prop · H9031d7 · 2021-09-20 00:00:00 — Försvarsbeslutet anger att bör samordna operationsplanering med , , , och Nato, vilket innebär att och bl.a. Nato fördjupar sitt samarbete ytterligare. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 samarbete med FN har fortsatt att utvecklas . har bl.a. bidragit med stabsofficerare eller militärobservatörer till flertalet FN-insatser. förbandsdeltagande i Minusma har bidragit till en fortsatt utveckling av insatsens och FN:s operativa förmåga. Minusma var därtill under ledning av en svensk styrkechef. Regeringen har fortsatt bidragit till arbete för militärt förtroendeskapande och konventionell rustningskontroll. Försvarsmakten har bistått i förhandlingar inom ramen för och även utökat sitt personalbidrag till organisationen. Åtgärder har vidtagits för att bidra till det svenska ordförandeskapet i 2021. Pandemin har medfört att Försvarsmakten till stor del förhindrats medverka i praktiska verifikationsaktiviteter inom fördraget om observationsflygningar och Wiendokumentet. Däremot har förmågan på området vidmakthållits genom träning och utbildning och internationellt informationsutbyte mellan fördragsstaterna har upprätthållits genom digitala kommunikationsmedel. Antalet kontinuerligt anställda i Försvarsmakten har fortsatt att stiga och ökade från ca 22 700 (kvinnor och män) till ca 24 100 (kvinnor och män) i förhållande till myndighetens målsättning om ca 24 900 kontinuerligt anställda. Ökningen består i huvudsak av ca 800 fler civilanställda jämfört med och syftar till att frigöra militär kompetens för andra arbetsuppgifter samt stärka förutsättningarna för fortsatt tillväxt. Personalkostnaderna uppgick till ca vilket är en ökning med ca jämfört med . Ökningen beror främst på det ökade antalet civilanställda. Antalet yrkesofficerare ökade till följd av att fler har slutfört såväl Officersprogrammet (OP) som Specialistofficersutbildningen (SOU), att yrkesofficerare som tidigare lämnat Försvarsmakten har återanställts samt att officerare har fortsatt sin anställning efter ordinarie pensionsålder. Den särskilda officersutbildningen (SOFU) har bidragit till den förbättrade tillgången på yrkesofficerare. Inflödet behöver bibehållas för att kompensera de närmaste årens höga antal pensionsavgångar och för att klara tillväxten i krigsorganisationen. För de grundläggande officersutbildningarna, OP respektive SOU, har intresset fortsatt att öka. För båda utbildningarna ökade antalet som påbörjade dessa i jämförelse med 2019. Ökningen på OP är från 196 till 220 och på SOU från 355 till 426. Intresset ökade även för SOFU och målsättning för samtliga utbildningar överträffades. Målsättningen för grundutbildning med värnplikt uppnåddes Trots utmaningarna med covid-19 kunde grundutbildning av totalförsvarspliktiga bedrivas . Huvuddelen av de som genomfört grundutbildningen kunde krigsplaceras. Från grundutbildningsomgången /20 uppgick antalet soldater och sjömän som slutförde sin utbildning till 4 100 av drygt 4 500. Därmed fullföljer av de inryckande sin utbildning. Det är också en ökning från föregående år med ca 600 totalförsvarspliktiga. I den pågående grundutbildningsomgången /21 har ca 4 900 totalförsvarspliktiga ryckt in till grundutbildning med värnplikt. Detta är en ökning jämfört med med ca 400 totalförsvarspliktiga. Andelen kvinnor är , vilket är en marginell ökning jämfört med föregående år. Myndighetens målsättning om kvinnor nåddes inte. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Av Totalförsvarets plikt- och prövningsverks regleringsbrev framgår att 18 500 totalförsvarspliktiga ska genomgå mönstring. Med anledning av covid-19 beslutade myndigheten att minska antalet prövade för att därigenom bidra till att minska smittspridningen i landet. har 13 000 totalförsvarspliktiga genomgått mönstring. Av de mönstrade var 3 400 kvinnor och 9 600 män. För grundutbildning som påbörjades skrevs totalt 5 088 totalförsvarspliktiga in till Försvarsmaktens 5 000 utbildningsplatser. skickade Totalförsvarets plikt- och prövningsverk mönstringsunderlag till 100 000 totalförsvarspliktiga födda . Svarsfrekvensen uppgick till , vilket är i nivå med föregående år. 19 000 individer ansågs ha kvalificerande svar på frågor om hälsa och fysik samt vara positivt inställda till att genomföra grundutbildning med värnplikt. Färre hemvärns- och frivilligavtal Det totala antalet tecknade hemvärns- och frivilligavtal uppgick /21 till 20 266 och nådde därmed inte upp till Försvarsmaktens målsättning om minst 21 700 avtal. Det är en minskning med ca 470 avtal jämfört med , som i sin tur var en minskning med ca 250 avtal. Detta beror i huvudsak på en allt mindre rekryteringsbas som är en konsekvens av tidigare reducerade grundutbildningsvolymer och att grundutbildning med värnplikt var vilande 2010–2017. Allteftersom grundutbildningsvolymerna ökar så förbättras förutsättningarna att öka numerären. Andelen kvinnor uppgår till , vilket är oförändrat jämfört med . Fortsatta ansträngningar för att öka andelen kvinnor Andelen kvinnor inom Försvarsmakten har fortsatt att öka, från 2020. Störst andel kvinnor, , finns fortfarande bland de civilanställda vilket är strax under myndighetens målsättning att underrepresenterat kön ska uppgå till . Åtgärder för att kvinnor ska söka sig till militär anställning i Försvarsmakten har vidtagits genom utbildning av personal, kommunikation och information, översyn av befattningskrav, systematisk integrering av jämställdhetsperspektiv, materielutveckling samt forskning och studier. Myndigheten redovisar att fortsatta ansträngningar är av stor vikt för att identifiera och ta bort eventuella hinder för att kvinnor ska söka sig till militär anställning i Försvarsmakten. Totalförsvarets plikt- och prövningsverk har fortsatt arbetet med att säkerställa att de metoder som används i mönstrings- och prövningsprocesserna är validerade och ickediskriminerande. Mönstrings- och rekryteringsprocessen spelar stor roll för en jämställd rekrytering. Försvarsmakten uppger i sin årsredovisning att resultatet från den senaste medarbetarundersökningen visar att upplevelser av ovälkommet beteende ökar något jämfört med föregående år. Myndigheten har fortsatt att utveckla sitt förebyggande arbete mot diskriminering genom ökad systematisering och fortlöpande åtgärder. Projektet ovälkommet beteende, som inrättades 2019 för att utveckla förmågan att ta hand om kränkande särbehandling, trakasserier och sexuella trakasserier, har omvandlats till en permanent funktion vilket innebär att resursförstärkningen består efter det att projektet upphör. Funktionen har utvecklat en försvarsmaktsgemensam process och rutin kring hantering av ovälkommet beteende. Försvarsmakten har fortsatt sitt arbete med jämställdhet och likabehandling och deltagandet i regeringens program Jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM). 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Myndigheten har vidare bidragit till genomförandet av den nationella handlingsplanen för kvinnor, fred och säkerhet. Tabell 3.3 Personalförsörjningens utveckling –2020 Kontinuerligt anställda i Försvarsmakten Civilanställd personal i Försvarsmakten Antal kontinuerligt anställda gruppbefäl, Antal anställda gruppbefäl, soldater Antal värnpliktiga som slutfört Källa: Försvarsmakten. fortsatte återbyggnaden av markförbandens förmåga genom tillförsel av verkansmateriel och mängdmateriel. har levererat nya granatkastarpansarbandvagnar, artilleripjäser, korträckviddigt luftvärn och tunga hjulfordon till Försvarsmakten. har Försvarsmakten och påbörjat utökade anskaffningar inom ett flertal områden, som ledningsstödsystem för markområdet, skyddsutrustning, markstridssensorer samt lätta 2021/22:1 Utgiftsområde 6 och tunga hjulfordon. Sensorer till luftvärnsbataljonerna har beställts och förberedelser för anskaffning pågår inom områden som bandvagnar, nytt handeldvapensystem och omsättning av sensorkedjan. Inom logistikområdet har anskaffning av system för fältförplägnad påbörjats och test och utvärdering av det nya nordiska uniformssystemet har fortsatt. Inom det området har två halvtidsmodifierade ubåtar av Gotlandsklass levererats till Försvarsmakten. Tre livstidsförlängda bevakningsbåtar och fem spaningsbåtar har levererats. Livstidsförlängning av stridsbåt 90 slutlevererades . Förberedelse inför anskaffning av nya ytstridsfartyg har inletts , liksom av halvtidsmodifiering av korvett typ . Myndigheterna har även påbörjat anskaffning av generalöversyn av ubåten av Gotlandsklass. Inom flygområdet har flygtidsproduktionen av JAS 39 gått avsevärt bättre än planerat (se även avsnitt 3.3.2). JAS 39 fått uppgradering av materielsystemet (MS20 Block 2) med tillhörande underhållsutrustning och med en versionsutveckling av bland annat utökade it-säkerhetsfunktioner. har levererat till Försvarsmakten. Myndigheten har också tillsammans med Försvarsmakten kontinuerligt levererat materiella förutsättningar till exportkunderna för att möjliggöra en effektiv drift på såväl hemmabas som vid internationella operationer. och Försvarsmakten har också levererat utbildning av tekniker och piloter till exportkunderna. Projekt har levererat den första modifierade helikoptern ur Retrofitprogrammet, vilket innebär att helikoptern modifierats för att möta avtalad version inom anskaffningskontraktet. De avtalade versionerna benämns (markoperativ) och (sjöoperativ). har anpassats och använts för sjuktransport av covid-19 patienter. Effekterna av covid-19-pandemin har varit begränsade på materiel- och logistikförsörjningen men det finns fortsatt behov av tät dialog mellan , Försvarsmakten och leverantörer för att följa utvecklingen. arbete med integration av humanfaktorer för att åstadkomma en mer jämställd arbetsmiljö för personal har fortsatt . Ett systematiskt arbetssätt har införts och bl.a. använts i samband med upphandling i projektet 2030 avseende krav på användbarhet. Uppföljning av bemyndigande om ekonomiska åtaganden och riktlinjebeslut för investeringar I samband med riksdagsbehandlingen av Årsredovisningen för staten 2020 (skr. 2020/21:101) uttalade i sitt yttrande (2020/21:FöU10y) att man såg med oro på att inte upparbetat beställningsbemyndigandet inom anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar. Utskottet ansåg att ett så stort underutnyttjande tillsammans med de utmaningar kring uppföljning och kontroll som följer med övergången till den nya finansieringsmodellen aktualiserar frågan om FMV:s effektivitet. Utskottet underströk därför vikten av att regeringen återkommer till så att kostnadskontroll och spårbarhet kan följas för såväl materielförsörjningsprocessen som FMV:s effektivitet. Regeringen vidtog redan under den förra försvarsbeslutsperioden flera åtgärder för att utveckla styrningen och uppföljningen av det militära försvaret, särskilt vad gäller materielförsörjningen. Arbetet med att utveckla styrningen och uppföljningen av det militära försvaret redovisas i avsnitt 3.3.13. Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att fortsätta utveckla den finansiella styrningen och resultatstyrningen, exempelvis avseende investeringar, samt avseende den 2021/22:1 Utgiftsområde 6 ekonomiska rapporteringen och resultatredovisningen till regeringen. Arbetet ska ske med stöd av . Utfallet för de investeringar som belastar anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar uppgick totalt till ca 2020, vilket är lägre än beräknat belopp i riktlinjebeslut om investeringsplan (prop. 2020/21, bet. 2020/21:FöU1, rskr. 2020/21:121). Avvikelser från budgeterade nivåer förekommer främst inom objektsgrupperna logistik, armé- respektive marinmateriel. Tidigarelagd kreditavveckling för medelräckviddigt luftvärn och planerade leveranser inom bl.a. och modifierade stridsvagnar och stridsfordon gör att utfallet för armémateriel blivit högre än planerat. När det gäller marinmateriel, orsakade ett flertal förseningar, t.ex. nytt signalspaningsfartyg och halvtidsmodifiering av att utfallet sjönk jämfört med beräknad nivå. Tabell 3.4 Utfall av investeringar () och i relation till investeringsplanen (procent) fördelat på anskaffning och vidmakthållande Källa: Försvarsmakten och egna beräkningar. När det gäller investeringar i vidmakthållande, som belastar anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, uppgick utfallet till totalt , vilket är lägre än beräknat belopp. Inom marinmateriel underskreds budgeten för vidmakthållande främst på grund av förseningar i leverans av de halvtidsmodifierade ubåtarna av Gotlandsklass. Att det förekommer avvikelser mellan utfall och budgeterade nivåer är inte ovanligt för materielinvesteringar. Liksom regeringen har beskrivit i tidigare års budgetpropositioner innebär osäkerheterna i verksamheten vad avser bl.a. prissättning, inköp, produktion och leverans att förändringar i investeringsplanen kan förekomma inom ramen för beslutat anslag och beställningsbemyndigande. Vad gäller de avvikelser som förekom 2020 har omfördelningar mellan objektsgrupper skett. Redovisning av pågående investeringar i materiel I tabellen nedan redovisas pågående större materielprojekt. Redovisningen omfattar större materielobjekt där beställningar till industrin föreligger eller leveranser har påbörjats. Beviljade anskaffningar som påbörjats, men ännu inte beställts av industrin, redovisas om de är av större omfattning. Som ett resultat av den fortsatta implementeringen av den nya planerings- och beslutsmodellen för materielinvesteringar har Försvarsmakten och , med stöd av , sett över definitionerna av befintliga materielobjekt. Det har inneburit att vissa materielobjekt nu redovisas under ny benämning och med kompletterat innehåll. Ekonomiskt utfall per materielobjekt utgörs av leverantörskostnader och direkta projektkostnader vid i enlighet med den finansiella styrmodellen . 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Redovisning av pågående materielinvesteringar (J/N) utfall (mnkr)1 13 eldenheter 98, 4 uppgraderade eldenheter 97 och 2 spaningsradarstationer har levererats till 6 brobandvagnar har levererats 14 pjäser har levererats till (övertagna pjäser) Försvarsmakten (materielreserv). 36 vagnar har levererats till Utökad volym förbereds. 90 och 25 stridsvagn 122 har renoverats. 350 terränglastbilar, 370 standardlastbilar, 26 fälthållningsfordon och 24 släp har levererats till Försvarsmakten. Anskaffning förbereds tillsammans med Anskaffning av mängdmateriel inledd. Utökad anskaffning förbereds. har 6 av 18 båtar levererats. båtar återstår att leverera. Två ubåtar överlämnades till 5 fartyg överlämnades till Försvarsmakten Därmed är samtliga 6 fartyg Leverans väntas ske . 1Ekonomiskt utfall anges till leverantörskostnader och projektkostnader vid FMV för materielobjektet. har motsvarande värde angetts till anslagsupparbetning baserat på milstolpefakturering mellan Försvarsmakten och . 2Tidigare renoveringsprogram för stridsfordon resp. stridsvagnar har uppgått i ett gemensamt materielobjekt omfattande utökad renovering och modifiering, inklusive nyanskaffning av granatkastarbandvagnar. 3Tidigare anskaffning av terränglastbilar har uppgått i ett gemensamt materielprojekt för tunga hjulfordon omfattande utökad anskaffning av terränglastbilar, standardlastbilar, släp, m.m. Anskaffningen redovisades tidigare under logistik. 4Under 2020 har en ny bemyndiganderam beslutats med anledning av ändrade förutsättningar i projektet. 5Kvarstående åtgärder enligt restpunktlista åtgärdas , då projektet slutredovisas. 6Leveranser till enligt avtal med . Leverans till Försvarsmakten bedöms kunna ske tidigast efter leverans till . 7Det nya torpedsystemet avses integreras i ubåt typ och Korvett typ . 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Stridsbåt 90 steg 2 77 båtar har slutlevererats. 16 av 18 beställda helikoptrar är levererade till Försvarsmakten. Pågående, första serieversionen har genomför test och evaluering. Till del beställd. Livstidsförlängande åtgärder inledda. Anskaffning av mängdmateriel inledd. Anskaffning av nytt uniformssystem förbereds tillsammans med , 9Tidigare anskaffning av nytt uniformssystem har uppgått i ett gemensamt materielobjekt för soldatutrustning, som utöver ny uniform omfattar kroppsskydd och annan personlig utrustning. Indikatorer för att följa effektiviteten i materielförsörjningen Till följd av den nya finansiella styrmodellen i materielförsörjningen som infördes har förutsättningarna förändrats för att följa indikatorerna återinvesteringskvot samt omtag och omförhandlingar i materielprocessen. Den nya modellen innebär att det bokförda värdet endast förs över från till Försvarsmakten vid den faktiska leveransen och inte som tidigare i samband med när även s.k. milstolpar belastat anslaget. Det underlag som exempelvis återinvesteringskvoten baseras på har bytt innehåll och värdena kommer uppvisa mer variation mellan åren, vilket redovisas nedan. Regeringen aviserade i budgetpropositionen att man avsåg att se över indikatorerna och justera dessa utifrån den nya finansiella styrmodellen. Den översynen pågår. Fortsatta variationer i återinvesteringskvoten Återinvesteringskvoten beskriver hur det bokförda värdet på Försvarsmaktens materiel förändras över tiden. Det bokförda värdet är en indikation på mängden materiel i Försvarsmakten. En kvot större än 1 indikerar att mängden materiel ökar, medan en kvot under 1 indikerar att den minskar. Återinvesteringskvoten var 0,90. uppgick kvoten till 0,25 och 2018 till 0,99. Den stora förändringen 2019 berodde på övergången till den nya finansiella styrmodellen. I och med förändringen varierade återinvesteringskvoten kraftigt . Färre omtag och omförhandlingar Antal omtag och omförhandlingar i relation till planerade respektive beställda uppdrag är en indikation på hur väl processen för investeringsplanering fungerar mellan Försvarsmakten och och inom myndigheterna. Omtag inom planerade beställningar och omförhandlingar inom beställda uppdrag innebär att förutsättningarna i ett uppdrag förändrats, vilka kräver förnyade beslut och beslutsunderlag. Ju färre omtag och omförhandlingar desto bättre fungerar processen. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Diagram 3.2 Omtag och omförhandlingar i relation till antalet uppdrag Källa: Försvarsmakten. Andelen omtag i relation till planerade materielobjekt var i genomsnitt , vilket är lägre i jämförelse . Andelen omförhandlingar av beställda materielobjekt uppgick också till vilket innebär en fortsatt minskning. Den relativt stora minskningen av omtag i planerade uppdrag beror enligt Försvarsmakten bland annat på att antal nya uppdrag ökat med hänsyn till tillväxten. Minskningen av omtag i beställda uppdrag kan till viss del förklaras av förbättrade planeringsförutsättningar. Försvarsmakten skriver i sin årsredovisning att orsaker till omtag kan vara att beslutsunderlagen är knapphändiga och behöver kompletteras, förändrade behov, fördyringar, kvalitetsavvikelser, leveransförseningar eller felaktigheter i kravspecifikationen eller de ekonomiska beräkningarna. Vissa omtag kan alltså undvikas genom bättre planering och framförhållning. En del omtag kan dock vara nödvändiga trots negativ påverkan på effektiviteten, till exempel om det beror på förändrade behov. Försörjningstrygghet, tillgänglighet och beredskap Materielförsörjningen ska säkerställa Försvarsmaktens behov av materiel också under höjd beredskap. Det tillsattes en utredning om materielförsörjningsstrategin , denna ska redovisas . har –2020 fortsatt arbetet med att krigsplacera personalen. Ett beslut har fattats av Försvarsmakten att officerare som tidsbegränsat tjänstgör på ska vara krigsplacerade där . har tagit fram en alternativ produktionsplan innehållandes planering kring hur myndigheten kan möta Försvarsmaktens behov vid höjd beredskap. skulle en gemensam övning ha utförts med Försvarsmakten men denna ställdes in på grund av pandemin. har arbetat med att förtydliga krav på försörjningstrygghet i upphandlingar i enlighet med Försvarsmaktens behov vid olika beredskapsnivåer. Materiel- och tekniksamarbete inom EU och internationellt fortsatte förhandlingarna om den europeiska försvarsfonden (EDF) vilka sedan avslutades . EDF tar vid efter de förberedande programmen inom försvarsforskning (PADR 2017–2019) och försvarsindustri (EDIDP 2019–2020). Förhandlingarna var avhängiga utfallet av de övergripande förhandlingarna om EU:s långtidsbudget. EDF trädde i kraft . För att främja ett aktivt svenskt deltagande i fonden inrättades ett nationellt koordineringskontor för EDF vid . Kontoret är verksamt . 2021/22:1 Utgiftsområde 6 även uppdragit åt Försvarsmakten att med stöd av redovisa ett förslag till medfinansieringsmekanism som ska öka förutsättningarna för svenskt deltagande i projekt inom ramen för EDF. Mekanismen kunde inte användas som ursprungligen avsett , då den pressade tidtabellen för EDIDP inte medgav detta. Försvarsmakten har redovisat förslag till hur arbetet med utlysningarna inom EDF kan optimeras i syfte att ge mekanismen bättre möjligheter att kunna tillämpas. bilaterala materielsamarbeten med andra länder regleras ofta genom samförståndsavtal. har sådana avtal med drygt 30 länder. har dessa bilaterala materielsamarbeten upprätthållits genom möten och besöksutbyte med flera av dessa samarbetsländer. Försvarsmaterielexport och exportstödjande verksamhet Den exportrelaterade verksamheten har påverkats av pandemin i och med att många planerade aktiviteter såsom mässor och förevisningar ställts in och interaktionen med utländska parter begränsats. De mellanstatliga affärsaktiviteterna har kunnat genomföras, om än med anpassad planering. Verksamheten har omfattat aktiviteter i ett flertal länder. Bland annat bemyndigades regeringen av i Vårändringsbudget (prop. 2020/21:99, bet. 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:385), att göra utfästelser om utveckling av det svenska Gripensystemet som innebär harmonisering av det svenska stridsflygsystemet med det finska under förutsättning att beslutar om anskaffning av JAS 39 . Likaså har lämnat ett erbjudande avseende Gripen C/D i stridsflygupphandling. Ett avtal om fortsatt support avseende Gripen C/D har slutits med . Därutöver har exportrelaterad verksamhet på ubåtsområdet varit prioriterad. Regeringen och myndigheter har även fortsatt följt den nederländska processen för anskaffning av ett nytt ubåtssystem liksom pågående exportaffärer på artilleri- och stridsfordonsområdet. En grundläggande förutsättning för den exportrelaterade verksamheten är att exporten, i det fall den faller under regleringen i lagen (1992:1300) om krigsmateriel, godkänns av , som är ansvarig exportkontrollmyndighet. har verksamheten inriktats mot att i större omfattning prioriteras mot förutsedda behov av att öka Försvarsmaktens operativa förmåga. Arbetet med att förstärka nya eller tillförda områden har fortsatt, exempelvis när det gäller operationer i cybermiljön, autonomi och artificiell intelligens. Projekt för att förstärka nyttiggörande i mark- och sjödomänerna har initierats inom områden för marksystem och sjösystem. För att ytterligare öka nyttiggörande av kunskap har verksamheten inom högre tekniska mognadsnivåer förstärkts. Försvarsmakten har i detta arbete genomfört studier om hur teknikutveckling- och demonstratorverksamhet ytterligare kan bidra till att öka nyttiggörandet för den operativa förmågan. har lämnat stöd till samhället under pandemin. Myndigheten har genomfört diagnostik och sekvensering av covid-19-prover, testat andningsskydd, förstärkt analysfunktioner och tagit fram pandemiscenarier åt andra myndigheter. har även bidragit med skyddsmaterial till andra aktörer när efterfrågan varit som störst. 2021/22:1 Utgiftsområde 6 3.3.12Miljö och fysisk planering Det systematiska miljösamarbete som myndigheterna inom försvarsområdet bedriver har fortsatt . Försvarsmakten är en av de 26 nationella myndigheter som har ett utpekat ansvar att verka för att nå de nationella miljökvalitetsmålen och generationsmålet, och har fortsatt att utveckla miljöarbetet. Arbetet bidrar också till det nationella genomförandet av Agenda 2030, exempelvis när det gäller mål 14 (Hav och resurser) och mål 6 (Rent vatten).