prop · H90313 · 2021-09-21 00:00:00 — Det krävs dock att det är en särbehandling som har ett berättigat syfte och att de medel som används är lämpliga och nödvändiga för att uppnå 2011/12:1 utgiftsområde 14 avsnitt 3.3, bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88. 81 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). 3 § myndighetsförordningen (2007:515). 92 § förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 10Se 3 och 4 §§ förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR syftet.11 Utifrån dessa förutsättningar bedömer att det inte finns något rättsligt hinder för att ta hänsyn till ålder i bedömningen. I den övergripande styrningen av Arbetsförmedlingen kan det vara ändamålsenligt att prioritera vissa grupper av arbetssökande, enligt . En sådan prioritering behöver baseras på en analys av sökandesammansättningen som visar att vissa grupper av arbetssökande i genomsnitt har egenskaper eller behov som gör att de står längre från arbetsmarknaden än andra grupper. I mötet med enskilda arbetssökande krävs dock fortsatt att individuella bedömningar görs av arbetssökandes avstånd till arbetsmarknaden, eftersom alla inom en grupp sällan befinner sig lika långt från arbetsmarknaden och har samma behov av stöd. Att styra mot grupper av arbetssökande på övergripande nivå, och att göra prioriteringar på individnivå utifrån enskildas avstånd till arbetsmarknaden, är därmed förenligt enligt . Både övergripande och individuella prioriteringar av arbetssökande bör dock utgå från en analys av arbetssökandes avstånd till arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen ska också utforma sin verksamhet för att främja mångfald och motverka diskriminering i arbetslivet, enligt sin instruktion.12 Enligt diskrimineringslagen är det förbjudet för en arbetsgivare att diskriminera en arbetstagare eller arbetssökande på grund av ålder.13 Det är därför rimligt att förvänta sig att Arbetsförmedlingen har kunskap om åldersdiskriminering i arbetslivet och att myndigheten arbetar aktivt för att motverka det gentemot både arbetssökande och arbetsgivare.14 1.3.2 Regeringens styrning av Arbetsförmedlingen Regeringen styr riket och är ansvarig inför för genomförandet av politiken.15 Regeringen ansvarar därmed för genomförandet av den övergripande inriktningen på arbetsmarknadspolitiken utifrån intentioner och styr Arbetsförmedlingen.16 Regeringen har långtgående befogenheter att bestämma den övergripande inriktningen på Arbetsförmedlingens verksamhet och i vilken utsträckning möjligheten till styrning ska användas.17 Styrningen sker huvudsakligen genom instruktionen till Arbetsförmedlingen, 11Se 1 kap. 1 § och 2 kap. 9 § diskrimineringslagen (2008:567). 12Se 3 § 8 p. förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 13Se 1 kap. 1 och 5 §§ diskrimineringslagen (2008:567). Enligt 1 kap. 4 § diskrimineringslagen (2008:567) kan diskriminering bland annat innebära att en person behandlas sämre än någon annan i en jämförbar situation, om missgynnandet har samband med någon av diskrimineringsgrunderna. En person kan också indirekt diskrimineras, exempelvis genom att en bestämmelse tillämpas som framstår som neutral, men som i praktiken missgynnar personen utifrån en diskrimineringsgrund. 14Vi har inte undersökt om handläggare har ett diskriminerande arbetssätt eller bemötande gentemot äldre arbetssökande eller arbetsgivare. 151 kap. 6 § regeringsformen (1974:152). 16Se 12 kap. 1 § regeringsformen (1974:152). 17Rör dock inte exempelvis myndighetsutövning mot enskild, se 12 kap. 2 § regeringsformen (1974:152). R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N arbetsmarknadspolitiska förordningar, regleringsbrev, särskilda regeringsuppdrag, anslag och myndighetsdialoger. Arbetsförmedlingens instruktion utgör en viktig grund för regeringens styrning av Arbetsförmedlingen.18 Den kompletteras med mål och uppdrag i regeringens årliga regleringsbrev som anger vad Arbetsförmedlingen ska inrikta sitt arbete mot , och vad regeringen följer upp i årsredovisningen eller i särskilda återrapporteringar. Granskningen fokuserar på hur regeringens samlade styrning möjliggör för Arbetsförmedlingen att arbeta effektivt med arbetssökande över 55 år.19 I bedömningen av regeringens styrning utgår vi från att styrningen ska stödja Arbetsförmedlingens uppgift att prioritera dem som befinner sig längre från arbetsmarknaden. Rent konkret innebär det att vi har bedömt om det exempelvis finns väsentliga otydligheter eller målkonflikter i regeringens styrning som påverkar Arbetsförmedlingens arbete med arbetssökande . Därutöver utgår vi ifrån att regeringens styrning ska bidra till att Arbetsförmedlingen arbetar effektivt för att främja mångfald och motverka diskriminering i arbetslivet. 1.4 Metod och genomförande Nedan redovisas vilken metod som används för varje fråga i granskningen. 1.4.1 Arbetsförmedlingens styrning av verksamheten För att bedöma Arbetsförmedlingens styrning har vi genomfört dokumentstudier och intervjuer. Dokumentstudien omfattar Arbetsförmedlingens verksamhetsplaner, övergripande strategier och olika uppföljningar. Syftet har varit att kartlägga vilka prioriteringar som gjorts i verksamheten. Vi har även gått igenom olika analysrapporter för att kartlägga Arbetsförmedlingens kunskap om arbetsmarknadssituationen för arbetssökande . Metoden beskrivs mer utförligt i bilaga 1. Vi har genomfört sexton intervjuer med medarbetare och chefer vid och olika avdelningar. Syftet med intervjuerna har varit att öka vår förståelse för verksamhet riktad till arbetssökande och arbetsgivare. Intervjuerna har även handlat om kunskapen på Arbetsförmedlingen om äldres arbetsmarknadssituation och hur prioriteringar görs. När det gäller verksamhet riktad till arbetssökande har vi undersökt vilket stöd som arbetsförmedlare får i sitt arbete med arbetssökande , särskilt för att bedöma ålders påverkan på risk för långtidsarbetslöshet. Det har innefattat styrdokument, bedömningsstöd för att göra arbetsmarknadspolitiska 18I inledningen av regleringsbrevet till Arbetsförmedlingen anges att myndighetens huvudsakliga uppgifter framgår av Arbetsförmedlingens instruktion. 19Det ingår inte i granskningen att bedöma regeringens anslagsfördelning till Arbetsförmedlingen. R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR bedömningar och utbildningar. Vi har även intervjuat elva arbetsförmedlare på lokalkontor i olika regioner och på avdelningen för personligt distansmöte. Urvalet av arbetsförmedlare är gjort för att få en spridning inom Arbetsförmedlingens verksamhet. Intervjuerna har handlat om hur arbetsförmedlarna bedömer situationen för arbetssökande , om arbetsförmedlarnas stöd i arbetet och om Arbetsförmedlingens prioritering av arbetssökande. För att bedöma Arbetsförmedlingens styrning av arbetsgivararbetet har vi gått igenom strategier, överenskommelser och beskrivningar av arbetet. Syftet har främst varit att kartlägga de prioriteringar som har gjorts. Vi har därutöver intervjuat elva företagsrådgivare i olika regioner. Intervjuerna har främst berört hur Arbetsförmedlingen arbetar gentemot arbetsgivare, vilket stöd som företagsrådgivarna har i arbetet och arbetsgivares syn på äldre arbetssökande. 1.4.2 Regeringens styrning av Arbetsförmedlingen För att bedöma regeringens styrning av Arbetsförmedlingen har vi gått igenom följande skriftliga underlag för perioden –2020: •Arbetsförmedlingens instruktion och regleringsbrev •olika utredningar som till exempel slutbetänkande och Arbetsförmedlingens egna utredningar.20 Syftet har varit att bedöma om regeringens styrning stödjer Arbetsförmedlingens uppdrag att prioritera dem som befinner sig längre från arbetsmarknaden, att arbeta utifrån kunskap om äldres arbetsmarknadssituation och att motverka diskriminering på arbetsmarknaden. Vi har också intervjuat tjänstemän vid samt chefer och medarbetare vid Arbetsförmedlingen. Intervjuerna har syftat till att öka vår förståelse av regeringens styrning och hur Arbetsförmedlingen tolkar och omsätter denna styrning i praktiken. Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av (projektledare) och . En referensperson har lämnat synpunkter på granskningsupplägg och på ett utkast till granskningsrapport: , forskare vid IFAU. Företrädare för (och ) och Arbetsförmedlingen har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapport. 20Arbetsförmedlingen, Vissa förutsättningar inför reformeringen av Arbetsförmedlingen, 2019. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2Arbetsmarknadssituationen för äldre arbetssökande och Arbetsförmedlingens verksamhet Detta är ett beskrivande kapitel om arbetsmarknadssituationen för arbetssökande och om Arbetsförmedlingens verksamhet. 2.1 Arbetssökande 55–vid Arbetsförmedlingen 76 000 arbetssökande var inskrivna vid Arbetsförmedlingen . Med inskrivna arbetssökande vid Arbetsförmedlingen avses om inget annat anges de inskrivna som är öppet arbetslösa eller deltar i program med aktivitetsstöd. Arbetsförmedlingen karaktäriserar arbetssökande som är eller äldre som en grupp med svagare konkurrensförmåga på arbetsmarknaden eftersom de riskerar långa tider av arbetslöshet. De genomsnittliga tiderna i arbetslöshet ökar kraftigt med åldern. 2.1.1Arbetssökande som är eller äldre har svagare konkurrensförmåga på arbetsmarknaden Antalet inskrivna arbetssökande vid Arbetsförmedlingen har legat på mellan 55 000 och 60 000 personer –2019. Den pågående coronapandemin och krisen på arbetsmarknaden har dock lett till ett ökat inflöde av inskrivna och hade antalet inskrivna 55–ökat till 76 000 personer. Andelen män i åldersgruppen är något högre än andelen kvinnor, cirka 55 procent.21 Arbetssökande som är eller äldre tillhör en av fyra grupper som Arbetsförmedlingen beskriver har en svagare konkurrensförmåga på arbetsmarknaden. De övriga tre grupperna är arbetssökande med högst förgymnasial utbildning, personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och utomeuropeiskt födda. Andelen av de äldre arbetssökande som också ingår i ytterligare en eller flera grupper med svagare konkurrensförmåga var 2020.22 21I var 455 000 inskrivna som öppet arbetslösa eller i program med aktivitetsstöd vid Arbetsförmedlingen. 22Andelen arbetssökande som tillhör andra grupper med svagare konkurrensförmåga har ökat . När allt fler blivit arbetslösa har denna andel minskat något. R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR Sammansättning av gruppen inskrivna arbetssökande mellan 55 och 64 år23 •Andelen utomeuropeiskt födda i åldersgruppen har stigit kontinuerligt, från till . Äldre utomeuropeiskt födda är därmed överrepresenterade bland arbetssökande jämfört med andelen utomeuropeiskt födda i hela den äldre befolkningen. Det är dock fortfarande färre som är utomeuropeiskt födda bland de äldre arbetssökande, än bland samtliga inskrivna vid Arbetsförmedlingen. •Andelen äldre arbetssökande som saknar gymnasieutbildning har sjunkit från år , vilket åtminstone delvis kan förklaras av den ökande utbildningsnivån i befolkningen. •Andelen äldre arbetssökande som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har legat relativt mellan knappt 25 och . 2.1.2 Äldre arbetssökande har långa inskrivningstider Många arbetssökande har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen en lång tid.24 hade drygt hälften av de inskrivna i åldersgruppen en oavbruten inskrivningstid , och nästan en tredjedel en inskrivningstid . Det är betydligt längre inskrivningstider jämfört med yngre åldersgrupper, se figur 1. Mönstret har varit detsamma . Inskrivningstiden är också särskilt hög för arbetssökande inom de tre övriga grupperna med svagare konkurrensförmåga på arbetsmarknaden.25 Figur 1 Genomsnittliga inskrivningstider för olika åldersgrupper . 16–24 år 25–34 år 35–44 år 45–54 år 55–64 år 0–6 mån 6–12 mån 12–24 mån Källa: Sammanställt av utifrån data från Arbetsförmedlingen. 23Sammanställt av utifrån Arbetsförmedlingens data. 24Avser inskrivna arbetssökande som är öppet arbetslösa eller i program med aktivitetsstöd. 25Sammanställt av utifrån Arbetsförmedlingens data. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.1.3 En hög ålder försämrar chanserna att få ett arbete En lägre andel av de äldre arbetssökande övergår till arbete eller studier jämfört med samtliga inskrivna vid Arbetsförmedlingen.26 Det framgår av tabell 1. av de arbetssökande övergick till arbete med eller utan stöd27 , jämfört för samtliga inskrivna. Tabell 1 Övergångar (% ) till arbete och studier . Källa: Arbetsförmedlingen. En individ kan tillhöra flera grupper. Övergångarna till arbete med eller utan stöd är liknande för samtliga grupper med svagare konkurrensförmåga (mellan ). Äldre arbetssökande övergår dock i något högre utsträckning till ett arbete utan stöd jämfört med de övriga grupperna i tabell 1. Däremot övergår en lägre andel av de äldre arbetssökande till ett arbete med stöd, både jämfört med samtliga inskrivna och med övriga grupper med svagare konkurrensförmåga. Äldre arbetssökande övergår även till studier i liten omfattning, endast en halv procent . Andelen arbetssökande som övergår till arbete med eller utan stöd är också lägre jämfört med åldersgruppen direkt under (45–), se tabell 2. Övergångarna till arbete är genomgående lägre för de äldre arbetssökande jämfört med de något yngre inom olika grupper. Att sakna en gymnasieutbildning, att vara utomeuropeiskt född eller ha en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga försvårar chanserna att få ett arbete.28 Att dessutom ha en högre ålder försvårar ytterligare möjligheterna att återgå i arbete. 26Övergångsmåttet avser samtliga inskrivna vid Arbetsförmedlingen. I Arbetsförmedlingens årsredovisning redovisas främst övergångsmått som visar antalet och andelen unika individer som övergår till arbete eller studier . 27Arbete med stöd avser subventionerade arbeten och arbete utan stöd avser osubventionerade arbeten. 28Övergångar till arbete för arbetssökande med högst förgymnasial utbildning är på i princip samma nivå för dem som är 55–och dem som är 45–trots att andelen som övergår i arbete är lägre för både inrikes födda och utomeuropeiskt födda för den äldre åldersgruppen. en sammansättningseffekt i och med att färre i den äldre arbetsgruppen är utomeuropeiskt födda. R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR gymnasial eller högre utbildning som är övergår i arbete i lägre utsträckning, jämfört med något yngre med samma utbildningsnivå. Tabell 2 Övergångar (%) till arbete med eller utan stöd år 2017.29 55–64 år 45–54 år Gymnasial eller högre utbildning Källa: Arbetsförmedlingen, rapporten , 2018. En kompletterande studie av nyinskrivna En invändning mot beskrivningarna ovan av risken för äldre arbetssökande att kvarstå i arbetslöshet är att det i praktiken rör sig om personer som blivit arbetslösa , och sedan blivit äldre. har därför analyserat nyinskrivna arbetssökande vid Arbetsförmedlingen som inte varit inskrivna , se bilaga 2.30 Analysen visar att nyinskrivna arbetssökande , i genomsnitt har knappt 10 procentenheters lägre sannolikhet att vara i arbete jämfört med nyinskrivna , allt annat lika. Sambandet mellan ålder och risken för att kvarstå i arbetslöshet är därmed betydande även för nyinskrivna arbetssökande. 29Avser genomsnitt och är beräknat enligt följande: inskrivna arbetslösa (ej deltidsarbetslösa) som fått ett subventionerat eller osubventionerat arbete under månaden/ (arbetslösa i början av månaden + nyinskrivna under månaden). Detta mått kallas ibland för jobbchans. 30Cirka hälften av de nyinskrivna har exkluderats ur analysen: deltagare i etableringsprogrammet eller i det förstärkta stödet från , personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, ungdomar , deltidsarbetssökande och ombytessökande. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.2 Faktorer som påverkar äldres arbetsmarknadssituation Arbetsmarknadssituationen för arbetssökande kan förväntas påverkas av utbudet, det vill säga faktorer hos individen som påverkar förmågan och viljan att arbeta, av efterfrågan hos de rekryterande arbetsgivarna och av politiskt beslutade åtgärder och regler. Även matchningen mellan utbud och efterfrågan av arbetskraft är viktig. I IFAU:s rapport Den svenska arbetsmarknaden och dess utmaningar beskrivs hur äldres arbetsmarknadssituation kan förväntas påverkas av dessa olika faktorer. Betoningen i rapporten är på de som är eller äldre och arbetslösa.31 Rapporten lyfter bland annat följande faktorer: humankapital, viljan och förmågan att stanna kvar på arbetsmarknaden, åldersdiskriminering och arbetsgivarnas kostnader för att anställa äldre. För äldre arbetssökande kan en eventuell brist på humankapital vara ett problem. Humankapital utgörs av utbildning, yrkeserfarenhet och andra färdigheter som en person själv kan påverka. Många äldre har lång yrkeserfarenhet, men för vissa är erfarenheten bransch- eller företagsspecifik. Det gör att värdet av kunskapen kan vara svår att överföra till andra branscher. Vissa äldre saknar även en formell utbildning, något som kan vara ett krav för en tjänst hos en ny arbetsgivare.32 Möjligheter att vidareutbilda sig kan också påverka om äldre kan förbättra sitt humankapital, exempelvis är åldersgränsen för att beviljas studiemedel. Denna typ av regler kan vara rimliga ur ett samhällsekonomiskt perspektiv, i och med att samhället betalar merparten av utbildningskostnaden och äldre har att hämta hem vinsten av en utbildning. Det kan därför enligt IFAU vara särskilt viktigt att eventuell utbildning för äldre arbetssökande kommer tidigt i en arbetslöshetsperiod, och att den är kort och arbetsmarknadsinriktad.33 2.2.2 Viljan och förmågan att stanna kvar på arbetsmarknaden Äldre arbetslösas drivkrafter och förmåga att stanna i arbetskraften påverkar också deras arbetsmarknadssituation. Det kan handla om ekonomiska incitament, hälsostatus och effekten av sociala normer. De ekonomiska incitamenten att arbeta har bland annat påverkats av förändringar i skatter på arbetsinkomster och regler för förtidspension och sjukskrivningar. Sammantaget har dessa förändringar medfört starkare incitament att arbeta längre. I det nuvarande pensionssystemet bestäms pensionen av den sammanlagda livsinkomsten, vilket bör ge incitament att stanna kvar på arbetsmarknaden.34 31Avsnittet bygger till stor del på IFAU:s rapport: m.fl., Den svenska arbetsmarknaden och dess utmaningar, 2017. R I K S R E V I S I O N E N ARBETSSÖKANDE ÖVER 55 ÅR – REGERINGENS OCH ARBETSFÖRMEDLINGENS STYRNING OCH PRIORITERINGAR Beslut om att gå i pension och inte längre stå till arbetsmarknadens förfogande påverkas också i hög grad av hälsostatus. Hälsan hos äldre har förbättrats markant de senaste årtionden och fortsätter att förbättras.35 Många skulle därför kunna arbeta allt längre. är hälsa ojämlikt fördelat i befolkningen, och vissa har därför inte samma möjligheter till ett långt arbetsliv. Det kan till exempel gälla personer med tyngre jobb som har fått arbetsrelaterade skador.36 Även sociala normer och makars gemensamma pensionsbeslut har betydelse för äldres arbetsutbud. Föreställningen att utgör pensionsåldern i bidrar till en norm om när man bör gå i pension, även om denna norm förväntas försvagas med de regelförändringar som gjorts för pensionsinträde och om allt fler arbetar längre.37 kompletterande analyser av ekonomiska incitament har i samband med denna granskning undersökt några olika mått på ekonomiska incitament att återgå i arbete för arbetssökande jämfört med något yngre arbetssökande. Analyserna gjordes för att det finns begränsad kunskap om äldre arbetssökandes ekonomiska drivkrafter att återgå i arbete. Analyserna indikerar att arbetssökande i genomsnitt i stort sett möter likartade kortsiktiga och långsiktiga ekonomiska incitament att återgå i arbete som något yngre arbetssökande. De ekonomiska incitamenten skiljer sig dock mycket åt inom de åldersgrupper av arbetssökande som vi har studerat. En sammanfattning av analyserna finns att ladda ned på webbplats.38 En uppmärksammad svensk studie har visat att sannolikheten för arbetssökande att bli kallade till intervju minskade kraftigt redan och var endast 2–när den sökande närmade sig , trots att de arbetssökande hade lika kvalifikationer och erfarenheter i övrigt.39 En sannolik förklaring till den påvisade åldersdiskrimineringen var enligt studien arbetsgivares stereotypa föreställningar om äldres förmåga att lära sig nya saker, att vara anpassningsbara och initiativrika. Att vara långtidsarbetslös minskade också möjligheten att bli kallad till intervju, vilket ytterligare försvårar för de många arbetssökande över 35Johansson, m.fl., Drivkrafter och möjligheter till ett förlängt arbetsliv, 2018; DS 2007:21. 36Lundberg, Demografi, hälsa och sysselsättning – en internationell utblick, 2018; , 70 är det nya 50, 2020. 37Ds 2007:21; , m.fl., Drivkrafter och möjligheter till ett förlängt arbetsliv, 2018. 38Se underlaget Analyser av ekonomiska incitament att återgå i arbete för arbetssökande som finns tillgängligt på webbplats. 39Carlsson och , Bortvald på grund av ålder – åldersdiskriminering vid rekryteringar, 2018, och Påverkar arbetssökandes ålder och kön chansen att få svar på jobbansökan? ett fältexperiment, 2017. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N som är långtidsarbetslösa. Även andra studier visar att äldre upplever att deras chanser att få jobb är sämre jämfört med yngre arbetssökande.40 Delegationen för senior arbetskraft konstaterar i sitt slutbetänkande att diskriminering av äldre är utbrett i arbetslivet.41 Delegationen framhåller att synen på äldre42 är otidsenlig och felaktig och utgör ett av de största hindren för ett längre arbetsliv för fler. Synen på äldre hos arbetsgivare baseras till stor del på vad som gällde för tidigare generationers hälsa och förmågor i högre åldrar. Delegationen lyfter även upp att sticker ut som ett av de länder där det förekommer mest ålderism, det vill säga fördomar och föreställningar om ålder där äldre tillskrivs stereotypa och negativt laddade egenskaper. 2.2.4 Kostnader för att anställa äldre Efterfrågan på äldres arbetskraft kan också påverkas om arbetsgivare av förväntade kostnadsskäl undviker att anställa äldre arbetssökande, oavsett om det faktiskt innebär ökade kostnader att anställa äldre arbetssökande.43 Forskning visar att det finns felaktiga uppfattningar hos arbetsgivare om kostnaderna för att anställa äldre, som i förlängningen kan försvåra äldres möjligheter att få ett arbete. Det kan handla om att arbetsgivare undviker att anställa äldre eftersom de uppfattar att det är för dyrt i förhållande till förväntad produktivitet. Forskning visar dock att det saknas tydliga samband mellan en persons ålder och arbetsprestation.44 I verkar äldre personer inte betalas högre löner på grund av sin ålder, enligt de studier som gjorts. Det är också ovanligt med regler i kollektivavtal om att lönen ska stiga med anställningstiden.45 Arbetsgivare kan också undvika att anställa äldre på grund av att de tror att pensionskostnaderna blir för höga.46 Kostnader för till kollektivavtalsbaserade tjänstepensioner kan i vissa fall göra det dyrt för arbetsgivaren att anställa äldre arbetssökande, eftersom flera avtal innehåller regler som gör att premierna stiger med anställdas ålder.47 En studie av visade dock att vissa arbetsgivare avstår från att anställa