prop · H9031d15 · 2021-09-20 00:00:00 — 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Utgiftsområde 13 – Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................................. Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering ..................................................... Mål för utgiftsområdet.......................................................................................... Nyanlända invandrares etablering................................................................................... Mål för området ..................................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................................... 3.3.1 Resultat utifrån indikatorer kopplat till målet för 3.3.2Resultat utifrån andra bedömningsgrunder för nyanländas Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... 3.6.2 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande ........................... Mål för området ................................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................................... 4.3.1 Arbetet med en effektiv och heltäckande 4.3.2 Ett samlat grepp mot rasism och liknande former av fientlighet .. 4.3.3Fortsatt arbete för lika rättigheter och möjligheter för hbtqi- Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... 4.6.2 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. .......................... Mål för området ................................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................................... 5.3.1 Jämställdhetsintegrering – strategin för att uppnå målen................ 5.3.2 Jämn fördelning av makt och inflytande............................................ 5.3.5 Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet........... 5.3.7Mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck ska 5.3.8 EU och internationellt samarbete ....................................................... 5.4 Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... 2021/22:1 Utgiftsområde 13 5.4.1 Fortsatt utveckling av jämställdhetsintegrering ................................ 5.4.2 Ännu inte en jämn fördelning av makt och inflytande.................... 5.4.3 Ekonomisk jämställdhet är inte uppnådd.......................................... 5.4.4 Fortsatta skillnader mellan könen i studieresultat och 5.4.5 Det obetalda hem- och omsorgsarbetet fördelas inte jämnt .......... 5.4.6 Ökad kunskap behövs för jämställd hälsa ......................................... 5.4.7 Mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck ...... 5.4.8 EU och internationellt samarbete ....................................................... 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ..................................................... 5.6.3 3:3 Bidrag för kvinnors organisering.................................................. Mål för området ................................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................................... 6.3.1 Små förändringar i skillnader mellan olika områdestyper ............... 6.3.2 Övergripande åtgärder för att motverka segregation..................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................. 6.6.1 4:1 Åtgärder mot segregation ............................................................ 6.6.2 4:2 Delegationen mot segregation .................................................... 2021/22:1 Utgiftsområde 13 2021/22:1 Utgiftsområde 13 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering enligt tabell 1.1. 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 3:3 Bidrag för kvinnors organisering 4:1 Åtgärder mot segregation 4:2 Delegationen mot segregation Summa anslag inom utgiftsområdet 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 3:3 Bidrag för kvinnors organisering 4:1 Åtgärder mot segregation Summa beställningsbemyndiganden inom utgiftsområdet 2021/22:1 Utgiftsområde 13 2Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utgiftsområdet omfattar nyanlända invandrares etablering, diskriminering, jämställdhet, åtgärder mot segregation och myndigheterna , och Delegationen mot segregation. Utgifterna blev lägre än 2019. Utgifterna beräknas fortsatt minska , 2022, 2023 och 2024 främst till följd av minskade utgifter för kommunersättningar vid flyktingmottande. Jämfört med ursprungligt beslutad budget beräknas utgifterna bli lägre 2021. Genom beslutade ändringsbudgetar och förslag i Höständringsbudgeten ökas utgiftsområdet med . föreslår regeringen att anvisas inom området. beräknas utgifterna till och . Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism 3:3 Bidrag för kvinnors organisering 4:1 Åtgärder mot segregation 4:2 Delegationen mot segregation Totalt för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Tabell 2.2 Förändringar av utgiftsramen –2024 för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra utgiftsområden 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Tabell 2.3 Utgiftsram 2022 realekonomiskt fördelad för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. De mål som har beslutat om inom utgiftsområdet är följande: –Lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund (prop. 2008/09:1 utg.omr. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115). –Ett samhälle fritt från diskriminering (prop. 2008/09:1 utg.omr. 13, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115). –Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115). –Minskad segregation, jämlika och jämställda uppväxt- och levnadsvillkor samt goda livschanser för alla (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:AU1, rskr. 2019/20:114). 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Målet för integrationspolitiken – lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund – är bredare än de insatser för nyanlända som finansieras inom utgiftsområdet och uppnås främst genom generella åtgärder för hela samhället. Det innefattar åtgärder bl.a. inom områden som arbetsmarknad, utbildning, hälso- och sjukvård samt bostäder. Ett jämställdhetsperspektiv är centralt igenomförandet av integrationspolitiken. För att nå målet behöver de generella åtgärderna kompletteras med riktade åtgärder som bl.a. finansieras inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. 3.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatet för nyanländas etablering påverkas av faktorer inom flera olika områden som i många fall är beroende av varandra. Det kan därför vara svårt att redogöra för effekter av enskilda verksamheter eller reformer, inte minst då resultaten ofta visar sig på . I den första delen av resultatredovisningen beskrivs den generella utvecklingen för utrikes födda, i synnerhet utomeuropeiskt födda, inom olika områden. I de fall uppgifter redovisas för gruppen europeiskt födda avses födda i exklusive . Resultatredovisningen i denna del utgår ifrån nedanstående urval av indikatorer: –Arbetsmarknad: arbetskraftsdeltagande, sysselsättning, arbetslöshet, tidsbegränsade anställningar, inkomst från arbete samt etableringsgrad för nyanlända. –Utbildning: kunskapsresultat i , genomströmning i gymnasieskolan och deltagande i vuxenutbildning. –Hälsa: det allmänna hälsotillståndet. –Boende: trångboddhet. I en översyn av centrala indikatorer har psykisk ohälsa prioriterats bort, då den centrala indikatorn om det allmänna hälsotillståndet tillsammans med en ny kompletterande indikator avseende dödlighet och sjukdom med covid-19 bedömts vara det bästa sättet att fånga utvecklingen avseende hälsa. Ytterligare två kompletterande indikatorer har tillkommit: långtidsarbetslöshet och ofrivilligt undersysselsatta. Detta motiveras av att utvecklingen på arbetsmarknaden för utrikes födda och nyanlända annars riskerar att döljas av stora förändringar som framför allt återspeglar situationen för bredare grupper. Den andra delen av redovisningen är strukturerad efter anslagsstrukturen inom utgiftsområdet. Resultatredovisningen i denna del utgår främst från bedömningsgrunder som i huvudsak baseras på återrapporteringar från myndigheter, främst länsstyrelserna, och . 2021/22:1 Utgiftsområde 13 3.3.1Resultat utifrån indikatorer kopplat till målet för integrationspolitiken Inriktningen för området Nyanlända invandrares etablering är att verksamhet och insatser som finansieras inom områdets anslag, inom det övergripande målet för integrationspolitiken, ska bidra till att förbättra nyanländas förutsättningar att etablera sig och bli delaktiga i arbets- och samhällslivet. Nyanlända och utrikes födda har oftare en svagare förankring på arbetsmarknaden än inrikes födda. Bland de faktorer som påverkar utrikes födda kvinnors och mäns etablering på arbetsmarknaden är tidigare arbetslivserfarenhet, utbildningsnivå, språkkunskaper, hälsa, nätverk, hur länge personen har varit i och diskriminering på arbetsmarknaden. utvärdering (IFAU) bedömer att den pågående pandemin kan få betydande långsiktiga konsekvenser både när det gäller sysselsättning och arbetsinkomster (Rapport 2021:8). Både den ekonomiska krisen och finanskrisen –2010 innebar att utrikes födda och arbetstagare med lägre utbildningsnivå påverkades mer än andra och sannolikt blir de långsiktiga konsekvenserna större vid denna lågkonjunktur, enligt IFAU. Utifrån tidigare forskning och utvecklingen på arbetsmarknaden under pandemin , går det inte att bedöma om kvinnor och män kommer att påverkas olika på . Fortsatt ökning av arbetskraftsdeltagandet bland utrikes födda Arbetskraftsdeltagandet har ökat framför allt bland europeiskt födda, men även bland utomeuropeiskt födda (se diagram 3.1). Diagram 3.1 Arbetskraftsdeltagande bland inrikes födda, europeiskt födda (exkl. ) och utomeuropeiskt födda i åldern 15–74 år Källa: Egna bearbetningar av data från , . Årsmedeltal 2007–2020. var arbetskraftsdeltagandet bland utomeuropeiskt födda för kvinnor och för män. Bland inrikes födda har arbetskraftsdeltagandet legat på en relativt stabil nivå, för kvinnor och för män . Män har generellt högre arbetskraftsdeltagande än kvinnor. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Stora skillnader i sysselsättningsgrad mellan utomeuropeiskt födda kvinnor och män har sysselsättningsgraden ökat tydligt bland kvinnor och män födda i , medan utvecklingen har varit betydligt svagare bland både inrikes födda och födda utanför (se diagram 3.2). Sysselsättningsgraden uppgick å bland utomeuropeiskt födda jämfört med bland inrikes födda, vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Liksom tidigare närliggande år var skillnaden i sysselsättningsgrad mellan könen 2020 störst bland utomeuropeiskt födda. Diagram 3.2 Sysselsättningsgraden bland inrikes födda, europeiskt födda (exkl. ) och utomeuropeiskt födda i åldern 15–74 år Källa: Egna bearbetningar av data från , . Årsmedeltal 2007–2020. Arbetslösheten högre bland utomeuropeiskt födda Arbetslösheten är generellt högre bland utomeuropeiskt födda än bland personer födda i och personer födda i (se diagram 3.3). Bland inrikes födda uppgick andelen arbetslösa år , bland europeiskt födda till och bland utomeuropeiskt födda till . Diagram 3.3 Arbetslösheten bland inrikes födda, europeiskt födda (exkl. ) och utomeuropeiskt födda i åldern 15–74 år Källa: Egna bearbetningar av data från , . Årsmedeltal 2007–2020. Gruppen utomeuropeiskt födda kvinnor har den högsta arbetslösheten. Skillnaden mellan kvinnor och män är större bland europeiskt och utomeuropeiskt födda än 2021/22:1 Utgiftsområde 13 bland inrikes födda. Vidare har pandemin inneburit en ökad arbetslöshet , som drabbat utomeuropeiskt födda kvinnor och män särskilt hårt. Bland utomeuropeiskt födda kvinnor uppgår ökningen till och bland utomeuropeiskt födda män till jämfört med föregående år. Gruppen utrikes födda är i högre utsträckning långtidsarbetslösa (arbetslösa ) i jämförelse med inrikes födda. För utrikes födda har antalet långtidsarbetslösa ökat tydligt i spåren av pandemin, dessutom från en redan relativt hög nivå. Procentuellt sett är dock ökningen relaterat till pandemin störst för gruppen inrikes födda. Antalet långtidsarbetslösa utrikes födda i åldern 15–ökade med drygt 10 000 till 71 000 personer (), medan motsvarande för inrikes födda ökade med närmare 7 000 till 38 000 långtidsarbetslösa (). Utomeuropeiskt födda kvinnor oftare undersysselsatta Det är generellt sett vanligare bland kvinnor än bland män att vara undersysselsatta, dvs. att vara sysselsatt på deltid inom sin huvudsyssla samt kunna och vilja arbeta mer. Bland utomeuropeiskt födda kvinnor var , närmare 23 000 personer, undersysselsatta . Bland utomeuropeiskt födda män var andelen , vilket motsvarar drygt 25 000 personer. Andelen är lägre bland inrikes födda kvinnor och män och bland personer födda i . har skillnaderna mellan kvinnor och män i andelen undersysselsatta dock minskat i alla grupper. Vanligare med tidsbegränsade anställningar bland utomeuropeiskt födda Andelen med tidsbegränsade anställningar är mycket högre bland utomeuropeiskt födda kvinnor och män än bland inrikes födda och europeiskt födda (se diagram 3.4). Bland utomeuropeiskt födda har andelen med tidsbegränsade anställningar ökat något och uppgick bland kvinnor och bland män. För inrikes födda uppgick andelen bland kvinnor respektive bland män. Diagram 3.4 Andel tidsbegränsat anställda bland inrikes födda, europeiskt födda (exkl. ) och utomeuropeiskt födda i åldern 15–74 år Källa: Egna bearbetningar av data från , . Årsmedeltal 2007–2020. Stora skillnader i arbetsinkomster mellan inrikes födda och utomeuropeiskt födda De årliga arbetsinkomsterna varierar beroende på bakgrund och kön. Inrikes föddas arbetsinkomster är högre än för personer födda utanför , i synnerhet jämfört med utomeuropeiskt födda (se diagram 3.5). Arbetsinkomsterna för utomeuropeiskt födda kvinnor uppgick i genomsnitt till av vad inrikes födda kvinnor tjänade . Motsvarande andel för utomeuropeiskt födda män var 2021/22:1 Utgiftsområde 13 av inrikes födda mäns inkomst. Därtill är mäns arbetsinkomster generellt sett högre än kvinnors. Inom gruppen utomeuropeiskt födda uppgick kvinnors arbetsinkomster av männens. Det motsvarar en ökning jämfört med . Utvecklingen har varit likartad bland inrikes födda där dock kvinnors andel av männens arbetsinkomster motsvarade 2019. Diagram 3.5 Årliga arbetsinkomster fördelat på bakgrund och kön (medelvärden) Anm.: Arbetsinkomster inkluderar inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Samtliga värden är omräknade till priser. Målgruppen avser 20–respektive referensår. Källa: (HEK och ) och egna beräkningar. Nyanländas etablering på arbetsmarknaden har successivt förbättrats Sysselsättningen för personer som har invandrat till ökar generellt med vistelsetiden. Personer som invandrat av flyktingskäl eller som anhöriga till flyktingar har ofta en längre väg till arbete än t.ex. arbetskraftsinvandrare. Diagram 3.6 Etableringsgrad nyanlända, skyddsbehövande och deras anhöriga mottagna 2007–2017 efter vistelsetid i Antal år efter mottagande Anm.: Målgruppen avser 20–respektive referensår. Senaste referensår är 2019. Statistikkällan och mätmetoden är förändrad jämfört med redovisningen i Budgetpropositionen . Individer som har varit anställda under varje enskilt referensår och haft en löneinkomst som uppgår till av medianinkomsten för individer som har förgymnasial utbildning räknas som etablerade. Individer som har deklarerat för aktiv näringsverksamhet räknas inte som etablerade. Den registerbaserade aktivitetsstatistiken baseras på arbetsgivardeklarationer på individnivå (). Jämförelser med tidigare referensår bör därför göras med försiktighet. Källa: , , särskild beställning. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Nyanländas etablering på arbetsmarknaden har successivt förbättrats sedan etableringsreformen infördes . Andelen etablerade bland nyanlända som togs emot uppgick till 2019, vilket är en högre etableringsgrad än för dem som togs emot 2007–2010 och som vistats i . Av dem som togs emot i en kommun 2015 var etablerade . Även om den gradvisa ökningen av andelen etablerade gäller både kvinnor och män är skillnaderna mellan könen betydande (se diagram 3.6). efter mottagandet är andelen etablerade män markant högre än motsvarande andel kvinnor. Därefter tenderar skillnaden mellan könen att minska. Se vidare utgiftsområde 14 om Arbetsförmedlingens etableringsinsatser. Barn, unga och vuxna som har invandrat till har olika grundförutsättningar när det gäller skolgång och utbildning. För vuxna påverkas förutsättningarna främst av skolbakgrund medan det för barn och unga främst handlar om ålder vid invandringen och föräldrarnas utbildningsnivå. I detta avsnitt läggs fokus på utrikes födda som har inom det svenska utbildningssystemet. Omfattande konsekvenser av pandemin Pandemin har medfört stora utmaningar inom hela skolväsendet. utvärdering (IFAU) konstaterar att konsekvenserna för elevernas kunskaper till följd av ökad frånvaro bland lärare och elever i förskola och skola på lång sikt kan bli betydande för såväl individer som samhällsekonomin (IFAU, Rapport 2021:2). Inom gymnasieskola, vuxenutbildning och högre utbildning har en stor del av undervisningen skett på distans . Uppföljningar om konsekvenser av pandemin visar att skolans kompensatoriska uppdrag har utmanats och att skillnader när det gäller elevers förutsättningar att uppnå kunskapsresultat har ökat (se t.ex. och Skolinspektionens rapporter ). Flera faktorer påverkar utrikes födda elevers förutsättningar i Förskolan förbereder barnens skolgång genom pedagogisk verksamhet som bl.a. stimulerar språkutvecklingen. Barn som är utrikes födda och inrikes födda barn med två utrikes födda föräldrar deltar i lägre utsträckning i förskolan i jämförelse med övriga barn. Utredningen om fler barn i förskolan för bättre språkutveckling i svenska har analyserat deltagandet i förskolan och lämnat förslag med syfte att öka deltagandet och stärka förskolans arbete med barnens språkutveckling (SOU 2020:67). Förslagen bereds i . Tiden i svensk skola har stor betydelse för elevernas förutsättningar att uppnå godkända kunskapsresultat. var av eleverna i årskurs 9 (drygt 5 000 personer) nyinvandrade och (766 elever, främst ej folkbokförda) hade okänd bakgrund. Med nyinvandrade elever avses elever som enligt statistik är utrikes födda, har utrikes födda föräldrar och har varit i eller mindre. Sammantaget utgjorde denna grupp elever (nyinvandrade och med okänd bakgrund) högre andel än 2015. Bland de elever som gick ut årskurs 9 hade invandrat till efter ordinarie skolstartsålder och hade invandrat i årskurs 6 eller . Behörighet till gymnasieskola ökar med tid i svensk skola och föräldrars utbildningsnivå var av alla elever som slutade årkurs 9 behöriga till gymnasieskolans yrkesprogram, vilket innebär att (nästan 16 500 elever) inte uppnådde behörighet. Andelen behöriga till gymnasieskolans yrkesprogram bland utrikes födda elever som gått hela sin skoltid i svensk skola 2021/22:1 Utgiftsområde 13 var och det är samma nivå som elever födda i med utrikes födda föräldrar. Utrikes födda elever som börjat i svensk skola efter ordinarie skolstartsålder hade en behörighet på . Behörigheten för elever med svensk bakgrund, dvs. elever födda i med minst en inrikes född förälder var . Överlag är flickor i högre grad behöriga till gymnasieskolan än pojkar. Skillnaderna är större bland utrikes födda elever oavsett när eleven började i svensk skola samt bland inrikes födda elever med utrikes födda föräldrar, i jämförelse med inrikes födda elever med minst en inrikes född förälder. Föräldrarnas utbildningsnivå har större påverkan för elever som varit i jämfört med andra elever (se diagram 3.7). För elever med minst en förälder med eftergymnasial utbildning, oavsett bakgrund, är andelen behöriga till gymnasieskolans yrkesprogram hög. Detta gäller dock under förutsättning att eleven gått hela sin skoltid i svensk skola. För elever som invandrat senare under är andelen behöriga avsevärt lägre och särskilt låg för elever utan högutbildad förälder. Diagram 3.7 Andel elever som är behöriga till gymnasieskolans yrkesprogram, utifrån svensk och utländsk bakgrund samt föräldrarnas utbildningsnivå, Svensk bakgrund Utländsk bakgrund Invandrat före årskurs 6–9 Förgymnasial eller gymnasial utbildning Anm: Elever med svensk bakgrund är elever födda i med minst en förälder född i . Elever med utländsk bakgrund är elever födda i med båda föräldrarna födda utomlands. För elever som inte uppnår behörighet till gymnasieskolans nationella program finns introduktionsprogram. /21 läste totalt 40 600 elever på ett introduktionsprogram, varav män och kvinnor. Av samtliga elever i introduktionsprogram /21 gick på språkintroduktion, som ger nyanlända elever en utbildning med tyngdpunkt i svenska språket. Efter en kraftig ökning läsåren 2015/16 och 2016/17 var elevantalet på språkintroduktion /20 åter på ungefär samma nivå som . Av nybörjareleverna på introduktionsprogram /20 var omkring hälften, , kvar på samma program . Språkintroduktion har störst andel elever kvar och av eleverna var kvar 2020/21. Genomströmningen i gymnasieskolan visas i tabell 3.1. Andelen med gymnasieexamen eller studiebevis var något högre bland dem som påbörjade gymnasieskolan 2016 jämfört med dem som började för alla grupper utom elever med svensk bakgrund, där genomströmningen var nästan oförändrad. Av nyinvandrade elever som påbörjade gymnasieskolan (2015) var det 26 (25) procent av kvinnorna och 20 (19) procent av männen som 2020 hade en gymnasieexamen. Bland elever med svensk bakgrund var motsvarande andelar . För de elever som 2021/22:1 Utgiftsområde 13 har slutfört ett nationellt program men inte uppfyller kraven för gymnasieexamen utfärdas studiebevis. Tabell 3.1 Genomströmning i gymnasieskolan Elever med svensk bakgrund* Elever med utländsk bakgrund** Nyinvandrade elever*** Totalt exklusive nyinvandrade elever