prop · H9031d19 · 2021-09-20 00:00:00 — 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till idrotten. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till specialidrott inom gymnasieskolan, kunskapsstöd och forskning samt insatser mot dopning. Ändamålet ändras så anslaget även får användas för kunskapsstöd inom idrotten. Skälen för regeringens förslag Tabell 16.3 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 13:1 Stöd till idrotten Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Stöd till idrotten Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för uppstart av idrott och för ökat deltagande i idrott främst för barn och unga samt personer med funktionsnedsättning. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 13:1 Stöd till idrotten . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 16.8.213:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Tabell 16.4 Anslagsutveckling 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till allmänna samlingslokaler. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till , Folkets Hus och Parker och för organisationernas information, rådgivning, utvecklingsarbete och arbete gällande ansökningar om statligt stöd. Skälen för regeringens förslag Tabell 16.5 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med till följd av att tidsbegränsade medel upphör. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler . beräknas anslaget till respektive . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för investeringsbidrag till fleråriga projekt. Detta innebär att bidragen betalas ut ett eller då projektbidrag beslutats. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Tabell 16.6 Beställningsbemyndigande för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Erhållet/föreslaget bemyndigande 16.8.313:3 Stöd till friluftsorganisationer Tabell 16.7 Anslagsutveckling 13:3 Stöd till friluftsorganisationer 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till friluftsorganisationer. Skälen för regeringens förslag Tabell 16.8 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 13:3 Stöd till friluftsorganisationer Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Statligt bidrag till friluftsorganisationer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen bedömer att statsbidraget till friluftsorganisationer behöver förstärkas. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2022. beräknas anslaget ökas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 13:3 Stöd till friluftsorganisationer . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 16.8.413:4 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Tabell 16.9 Anslagsutveckling 13:4 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer i enlighet med lagen (2010:473) om statligt stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Skälen för regeringens förslag Tabell 16.10 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 13:4 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 13:4 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer . beräknas anslaget till respektive . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 13:4 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023. Skälen för regeringens förslag: För att administration ska kunna bedrivas effektivt bör stödet till riksdagspartiers kvinnoorganisationer handläggas som stödet till de politiska partierna enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier. Detta innebär att åtaganden om stöd till riksdagspartiers kvinnoorganisationer beslutas för och därmed medför behov om framtida anslag. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 13:4 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Tabell 16.11 Beställningsbemyndigande för anslaget 13:4 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Erhållet/föreslaget bemyndigande 16.8.513:5 Insatser för den ideella sektorn Tabell 16.12 Anslagsutveckling 13:5 Insatser för den ideella sektorn 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för bidrag till forskning samt annan kunskapsutveckling som avser det civila samhället. Anslaget får även användas för utgifter för uppföljning och annan verksamhet för genomförandet av politiken för det civila samhället samt för sådana administrativa utgifter som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Skälen för regeringens förslag Tabell 16.13 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 13:5 Insatser för den ideella sektorn Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med till följd av att tidsbegränsade medel upphör, bl.a. bidrag för att motverka ofrivillig ensamhet bland äldre respektive bidrag för att mildra de ekonomiska konsekvenserna av Covid-19 för verksamhet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 13:5 Insatser för den ideella sektorn . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 I avsnitt 3.4 anges de mål som har beslutat för politiken för folkbildning. 17.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Statens stöd till folkbildningen uppgick sammantaget till ca . Folkbildningens verksamhet följs i första hand upp i förhållande till de fyra syften som gäller för statsbidraget för folkbildningen. Dessa fyra syften presenteras nedan och ligger till grund för resultatindikatorerna. De resultatindikatorer som används för folkbildningens område är i huvudsak kvantitativa och beskriver främst den verksamhet som genomförts. Underlag för uppföljningen har hämtats i redovisningar från , , Myndigheten för , Specialpedagogiska skolmyndig- heten och . Syfte: Stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin Indikator: Antalet folkhögskolor och studieförbund i landet Det finns 155 folkhögskolor och 11 studieförbund (inklusive ) som får statsbidrag enligt förordningen (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen. har även två försöksverksamheter för folkhögskolor tagit emot stats- bidrag. Enligt den senaste statistiken finns det därutöver 178 filialer till folkhögskolor, vilket är en minskning med fyra filialer . Indikator: Fördelning av folkhögskolor och studieförbund i hela landet Landets folkhögskolor och studieförbund har stor geografisk spridning. Folk- högskolorna erbjöd långa folkhögskolekurser i 151 kommuner, vilket är en minskning med fem kommuner sedan föregående år. Studieförbunden har varit verksamma i alla landets kommuner. Den största delen av deltagarna inom folkhögskolans allmänna och särskilda kurs återfanns , likt föregående år, i storstäder, större städer med tillhörande pendlingskommuner och mindre stad eller tätort. För studieförbundens studiecirklar återfanns likt föregående år största delen av deltagarna i storstäder och större städer med tillhörande pendlingskommuner. I relation till antalet kommuninvånare var antalet deltagare i allmän och särskild kurs samt studiecirklar dock störst i landsbygdskommuner, mindre städer och tätorter samt de kommuner som omger mindre städer. Med anledning av pandemin genomfördes en större del av verksamheten på distans. Inom folkhögskolan studerade av deltagarna i allmän kurs och av deltagarna i särskild kurs på distans 2020. Detta är en ökning 2021/22:1 Utgiftsområde 17 inom allmän kurs och inom särskild kurs, jämfört med . hade , i likhet med föregående år, verksamhet i alla kommuner. 8 600 föreningar i landet. Det är en minskning med 900 föreningar . Syfte: Bidra till att göra det möjligt för en ökad mångfald av människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen Indikator: Deltagare i folkhögskolekurs efter ålder och kön deltog nästan 59 100 deltagare i folkhögskolans allmänna och särskilda kurser, vilket är en minskning med ca 300 deltagare jämfört med föregående år. Av deltagarna i allmän kurs var kvinnor och män. Inom särskild kurs var kvinnor och män. Könsfördelningen inom såväl allmän som särskild kurs var i princip i linje med föregående år. var medelåldern bland deltagarna i allmän kurs , i likhet med föregående år, och bland deltagarna i särskild kurs. I särskild kurs har deltagarnas medelålder sjunkit med jämfört med . Indikator: Unika studiecirkeldeltagare efter ålder och kön deltog ca 421 300 unika deltagare i en studiecirkel, vilket är en minskning med ca 178 100 deltagare från föregående år. Totalt hölls ca 153 200 studiecirklar, vilket är ca 88 600 färre än 2019. Av deltagarna var kvinnor och män, vilket är oförändrat jämfört med . De stora minskningarna i antalet deltagare och antalet studiecirklar bedöms bero på covid-19-pandemin, som för studieförbunden innebar att de bl.a. ställde in och sköt upp planerad verksamhet. Av studieförbundens studiecirkeldeltagare hade fyllt , jämfört med då hade fyllt . Vidare var av deltagarna i åldern 25–, vilket är en ökning jämfört med . Av deltagarna 2020 var under , vilket är oförändrat från föregående år. hade 366 700 deltagare i distriktens verksamheter (lärgrupp, kurs och processarbete), vilket är en minskning med ca 74 300 deltagare jämfört med föregående år. Enligt beror minskningen på de utmaningar som följt av pandemin. Av deltagarna i lärgrupp, kurs och processarbete var kvinnor och män, vilket är en ökning av andelen kvinnor jämfört med föregående år. av deltagarna 2020 var , var 25–och var . Ålders- fördelningen har endast förändrats marginellt jämfört med . Indikator: Andel utrikes födda deltagare i folkhögskolans långa kurser och i studiecirklar I folkhögskolans allmänna kurs var av deltagarna utrikes födda , vilket är oförändrat . Av de utrikes födda inom allmän kurs var kvinnor och män. I de särskilda kurserna utgjorde utrikes födda av deltagarna, vilket även det är oförändrat . Av de utrikes födda inom särskild kurs var kvinnor och män. Andelen utrikes födda deltagare i studieförbundens studiecirklar förändrades endast marginellt jämfört med . Bland studiecirkeldeltagarna var andelen utrikes födda deltagare . Av de utrikes födda deltagarna var 2021/22:1 Utgiftsområde 17 kvinnor och män. Utbildning i Svenska från dag ett ingår inte i denna redovisning. redovisar att av deltagarna var utrikes födda, vilket är oförändrat . Indikator: Andel deltagare med funktionsnedsättning i folkhögskolornas långa kurser respektive i studieförbundens studiecirklar hade av deltagarna i allmän kurs en funktionsnedsättning, vilket är oförändrat jämfört med föregående år. Inom särskild kurs utgjorde deltagare med funktionsnedsättning , vilket även detta är oförändrat jämfört med . Metoden för insamling av uppgifter om funktionsnedsättning för deltagare på folkhögskola förändrades 2018. Statistiken samlas in på individnivå och per helår. Förändringar mellan åren bör därför enligt tolkas med viss försiktighet. Inom studiecirklarna hade av deltagarna en funktionsnedsättning 2020, vilket är en minskning . redovisar inte uppgifter om deltagare med funktions- nedsättning. genomförde 568 arrangemang med 3 166 deltagare tillsammans med , vilket är en minskning med 68 arrangemang . Indikator: Antal asylsökande och nyanlända som bor i anläggningsboende som deltagit i särskilda folkbildningsinsatser Regeringens satsning Svenska från dag ett är en verksamhet för asylsökande och nyanlända, som fått uppehållstillstånd men som bor i anläggningsboende. Sammantaget beräknas ca 11 845 personer ha tagit del av verksamheten 2020, vilket är en minskning med 6 255 deltagare jämfört med . Insatserna beräknas ha nått av den totala målgruppen, vilket är en procentenhet mindre än 2019. Verksamheten har bedrivits i 141 kommuner, vilket är 25 färre kommuner än under föregående år. Bland de som deltagit i studieförbundens respektive folk- högskolornas verksamhet med Svenska från dag ett uppgick andelen kvinnor och män till respektive . Andelen kvinnor som deltog i verksamheten utgjorde en större andel än i målgruppen som helhet, där andelen kvinnor uppskattas till . Inom ramen för Svenska från dag ett genomförde 555 arrangemang i 51 kommuner 2020, vilket är en ökning med 180 arrangemang och 17 kommuner jämfört med . Syfte: Bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället Indikator: Andel deltagare utan gymnasieutbildning Deltagarna i folkhögskolans allmänna kurs har kortare utbildningsbakgrund än befolkningen i genomsnitt. Andelen deltagare i allmän kurs som hade högst förgymnasial utbildning var , vilket är oförändrat . Av deltagarna med högst förgymnasial utbildning var kvinnor och män. I befolkningen som helhet var andelen med högst förgymnasial utbildning . På de särskilda kurserna var andelen deltagare som hade förgymnasial utbildning , vilket är oförändrat jämfört med . Av deltagarna på särskild kurs med högst förgymnasial utbildning var kvinnor och män. Av studieförbundens cirkeldeltagare hade högst förgymnasial utbildning, vilket är lägre än föregående år. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 studieförbundens cirkeldeltagare med högst förgymnasial utbildning var kvinnor och män. Indikator: Antal utfärdade intyg om grundläggande behörighet bland deltagare på folkhögskolans allmänna kurs utfärdades 1 730 intyg om grundläggande behörighet från folk- högskolans allmänna kurs, vilket är en marginell minskning jämfört med . sökte 6 255 personer som studerat vid folkhögskola till utbildning vid universitet och högskolor, varav 3 732 personer antogs till studier. Bland de deltagare som fick grundläggande behörighet från allmän kurs /18 hade läst vidare på en eftergymnasial utbildning , vilket är en ökning med jämfört . Detta är den senast tillgängliga statistiken på området. Indikator: Antal utfärdade intyg om avslutad eftergymnasial yrkesutbildning på särskild kurs Folkhögskolorna utfärdade totalt 1 329 intyg om avslutad eftergymnasial yrkesutbildning på särskild kurs, vilket är en ökning med 234 intyg jämfört med . Syfte: Bidra till att bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet Indikator: Antal deltagare i folkhögskolors och studieförbunds kulturprogram Studieförbunden anordnade ca 146 200 kulturprogram 2020, vilket är en minskning med ca 219 300 arrangemang jämfört med föregående år. Studieförbundens kultur- program samlade totalt drygt 6 miljoner (ej unika) deltagare, vilket är en minskning med ca 13 miljoner deltagare jämfört med . Folkhögskolorna anordnade ca 1 860 kulturprogram 2020, vilket är 490 färre än 2019. Kulturprogrammen samlade ca 62 600 (ej unika) deltagare, vilket innebär en minskning med ca 122 000 deltagare jämfört med . distrikt arrangerade sammanlagt ca 1 265 kulturprogram med ca 51 850 (ej unika) deltagare. Det är 3 150 färre kulturprogram än föregående år, och en minskning med ca 246 575 deltagare. Minskningarna i antalet genomförda kulturprogram och antalet deltagare bedöms huvudsakligen bero på pandemin. Indikator: Andel kvinnor respektive män i kulturprogram Av deltagarna i studieförbundens kulturprogram var kvinnor och män, vilket är en marginell ökning av andelen män från föregående år. Inom folkhögskolans kulturprogram var kvinnor och män, vilket är en marginell ökning av andelen kvinnor i jämförelse med 2019. Av deltagarna i kulturprogram var kvinnor och män, vilket är en minskning av andelen män i jämförelse med 2019. Folkbildning om mänskliga rättigheter har fördelat bidrag till åtta projekt som anordnas av folkhögskolor och studieförbund som syftar till att stärka kunskaperna om mänskliga rättigheter i folkbildningen. Projekten har huvudsakligen riktats till deltagargrupper med särskilt behov av kunskaper för att hävda sina rättigheter samt till deltagare som i 2021/22:1 Utgiftsområde 17 sin yrkesroll eller föreningsverksamhet kan skydda och främja mänskliga rättigheter (se även utg.omr. 1 avsnitt 10). har tilldelats extra medel inom satsningen Demokratin för demokratistärkande insatser –2021. beviljades organisationen i samverkan tillsammans med Rörelsefolkhög- skolornas intresseorganisation och Offentligägda folkhögskolors intresseorganisation medel för projektet #ViMåstePrata. Förstärkningsbidrag och särskilt utbildningsstöd avsatte sammantaget ca i förstärkningsbidrag till deltagare med funktionsnedsättning samt med behov av extra stöd i svenska språket, vilket i princip är oförändrat från föregående år. avsatte regeringen ca i särskilt utbildningsstöd. Bidraget fördelas av Specialpedagogiska skolmyndigheten och syftar till att underlätta studier på folkhögskola för personer med funktionsnedsättning. En mindre del av stödet får lämnas till universitet och högskolor respektive . har bidraget ökat med ca . Studiemotiverande folkhögskolekurs (SMF) är en arbetsmarknadspolitisk insats för arbetssökande som varken har grundläggande behörighet till högskoleutbildning eller gymnasieexamen. Kursen genomfördes av 93 folkhögskolor, vilket är ett oförändrat antal folkhögskolor jämfört med . deltog ca 4 300 personer i kursen. Det är ca 600 fler personer än föregående år. Andelen utrikes födda deltagare uppgick till , vilket är oförändrat jämfört med föregående år. Personer utgjorde av deltagarna, vilket är en minskning . Av deltagarna var kvinnor och män. Bland deltagarna som var och yngre var kvinnor och män. Av de deltagare som studerade på en studiemotiverande folkhögskole- kurs 2019 studerade vidare på allmän eller särskild kurs fram t.o.m. . Totalt gick vidare till fortsatta studier oavsett utbildningsform. Etableringskurs på folkhögskola är en arbetsmarknadspolitisk insats som riktar sig till personer som omfattas av Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag. Kursen genomfördes av 66 folkhögskolor, vilket är en minskning med 20 skolor jämfört med . deltog totalt ca 1 800 personer i kursen, vilket är en minskning med ca 1 000 personer . Av deltagarna var kvinnor och män. rapporterar att den stora minskningen i antalet deltagare framför allt beror på färre personer som omfattas av etableringsprogrammet. Uppsökande och motiverande studieförbundsinsatser Mellan åren 2018–2020 fördelade särskilda medel till studie- och motiverande studieförbundsinsatser riktat till utrikes födda kvinnor. Insatsen har haft ca 7 000 deltagare i 147 kommuner. Det är en minskning med ca 400 deltagare och 47 kommuner . Med start fördelar särskilda medel för insatsen Svenska för föräldralediga, som framför allt riktar sig till utrikes födda kvinnor med barn som har svaga kunskaper i det svenska språket. deltog 1 100 personer i insatsen, 2021/22:1 Utgiftsområde 17 som genomfördes i 61 kommuner. Av deltagarna var kvinnor och var män. Arbetsmarknadsnära insatser på distans tillfördes studieförbunden för att genomföra arbetsmarknadsnära insatser på distans, i syftet att möta ett ökat behov av kompetensutveckling och andra utbildningsinsatser hos vuxna. samlade insatserna ca 4 020 deltagare, varav var kvinnor och var män. ingår i nätverket för jämställdhetsintegrering för myndigheter (JiM) i syfte att utveckla jämställdhetsarbetet inom folkbildningen. har utarbetat en handlingsplan för arbetet med jämställdhets- integrering. har fortsatt sitt arbete med att anpassa villkorsdokument för statsbidrag och uppföljningsrutiner så att de styr mot en ökad jämställdhet. Utbildning till tolk för personer med dövhet, hörselnedsättning och dövblindhet, skrivtolk och kontakttolk bedrivs vid folkhögskolor och studieförbund. Teckenspråks- och dövblindtolkutbildning bedrevs på tre folkhögskolor. Antalet deltagare som påbörjade en utbildning till teckenspråkstolk uppgick till 46 personer, varav var kvinnor. Det är en viss ökning jämfört med då antalet som påbörjade en utbildning var 32 personer. 2020 slutförde 16 deltagare utbildningen med godkänt resultat, vilket är en minskning jämfört med då 31 deltagare slutförde utbildningen med godkänt resultat. Minskningen bedöms bl.a. bero på ett minskat antal deltagare som påbörjade utbildningen , och som därmed väntades avsluta sin utbildning . Skrivtolkutbildning bedrevs på 1 folkhögskola 2020. 17 deltagare påbörjade skrivtolkutbildningen , varav en övervägande majoritet var kvinnor. Totalt har 34 deltagare slutfört utbildningen med godkänt resultat –2020. Den sammanhållna grundutbildningen till kontakttolk bedrivs av tre folkhögskolor och sex studieförbund. slutförde 176 deltagare en utbildning till kontakttolk med godkänt resultat, varav kvinnor och män. Detta kan jämföras med 2019 då 196 deltagare slutförde utbildningen med godkänt resultat. Det var dock färre deltagare som påbörjat de utbildningar som avslutades jämfört med föregående år. fick vidare 50 personer utbildningsbevis genom validering, vilket är en minskning med 32 personer jämfört med . Det innebär att sammantaget 226 personer fått utbildningsbevis som kontakttolk , jämfört med 278 personer 2019. lämnade sitt slutbetänkande Att förstå och bli förstådd – ett reformerat regelverk för tolkar i talade språk (SOU 2018:83). Betänkandet bereds inom . 17.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att syftena med statsbidraget till folkbildningen uppfylls. Det bekräftas även av Statskontorets utvärdering av folkbildningen som presenterades . Regeringen kan konstatera att pandemin har fått stor påverkan på folkbildningens verksamheter 2020, med bl.a. minskat antal deltagare. och inledningen av 2021 har folkbildningens verksamheter ifrågasatts, efter att studie- förbunden upptäckt fusk och felaktigheter i verksamheten. och studieförbunden har vidtagit och planerar att vidta ett antal åtgärder för att komma till rätta med problemen samt säkerställa att statsbidraget uteslutande går till verksamhet 2021/22:1 Utgiftsområde 17 som uppfyller statens syften med bidraget.