prop · H803100 · 2021-04-15 00:00:00 — För prognoser gjorda året före utfallet har regeringen i stället överskattat BNP-tillväxten. Regeringens medelprognosfel är dock inte statistiskt signifikanta, dvs. ingen bias kan säkerställas. Tabell 3.11 Medelprognosfel för prognoser för inflationen (KPI) Medelprognosfel (MPF) för prognoser för inflationen (KPI) 1994–2020 och antal observationer (N) -0,10* -0,52* -0,11* -0,47* -0,16* -0,78* -0,27* -0,64* -0,06 -0,43* -0,20* -0,64* -0,25* -0,86* -0,19* -0,61* -0,17* -0,66* -0,14* -0,71* Anm.: Värdena är avrundade till två decimaler. * indikerar signifikans på 10 procents nivå. Signifikansnivån används för att värna om testets styrka, se promemoria Utvärdering av makroekonomiska prognoser 2014, som publicerats på i anslutning till ekonomiska vårproposition. Ett signifikant medelprognosfel kan tolkas som att det är 10 procents sannolikhet eller mindre (dvs. en förhållandevis liten sannolikhet) att få det erhållna medelprognosfelet om det inte skulle finnas någon bias. Prognosfelet är här definierat som utfallet minus prognosen. Ett positivt medelprognosfel relaterar därför till en underskattning. Källor: , , , (), , , (), Nordea, och egna beräkningar. Tabell 3.11 påvisar signifikant bias i regeringens prognoser för inflationen både för prognoser gjorda som utfallet och prognoser gjorda året före utfallet. Detta överensstämmer med resultaten för övriga bedömare. Prognosfelen för samtliga bedömare är negativa både för prognoser gjorda som utfallet och prognoser gjorda före utfallet. Regeringen, liksom övriga bedömare, har därmed i genomsnitt överskattat inflationen för utvärderingsperioden. Medelprognosfelen för huvuddelen av bedömarna är signifikanta vid 10 procents signifikansnivå. I tabell 3.12 visas de olika bedömarnas medelprognosfel och uppgifter om antalet observationer för prognoser för arbetslösheten. Medelprognosfel som är statistiskt signifikanta är markerade med en asterisk. Utvärderingen påvisar ingen signifikant bias i regeringens prognoser för arbetslösheten gjorda som utfallet eller året före utfallet. Regeringens medelprognosfel är positiva för prognoser gjorda som utfallet och året före utfallet. Regeringen har alltså i genomsnitt underskattat arbets- lösheten. Inget av medelprognosfelen för regeringen, eller för huvuddelen av bedömarna, är dock signifikant skilda från noll vid 10 procents signifikansnivå. Tabell 3.12 Medelprognosfel för prognoser för arbetslösheten Medelprognosfel (MPF) för prognoser för arbetslösheten 1994–2020 och antal observationer (N) -0,02 -0,01 -0,00 -0,00 -0,10* -0,04 -0,01 -0,01 -0,00 -0,10 -0,07 Anm.: Värdena är avrundade till två decimaler. * indikerar signifikans på 10 procents nivå. Signifikansnivån används för att värna om testets styrka, se promemoria Utvärdering av makroekonomiska prognoser 2014, som publicerats på i anslutning till ekonomiska vårproposition. Ett signifikant medelprognosfel kan tolkas som att det är 10 procents sannolikhet eller mindre (dvs. en förhållandevis liten sannolikhet) att få det erhållna medelprognosfelet om det inte skulle finnas någon bias. Prognosfelet är här definierat som utfallet minus prognosen. Ett positivt medelprognosfel relaterar därför till en underskattning. Källor: , , , (), , , (), Nordea, och egna beräkningar. 3.9Regeringens mått på välstånd BNP per capita, dvs. BNP per person, används som en indikator på materiellt välstånd. Utvecklingen av ett lands BNP per capita ger med andra ord en fingervisning om vilka ekonomiska förutsättningar de som bor i landet har att konsumera varor och tjänster. Denna indikator säger dock inte något om hur möjligheterna till konsumtion är fördelade inom landet, hur konsumtionen matchar människors preferenser eller i vilken mån den ekonomiska aktiviteten sker på bekostnad av icke förnybara resurser. minskade BNP per capita . Det var framför allt en konsekvens av att den ekonomiska aktiviteten minskade till följd av pandemin. BNP per capita har utvecklats svagt i jämfört med den genom- snittliga utvecklingen –2009. En förklaring är bl.a. att andelen personer i arbetsför ålder har minskat. Sysselsättningsgraden mäter hur stor andel av befolkningen i åldern 15–som arbetar. En hög sysselsättningsgrad är grunden för den gemensamma välfärden då arbetsinkomster är den viktigaste skattebasen i ekonomin. När fler försörjer sig genom arbete minskar dessutom den offentliga sektorns kostnader eftersom transfereringarna generellt sett minskar. Efter tidigare års höga efterfrågan på arbetskraft minskade sysselsättningsgraden tydligt i spåret av pandemin med drygt en procent- enhet jämfört med . Under krisen förstärktes även skillnader ytterligare mellan olika grupper. Män har traditionellt haft en högre sysselsättningsgrad än kvinnor och denna skillnad ökade från 2020. Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan inrikes och utrikes födda ökade också från Skillnaden mellan syssel- sättningsgraden för utrikesfödda kvinnor och män är större än för kvinnor och män födda i . Arbetslöshet definieras som andelen arbetslösa av antalet personer i arbetskraften där arbetskraften är arbetslösa och sysselsatta i åldern 15–. Indikatorn mäter hur stor andel av arbetskraften som inte har något arbete men som sökt och kan ta ett arbete. Arbete ger individen möjlighet till egen försörjning, bättre möjligheter att forma sitt liv samt gemenskap och tillhörighet. Arbetslösa drabbas också av ohälsa i större utsträck- ning än de individer som har ett arbete. Att arbetslösheten är låg är därför av central vikt både för individer och för samhället. ökade arbetslösheten i spåret av pandemin. Arbetslösheten steg och utvecklingen var densamma för män och kvinnor. Arbetslösheten ökade framför allt bland unga och bland utomeuropeiskt födda, som i högre grad än övriga delar av befolkningen arbetar inom de branscher som har drabbats hårdast av pandemin. Hushållens skuldsättning mäter hushållssektorns låneskulder som andel av disponibel inkomst och finansiella tillgångar. Hushållens skulder som andel av disponibel inkomst steg , men 2017 stabiliserades de. ökade skuld- kvoten åter något i förhållande till föregående år. Helårssiffran uppgick till (se diagram 3.5). Ökningen skedde parallellt med att bostadspriserna steg , som hushållens disponibla inkomster utvecklades svagt. Skuld- sättningen i förhållande till hushållens finansiella tillgångar är däremot oförändrad och har varit relativt . Huvuddelen av skulderna är bostadslån. Diagram 3.5 Hushållens låneskulder som andel av disponibel inkomst och av hushållens finansiella tillgångar Andel av disponibel inkomst Andel av finansiella tillgångar Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld som andel av BNP, ofta kallad Maastrichtskulden, är det mått på den offentliga sektorns skuld som används inom Europeiska unionen. För innebär definitionen att skulden består av den konsoliderade statsskulden och kommunsektorns skulder på kapitalmarknaden med avdrag för AP-fondernas innehav av statsobligationer. Maastrichtskulden minskade kontinuerligt som andel av BNP , men som en följd av bl.a. regeringens finanspolitiska åtgärder för att bemöta den pågående pandemins effekter ökade skulden kraftigt och uppgick till av BNP 2020. Luftföroreningar försämrar såväl människors hälsa som miljön. Två av de vanligaste luftföroreningarna i svenska städer är kvävedioxid (NO2) och små partiklar (PM2,5). Kvävedioxider bildas vid all typ av förbränning. Den huvudsakliga källan till höga kväveoxidhalter i städer är biltrafik, framför allt dieselfordon. Utsläpp av små partiklar kommer till stor del från trafiken, industriutsläpp och småskalig vedeldning. Små partiklar i luften transporteras även med luftmassorna till från kontinenten vilket bidrar till att partikelhalterna är högre i än i norra . sjönk partikelhalterna i svenska städer något, medan kvävedioxid- halterna var oförändrade (se diagram 3.6). Halterna av både små partiklar och kvävedioxid visar en nedåtgående trend sedan mätningar inleddes respektive 2006. Även om fortfarande har lokala problem med höga halter kvävedioxid och små partiklar är halterna av luftföroreningar förhållandevis låga vid en jämförelse med Europeiska unionen i övrigt. Diagram 3.6 Halter av NO2 och PM2,5 i gatumiljö (årsmedelvärden) Anm.: Kvävedioxid (NO2) mäts för svenska städer med över 50 000 invånare. Mätplatser som ingår i indikatorn små partiklar (PM2,5) är , , , , och . God vattenkvalitet är av central vikt för vattenlevande arter, biologisk mångfald samt för dricksvatten och friluftsliv. Indikatorn för vattenkvalitet mäter ekologisk status och tar hänsyn till exempelvis övergödning, miljögifter och fysisk påverkan. Överlag är kvaliteten bättre i norra än i där bebyggelsen är tätare och det finns fler jordbruk. Fysisk påverkan och övergödning är de främsta skälen till att vatten- kvaliteten är sämre. Vid den senaste mätningen (baserad på analys- och kartläggnings- arbete perioden –2021) hade av ytvattenförekomsterna som minst en god ekologisk status enligt Europeiska unionens ramdirektiv för vatten, jämfört i föregående mätning (2010–2016). Jämförelsen är dock osäker till följd av utveckling av metoder, underlag och data mellan perioderna. Rödlisteindex ger en övergripande bild av tillståndet i svensk natur. Den svenska rödlistan är en kategoriserad bedömning av enskilda arters risk att dö ut i . Indexet baseras på förändringar i rödlistekategorisering. En förändring av indexet visar om takten i förlust av den biologiska mångfalden ökat eller minskat. Ett oförändrat index (som är lägre än 1) betyder att hastigheten för utdöende är , men att en förlust av arten ändå har skett. Rödlistekategorisering sker i femårscykler och den senaste kategoriseringen genomfördes . Det sammanvägda rödliste- indexet är i princip oförändrat (se diagram 3.7). Utfallet 2020 visar en positiv utveckling för däggdjur och groddjur, medan mossor och fåglar har en negativ utveckling. För groddjuren beror förbättringen till stor del på lyckade naturvårds- insatser, medan förklaringen till den positiva utvecklingen för däggdjuren varierar beroende på art. Till exempel har populationen av utter ökat, vilket huvudsakligen är en följd av insatser för en minskad miljögiftsbelastning och miljöförbättrande insatser i infrastrukturen. Förändrad markanvändning bidrar till den negativa utvecklingen för såväl fåglar som mossor. De faktorer som orsakar populationsminskning hos flest arter är avverkning och igenväxning. Diagram 3.7 Förändring av rödlisteindex 2015–2020 -0,03 -0,02 -0,01 Anm.: Rödlisteindex (RLI) speglar den hastighet med vilken arter beräknas dö ut och hur utdöendetakten förändras . RLI kan anta värden mellan 0 och 1. Om alla bedömda arter i en grupp har livskraftiga populationer är indexet för gruppen 1, och om alla arter i gruppen dött ut i landet är indexet 0. Alla värden under 1 innebär en viss grad av utdöende. En förändring av indexvärde visar om takten av utdöende ökat eller minskat. Källor: Artdatabanken, och . Indikatorn kemikaliebelastning redovisar mätningar av ett antal långlivade miljögifter i modersmjölk och blod. Bland annat följs de miljö- och hälsoskadliga kemikalierna PBDE (bromerade flamskyddsmedel), PCB (industrikemikalier) och DDE (en nedbrytningsprodukt av insektsgiftet DDT). Höga halter av dessa ämnen kan ge upphov till sjukdomar som cancer, påverka fortplantningsförmågan, skada arvsmassan och störa hormonsystemet. Mätningar , som är den senaste uppdateringen, visar att miljögifter finns i modersmjölk och blod. Ämnena finns kvar länge i miljön, de ansamlas i fettvävnad hos människor och djur och finns spridda i bl.a. varor och byggnader. Trots att användning och spridning begränsats genom förbud i och andra länder minskar halterna av miljögifterna i modersmjölk långsamt. Uppdaterad statistik för indikatorns utveckling kommer finnas tillgänglig . Det inter- nationella arbetet är viktigt för att minska exponeringen för skadliga ämnen, exempel- vis genom globala konventioner och gemensamma regler inom Europeiska unionen. Utsläpp av växthusgaser är en avgörande faktor för växthuseffekten som leder till klimatförändringar. Klimatförändringarna förväntas påverka en rad samhällsbärande områden som exempelvis livsmedelsproduktion och vattenförsörjning både i och globalt. Just nu smälter världens landisar och polernas havsisar, havsnivån höjs, temperaturen i haven stiger och extremväder blir allt vanligare. Den globala uppvärmningen sker i sådan takt att ekosystemen inte hinner anpassa sig. Detta innebär att klimatförändringarna är ett av vår tids största hot. De totala inhemska utsläppen av växthusgaser i minskade , till koldioxidekvivalenter (se diagram 3.8). har utsläppen minskat . Minskningen av växthusgaser har skett i många delar av samhället, bl.a. genom att el och fjärrvärme används i stället för oljeeldade värme- pannor och genom att biobränslen används i större utsträckning i industrin. Även utsläppen från inrikes transporter har blivit lägre, framför allt . Det beror på en ökad användning av el och biodrivmedel samt energieffektivare bilar. Diagram 3.8 territoriella växthusgasutsläpp och BNP, fasta priser Index 1993 = 100 Anm.: CO2-ekvivalenter visar utsläpp av växthusgaser som omfattas av klimatmålet (koldioxid, metan, dikväveoxid och fluorerade gaser) inom svenskt territorium. Utsläpp och upptag inom markanvändning och skogsbruk ingår inte. Källor: och . Personer med låg ekonomisk standard riskerar att inte ha råd med sådant som anses vara en del av en godtagbar levnadsstandard. Till gruppen räknas den andel av befolkningen som har en ekonomisk standard lägre än av median- inkomsten. Andelen med låg ekonomisk standard ökade något 2019 jämfört med vilket förklaras av att inkomsterna har ökat långsammare för grupper i de nedre inkomstskikten. Över en längre tidsperiod har andelen med låg ekonomisk standard ökat och stabiliserats runt 14–. För ungefär hälften av personerna i gruppen med låg ekonomisk standard är den ekonomiska utsattheten av mer långvarig karaktär och denna andel har ökat . I bilaga 2 till denna proposition, Fördelningspolitisk redogörelse, finns en mer utförlig analys av gruppen med en låg ekonomisk standard. Måttet på självskattad allmän hälsa avser den andel i befolkningen som svarat att deras hälsa är ”bra” eller ”mycket bra” på frågan ”Hur tycker du att din hälsa är i allmänhet?”. var denna andel vilket är i princip oförändrat . Statistiken tas fram med viss eftersläpning och det är inte osannolikt att motsvarande statistik kommer att återspegla effekter av den pågående pandemin. Det finns skillnader i självskattad hälsa med avseende på bl.a. kön, ålder och utbildningsnivå. Generellt anger män, yngre personer och personer med efter- gymnasial utbildning att de har bättre hälsa än kvinnor, äldre personer och personer med som högst en gymnasial utbildning. Ingen signifikant skillnad mellan inrikes och utrikes födda uppmäts. Utbildningsnivå påverkar bl.a. människors ekonomiska förutsättningar och hälsa. har befolkningens utbildningsnivå stadigt ökat. Andelen med en eftergymnasial utbildningsnivå har ökat från 2001–2019. På motsvarande sätt har andelen personer som har högst en förgymnasial utbildning minskat från för befolkningen i åldern 16–. Kvinnor har högre utbildningsnivå än män, och skillnaden har ökat . Skillnaden är störst sett till eftergymnasial utbildningsnivå där drygt fyra av tio kvinnor hade en eftergymnasial utbildning jämfört med tre av tio män. Andelen eftergymnasialt utbildade är ungefär lika stor bland inrikes och utrikes födda och har varit så . Andelen med minst en gymnasial utbildning är dock större bland inrikes födda, och skillnaderna har ökat . Mellanmänsklig tillit, eller social tillit, är ett mått på i vilken grad man uppfattar att andra människor går att lita på. En hög nivå av mellanmänsklig tillit är inte bara fördelaktigt för att det fungerar som ett sammanhållande kitt i samhället, utan även för att beslutsprocesser och affärstransaktioner blir smidigare och effektivare. Andelen av befolkningen som upplevde en hög mellanmänsklig tillit var 2019, vilket är oförändrat jämfört med året innan. Andelen har legat på en relativt nivå . Äldre personer, personer som vuxit upp i och personer med hög utbildningsnivå har den högsta mellanmänskliga tilliten. Störst skillnad i tillit uppmäts mellan personer med olika utbildningsnivå. Bland personer med förgymnasial utbildning har hög tillit jämfört bland de med efter- gymnasial utbildning. Ingen signifikant skillnad mellan kvinnor och män uppmäts. Det subjektiva välbefinnandet är generellt sett högt i rika, demokratiska och politiskt stabila samhällen med låg arbetslöshet. I har andelen som är nöjd med livet legat på en hög och stabil nivå och uppgick i genomsnitt. Samtliga grupper i samhället anger en generellt hög nivå av nöjdhet. Det finns sam- tidigt en negativ utveckling bland personer 16–(se diagram 3.9). Andelen unga som uppgav att de var nöjda med livet 2019 var jämfört bland personer i åldern 30–respektive för personer i åldern 65–. Personer som vuxit upp utanför är något mindre nöjda än personer som vuxit upp i . Skillnaden har minskat från 2000 till runt Ingen signifikant skillnad mellan kvinnor och män uppmäts. Diagram 3.9 Andel som anser att de är nöjda med livet efter ålder 16–29 år 30–64 år 65–85 år Anm.: Andel som svarat att de är ”mycket” eller ”ganska” nöjda på frågan Hur nöjd är du på det hela taget med det liv du lever? Källa: (SOM-undersökningarna 2019). Andelen som saknar kontantmarginal definieras som den andel av befolkningen som inte skulle kunna hantera en oväntad utgift på utan att låna pengar eller be om hjälp. Att sakna kontantmarginal har en negativ påverkan på individens livskvalitet och självbestämmande. uppgav var femte person i att de saknade kontantmarginal. Det är vanligare att yngre personer, utrikes födda och personer med enbart förgymnasial utbildning saknar kontantmarginal. Skillnaden är störst mellan utrikes och inrikes födda. Bland utrikes födda saknar kontantmarginal jämfört bland inrikes födda. Bland kvinnor saknar kontantmarginal, vilket är en större andel jämfört med män, där motsvarande siffra är . Jämfört med övriga europeiska länder har en låg andel som saknar kontantmarginal. 4 De budgetpolitiska målen I detta avsnitt följer regeringen upp de budgetpolitiska målen och bedömer en ny nivå på utgiftstaket . De budgetpolitiska målen skapar förutsättningar för att andra politiska mål ska uppnås på ett sätt som är offentligfinansiellt hållbart på både kort och lång sikt. De budget- politiska målen består av ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande (överskottsmålet), ett utgiftstak för staten, ett kommunalt balanskrav och ett skuld- ankare. Uppföljningen av målen sker enligt de metoder som anges i skrivelsen för finanspolitiken (skr. 2017/18:207). –Med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19 bedrivs en expansiv finanspolitik för att bemöta effekterna på samhället. för finans- politiken anger uttryckligen att det kan vara motiverat att bedriva en aktiv finanspolitik som försvagar sparandet av stabiliseringspolitiska skäl. Det betyder att en aktiv finanspolitik som leder till en tydlig avvikelse från överskottsmålet är förenlig med ramverket. –Regeringen bedömer att det föreligger en avvikelse från överskottsmålet, men att denna avvikelse är motiverad av stabiliseringspolitiska skäl. Regeringen avser att återföra det strukturella sparandet till överskottsmålets nivå när de ekonomiska förhållandena medger det. –Bruttoskulden bedöms vara förenlig med skuldankarets riktmärke på av BNP. –Regeringen bedömer att utgiftstaket bör uppgå till . Det är en ökning med jämfört med . –Kommunsektorn som helhet beräknas klara balanskravet . 4.1Uppföljning av målet för det finansiella sparandet Målnivån för det finansiella sparandet (överskottsmålet) anger att sparandet i den offentliga sektorn i genomsnitt ska motsvara en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel. Det strukturella sparandet innevarande och nästkommande år används för att bedöma måluppfyllelsen i förhållande till överskottsmålet i ett framåt- blickande perspektiv. För att i efterhand utvärdera om överskottsmålet uppnåtts och för att upptäcka systematiska avvikelser används ett bakåtblickande åttaårigt genom- snitt av det faktiska finansiella sparandet. Det bakåtblickande genomsnittet ska dock inte styra finanspolitiken på kort sikt. För att mildra lågkonjunkturen bedriver regeringen en expansiv finanspolitik där den aktiva finanspolitiken försvagar det strukturella sparandet. Regeringen bedömer att det föreligger en avvikelse från överskottsmålet, men att denna avvikelse är motiverad av stabiliseringspolitiska skäl med anledning av de ekonomiska effekterna av spridningen av sjukdomen covid-19 (se tabell 4.1). Även det bakåtblickande genomsnittet av det finansiella sparandet –2020 bedöms ligga under målnivån. anger uttryckligen att det kan vara motiverat att bedriva en aktiv finanspolitik som försvagar sparandet av stabiliseringspolitiska skäl. Det betyder att även om finanspolitiken leder till en avvikelse från överskottsmålet är politiken förenlig med det finanspolitiska ramverket. Om en målavvikelse konstateras ska dock regeringen redogöra för hur en återgång till målet ska ske. Regeringen bedömer att kommer att befinna sig i en lågkonjunktur t.o.m. Under såväl 2020 som 2021 bedöms lågkonjunkturen vara mycket djup. Prognoser för konjunkturlägets utveckling är i allmänhet mycket svåra att göra. Prognosen för den kommande konjunkturutvecklingen är dessutom ovanligt osäker. Osäkerheten beror dels på pandemins utveckling och på när regeringar väljer att lätta på restriktioner, dels på hur hushåll och företag då kommer att reagera på det. Det är viktigt att finanspolitiken även kommande år kan anpassas till det rådande konjunktur- läget. Det är därför inte lämpligt att i det uppkomna läget ange en plan för en återgång till överskottsmålet annat än på en övergripande nivå. Regeringen avser att återföra det strukturella sparandet till överskottsmålets nivå när de ekonomiska förhållandena medger det. Tabell 4.1 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn samt indikatorer för avstämning mot överskottsmålet Procent av BNP om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 -3,1 -4,5 -1,0 -0,3 -1,3 -2,7 -0,3 1 Andel av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. Enligt det finanspolitiska ramverket ska regeringen i den ekonomiska vårpropos- itionen redogöra för utvecklingen av den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld. Om denna skuld avviker från skuldankaret, dvs. av BNP, med av BNP, enligt utfallet i nationalräkenskaperna för det föregående året eller enligt prognoserna för det innevarande året eller det följande budgetåret i den ekonomiska vårpropositionen, ska regeringen lämna en skrivelse till som den ekonomiska vårpropositionen lämnas. I skrivelsen ska regeringen redogöra för vad som orsakat avvikelsen och hur regeringen avser att hantera denna. Bruttoskuldens andel av BNP bedöms ligga inom skuldankarets toleransintervall (diagram 4.1 och avsnitt 8.5). En viktig faktor bakom att skuldkvoten inte ökar 2021, trots att underskottet i de offentliga finanserna ökar, är att inleder en övergång till en helt egenfinansierad valutareserv efter att tidigare finansierat en del av sin valutareserv genom . Övergången ska ske gradvis och bidrar också till att skuldkvoten minskar genom att statens lånebehov minskar. I nuvarande prognos, som endast bygger på den finans- politik som aviserats eller beslutats fram t.o.m. denna proposition, väntas brutto- skulden minska senare och uppgå till strax av BNP 2024. Diagram 4.1 Offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld Källor: och egna beräkningar. 4.3Uppföljning av utgiftstaket och bedömning av utgiftstakets nivå Utgiftstaket utgör en övre gräns för utgiftsnivån i statens budget och beslutas framåt.