prop · H80392 · 2021-02-11 00:00:00 — Många arbetsmoment har blivit mer komplicerade och det behövs mer tid för att lösa krävande uppgifter. Vissa arbeten som har varit fysiskt krävande har blivit mer kognitivt krävande och den digitala arbetsmiljön har utvecklats. Frågor om den kognitiva arbetsmiljön och digital arbetsmiljö behöver belysas i arbetsmiljöarbetet. Regeringen är angelägen om att arbetsmiljömyndigheterna arbetar med dessa frågor framöver. Kognitiva belastningar kan finnas både fysiskt på arbetsplatsen och i själva arbetsuppgiften. Det kan exempelvis handla om yttre störningar såsom buller och småprat eller att snabbt växla mellan olika typer av arbetsuppgifter. Att kastas mellan olika krävande arbetsuppgifter eller att snabbt behöva sätta sig in i problem och prioritera mellan uppgifter ställer krav på koncentration och problemlösningsförmåga. Människan är bra på att lösa komplexa problem men arbetsminnets kapacitet är begränsad och koncentrationen försvåras av avbrott och oväsen. Den kognitiva arbetsmiljön, det vill säga hur hjärnan påverkas under arbetsdagen, spelar en allt större roll i arbetslivet. Det ställer nya krav på arbetsmiljöarbetet. Frågan blir särskilt viktig när arbetstagare har eller drabbas av kognitiva problem, till exempel i form av minnesproblem eller uppmärksamhetssvårigheter. Det faktum att många i livet drabbas av kognitiva problem, övergående eller permanenta, ger inte minst frågan aktualitet. När yrkesverksamma personer har eller drabbas av kognitiva funktionsnedsättningar ställs ofta krav på arbetsplatsens utformning, arbetets innehåll och arbetstid. Åtgärder som gynnar personer med kognitiva funktionsnedsättningar kan som regel också underlätta arbetet för andra anställda. I takt med att tekniken utvecklas ställs det även nya krav på arbetstagares förmåga att förstå och använda den nya tekniken. Känslan av att teknik introduceras och förändras i ett snabbare tempo än vad arbetstagare klarar Skr. 2020/21:92 av kan leda till teknikstress och utgör en arbetsmiljörisk. teknikstress har aktualiserats med anledning av att fler arbetar hemifrån och på distans. Produktivitetsvinster från ny teknologi kan också dra upp arbetstempot och leda till ökad arbetsbelastning för arbetstagare. medför ny teknik att yrken och arbetsuppgifter utvecklas och att mer rutinartade uppgifter kan utföras med avancerat tekniskt stöd. På så vis frigörs arbetstid som kan ägnas mer avancerade och utvecklande uppgifter. Teknikutvecklingen behöver komma såväl företag som medarbetare till gagn och framtidens arbetsmiljöarbete behöver anpassas till nya förutsättningar och utmaningar. 4.6Kränkande särbehandling, trakasserier och mobbning får inte accepteras på en arbetsplats Alla arbetsgivare ska ha ett förebyggande och främjande arbete för att motverka diskriminering inom en verksamhet och på annat sätt verka för lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Trakasserier och sexuella trakasserier i arbetslivet är allvarliga problem. Berättelserna från metoo-uppropet synliggjorde att diskriminering och sexuella trakasserier förekommer i många branscher och i alla delar av samhället. I arbetsmiljöundersökning 2019 uppgav närmare en av fyra unga kvinnor att de hade varit utsatta för sexuella trakasserier i arbetet. I samband med metoo-uppropen blev det också tydligt att det saknas kunskap om de regelverk och krav som ställs på arbetsgivare att förebygga och motverka sexuella trakasserier. och har genomfört särskilda kunskapshöjande insatser gällande arbetet mot sexuella trakasserier. Det är avgörande att det finns ett förebyggande arbetsmiljöarbete och att arbetsgivare känner till vad de har för ansvar och arbetar aktivt för att motverka sådan behandling. Kränkande särbehandling och trakasserier får inte accepteras på en arbetsplats. Regeringen har därför tillsatt en utredning som ser över behovet av åtgärder för att säkerställa efterlevnad av bestämmelserna om aktiva åtgärder i diskrimineringslagen (dir. 2018:99). Utredaren ska även bedöma om det finns behov av skydd för arbetstagare vid diskriminering, trakasserier och hot av personer som inte är anställda på arbetsplatsen, såsom kunder, patienter, passagerare eller brukare (dir. 2020:102). Regeringen har också tillsatt en utredning som ska föreslå hur konvention (nr 190) om avskaffande av våld och trakasserier ska genomföras i svensk rätt (dir. 2020:98). var pådrivande för att konventionen skulle röstas igenom på . Syftet med konventionen är att motverka våld och trakasserier samt könsrelaterat våld och könsrelaterade trakasserier i arbetslivet. Konventionen inkluderar även våld i hemmet och dess påverkan i arbetslivet. En annan fråga är hur diskriminering påverkar olika gruppers villkor i Inom ramen för arbetet med den nationella planen mot rasism, 2020/21:92 liknande former av fientlighet och hatbrott konstaterar regeringen att det krävs mer kunskap om hur rasism och diskriminering påverkar olika gruppers livsvillkor inom ett brett spektrum av områden (Ku2016/02629). Regeringen har bland annat därför gett länsstyrelserna i uppdrag att öka kunskap och medvetenhet bland aktörer på arbetsmarknaden om rasism (A2020/01514). Regeringen anser att det också är viktigt att lyfta frågan om mobbning i arbetslivet och att det motverkas. På arbetsplatser där det förekommer mobbning är det inte bara den mobbade som drabbas. Även andra anställda på arbetsplatsen mår ofta dåligt och har en högre sjukfrånvaro. Med ökad användning av digitala medier i arbetslivet har digitala kränkningar och nätmobbning blivit vanligare. Ingen ska behöva arbeta i en arbetsmiljö där kränkande särbehandling och trakasserier förekommer, varken digitalt eller på den fysiska arbetsplatsen. Regeringen ser ett behov av att frågan om mobbning i arbetslivet uppmärksammas och att åtgärder vidtas för att motverka förekomsten av mobbning på arbetsplatser. Ingen ska riskera liv eller hälsa på grund av jobbet. Alla har rätt till en trygg och säker arbetsmiljö. Ett systematiskt arbetsmiljöarbete är avgörande för att förebygga ohälsa och olycksfall, som i värsta fall leder till död. Kunskap om arbetsmiljö är viktigt för att minska arbetsrelaterade olyckor och ohälsa. En god säkerhetskultur innebär att alla på arbetsplatsen är medvetna om de risker som finns och har både kunskap och vilja att minska dem. Inget annat än en nollvision kan gälla för dödsfall till följd av arbete. Regeringen utvidgar sin nollvision mot dödsolyckor från en målsättning om att ingen ska dö på jobbet till att ingen ska dö till följd av arbete. Den nya nollvisionen innefattar också annan arbetsrelaterad dödlighet på grund av till exempel längre sjukdom, cancer eller suicid. Farliga ämnen på arbetsplatserna behöver begränsas och hanteras på rätt sätt. Frågor om hot och våld i arbetslivet behöver tas på allvar. Likaså behöver utvecklingen med ökad stress i arbetslivet brytas. Regeringen kommer därför att prioritera frågor om organisatorisk och social arbetsmiljö . Arbetsmiljöreglerna behöver också ses över ur ett jämställdhetsperspektiv. En fråga som behöver beaktas är om det behövs sanktionsavgifter på fler områden . 5.1Regeringen utvidgar sin nollvision mot dödsolyckor till att ingen ska dö till följd av arbete Att bekämpa dödsolyckor i arbetet är en viktig prioritering för regeringen. Det dör ungefär en person till följd av en olycka i sitt arbete i . Arbetet mot dödsolyckor i arbetslivet ska fortsätta med berörda myndigheter, representanter för arbetsmarknadens parter och andra organisationer i de branscher som är värst drabbade av dödsolyckor. 2020/21:92 Statsrådens gemensamma arbete mot dödsolyckor i arbetslivet som inleddes under föregående strategiperiod ska fortsätta utvecklas. är det viktigt att inte begränsa ansträngningarna endast till specifika branscher utan också fokusera på de förebyggande insatserna mot typen av olyckshändelser som vanligast leder till död. Ett återkommande mönster för de händelser som leder till dödsolyckor är att det har skett en eller flera avvikelser från hur man vanligen agerar och att säkerhetsåtgärder har saknats eller varit bristfälliga. Med kunskap och ett systematiskt arbetsmiljöarbete kan de allra flesta av dödsolyckorna förebyggas. Samverkan med skyddsombud är viktigt för att minska risken för allvarliga olyckor. Att arbeta med attityder och värderingar är minst lika viktigt för att minska dödsolyckor i arbetet. Ingen ska behöva dö på sitt arbete, men ingen ska heller behöva dö av sitt arbete. Regeringen utvidgar därför sin nollvision mot dödsolyckor till att ingen ska behöva dö till följd av sitt arbete. Det handlar om en nollvision mot arbetsplatsolyckor som leder till död men också mot arbetsrelaterad dödlighet på grund av till exempel längre sjukdom, cancer och suicid. Att vidga nollvisionen är viktigt ur ett jämställdhetsperspektiv. dör tusentals människor i på grund av arbetsrelaterade sjukdomar. Den arbetsrelaterade dödligheten beror både på gårdagens och dagens arbetsmiljöer. Många arbetsrelaterade dödsfall beror på att personer är utsatta för låga eller måttliga risker under en mycket , medan antalet personer som är utsatta för de allra högsta riskerna är ganska få. Ofta sker dödsfallen efter att arbetstagaren varit på den farliga arbetsplatsen. Många av dagens arbetsrelaterade dödsfall är effekten av framför allt tidigare asbestanvändning. Forskare bedömer att dödsfall orsakade av arbetsrelaterad stress väntas skörda långt fler liv . Arbetsrelaterad stress är ett stort arbetsmiljöproblem. Det är något som regeringen tar på största allvar. Utvecklingen med ökad stress i arbetslivet måste brytas. Forskningen visar att det går att minska den arbetsrelaterade dödligheten genom förebyggande åtgärder på arbetsplatsen och tillämpning av ny kunskap. Regeringen anser att kunskapen om den stressrelaterade ohälsan därför behöver öka. Inte minst kunskap om kostnader för den stressrelaterade sjukfrånvaron och kunskap om annan frånvaro på grund av arbetsrelaterad psykisk ohälsa och effektiva åtgärder för återgång i arbete. Arbetsrelaterade suicid ingår i regeringens breddade nollvision om att ingen ska dö till följd av arbete. Det behövs mer kunskap om arbetsrelaterade suicid i . Psykisk ohälsa är en stor folkhälsoutmaning och en prioriterad fråga av regeringen. Regeringen avser att ta fram en strategi för psykisk hälsa och suicidprevention. Regeringen har därför bett ett tjugotal berörda myndigheter att inkomma med underlag inför en kommande strategi på området (S2020/06171). och Myndigheten för arbetsmiljökunskap är med i det arbetet. 5.2En god arbetsmiljö är en jämställdhetsfråga finns de flesta arbetande kvinnorna i inom offentlig sektor, där omsorg om människor står i fokus. Dessa välfärdsyrken är överrepresenterade i sjukskrivningar på grund av stressrelaterad ohälsa. Vård- och omsorgssektorn utmärker sig när det gäller ohälsa som en följd av organisatoriska och sociala faktorer i arbetsmiljön, exempelvis obalans mellan krav och resurser i arbetet, hög arbetsbelastning och små möjligheter att påverka arbetets utförande. Det kan också handla om dåliga förutsättningar och resurser för chefer inom äldreomsorgen med många anställda per chef och hög personalomsättning. inspektionsinsats 2017–2019 inom äldreomsorgen visar att nära nio av tio av de inspekterade arbetsplatserna har arbetsmiljöbrister, främst när det gäller det grundläggande systematiska arbetsmiljöarbetet. För att få till en långsiktig förändring och bryta ohälsan liksom arbetsmiljöproblemen som finns inom vård- och omsorgssektorn har förändrat sitt sätt att inspektera dessa verksamheter. Det är fullmäktige och nämnd som är den yttersta arbetsgivarrepresentanten för kommuner och regioner och styrelser för privata välfärdsföretag. genomför sina inspektioner på dessa arbetsplatser genom att de först träffar ledningen och därefter inspekterar arbetsplatser. Regeringen anser att det är viktigt att fortsätter att utöva och utveckla tillsynen av arbetsmiljön inom välfärden. Kostnader för ohälsa och utebliven produktion är höga, både för individ och för samhälle. Ohälsa ökar hos både kvinnor och män, även om kvinnor är sjukskrivna i betydligt högre utsträckning än män. Ökningen är framför allt relaterad till stress och brister i den organisatoriska och sociala arbetsmiljön i kvinnodominerade sektorer. Andra förklaringar till kvinnors ohälsa är att kvinnor tar större ansvar för obetalt hem- och omsorgsarbete. Kunskapen om den stressrelaterade ohälsan i relation till det obetalda hem- och omsorgsarbetet behöver därmed också öka. har därför fått i uppdrag att kartlägga forskning om samband mellan obetalt arbete, familjeliv och sjukfrånvaro. Myndigheten ska också genomföra en förstudie om ojämställdhet i arbetslivet och kvinnors psykiska hälsa (A2020/02204). Regeringen anser att de värderingar och normer som ligger bakom ojämställdheten när det gäller arbetsvillkor och arbetsmiljö behöver ifrågasättas och ändras. har exempelvis visat att könsnormer och en machokultur på arbetsplatser påverkar attityder till säkerhet och risker i arbetsmiljön. En god arbetsmiljö är viktig för att kvinnor och män ska ha goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet. har ett särskilt uppdrag att jämställdhetsintegrera sin verksamhet. Att ta fram regler och genomföra inspektioner som synliggör kvinnors och mäns olika förutsättningar i arbetsmiljön är avgörande för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen i (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115) och målet för arbetslivspolitiken om goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män (prop. 2011/12:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.3, bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88). Regeringen är angelägen om att arbetet fortsätter och prioriteras. Arbetsmiljöreglerna bör ses över ur ett –2016 hade ett regeringsuppdrag om kvinnors arbetsmiljö. En slutsats av uppdraget är att arbetsmiljön för kvinnor överlag är sämre än vad den är för män (2017:6). Bristen på jämställdhet i arbetsmiljön beror bland annat på att resurserna inom de kvinnodominerade yrkena är små i förhållande till arbetsbelastningen och att det förebyggande arbetsmiljöarbetet i många fall är svagt. Det finns också skillnader i hur man ser på krav på kunskap och utbildning. En truckförare behöver utbildning innan det utfärdas ett tillstånd för att köra trucken, medan hemtjänstpersonal förväntas kunna förflytta och stödja brukare utan intyg eller krav på ergonomiutbildning. Arbetslivet ser inte likadant ut som det gjorde när arbetsmiljölagen trädde i kraft . Då stod industrin för en större del av den svenska sysselsättningen. Fler hade arbeten, tillsvidareanställningar och en större del av arbetskraften var män. Det innebär att arbetsmiljölagen har ett större skydd mot olyckor än mot sjukdomar och är mer inriktad på arbetsmiljön i industrin än i till exempel tjänste- och välfärdssektorn. Kvinnor och män arbetar i stor utsträckning inom olika branscher och olika yrken, vilket innebär olika villkor och arbetsmiljörisker. De olika riskbilderna för kvinnor och män förklaras till stor del av att kvinnor och män arbetar i olika yrken. Men det finns också andra faktorer som gör att kvinnor och män inte har samma skydd i arbetsmiljön. Forskning visar att ett förhållningssätt till arbetsmiljö där kön inte beaktas ofta bara synliggör den genomsnittliga manliga arbetaren medan de arbetsvillkor som gäller för kvinnor och män som faller utanför osynliggörs. Till exempel skiljer sig den belastning kvinnor och män utsätts för på grund av att verktyg, skyddsutrustning och arbetsstationer är utformade och anpassade för män. Arbetsmiljöreglerna bör ses över ur ett jämställdhetsperspektiv. Även om arbetsmiljölagen och föreskrifter har uppdaterats anser regeringen att det finns anledning att se över hur den organisatoriska och sociala arbetsmiljön kan förbättras för att bland annat komma åt de arbetsmiljörisker som finns i kvinnodominerade sektorer. En fråga som behöver beaktas är om det behövs sanktionsavgifter på fler områden . Forskningen om arbetsmiljön är också mindre utvecklad i de sektorer där flest kvinnor arbetar. Vid prövning av rätten till ersättning från arbetsskadeförsäkringen finns behov av kunskap om arbetsmiljöns betydelse för uppkomst av sjukdom. Det är fortsatt angeläget med forskning om riskfaktorer som är särskilt förekommande i kvinnodominerade arbetsmiljöer, samt vilka faktorer i arbetsmiljön som orsakar de sjukdomar som kvinnor typiskt sett söker livränta för. Regeringen anser också att det finns ett behov av att se över arbetsskadeförsäkringen, inte minst ur ett jämställdhetsperspektiv. Frågor om organisatorisk och social arbetsmiljö En del av sjukfrånvaron är relaterad till organisatoriska och sociala faktorer i arbetsmiljön. De behöver hanteras på organisatorisk nivå och inte på individnivå. Hela organisationen, på alla nivåer, ska se till att kraven i arbetet balanseras med rätt sorts resurser. föreskrifter och allmänna råd om organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS 2015:4) är ett steg i riktning mot att synliggöra och åtgärda problem i dessa delar av arbetsmiljön. är också viktig för att förebygga ohälsa och effektivt arbeta med arbetsanpassning och rehabilitering. Myndigheterna på arbetsmiljöområdet behöver prioritera frågor om organisatorisk och social arbetsmiljö . behöver också belysas ur ett jämställdhetsperspektiv. som relaterar till organisatoriska och sociala faktorer på arbetsplatsen behöver hanteras med samma allvarsamhet som de fysiska riskerna på föreskrifter och allmänna råd om organisatorisk och social arbetsmiljö trädde i kraft. Föreskrifterna ställer bland annat krav på hur ohälsosam arbetsbelastning och kränkande särbehandling förebyggs och hanteras. Alltför mycket arbete eller för hög arbetstakt och kränkande särbehandling är exempel på problem i den organisatoriska och sociala arbetsmiljön. Föreskrifterna är viktiga för att bryta utvecklingen mot ökad arbets- relaterad ohälsa på grund av dessa faktorer. De behöver följas upp, och resultatet av föreskrifterna ska utvärderas för att kunna utveckla arbetet liksom för att se om föreskrifterna fått den effekt som har avsetts. 5.5 Hot och våld i arbetslivet behöver tas på allvar Ingen ska behöva utsättas för hot eller våld, varken i hemmet eller på jobbet. Under metoo-uppropen blev det tydligt att arbete återstår för att få slut på hot, våld och även sexuella trakasserier i arbetslivet. Det gäller när anställda utsätts av kollegor eller en chef, men även av personer som inte är anställda på arbetsplatsen. Enligt arbetsmiljöundersökning 2019 hade omkring en av tio män och närmare två av tio kvinnor varit utsatta för våld eller hot om våld i arbetet minst en gång . Andelen män respektive kvinnor som varit utsatta för våld har legat på samma nivå –2019. Regeringen har tillsatt en utredning som bland annat ska bedöma om det finns behov av skydd för arbetstagare som diskrimineras, trakasseras eller hotas av personer som inte är anställda på arbetsplatsen, såsom kunder, patienter, passagerare eller brukare (dir. 2020:102). Oron för att bli utsatt för hot och våld på arbetet innebär en psykisk belastning som också påverkar arbetsmiljön negativt. Det ökade arbetet hemifrån under pandemin har också inneburit en ökad risk för våld, liksom för hedersrelaterat våld och förtryck. Den arbetstagare som är utsatt kan också få svårare att söka stöd. Förekomsten av hot och våld i arbetslivet har visat sig vara större inom Skr. 2020/21:92 vissa branscher på arbetsmarknaden. Hot och våld är vanligt förekommande i exempelvis skola, hälso- och sjukvård samt omsorg. Andra yrken och branscher som visat sig vara särskilt utsatta är till exempel yrken som bevakar lag och säkerhet i samhället samt anställda inom detaljhandeln. har det kommit rapporter om att allt fler myndighetsanställda blir utsatta för hot och våld i sitt arbete. Regeringen anser att det är helt oacceptabelt att de som har till uppgift att hjälpa och skydda andra i samhället utsätts för våld och hot. Det är inte enbart ett arbetsmiljöproblem utan i förlängningen även ett angrepp på det demokratiska samhället. Regeringen har vidtagit flera åtgärder som innebär ett generellt sett skärpt straffrättsligt skydd mot våld, hot och trakasserier. Regeringen har också stärkt skyddet särskilt för offentliganställda. En konvention och tillhörande rekommendationen om avskaffande av våld och trakasserier har antagits av och en särskild utredare har fått i uppdrag att föreslå hur den ska genomföras i svensk rätt (dir. 2020:98). 5.6Friska arbetsplatser hanterar farliga ämnen på ett säkert sätt orsakar avgaser, damm och kemikalier på jobbet olyckor, sjukdomar och i värsta fall dödsfall. Även om utveckling av ny teknik och arbetssätt reducerat många kemiska risker i arbetslivet så är kemikalier ett fortsatt allvarligt arbetsmiljöproblem. Farliga kemikalier och kemiska arbetsmiljörisker förekommer på nästan alla arbetsplatser. vet vi inte vilka ämnen vi utsätts för. Kunskapen om vilka nanomaterial som används i arbetslivet, och hur risker kopplade till dem ska hanteras, är fortsatt låg. Information på svenska om nanomaterial bör finnas tillgänglig. Kemiska ämnen på huden är ett annat exempel på problem som arbetstagare utsätts för. Farliga ämnen kan orsaka alltifrån mindre irritationer till livshotande tillstånd som cancer. För att minska risken att arbetstagare drabbas av cancer har det skett flera revideringar av EU-direktiven som begränsar farliga ämnen på arbetsplatserna. har höga skyddsnivåer och det är viktigt att den lägsta nivån höjs inom EU. Det bidrar till ett högre skydd för arbetstagare och en rättvisare konkurrens mellan företag som verkar inom EU. Medlemsstaternas rätt att ha en högre skyddsnivå än de gränsvärden som beslutas på EU-nivå ska värnas och respekteras. Arbetet med att utveckla skyddet för arbetstagare fortsätter även framöver. Regeringen ser positivt på att gränsvärden för farliga ämnen uppdateras i enlighet med den vetenskapliga utvecklingen på området. ska fortsatt ha höga skyddsnivåer mot farliga ämnen på arbetsplatserna. Det nationella arbetet med att begränsa kemiska risker i arbetslivet måste fortsätta som arbetet pågår på EU-nivå. Arbetsmiljökunskap behöver stärkas både inför Kunskap och attityder är avgörande för att förebygga ohälsa. otillräckligt att endast några få experter har goda arbetsmiljökunskaper när arbetsmiljöarbetet ska integreras i arbetsplatsernas dagliga verksamhet. Kunskapen behövs hos många fler. Alla chefer, arbetsledare, skydds- ombud och arbetstagare behöver goda kunskaper om hur arbetsmiljö- arbetet ska utföras då alla har en roll i arbetsmiljöarbetet. Det är av vikt att skyddsombud får utbildning för att kunna genomföra sitt uppdrag på bästa För många arbetsplatser behövs ett kunskapsstöd i arbetsmiljöarbetet av en extern resurs. Företagshälsovården har en viktig roll att fylla i dessa avseenden, liksom parternas kunskapsorganisationer. Att vara ny på en arbetsplats innebär ofta en betydligt större risk för att råka ut för olycksfall på jobbet, både för unga och äldre. arbetsolyckor bland unga har ökat kraftigt . anmälningar görs av unga män i åldern 16–. och okunskap om arbetsmiljöns betydelse kan vara några förklaringar till fler olyckor bland unga. förutspås fler byta arbeten vilket också kan bidra till en ökad risk för arbetsolyckor. I arbeten där det finns stora risker är det extra viktigt att känna till riskerna i arbetsmiljön och hur man förebygger dessa. har till exempel tagit fram lektionsmaterial för gymnasiala utbildningar inom byggverksamhet, gröna näringarna och transportsektorn som lärare kan använda för att öka elevernas medvetenhet om arbetsmiljöfrågor. Arbetsmiljöfrågor är inte bara viktiga i praktiska yrkesutbildningar, där de ingår i yrkeskurserna, utan berör alla.