prop · H9031d22 · 2021-09-20 00:00:00 — Regeringen fortsätter även främja nya klimatinvesteringar genom bl.a. höjningar och en permanentning av Industriklivet och genom att ramen för statliga kreditgarantier för gröna investeringar höjs. För att möjliggöra industrins klimatinvesteringar arbetar regeringen även aktivt för att säkerställa tillgången till tillförlitlig, förnybar och konkurrenskraftig el samt med att effektivisera miljöprövningsprocesserna. Regeringens genomförande av de över hundra åtgärderna i klimathandlingsplanen fortsätter ha hög prioritet. kommer arbetet med att ta fram strategier för bioekonomi, elektrifiering och vätgas vara prioriterat. Viktiga förslag från utredningar och myndigheter kommer även beredas och beslutas (se avsnitt 5.4). Genom t.ex. betänkande (SOU 2021:48) som föreslår ett årtal för utfasning av fossila drivmedel och första delbetänkande (SOU 2021:21) som föreslår en klimatreformering av läggs viktiga pusselbitar till klimatpolitik. För att minska klimatpåverkan från ineffektiv resursanvändning har regeringen dessutom i enlighet med strategin för cirkulär ekonomi beslutat om en handlingsplan med över hundra åtgärder. Det är fortsatt viktigt att klimatpolitiken genomsyrar alla relevanta politikområden. I detta arbete kommer också Miljömålsberedningens arbete med att föreslå mål för konsumtionens, flygets och potentiellt även sjöfartens klimatutsläpp vara viktigt. Genom genomförandet av samtliga åtgärder i den klimatpolitiska handlingsplanen fortsätter regeringen steg för steg arbetet för att målen i klimatramverket ska nås som utvecklas till världens första fossilfria välfärdsland. 5.3Klimatkollegiet stärker arbetet för att nå klimatmålen I syfte att samordna och inrikta genomförandet av den klimatpolitiska handlings- planen och stärka arbetet för att nå klimatmålen inrättades 2020 ett klimatkollegium. Kollegiet leds av statsministern och består av sju statsråd som möts regelbundet. Klimatkollegiet möjliggör strategiska diskussioner om inriktningen för klimatpolitiken på högsta nivå inom regeringen. Klimatkollegiet bidrar dessutom till att integrera klimatfrågan i alla relevanta politikområden och stärka ägarskapet för klimatfrågan inom hela regeringen. Vid klimatkollegiets möten diskuteras aktuella teman utifrån den klimatpolitiska handlingsplanen. Det första mötet i klimatkollegiet hölls . De huvudsakliga teman som diskuterades då var flygets klimatomställning och biodrivmedelsproduktion. Vid det andra mötet, , diskuterades hållbar stadsutveckling och elektrifiering. Vid det tredje mötet, , diskuterades tillståndsprocesser samt EU:s klimatpolitik och Fit for 55. Vid mötena har även gäst- föreläsare deltagit, bl.a. Fossilfritt och , för att förmedla ny kunskap och andra förhållanden av betydelse för klimatarbetet. Till klimatkollegiet finns en statssekreterargrupp knuten som möts mellan kollegie- mötena. Statssekreterargruppen driver på genomförandet genom att följa upp åtgärderna i den klimatpolitiska handlingsplanen och ta fram underlag för kollegiets arbete. 5.4Utredningar och uppdrag ger underlag för kommande beslut Beslut om uppdrag till myndigheter och direktiv till statliga offentliga utredningar är centrala för att inleda lagstiftningsprocessen, konkretisera aviserad politik och ge viktiga underlag för väl analyserade och konsekvensutredda beslut om åtgärder och styrmedel. Här redogörs för ett urval av utredningar som har tillsatts och uppdrag som getts till myndigheter som väntas bidra med underlag för beslut som ytterligare minskar utsläppen: –gav regeringen i uppdrag att med stöd av och Lantmäteriet föreslå åtgärder för att förbättra tillgången till laddning vid hemmet. Uppdraget ska redovisas . –gav regeringen i uppdrag att ta fram förslag till en övergripande strategi för vätgas för att underlätta för omställningen till fossilfrihet. Uppdraget ska redovisas . –gav regeringen i uppdrag till , , och att utveckla sitt arbete med att beräkna olika styrmedel och åtgärders effekter på växthusgasutsläppen och bidra i arbetet med att ta fram en myndighetsgemensam nationell vägledning för klimateffektbedömningar. Uppdraget ska redovisas till regeringen . –gav regeringen ett uppdrag till att föreslå hur klimatrapporteringsförordningen bör utvecklas så att fler myndigheter börjar redovisa klimateffekter av de viktigaste besluten inom sina respektive områden. –gav regeringen i uppdrag till att ta fram ett underlag till klimatpolitisk handlingsplan enligt 5 § andra stycket 1–7 klimatlagen. Uppdraget ska redovisas . –gav regeringen ett uppdrag till att föreslå åtgärder för att materialåtervinningen av plast i giftfria kretslopp ska öka i I detta ingår särskilt att föreslå åtgärder för att förbättra förutsättningarna för kemisk återvinning av plast i . Uppdraget ska redovisas . –gav regeringen i uppdrag till Transportstyrelsen att analysera förutsättningarna för och konsekvenserna av att utveckla registerföringen av arbetsmaskiner i syfte att förbättra möjligheterna för styrning, kontroll och uppföljning. Uppdraget ska redovisas . –gav regeringen i uppdrag till Trafikanalys att ta fram underlag med analyser och förslag som leder till transportsektorns klimatomställning. Uppdraget ska genomföras med bistånd av , , , och Transportstyrelsen. Uppdraget är en del av nästa klimatpolitiska handlingsplan och underlaget ska redovisas senast den –gav regeringen i uppdrag till Tillväxtanalys att med stöd av , , , och ta fram underlag med analyser och förslag till styrmedel och andra åtgärder som bidrar till näringslivets klimatomställning. Uppdraget är en del av nästa klimatpolitiska handlingsplan och underlaget ska redovisas . –gav regeringen i uppdrag till i län att med stöd av och ta fram underlag med analyser och förslag till styrmedel och andra åtgärder som bidrar till en lokal och regional klimatomställning i hela landet. Uppdraget är en del av nästa klimatpolitiska handlingsplan och underlaget ska redovisas . –gav regeringen i uppdrag till geologiska undersökning att tillsammans med arbeta för att öka möjligheterna till hållbar utvinning av och metaller från sekundära resurser. En sammanställning av de genomförda insatserna ska delredovisas och slutredovisas . –gav regeringen i uppdrag att analysera potentiella klimatåtgärder inom ramen för EU:s system för utsläppshandel. Ramuppdraget pågår till . har , och , lämnat två delredovisningar. –gav regeringen i uppdrag till att analysera möjligheten att förbättra vägledningen till konsumenter om lätta fordons energianvändning och koldioxidutsläpp under fordonets hela livscykel. Uppdraget ska redovisas . –gav regeringen i uppdrag att föreslå utformning av ett system för driftstöd för avskiljning, infångning och lagring av koldioxid från förnybara källor (bio-CCS). Uppdraget ska redovisas . –gav regeringen i uppdrag att beskriva och analysera solvärmens potential i , eventuella systemnyttor som solvärmen kan bidra med till energisystemet samt i vilken utsträckning solvärme på ett kostnadseffektivt sätt kan bidra till att nå klimat- och energimål. Uppdraget ska redovisas . –gav regeringen i uppdrag att undersöka behovet av ytterligare styrmedel för att främja produktion av biodrivmedel med ny teknik. ska även titta på hur utformningen av eventuella styrmedel kan se ut. Uppdraget ska redovisas . –gav regeringen i uppdrag att stödja svenskt deltagande i ett viktigt projekt av gemensamt europeiskt intresse (IPCEI-projekt) med inriktning vätgas. Uppdraget pågår –2027 samt tiden för efterföljande rapportering av de IPCEI-projekt som beviljats stöd under ska , , delredovisa hur arbetet fortskrider. Slutredovisning ska ske . –Regeringen har gett i uppdrag att lämna stöd med till för utveckling av battericeller och utbyggnad av ett elektrifieringscampus för batteriforskning i . Stödet är kopplat till och batteriföretagets medverkan i det europeiska projektet (European Battery Innovation) som är ett så kallat viktigt projekt av gemensamt europeiskt intresse (IPCEI). –Regeringen har tillsatt en utredning som ska se över prövningsprocesser och regelverk i syfte att säkerställa en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och från primära och sekundära källor. Utredaren ska analysera och föreslå dels förändringar av prövningsprocesser och regelverk så att bättre hänsyn kan tas både till ett projekts lokala miljöpåverkan och dess samhällsnytta, till exempel minskad global klimatpåverkan, dels föreslå förändringar av prövningsprocesser och regelverk så att en större andel av det värde som gruv- och mineralnäringen genererar kan komma hela landet till del. Utredningen ska redovisas . –tillsatte regeringen en utredning som har i uppdrag att genomföra en analys av utformningen av ett nytt miljöstyrande system för godstransporter på väg som kan bidra till att miljö- och klimatmålen nås. Uppdraget ska redovisas . –Regeringen tillsatte (M 2020:06) med uppdrag att se över det nuvarande systemet för prövning enligt och föreslå åtgärder för att uppnå en modernare och mer effektiv prövning. Syftet är att underlätta för miljö- och klimatförbättrande investeringar och åstadkomma snabbare och enklare prövningsprocesser som ett bibehållet miljöskydd säkerställs. Utredningen ska presentera sitt betänkande . –tillsatte regeringen en utredning som har i uppdrag att ta fram förslag på undantag från avfallsskatten och avfallsförbränningsskatten. Uppdraget ska redovisas senaste . –Försvarsmakten har i regleringsbrev fått tre uppdrag som berör den gröna omställningen. Försvarsmakten ska redovisa hur myndighetens arbete med hållbarhet bidrar till åtaganden under , redovisa hur myndigheten bidrar till samexistens mellan olika samhällsintressen inom samma geografiska områden och samverkar med relevanta myndigheter och organisationer i samhällsplaneringen samt fortsätta att utveckla förmågan till tidig dialog och samverkan med relevanta aktörer i planerings- och prövningsprocessen av deras planerade anläggningar för förnybar energiproduktion. Försvarsmakten ska redovisa förutsättningar för att använda så kallade villkorade tillstånd. Klimatarbetet inom EU påverkar möjligheter och förutsättningar att nå det långsiktiga klimatmålet till 2045. Genom en progressiv klimatlag och nationella klimat- mål visar ledarskap, såväl inom EU som globalt, och kan på ett trovärdigt sätt driva på för ett ambitiöst globalt genomförande av i linje med 1,5-graders- målet. har som EU-medlem inte lämnat in något eget nationellt fastställt klimatåtagande, utan är istället del av . Den innehåller utsläpps- minskningar om till 2030, jämfört med . och har, som en central del av EU:s klimatlag, fastställt ett nytt lång- siktigt mål om att nå nettonollutsläpp av växthusgaser 2050 och negativa utsläpp därefter. Kommissionen presenterade ett stort lagstiftningspaket, Fit for 55, som ska säkerställa att EU når sitt 2030-mål och därmed skapar förutsättningar att nå det långsiktiga målet. Kommissionens paket innehåller exempelvis förslag om revidering av EU ETS, ESR, LULUCF, energieffektivitetsdirektivet, förnybarhetsdirektivet samt CO2-krav på fordon. har fått i uppdrag av regeringen att löpande analysera klimatförslag från EU- kommissionen och har fått i uppdrag att analysera potentiella klimatåtgärder inom ramen för EU:s system för utsläppshandel. För att nå de nationella klimatmålen och bli världens första fossilfria välfärdsland behöver snabbt och kraftfullt minska utsläppen av växthusgaser. Men vissa utsläpp är mycket svåra att minska och därför kan kompletterande åtgärder behövas i viss utsträckning för att nå nettonollutsläpp och negativa utsläpp därefter. Klimatpolitiska vägvalsutredningen överlämnade sitt betänkande (SOU 2020:4). Utredningen föreslår en strategi med principer och mål för en politik på området kompletterande åtgärder samt en handlingsplan för att nå dessa mål. Betänkandet har remitterats. Regeringen avser återkomma i fråga om kompletterande åtgärder. Vissa beslut för att underlätta för kompletterande åtgärder har regeringen dock redan fattat . är nationellt centrum för CCS-utveckling tillfördes för att bli nationellt centrum för utveckling av s.k. ”carbon capture and storage” (CCS). ökar anslaget med . Regeringen planerar att genomföra en ytterligare satsning på negativa utsläpp och föreslår därför att ett system för driftstöd för bio-CCS i form av omvänd auktionering införs. En första omvänd auktion med en kontraktslängd planeras att genomföras 2022. Den första utbetalningen kommer att göras efter inlagring av koldioxid vilket beräknas ske . Regeringen föreslår därför i budgetpropositionen att –2040 får användas för att teckna kontrakt med de aktörer som vinner den omvända auktionen. Regeringen avsätter också –2025 för upprättande och administration av ett system för omvänd auktionering. tillfördes 2021 för att myndigheten skulle inrätta ett driftstöd för bio-CCS. Regeringen bedömer att det behövs en satsning på särskilda naturbaserade lösningar för att återväta torvmarker, restaurera och anlägga våtmarker för att minska utsläppen av växthusgaser, balansera vattenflöden, öka tillskottet till grundvattnet och bidra till biologisk mångfald samt minska övergödningen. Regeringen satsar totalt 2021 och finansieringen beräknas bli 2022 samt 2023 för detta ändamål. Satsningen bedöms kunna bidra till en utsläppsminskning på totalt 1,5–3,koldioxidekvivalenter . beräknas utsläppsminskningen till 0,08–0,koldioxidekvivalenter beroende på vilka marker man väljer att återväta. Samma utsläppsminskning beräknas . har också fått i finansiering för rådgivningen till skogsägare när det gäller att återväta tidigare dikade eller torrlagda våtmarker. Medel till för metodutveckling för ökad kolsänka tillförs för att utveckla metoder för ökad kolsänka. Vidare får myndigheten ytterligare för insatser för att övervaka, förebygga och bekämpa skogsskador. Att motverka skogs- skador kan bidra till minskad klimatpåverkan genom att skogens tillväxt främjas och att utsläpp genom naturlig avgång minskas. Genom program för internationella klimatinvesteringar har engagerat sig både bilateralt och multilateralt i utvecklingen av de nya internationella samarbets- formerna under . Utifrån dessa erfarenheter fortsätter bidra till att utveckla artikel 6 till ett trovärdigt instrument med hög miljöintegritet som syftar till att bidra till ökad ambition i genomförande av . förvärvades 3,7 miljoner utsläppsminskningsenheter och ca betalades ut till projekt och fonder. Det finns kontrakt om ytterligare förvärv av utsläppsminskningar om totalt , och finansiellt stöd till projekt och fonder relaterat till ca verifierade koldioxidekvivalenter. Programmet syftar till att förvärva enheter från verifierade utsläppsminskningar i andra länder som kan bidra till att nå klimatmålen eller räknas som s.k. resultatbaserad klimatfinansiering. /2021 hade annullerat totalt 22,3 miljoner utsläppsminskningsenheter. annullerades ytterligare 4,6 miljoner enheter, alltså nu totalt ca 27 miljoner enheter. 7 Klimatpolitiska rådets rapport Det ska utvärdera hur regeringens samlade politik är förenlig med klimatmålen. Rådet lämnade sin tredje årsrapport. har i årets rapport särskilt fokuserat på regeringens politik under covid-19-pandemin och hur kris- och återhämtningspolitiken påverkar möjligheterna att uppnå de klimat- politiska målen. Därutöver innehåller årets rapport en övergripande bild av utsläpps- utvecklingen och en uppföljning av regeringens klimatpolitiska handlingsplan liksom regeringens klimatredovisning till . lämnar följande bedömning: •De tillfälliga utsläppsminskningar som skett under den pågående pandemin har endast marginell effekt på den globala uppvärmningen och på förutsättningar att nå klimatmålen. •Sverige uppnådde etappmålet och detta hade skett även utan coronapandemin. Regeringen delar Klimatpolitiska rådets bedömning att de utsläppsminskningar som skett som en konsekvens av den ekonomiska nedgången under covid-19-pandemin inte kan betraktas som en del av en hållbar klimatomställning. Om inga ytterligare åtgärder vidtas kommer dessa utsläpp att öka i samma takt som ekonomin återhämtar sig. Därför är det viktigt att återhämtningspolitiken är grön och att de ekonomiska stöden bidrar till att ta bort från fossilberoendet. Regeringen konstaterar precis som att etappmålet kommer att nås. Att målet kommer nås är en konsekvens av långsiktig framgångsrik politik för minskade utsläpp av växthusgaser. gör följande bedömning: •Takten i klimatomställningen är fortfarande för låg och den beslutade politiken är inte tillräcklig för att nå klimatmålen. Regeringen har under krisen hållit fast vid inriktningen i klimathandlingsplanen men har ännu inte tillräckligt nyttjat det möjlighetsfönster som coronakrisen innebär genom att låta kris- och återhämtningsinsatserna bli en tydlig förstärkning av den samlade politiken för klimatomställningen. kraftsamlade hela för att klara av det nya coronaviruset och minska smittspridningen. För regeringen präglades 2020 bland annat av extrabudgetar och krisåtgärder. Covid-19-pandemin försatte hela branscher i kris och regeringen agerade snabbt för att rädda jobb, företag och ekonomi. Den akuta krisen hindrade inte regeringen från att göra historiska satsningar på klimatomställningen. I budgetpropositionen fanns klimatrelaterade satsningar för ca . Regeringens utgångspunkt för förra årets budgetproposition var en kraftfull grön återhämtning. Den akuta krisen hindrade inte heller stora delar av näringslivet att prioritera stora klimatinvesteringar i sina återhämtningssatsningar. Regeringen konstaterar att storskaliga klimatinvesteringar genomförts eller aviserats med hjälp av statligt stöd inom bl.a. stålindustrin, gruvnäringen, drivmedelsbranschen och fordonsindustrin. Dessa bidrar utöver utsläppsminskningar även till nya jobb och ökad välfärd. I takt med att smittspridningen minskar och samhället öppnar upp igen behövs fortsatt en kraftfull och grön återhämtningspolitik. Regeringen delar Klimatpolitiska rådets bild att takten i klimatomställningen behöver öka och att det finns ett möjlighetsfönster efter covid-19-pandemin. Regeringen fortsätter därför bedriva en aktiv näringslivspolitik för grön omställning. I finansplanen sammanfattas regeringens satsningar. lämnar följande rekommendation: •Använd återhämtningspolitiken för att förverkliga den klimatpolitiska handlingsplanen och befintliga strategier som konkretiserar vägen mot ”världens första fossilfria välfärdsland”. •Stärk klimatkollegiets roll i enlighet med dess mandat och nyttja det som en pådrivande kraft i regeringens arbete för att nå klimatmålen. Regeringen delar Klimatpolitiska rådets bild att återhämtningspolitiken ska bidra till att förverkliga den klimatpolitiska handlingsplanen. Regeringens återhämtningspolitik i budgetpropositionen har också konkretiserat en stor del av den klimat- politiska handlingsplanens åtgärder. Här kan nämnas storskaliga satsningar på ladd- infrastruktur i hela landet, utvecklade och effektiviserade klimatinvesteringsprogram som stödjer företags klimatomställning och som möjliggör finansiering av storskaliga industriprojekt. Regeringen delar också bilden av att de färdplaner och strategier som redan finns på plats bör användas för att konkretisera väg mot att bli världens första fossil- fria välfärdsland. Regeringen förlängde regeringsinitiativet Fossilfritt för att bl.a. stödja genomförandet av näringslivets fossilfria färdplaner, ta fram sektorsövergripande strategier och bistå näringslivet i den gröna återhämtningen. Regeringen har också vidtagit flera åtgärder som föreslagits av aktörerna i de presenterade färdplanerna och strategierna. Vidare fortsätter regeringen arbetet med att omhänderta de färdplaner och strategier som presenterats inom ramen för Fossil- fritt . Regeringen ser även Klimatkollegiet som en central del i genomförandet av den klimatpolitiska handlingsplanen. Under de tre första mötena har kollegiet diskuterat aktuella ämnen som är relevanta för genomförandet av den klimatpolitiska handlings- planen, såsom flygets klimatomställning, biodrivmedelsproduktion, hållbar stads- utveckling, elektrifiering, tillståndsprocesser samt EU:s klimatarbete och Fit for 55. Klimatkollegiet möjliggör strategiska diskussioner om inriktningen på klimatpolitiken på högsta nivå inom regeringen. Klimatkollegiet bidrar också till att fortsatt integrera klimatfrågan i alla relevanta politikområden och stärka ägarskapet för klimatfrågan inom hela regeringen. lämnar följande rekommendation: •Utnyttja den flexibilitet som finns i det finanspolitiska ramverket och tillåt för att återföra sparandet till överskottsmålet, så att utrymme skapas för investeringar som bidrar till klimatomställningen. •Tidigarelägg översynen av det finanspolitiska ramverket och inkludera klimatperspektivet i riskanalysen av de offentliga finansernas hållbarhet. •Inkludera klimatperspektivet i den pågående omarbetningen av riksbankslagen. För att det finansiella systemet ska fungera väl och kunna utföra sina grundläggande funktioner som kapitalförsörjning och riskhantering, krävs också att hänsyn tas till risker som kan hota en hållbar utveckling, inte minst riskerna som följer av klimatförändringarna. Det är ett viktigt perspektiv för både utvecklingen av finans- och penningpolitiken. I regeringens lagrådsremiss om en ny riksbankslag ingår det som förslag att ska identifiera hot mot hållbar utveckling. Det innebär att ska beakta effekter av bl.a. klimatförändringar i verksamheten och möjliggör för att bidra till en hållbar utveckling på finansmarknaden. lämnar följande rekommendation: •Inför en snabbare och mer transparent tillståndsprövning av investeringar som bidrar till klimatomställningen. Klimatomställningen förutsätter kraftfulla investeringar i privata och offentliga verksamheter. Stora delar av industrin behöver ställa om sin energianvändning och sina tillverkningsprocesser för att vi ska nå nettonollutsläpp . Genom bl.a. Industriklivet, Klimatklivet och kreditgarantier för gröna investeringar skapas förutsättningar för näringslivet att ställa om till fossilfrihet. Regeringen konstaterar att den snabba omställningen ställer nya krav på effektiva tillståndsprocesser. Regeringen har därför vidtagit flera åtgärder och tillsatt ett flertal utredningar för att effektivisera tillståndsprövningen. Regeringen har bland annat tillsatt den s.k. (dir. 2020:86) som ska föreslå de ändringar och åtgärder som krävs för att uppnå en modernare och mer effektiv miljöprövning. Regeringen har gett utredningen ett tilläggsdirektiv som bl.a. innebär att utredaren ska undersöka om det bör införas ett begränsat förtursförfarande för tillståndsärenden som innebär en omställning för en miljöfarlig verksamhet som på ett väsentligt sätt bidrar till att nå målen i det klimatpolitiska ramverket. Regeringen har även remitterat betänkandet En rättssäker vindkraftsprövning (SOU 2021:53) som innehåller förslag som stärker rättssäkerheten och ökar förutsebarheten och effektiviteten i prövningen av vindkraftsanläggningar. har antagit lagförslagen i propositionen Moderna tillståndsprocesser för elnät (prop. 2020/21:188, bet. 2020/21:NU22, rskr. 2020/21:415), som syftar främst till att effektivisera processer och korta ned ledtider för tillståndsprövningarna för nätkoncessioner, dvs. tillstånd att bygga kraftledningar. Lagändringarna trädde i kraft . Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2021:16) som ska se över prövningsprocesser och regelverk i syfte att säkerställa en hållbar försörjning av innovationskritiska metaller och från primära och sekundära källor. Utredningen ska redovisas . har antagit regeringens förslag om ändringar av regelverket för hur mark- och miljödomstolen ska vara sammansatt i olika mål och ärenden enligt lagförslagen i propositionen Mer ändamålsenliga sammansättningsregler för mark- och miljö- domstolar (prop. 2020/2021:104, bet. 2020/2021:JuU33, rskr. 2020/2021:312).