna. avgjordes ett mål kopplat till den ryske oppositionspolitikern , som gripits under en protest mot presidentvalet . Domstolen ansåg att gripandet stridit mot förbudet mot förnedrande behandling och bestraffning, till följd av det övervåld som oppositionspolitikern utsatts för under gripandet. bedriver ett tekniskt samarbete med och ett Europarådskontor är beläget i . Samarbetet avser bland annat åtgärder för att förbättra fångvård, reformer av straffrättsprocessen samt utbildning av domare om och praxis. handlingsplan för sträcker sig mellan 2018–2022 efter att en förlängning beslutats . Handlingsplanen har ett brett fokus på mänskliga rättigheter, jämställdhet, demokrati, rättsstatsreformer samt kampen mot korruption och omfattar . stöder verksamhet i genom Sida inom ramen för ett regionalt program. återfick sin rösträtt i den parlamentariska församlingen. Den ukrainska regeringen har intagit en kritisk hållning till beslutet om återupptagande i församlingen och den ukrainska delegationen valde att inte delta vid församlingens höstsession 2019 i protest mot beslutet. antog ett yttrande där kritik riktades mot ett uppmärksammat beslut fattat av konstitutionsdomstol. Kritiken rörde beslutets effekter på antikorruptionslagstiftningen i . samma månad antogs ytterligare ett yttrande där kommissionen fastslog att den ukrainska är i stort behov av en reformering för att rådande antikorruptionslagstiftning ska få önskad effekt. hanterade 2 414 mål som rörde , som resulterade i 109 fällande domar. De flesta fällande domar som meddelas mot hänför sig till samma, strukturella problem i det Skr. 2020/21:106 ukrainska rättssystemet. Dessa tar sig ofta uttryck i upprepade kränkningar av rätten till en rättvis rättegång genom exempelvis brister i verkställandet av domar samt långa och utdragna rättsprocesser. Även konstaterade kränkningar av de mänskliga rättigheterna kopplade till bristfälliga förhållanden i fängelser och andra kriminalvårdande institutioner är vanligt förekommande. Det pågår också flera mellanstatliga mål mellan och , som i huvudsak hänför sig till situationen för de mänskliga rättigheterna på sedan den olagliga annekteringen 2014 samt den ryska aggressionen i östra . En delegation från för förebyggande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CPT) besökte för att övervaka förhållandena för intagna i ukrainska fängelser. Ett antal brister uppmärksammades genom den rapport som kommittén publicerade senare . har antagit en ny handlingsplan för samarbete med 2021–2024 som omfattar projekt och program för . Handlingsplanen syftar till att närma lagstiftning och förvaltning till europeisk standard när det gäller mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Den omfattar åtgärder för bland annat ökad öppenhet och korruptionsbekämpning inom rättsväsendet och politiska institutioner och kapacitetsuppbyggnad inom den offentliga förvaltningen. Nya samarbetsområden är rättshjälp, åtgärder mot narkotikahandel, skydd av mänskliga rättigheter i hälsosektorn och hantering av nya utmaningar kopplade till covid-19-pandemin och dess socioekonomiska återverkningar. och ska också öka ansträngningarna mot människohandel och våld mot kvinnor. Ett Europarådskontor finns i Chisinau. har diskuterat den nya handlingsplanen. Fortsatta diskussioner hölls också om rättsfallet Catan m.fl. mot och i vilket 2012 fastställde att var indirekt ansvarigt för kränkningar av barns rätt till utbildning i Transnistrien. MR-kommissarien gjorde ett officiellt besök i och publicerade en rapport. Utvecklingen i på rättsstatsområdet har fortsatt i negativ riktning. Det nationalkonservativa partiet och Rättvisa (PiS) innehar regeringsmakten i sedan parlamentsvalet . Partiet fick tillsammans med allierade förnyad egen majoritet i parlamentets underhus, Sejmen, i parlamentsvalet . President , som vann valet och omvaldes 2020, kommer från samma parti. PiS-regeringen har sedan den tillträdde genomfört en rad genomgripande reformer på rättsstatsrelaterade områden och parlamentet 2020/21:106 har antagit lagar som förändrat den polska författningsdomstolens arbetssätt, påverkat sammansättningen i och ändrat sättet på vilket domare i landets allmänna domstolar nomineras. Ny lagstiftning har gjort det möjligt för att ompröva domar som har vunnit laga kraft. Möjligheter att genomföra disciplinära åtgärder mot domare har utökats, bl.a. genom inrättande av en ny kammare i . Regeringen fortsätter att på olika sätt utöva ett politiskt inflytande över innehållet i statliga mediers rapportering och säkerhetstjänsternas verksamhet samt när det gäller tillsättningen av chefstjänstemän i statsförvaltningen. Inför antagandet av lagen om arbetssätt, som antogs , vände sig den polska regeringen till och bad om en granskning av lagförslaget. har kommissionen noga följt den polska rättsstatsutvecklingen och avgett ett antal rekommendationer, som dock ännu inte implementerats. Kommissionen har bl.a. kritiserat förändringarna av rättsväsendet och varnat för brister i det polska rättsväsendets oberoende. Rättsstatsutvecklingen i landet har diskuterats i ministerkommittén . besökte för att diskutera den nya lagen om domares disciplinära ansvar. Den parlamentariska församlingen beslutade att inleda en övervakningsprocess rörande respekt för rättsstatsprincipen och de demokratiska institutionernas funktionssätt. Det var första gången som en övervakningsprocess inletts mot ett medlemsland i EU. I församlingens resolution uttrycktes oro över att reformerna av domarkåren och rättssystemet på flera sätt strider mot europeiska normer och standarder och att förändringarna underminerar det polska rättsväsendets oberoende. kommissarie för mänskliga rättigheter har riktat kritik mot för de s.k. hbtqi-fria zonerna och i frågan om abortlagstiftning. med första granskning av 2016, inledde Europeiska kommissionen, med utgångspunkt från rekommendationer, en så kallad strukturerad dialog med landet. har kommissionen utfärdat fyra egna rekommendationer som behandlat rättsstatsrelaterade reformer i . Processen enligt artikel 7.1 i har fortsatt och tre formella utfrågningar med landet har genomförts. Kommissionen har i EU- domstolen initierat ett antal överträdelseärenden mot med bäring på rättsstatsprincipen. Utvecklingen i vad gäller respekten för rättsstatens principer har fortsatt i en negativ riktning . har varit föremål för diskussion i bl.a. , inklusive kommitténs möten om verkställighet av domar. meddelade 36 fällande domar mot . beslutade ministerkommittén att övervakningen av Skr. 2020/21:106 verkställigheten av målet Baka mot skulle fortsätta. f.d. ordföranden för , som fråntogs sitt mandat i samband med en grundlagsändring 2012 genom vilken omorganiserades och fick ett nytt namn, Kúria. slog 2016 fast att Bakas rätt till tillgång till domstol och yttrandefrihet hade åsidosatts. Kommittén menar att väsentliga delar av domen ännu inte har verkställts. Klustret av mål Gaszógruppen mot behandlades vid ett antal tillfällen i ministerkommittén, senast . Målgruppen rör problem med oskäligt långa handläggningstider och bristande kompensationsåtgärder. har kommittén antagit tre interimistiska resolutioner avseende målet, med anledning av underlåtenhet att rätta sig efter pilotmålet , trots att tidsfristen löpte ut för . Kommittén uppfordrade att utan dröjsmål ta fram ett förslag för kompensation och beklagade i starka ordalag den totala avsaknaden av framsteg. för förebyggande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CPT) publicerade en rapport från sitt besök i . Delegationen fann att flera tidigare rekommendationer hade åtgärdats, bl.a. för att motverka isolering, illabehandling och överbeläggning i häkten och fängelser. När det gäller förvar för asylsökande och migranter hade däremot inga åtgärder tagits och förhållandena för direktavvisade migranter vid den serbiska gränsen var fortsatt mycket bristfälliga. har fällt i två mål gällande brister i mottagningsförhållanden för asylsökande. , i takt med covid-19-pandemins utbredning, uppmärksammade riskerna för demokrati och rättsstatens principer som vissa åtgärder mot pandemin medförde. Rådets generalsekreterare skickade ett brev till premiärminister med anledning av det nödläge som utropades i . sände de fem nordiska utrikesministrarna ett gemensamt brev till generalsekreterare i vilket de bl.a. uttryckte stöd för generalsekreterarens brev. antog det ungerska parlamentet en resolution som motsätter sig ratificeringen av Istanbulkonventionen. har ännu inte ratificerat konventionen sedan den undertecknades . uttryckte kommissarie för mänskliga rättigheter oro för ett lagpaket innehållandes bl.a. grundlagsändringar, som riskerar få allvarliga konsekvenser för rättsstatens principer och mänskliga rättigheter i landet. Lagändringarna antogs och påverkar bl.a. insyn i finansiering och förvaltning av offentliga institutioner, vallagarna och hbtqi-personers åtnjutande av mänskliga rättigheter. är inte medlem av men deltar i verksamhet inom ramen för vissa av organ, såsom Gruppen av stater mot