prop · H90353 · 2021-11-02 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2021/22:53 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i rapporten – ambitioner, styrning och uppföljning (RiR 2021:13). rekommenderar regeringen att utreda förutsättningarna för ett gemensamt system för ansökningar till . lämnar även rekommendationer till Myndigheten för () om att utveckla myndighetens handläggningsprocess och att säkerställa att det inte förekommer hot mot oberoende eller risk för jäv i myndighetens verksamhet. I skrivelsen beskriver regeringen att den har tillsatt en utredning som bl.a. ska föreslå hur ett gemensamt system för ansökningar om att få gå en yrkeshögskoleutbildning kan utformas (dir. 2021:88). Regeringen konstaterar att MYH bedriver ett utvecklingsarbete där det tas fram tydliga kvalitetskriterier och indikatorer för processen för ansökningar om att anordna en utbildning inom . Myndigheten ser också över dokumentationen av rutiner när det gäller jäv och hot mot oberoende i syfte att öka systematiken i arbetet med sådana frågor. Ärendet och dess beredning .............................................................. Bakgrund och syfte med granskningen .............................. Regeringens bedömning av iakttagelser ................. 3.2Rekommendationen att utreda förutsättningarna för ett gemensamt system för ansökningar............................... 4 Regeringens åtgärder med anledning av ambitioner, styrning och uppföljning (RiR 2021:13) ....... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Ärendet och dess beredning har granskat om lever upp till intentioner. Resultatet av granskningen redovisas i rapporten – ambitioner, styrning och uppföljning (RiR 2021:13). överlämnade till regeringen . Granskningsrapporten finns i bilagan. Ärendet har beretts inom . Myndigheten för () har yttrat sig över rapporten. Yttrandet finns tillgängligt i (U2021/02513). I denna skrivelse behandlar regeringen de iakttagelser och rekommendationer som har redovisat i sin rapport. 2.1Bakgrund och syfte med granskningen har granskat om lever upp till intentioner om att yrkeshögskoleutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att de håller hög kvalitet och att statens stöd till dem fördelas på ett effektivt sätt. , som inrättades 2009, är en fristående utbildningsform med ett gemensamt regelverk för eftergymnasiala yrkesutbildningar vid sidan av högskolan. Utbildningsformen regleras i huvudsak i lagen (2009:128) om och förordningen (2009:130) om . MYH beslutar vilka utbildningar som ska ingå i . Myndighetens beslut föregås av en ansökningsprocess. Yrkeshögskoleutbildningar får anordnas av statliga universitet och högskolor, andra statliga myndigheter, kommuner, regioner och enskilda fysiska eller juridiska personer. anger att har en viktig roll i att utbilda arbetskraft inom eftergymnasiala yrkesutbildningar som efterfrågas på arbetsmarknaden. I detta arbete har MYH ett viktigt uppdrag genom att t.ex. fördela statsbidrag till utbildningar och granska utbildningarnas kvalitet. MYH fördelade 2019 ett statligt stöd på ca för olika utbildningar inom områden där yrkeshögskoleutbildad arbetskraft efterfrågas. Myndigheten fördelar stödet efter ansökan av den som får anordna en utbildning inom . har sedan starten expanderat kraftigt, från ca 23 000 årsplatser till drygt 35 500 årsplatser och har därefter byggts ut ytterligare. pekar på att och är sparsamt utvärderade och granskade. En tidigare studie jämförde löneutvecklingen för yrkeshögskolestuderande med högskoleutbildade för perioden – 2010. Resultaten visade att inkomstutvecklingen på kort sikt var jämförbar med högskolestudenters. I enlighet med ett regeringsuppdrag genomförde Statskontoret 2012 en analys av MYH. Analysen visade på ett antal 2021/22:53 utvecklingsområden, bl.a. kvalitetsuppföljning och arbetsmarknadsanalys samt tydlighet i ansökningsförfarandet, se Statskontorets redovisning av uppdraget i Myndighetsanalys av Myndigheten för (Statskontoret, 2012:29). framhåller att är viktig för statens arbete med kompetensförsörjning och att det därför är viktigt att resurser till utbildning används på ett så effektivt sätt som möjligt. anger vidare att det faktum att verksamhet expanderat i sig gör verksamheten relevant att granska. övergripande revisionsfråga är om lever upp till intentioner om att ska leda till att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetlivets behov kommer till stånd, att statens stöd till dessa fördelas på ett effektivt sätt och att utbildningarna håller hög kvalitet. För att besvara revisionsfrågan ställer följande underfrågor: 1.Arbetar MYH på ett ändamålsenligt sätt som innebär att intentioner kan uppfyllas? 2.Får den som gått en yrkeshögskoleutbildning ökad sysselsättning och högre lön? Granskningsobjekt är MYH och regeringen. Granskningen fokuserar på den reguljära . Det innebär att den verksamhet som handlar om att utbilda tolkar inom folkbildningen, konst- och kulturutbildningar, utbildningar inom smala yrkesområden (i syfte att bevara ett yrkeskunnande) och att ansvara för ett system för validering av kunskap inte granskas. De satsningar på som genomfördes på grund av covid-19-pandemin ingår inte i granskningen. Analysen av MYH:s arbete avser i huvudsak 2019 eller senast möjliga tidpunkt . Utbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd övergripande slutsats är att i stort sett lever upp till intentioner. bedömer dock att det finns delar som kan utvecklas. konstaterar att arbetslivets medverkan är central i bedömningen av vilka utbildningar som ska bedrivas inom . Det är t.ex. en förutsättning för att utbildningarna inom ska få statsbidrag att de utformas och bedrivs i nära samverkan med arbetslivet. I urvalet av utbildningar tar MYH även hänsyn till om utbildningen kan tillgodose behovet av praktikplatser. MYH:s kvalitetsgranskning är enligt utformad på ett sätt som stöder kvalitetsutvecklingen och granskar att det nära samarbetet mellan arbetsliv och utbildning fungerar. De som påbörjade en yrkeshögskoleutbildning har en högre inkomst och sysselsättning efter att utbildningen har avslutats. De har också en bättre utveckling än liknande individer som inte gått en yrkeshögskoleutbildning. Resultaten ska dock enligt tolkas försiktigt. Utifrån de samlade iakttagelserna inom granskningen bedömer att utbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd. Det framgår av granskningen att det är de studerande som tar examen som ökar sina inkomster. understryker därför vikten av att genomströmningen är hög. I rapporten konstateras vidare att den expansion som har genomgått inte verkar ha påverkat genomströmningen negativt i någon större utsträckning. Dock görs iakttagelsen att en ökning av antalet distansstuderande sammanfaller med en försämrad genomströmning bland de distansstuderande. Det är enligt viktigt för MYH att försöka bryta denna trend och öka genomströmningen för distansstuderande utan att kraven på utbildningens kvalitet sänks. anger att MYH samlar in en riklig mängd data för att kunna fatta välinformerade beslut och myndigheten har en omfattande vägledning och process för hur handläggarna ska göra sina bedömningar av ansökningar om att anordna utbildningar. bedömer dock att processen för urvalet av utbildningar skulle kunna ske på ett mer effektivt sätt. Exempelvis bygger processen för urval på att handläggare dokumenterar och uppdaterar information i en bedömningsfil uppbyggd i Excel. En genomgång av denna bedömningsfil visar enligt att informationen som samlas in varierar i omfång men också att den ibland inte registrerats alls. På så sätt är det svårt att i granskningen få en heltäckande bild av vad som ligger till grund för beslutet. anser också att det ur rättssäkerhetssynpunkt är viktigt att det finns väl motiverade och dokumenterade beslut som förklarar orsaken till att ett ärende resulterar i antingen bifall eller avslag, vilket talar för att MYH behöver utveckla sin styrning av beslutsprocessen. Den viktiga utgångspunkten att lika fall ska behandlas lika ställer enligt krav på enhetlighet hela vägen i ärendehanteringen, från ställningstagande till vilka utredningsåtgärder som krävs för att ta fram ett tillräckligt beslutsunderlag till hur gällande regelverk ska tolkas och tillämpas. anger att med en mer strukturerad och automatiserad insamling av information skulle även myndighetens egna uppföljningsmöjligheter öka. Det skulle t.ex. kunna skapa bättre förutsättningar att undersöka i vad mån tidigare resultat eller tidigare söktryck påverkar besluten, något som är viktigt även för effektiviteten i framtida utbildningar. Även enhetligheten i bedömningar skulle enligt kunna följas upp på ett mer systematiskt sätt. Tillsynen kan omfatta fler utbildningar MYH:s granskande verksamhet består av kvalitetsgranskning och tillsyn. Dessa funktioner ska verka för kvalitet i utbildningarna och att utbildningarna följer regelverket. bedömer att kvalitetsgranskningen är utformad så att den har förutsättningar att bidra till kvalitetsutveckling hos yrkeshögskoleutbildningarna. De kvalitetskriterier och indikatorer som används i kvalitetsgranskningen görs kända för anordnaren genom ett självvärderingsverktyg som finns digitalt. Brister i kvaliteten följs också enligt upp på ett tydligt sätt. anger att MYH:s tillsyn erbjuder stöd till nya utbildningar vid uppstart och myndig- 2021/22:53 heten gör en inledande tillsyn när det gäller de utbildningar där anordnaren tidigare inte genomfört utbildningar. I tillsynen prioriteras också att alltid utreda anmälningsärenden där någon framfört klagomål på utbildningen. På så sätt är tillsynen både proaktiv och reaktiv. konstaterar dock att urvalet av utbildningar som blir föremål för en fördjupad tillsyn som omfattar alla de krav som ställs på anordnare är litet. Endast sex utbildningar har blivit föremål för en sådan tillsyn 2019. Myndigheten har utvecklat nya former av tillsyn som uppges ha förutsättningar att omfatta fler utbildningar. Det är dock enligt viktigt att följa upp att denna nya form av tillsyn verkligen leder till att fler utbildningar omfattas. Myndighetens många uppdrag kräver ett utvecklat arbete i frågor om hot mot oberoende och jäv bedömer att MYH inte har ett tillräckligt systematiskt arbetssätt när det gäller hantering av situationer som handlar om jäv eller hot mot oberoende. MYH beviljar statsbidrag, utövar tillsyn, samverkar med arbetslivet och är även stödjande och rådgivande till utbildningsanordnare. Det finns således flera olika uppdrag där intressekonflikter kan uppstå. Det är därför enligt viktigt att det är tydligt hur jäv och hot mot oberoende ska hanteras. MYH saknar enligt styrdokument eller motsvarande för hur situationer där en anställd kommer från eller går till en anordnare ska bedömas och hanteras, eller ett systematiskt arbete för rutinmässig jävsprövning. I stället förväntas enhetschefer hantera situationer som dessa på ett lämpligt sätt enligt förvaltningslagen (2017:900). MYH:s beslut är i regel inte överklagbara. bedömer att det därför av rättssäkerhetsskäl finns anledning för MYH att på ett mer systematiskt sätt motverka risker som kan komma att hota myndighetens objektivitet. anger att myndigheten dessutom är skyldig att ha en förebyggande process som ska förhindra att verksamheten utsätts för korruption, otillbörlig påverkan och andra oredligheter. Förutsättningar för en central ansökning till bör utredas I rapporten anges att MYH arbetar med flera olika strategier för att resurser till utbildningar ska användas effektivt, för att motverka inställda utbildningar och för att återbesätta platser där avhopp skett. Beslut om antagningen till fattas av varje enskild utbildnings ledningsgrupp och därmed i nära samverkan med arbetslivet, vilket enligt sannolikt är en viktig del av . Eftersom ansökningarna administreras av varje enskild anordnare kan dock en person tacka ja till flera platser. Det kan vara en bidragande orsak till tomma platser vid start. anger att MYH föreslår att regeringen tillsätter en utredning som får i uppdrag att belysa förutsättningarna för att utveckla ett gemensamt system för ansökning till utbildning inom yrkeshögskola och högskola och även som ett alternativ utreda ett gemensamt system för ansökningar till . bedömer att förutsättningarna för någon form av gemensamt system för ansökning till bör utredas för att avgöra om det kan vara ett steg mot en mer effektiv användning av resurser. konstaterar att är inne i en kraftig expansion och att det mot bakgrund av slutsatser då är särskilt viktigt med effektiva och rättssäkra system som kan hantera en ökad belastning. lämnar följande rekommendationer till MYH: •Utveckla handläggningsprocessen i samband med ansökan om att en utbildning ska ingå i och få statsbidrag så att processen blir mer effektiv och säkerställer att besluten innehåller en klargörande motivering. •Säkerställ att det inte förekommer hot mot oberoende eller risk för jäv i myndighetens verksamhet. lämnar följande rekommendation till regeringen: •Utred förutsättningarna för ett gemensamt system för ansökningar till . 3Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen välkomnar granskning och instämmer i allt väsentligt i iakttagelser och analys. I det följande lämnas kommentarer till vissa av slutsatser. har stor betydelse för kompetensförsörjning. Stora satsningar har gjorts på utbyggnaden av antalet utbildningsplatser och det är mot denna bakgrund särskilt positivt att granskningens övergri- pande slutsats är att i stort sett lever upp till Regeringen har samma bild av funktion och Det är naturligt att även en välfungerande verksamhet har delar som fortsatt kan utvecklas, och regeringen välkom- nar även de rekommendationer som lämnas. Granskningen ger en god grund för överväganden om fortsatta utveckling. Utbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, men Regeringen instämmer i bedömning att erbjuder utbildningar som svarar mot arbetslivets behov. i linje med vad regeringens löpande uppföljning av och MYH:s arbete med visar. vikten av att genomströmningen är hög och regeringen instämmer även i detta av flera skäl, inte minst arbetslivets stora kompetensbehov som yr- keshögskoleexaminerade ska bidra till att fylla. Det är glädjande att kon- statera att genomströmningen inte verkar ha påverkats negativt i 2021/22:53 någon större utsträckning av den pågående expansionen, vilket också noterar i granskningsrapporten. Liksom anser regeringen att det är viktigt att genomströmningen för distansstuderande ökar utan att kraven på utbildningens kvalitet sänks. MYH har i sitt regleringsbrev ett återrapporteringskrav som innebär att myndigheten ska redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att andelen examinerade av antalet antagna kvinnor och män ska öka och då särskilt för de grupper i som har en lägre examensgrad än genomsnittet. Regeringen kommer fortsatt att följa upp hur examensgraden utvecklas för olika grupper inom , däribland distansstuderande. Det finns anledning att tro att distansundervisning kommer att förekomma i ökande omfattning inom , inte minst på grund av de erfarenheter som gjorts under covid-19-pandemin. Det är viktigt att det inte får negativa konsekvenser för examensgraden inom . granskning avser främst tiden fram . Det återstår att se vilka eventuella effekter pandemin får på genomströmningen. har MYH:s uppföljning dock inte visat på någon negativ påverkan. Tvärtom bedömer MYH att examensgraden kan komma att sluta på , jämfört 2019 (MYH, Statistisk årsrapport ). anser att MYH:s process för handläggning av ansökningar om att få anordna en yrkeshögskoleutbildning kan utvecklas och effektiviseras. Regeringen gör ingen annan bedömning i denna del än . Även en till stora delar välfungerande process kan förbättras. Det är självklart av yttersta vikt att myndighetens beslutsprocess är systematisk, enhetlig och effektiv samt att besluten som fattas är väl motiverade och dokumenterade. Regeringen bedömer dock att MYH redan bedriver ett viktigt utvecklingsarbete när det gäller beslutsprocessen. I sitt yttrande över anger MYH att myndigheten bedriver ett utvecklingsarbete som syftar till att ta fram tydliga kvalitetskriterier och indikatorer för ansöknings- och bedömningsprocessen som ska förbättra transparensen, systematiken och effektiviteten. Regeringen instämmer vidare i bedömning att en utveckling av handläggningsprocessen och dokumentationen av denna kan förbättra myndighetens uppföljningsmöjligheter, vilket i sin tur kan bidra till att göra beslutsprocessen än mer effektiv och enhetlig. Myndigheten har utvecklat sin tillsyn Regeringen fäster stor vikt vid att tillsyn och kvalitetsgranskning inom fungerar på ett tillfredsställande sätt. Regeringen instämmer i bedömning att kvalitetsgranskningen är utformad på ett sätt som gör att den har förutsättningar att bidra till kvalitetsutveckling hos yrkeshögskoleutbildningarna och att uppföljningen av konstaterade brister är tydlig. Liksom anser regeringen att tillsynen är både proaktiv och reaktiv. Förutom att MYH utövar tillsyn, och även ger etableringsstöd inför starten av en ny utbildning, följer MYH också upp signaler om missförhållanden. Regeringen följer upp frågor om tillsynens omfattning och inriktning i den löpande dialogen med myndigheten och bedömer i likhet med att den fördjupade och mest fullständiga tillsynen tidigare nått ett begränsat antal utbildningar och att det är önskvärt att fler utbildningar omfattas av denna typ av tillsyn. Det utvecklingsarbete som MYH bedrivit när det gäller tillsyn bör dock Skr. 2021/22:53 leda till att fler utbildningar träffas av en mer omfattande och proaktiv till- MYH anger även att tillsynen tillförts ytterligare resurser. Regeringen avser att följa utvecklingen noga, i linje med vad anger i sin granskningsrapport. Myndigheten bedriver ett utvecklingsarbete för att förebygga hot mot oberoende och jäv Regeringen gör ingen annan bedömning än när det gäller vikten av att systematiskt arbeta för att motverka risker som skulle kunna hota MYH:s objektivitet. Regeringen är medveten om att MYH:s olika roller och uppgifter innebär risk för intressekonflikter och följer därför noga upp myndighetens arbete med att säkerställa oberoende och motverka jäv. Som noterar i sin granskningsrapport sker detta vid de s.k. myndighetsdialogerna. Det sker även genom löpande kontakter mellan och myndigheten. Regeringen uppfattar att rekommendation på detta område lämnas i förebyggande syfte och inte utifrån noteringar om reella problem i verksamheten. MYH anger i sitt yttrande över granskningsrapporten att myndigheten ser över dokumentationen av rutiner när det gäller jäv och hot mot oberoende i syfte att öka systematiken i arbetet. I det sammanhanget kommer myndigheten också att pröva om det finns behov av att förtydliga någon del. Regeringen ser positivt på att MYH ser över dokumentationen av sina rutiner för att ytterligare förebygga risker för hot mot oberoende och jäv. 3.2Rekommendationen att utreda förutsättningarna för ett gemensamt system för ansökningar rekommenderar regeringen att utreda förutsättningarna för någon form av gemensamt system för ansökningar om att få gå en utbildning inom . Regeringen instämmer i rekommendationen och har tillsatt en utredning som bl.a. ska föreslå hur ett gemensamt system för ansökan till kan utformas (dir. 2021:88). Liksom och bedömer regeringen att vissa gemensamma inslag i ansökningsprocessen skulle kunna leda till en mer effektiv användning av de resurser som avsätts för . Regeringens åtgärder med anledning av Regeringen instämmer i bedömning att det finns anled- ning att överväga ett gemensamt system för ansökningar om att få gå en Regeringen har tillsatt en utredning med upp- drag att utreda bl.a. denna fråga (dir. 2021:88). När det gäller de rekommendationer som lämnas till MYH framgår det av myndighetens yttrande att ett utvecklingsarbete redan pågår för att ut- 2021/22:53 veckla verksamheten i den riktning som förordar. Regeringen avser att fortsatt följa myndighetens arbete med att utveckla processen för en effektiv handläggning av ansökningar om att få anordna en yrkeshögskoleutbildning och att få statligt stöd för utbildningen. Regeringen kommer även att följa upp de åtgärder som MYH vidtar för att ytterligare säkerställa att det inte förekommer hot mot oberoende eller risk för jäv i myndighetens verksamhet. De löpande kontakterna mellan och när det gäller såväl dessa som andra för verksamheten viktiga frågor kommer att fortsätta. I övrigt avser regeringen inte att vidta några särskilda åtgärder med anledning av granskning. Med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. – ambitioner, styrning och uppföljning är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och efektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och efektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom efektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur efektiv den statliga verksamheten är. Efektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978-91-7086-595-4 rir 2021:13 omslagets originalfoto: maskot tryck: interntryckeri, 2021 E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N T I L L R I K S D A G E N B E S L U T A D : 2 0 2 1 - 0 4 - 1 9 D N R : 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 0 4 9 R I R 2 0 2 1 : 1 3 Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport: – ambitioner, styrning och uppföljning har granskat om lever upp till intentioner om att yrkeshögskoleutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att de håller hög kvalitet och att statens stöd till dem fördelas på ett effektivt sätt. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Den innehåller slutsatser och rekommendationer som avser Myndigheten för och regeringen. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsdirektör har varit föredragande. Revisionsdirektör och enhetschef har medverkat i den slutliga handläggningen. R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Övergripande revisionsfråga och avgränsningar MYH:s uppdrag och styrning Utbildningar som svarar mot arbetslivets behov ska komma till stånd Utbildningar ska hålla en hög kvalitet Statsbidraget ska fördelas på ett effektivt sätt Opartiskhet och hot mot oberoende Inkomster och sysselsättning efter yrkeshögskoleutbildning Inkomster och sysselsättning ökar Hur vi har jämfört Utbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd 5.3MYH:s många uppdrag kräver ett utvecklat arbete avseende hot mot oberoende 5.4 Behov av att utreda förutsättningar för en central ansökning till Analys av MYH:s bedömningsunderlag för urval av utbildningar Intervjuer, akter och enkäter Övergripande krav på urvalet av utbildningar enligt lag R I K S R E V I S I O N E N Y R K E S H Ö G S K O L A N – A M B I T I O N E R , S T Y R N I N G O C H U P P F Ö L J N I N G har granskat om lever upp till intentioner om att yrkeshögskoleutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att de håller hög kvalitet och att statens stöd till dem fördelas på ett effektivt sätt. Den övergripande slutsatsen är att i stort sett lever upp till intentioner, men att det finns delar som kan utvecklas. Utbildningar som motsvarar arbetslivets behov kommer till stånd Arbetslivets medverkan är central i bedömningen av vilka utbildningar som ska bedrivas inom . Det är en förutsättning att utbildningarna inom utformas och bedrivs i nära samverkan med arbetslivet för att de ska få statsbidrag.