prop · H803203 · 2021-06-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:203 Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår att underhållsstöd ska dras in om den bidragsskyldiga föräldern har fullgjort sin betalningsskyldighet gentemot i följd. Förslaget innebär att den tid som den bidragsskyldiga föräldern ska fullgöra sin betalningsskyldighet gentemot innan indragning kan ske förlängs . Om det finns särskilda skäl, ska underhållsstöd ändå lämnas. Ett beslut om underhållsstöd på grund av särskilda skäl föreslås gälla och högst . Efter att en tidsperiod med underhållsstöd på grund av särskilda skäl har löpt ut ska underhållsstöd lämnas med stöd av det underliggande beslutet om att bevilja underhållsstöd (grundbeslutet), om förutsättningarna för sådant stöd är uppfyllda. Syftet med förslagen är att underlätta för föräldrar att komma överens i frågor som rör barnets försörjning och stärka tryggheten i situationer där det bör undvikas att föräldrarna har kontakt. Det föreslås även en bestämmelse om skyldighet för att underrätta alla berörda personer om beslut om underhållsstöd på grund av särskilda skäl. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ....................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Barns rättigheter och rätt till underhåll............................... och barns rättigheter ............ Barns rätt till underhåll...................................... Gällande bestämmelser om underhållsstöd ........................ Indragningsbestämmelsen och reform ................. Indragningsbestämmelsen inom underhållsstödet behöver 5.1Frågan om indragning av underhållstöd ska prövas 5.2Underhållsstöd på grund av särskilda skäl ska 5.3Indragning av underhållsstöd efter en tidsperiod med Underrättelse om beslut.................................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser för antalet barn med underhållsstöd .......... Konsekvenser för enskilda ............................................... Konsekvenser för föräldrar.............................. Konsekvenser för barn..................................... Konsekvenser för jämställdheten..................... Konsekvenser för staten ................................................... Kostnader för underhållsstöd........................... Konsekvenser för domstolarna ........................ Utdrag ur sammanfattningen av BUMS- utredningens promemoria En justerad indragningsbestämmelse i underhållsstödet ..................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 18 kap. 9 a och 42 a §§ socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. Underhållsstöd enligt 20 § lämnas Underhållsstöd enligt 20 § lämnas inte längre om den bidragsskyldige inte längre om den bidragsskyldige i följd, i i följd, i rätt ordning, till rätt ordning, till har betalat det belopp som har har betalat det belopp som har bestämts enligt 19 kap. 16–18 och bestämts enligt 19 kap. 16–18 och 21–27 §§. Om det finns särskilda 21–27 §§. skäl, ska underhållsstöd ändå läm- Trots vad som föreskrivs i första stycket ska underhållsstöd lämnas, om det finns särskilda skäl. hållsstöd på grund av särskilda Ett beslut om att lämna under- hållsstöd under en bestämd tids- period gäller dock längst till och med den månad då rätten till underhållsstöd annars upphör. Efter att en tidsperiod med underhållsstöd enligt andra stycket har löpt ut lämnas underhållsstöd ningarna för sådant stöd fort- farande är uppfyllda. beslut med stöd av 9 a § om att beslut med stöd av 9 a § ska bo- underhållsstöd inte längre lämnas, föräldern och den bidragsskyldige ska boföräldern och den bidrags- skyldige och, vid förlängt under- underrättas om beslutet. 1 Senaste lydelse 2015:755. 2 Senaste lydelse 2015:755. hållsstöd, även den studerande skriftligen underrättas om beslutet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 18 kap. 9 a § i den nya lydelsen tillämpas även på betalningar som har gjorts till . Detta gäller dock inte betalningar som före ikraftträdandet har beaktats vid beslut om att lämna underhållsstöd på grund av särskilda skäl. 3.För betalningar som har gjorts till i följd före ikraftträdandet gäller fortfarande 18 kap. 9 a § i den äldre lydelsen. Om efter ikraftträdandet beslutar att lämna underhållsstöd på grund av särskilda skäl i dessa fall, ska dock de nya bestämmelserna i 18 kap. 9 a § andra och tredje styckena tillämpas. 2020/21:203 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av reglerna för bostadsbidrag och underhållsstöd (dir. 2018:97). Utredningen har antagit namnet Utredningen om bostadsbidrag och underhållsstöd – minskad skuldsättning och ökad träffsäkerhet (BUMS). beslutade regeringen tilläggsdirektiv till utredningen. Utredaren fick i uppdrag att även utreda hur tillämpningen av de särskilda skälen inom underhållsstödet kan förtydligas och få ett vidare tillämpningsområde utifrån syftet med regleringen (dir. 2020:14). Tillläggsuppdraget skulle redovisas . Utredningen överlämnade , i enlighet med tilläggsuppdraget, promemorian En justerad indragningsbestämmelse i underhållsstödet. Ett utdrag ur sammanfattningen av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remitterats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (S2020/05216). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitten 5.2 och 6 och i författningskommentaren. Regeringen har följt Lagrådets synpunkter. 4.1Barns rättigheter och rätt till underhåll 4.1.1Barnkonventionen och barns rättigheter Vid alla beslut och andra åtgärder som rör barn ska det finnas ett tydligt barnrättsperspektiv. Denna grundsyn kommer till uttryck i FN:s konvention om barnets rättigheter (). omfattar såväl medborgerliga och politiska som ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter för barn. sätter barnet i fokus vid beslut eller åtgärder som kan beröra barn i olika sammanhang. Det innebär att ansvarig beslutsfattare inför ett beslut eller en åtgärd ska överväga om beslutet eller åtgärden berör barnet och i så fall på vilket sätt (barnperspektiv). Om en åtgärd eller ett beslut bedöms få konsekvenser för barn, ska hänsyn tas till de mänskliga rättigheter som barn har enligt bland annat . röstade för regeringens förslag att göra till svensk lag. Beslutet ska ses som ett förtydligande av att domstolar och rättstillämpare ska beakta de rättigheter som följer av . Barnets rättigheter ska beaktas vid avvägningar och bedöm- ningar som görs i beslutsprocesser i mål och ärenden som rör barn. (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter Prop. 2020/21:203 trädde i kraft . I finns fyra grundprinciper som inte bara har egna självständiga betydelser utan som också ska genomsyra de övriga bestämmelserna i konventionen. Dessa principer kommer till uttryck i bestämmelserna om icke-diskriminering (artikel 2), barnets bästa (artikel 3), rätten till liv och utveckling (artikel 6) samt rätten att komma till tals och få sin mening respekterad (artikel 12). Vad gäller principen om barnets bästa stadgas att vid alla åtgärder som rör barn, vare sig de vidtas av offentliga eller privata sociala välfärdsinstitutioner, domstolar, administrativa myndigheter eller lagstiftande organ, ska i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa (artikel 3.1). Vidare anges i artikeln att konventionsstaterna åtar sig att tillförsäkra barnet sådant skydd och sådan omvårdnad som behövs för dess välfärd, med hänsyn tagen till de rättigheter och skyldigheter som tillkommer dess föräldrar, vårdnadshavare eller andra personer som har juridiskt ansvar för barnet, och ska för detta ändamål vidta alla lämpliga lagstiftningsåtgärder och administrativa åtgärder (artikel 3.2). Barnets rätt fick grundlagsstöd i . I regeringsformen anges att det allmänna ska verka för att barns rätt tas till vara (1 kap. 2 § femte stycket). Att säkerställa barns rättigheter i åtgärder eller vid beslut som rör barn innebär att ha ett barnrättsperspektiv. Barn har också rättigheter som följer av andra konventioner, bland annat av europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Beslut och åtgärder som har konsekvenser för barn måste också följas upp ur ett barnrättsperspektiv. 4.1.2Barns rätt till underhåll slår vidare fast att varje barn så långt det är möjligt har rätt att bli omvårdat av sina föräldrar (artikel 7). Konventionsstaterna ska även göra sitt bästa för att säkerställa erkännandet av principen att båda föräldrarna har gemensamt ansvar för barnets uppfostran och utveckling och ska enligt konventionen ge lämpligt bistånd till föräldrar och vårdnadshavare då de fullgör sitt ansvar för barnets uppfostran (artikel 18.1). Konventionsstaterna ska vidare erkänna varje barns rätt att åtnjuta social trygghet, innefattande socialförsäkring, och ska vidta nödvändiga åtgärder för att förverkliga denna rätt. Förmånerna ska, där så är lämpligt, beviljas med hänsyn till de resurser som barnet och de personer som ansvarar för barnets underhåll har och deras omständigheter i övrigt samt med hänsyn till varje annat förhållande som är av betydelse i samband med en ansökan om en sådan förmån för barnet eller för dess räkning (artikel 26). Konventionen slår också fast att varje barn har rätt till den levnadsstandard som krävs för barnets fysiska, psykiska, andliga, moraliska och sociala utveckling (artikel 27.1). Föräldrarna har, inom ramen för sin förmåga och sina ekonomiska resurser, huvudansvaret för att säkerställa de levnadsvillkor som är nödvändiga för barnets utveckling (artikel 27.2). Konventionsstaterna ska i enlighet med nationella förhållanden och inom ramen för sina resurser vidta lämpliga åtgärder för att bistå föräldrar och andra som är ansvariga för barnet att genomföra denna rätt och ska vid behov tillhan- dahålla materiellt bistånd och utarbeta stödprogram (artikel 27.3). 2020/21:203 ventionsstaterna ska vidare vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa indrivning av underhåll för barnet från föräldrar eller andra som har ekonomiskt ansvar för barnet, både inom konventionsstaten och från utlandet (artikel 27.4). Enligt är föräldrar underhållsskyldiga gentemot sina barn efter vad som är skäligt med hänsyn till barnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga. En förälder som inte är vårdnadshavare och som inte heller bor varaktigt tillsammans med barnet är skyldig att betala underhållsbidrag. Även en förälder som är vårdnadshavare gemensamt med den andra föräldern kan vara skyldig att betala underhållsbidrag. Detta är fallet om barnet bor varaktigt tillsammans med endast den andra föräldern. Underhållsbeloppet fastställs genom dom eller genom avtal mellan berörda parter. 4.2Gällande bestämmelser om underhållsstöd Om en bidragsskyldig förälder av olika anledningar inte fullgör sin underhållskyldighet enligt garanterar samhället, genom underhållsstödet och det förlängda underhållsstödet, att barn till särlevande föräldrar får ett visst underhåll. För rätt till underhållsstöd krävs bland annat att barnets föräldrar inte bor tillsammans samt att barnet är folkbokfört och bor varaktigt hos endast en förälder (boföräldern) som är bosatt i . Ett barn som har fyllt har rätt till förlängt underhållsstöd om han eller hon går i grundskola, gymnasium eller motsvarande på heltid. Förlängt underhållsstöd lämnas längst till och med juni månad det år barnet fyller . Även ett barn som varaktigt bor och är folkbokfört hos särskilt förordnade vårdnadshavare har rätt till underhållsstöd och förlängt underhållsstöd. Underhållsstöd kan lämnas som fullt underhållsstöd eller utfyllnadsbidrag och betalas ut av i förskott. Drygt 200 000 barn hade underhållsstöd . Fullt underhållsstöd är till och med månaden när barnet fyller , därefter till och med månaden när barnet fyller och efter att barnet har fyllt . höjs underhållsstödet till till och med månaden när barnet fyller , därefter till och med månaden när barnet fyller och efter att barnet har fyllt . När stödet lämnas i form av utfyllnadsbidrag görs en avräkning för det underhåll som den bidragsskyldiga föräldern enligt beräkningar har möjlighet att betala direkt till boföräldern eller, vid förlängt underhållsstöd, den studerande. Ingen av föräldrarna är betalningsskyldig när underhållsstöd lämnas i form av utfyllnadsbidrag. När fullt underhållsstöd lämnas för ett barn ska den bidragsskyldiga föräldern betala ett belopp till som högst motsvarar det stöd som lämnats till barnet. Betalningsskyldigheten fastställs av . Den bidragsskyldige ska betala det fastställda betalningsbeloppet senast den i före den månad underhållsstödet avser. infördes nya regler i socialförsäkringsbalken om att Prop. 2020/21:203 underhållsstöd inte längre ska lämnas om en bidragsskyldig förälder i i följd betalar ett fastställt betalningsbelopp till , om det inte finns särskilda skäl att ändå fortsätta lämna underhållsstöd. En rad åtgärder har vidtagits för att få föräldrar att reglera underhållet på egen hand. I samband med reform inom underhållsstödet fick ett utökat uppdrag som innebär att myndigheten ska ge föräldrar information och stöd i frågor om underhållsbidrag och underhållsskyldighet för barn för att öka förutsättningarna för civilrättsliga regleringar av barns underhåll. För att öka incitamenten för föräldrar att komma överens om underhållsbidrag infördes också regler om att fullt underhållsstöd inte ska fortsätta lämnas om den bidragsskyldiga föräldern betalat det belopp som fastställts i följd. Om det finns särskilda skäl, ska dock underhållsstöd ändå lämnas. Några exempel på särskilda skäl för att inte dra in underhållsstödet tas upp i förarbetena. En del av de exempel som tas upp handlar om sådana situationer där det kan anses olämpligt att föräldrarna har kontakt, till exempel att boföräldern och barnet har skyddade personuppgifter eller att det finns en hotbild mot dem från den bidragsskyldiga förälderns sida. En annan del av exemplen handlar mer direkt om att det finns skäl att tro att underhållet inte kommer att regleras om en indragning sker, till exempel att den bidragsskyldiga föräldern har fått en sådan försämring av sin ekonomiska situation att förmågan att betala underhåll är obefintlig eller att den bidragsskyldiga föräldern vid en tidigare indragning av underhållsstödet inte har betalat underhåll i rätt ordning oberoende av om denna underlåtenhet berott på ovilja eller oförmåga att betala. I propositionen anges att vad som närmare avses med särskilda skäl får avgöras i rättstillämpningen (prop. 2014/15:145 s. 60). Målet med lagändringar och utökade uppdrag var att få fler föräldrar att själva sköta underhållet för sina barn i stället för att gå via . Efter att reglerna om att fullt underhållsstöd ska sluta lämnas om den bidragsskyldiga föräldern har skött sina betalningar infördes, har dock vissa tillämpningsproblem uppmärksammats. Rättstillämpningen anses vara förhållandevis snäv i förhållande till det utrymme som förarbetena anger. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har granskat reform och konstaterat att vissa föräldrar riskerar att åka in och ur systemet (ISF:s rapport 2019:17 Från underhållsstöd till underhållsbidrag?). Det rör sig om de föräldrar som har svårigheter att samarbeta, och det kan leda till ekonomisk osäkerhet för både barnet och boföräldern. ISF konstaterar även att det i huvudsak är i ärenden där det förekommer hot och våld som bedömt att det finns särskilda skäl att fortsätta betala ut underhållsstöd, vilket inte var lagstiftarens intention. 2020/21:203 5 Frågan om indragning av underhållstöd ska Regeringens förslag: Indragning av underhållsstöd ska kunna göras när den bidragsskyldiga föräldern har fullgjort sin betalningsskyldighet gentemot i följd. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De 10 remissinstanser som yttrat sig över förslaget tillstyrker det, bland dem och Inspektionen för social- anser att senareläggning av tiden till första prövning är av godo, men att än de tolv månaderna skulle kunna vid juridiska fakulteten, univer- sitet, anför att det är välmotiverat mot bakgrund av att den privata ekono- min kan variera stort . rådgivare påpekar att det kan gynna övergången till underhållsbidrag Skälen för regeringens förslag Enligt är det föräldrarna som primärt är försörjnings- skyldiga för sina barn. Bestämmelserna om underhållsstöd i social- försäkringsbalken, förkortad SFB, har formen av en skyddslagstiftning och är avsedda att garantera barn till särlevande föräldrar en rimlig försörjning i de fall underhållsbidrag inte betalas. uträkningar har visat att många av de barn för vilka föräldrarna väljer att beräkna underhåll enligt reglerna i får ett högre underhåll än vad de får i underhållsstöd (prop. 2014/15:145 s. 53). Underhållstöd är inte avsett att vara förstahandsvalet när föräldrar ska Den så kallade indragningsbestämmelsen som infördes vid reform riktar in sig på de föräldrar som har fak- tiska möjligheter att själva hantera underhållsfrågan för sina barn. bidragsskyldig förälder i rätt ordning betalar det fastställda betalnings- beloppet , kan det vara en indikation på att förutsättningar finns för föräldrarna att reglera underhållet själva. melsen infördes som ett incitament för att de föräldrar som har förutsätt- ningar att reglera underhållet på egen hand inte skulle använda underhålls- stödet som en förmedling av underhåll, utan i stället reglera underhållet civilrättsligt mellan sig. Underhållsstödet ska även fortsatt inte vara ett val när det finns förutsättningar såväl i ekonomiskt hänseende som i samar- betshänseende att komma överens om ett underhållsbidrag. Enligt 18 kap. 9 a § SFB ska underhållsstöd inte lämnas längre om den bidragsskyldige i följd, i rätt ordning, till Försäk- ringskassan har betalat det belopp som har bestämts enligt 19 kap. 16–18 och 21–27 §§. Om det finns särskilda skäl, ska underhållsstöd ändå Vid införandet av indragningsbestämmelsen bedömde regeringen . 2020/21:203 att en period bör vara tillräcklig för att det ska kunna konstateras att den bidragsskyldiga har förutsättningar att fullgöra sina förpliktelser (se prop. 2014/15:145 s. 33 f.). I samband med remisshanteringen av förslaget att införa indragningsbestämmelsen lämnade flera remissinstanser då synpunkten att är . Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har granskat reform och konstaterat att vissa föräldrar riskerar att åka in och ut ur systemet (ISF:s rapport 2019:7, Från underhållsstöd till underhållsbidrag?). om betalar ut underhållsstöd retroaktivt kan ett glapp i underhållet bli ett problem för barn och för boföräldern som kanske redan har en ansträngd ekonomi. En förutsättning för att underhållsfrågan ska kunna hanteras av föräldrarna är att den bidragsskyldiga föräldern har uppvisat en betalningsförmåga. Den bidragsskyldiga förälderns betalningsbelopp, som bestäms enligt reg- lerna i 19 kap. SFB, beräknas på inkomsten det kalenderår för vilket det senaste beslutet om slutlig skatt fastställts. Beräkningen baseras därför inte nödvändigtvis på den bidragsskyldiga förälderns aktuella inkomst. om det inte framkommit att det finns stora problem med varierande in- komster så är det inte ovanligt att privatekonomin varierar . songsarbete, arbetslöshet, sjukdom, studier och föräldraledighet innebär ofta att månadsinkomsterna varierar. Bland dem som inte har en stabil in- komst över är det oftast så att inkomsten stiger eller sjunker mar- kant en eller . Ett sådant inkomstmönster är i linje med att inkomsterna av året är markant högre eller lägre än under övriga året, dvs. att det finns en säsongsvarierande inkomst. alltså under en del av året för vissa personer vara betydligt lägre än under andra delar av året. För personer med en säsongsvarierande inkomst kan det vara riskabelt att anta att en påvisad betalningsförmåga under en viss del av året är likty- digt med betalningsförmåga . säsongsvarierande inkomst kan möjligheten att lägga undan till en buffert som räcker till barnets underhåll vara begränsad, även om årsinkomsten till synes som sådan kan vara tillräckligt hög för att klara underhållet. Frågan om indragning av underhållsstöd bör prövas vid en senare Regeringen instämmer i utredningens bedömning att tidpunkten för pröv- ning av indragning bör senareläggas. I stället för nu gällande bör prövningen ske när den bidragsskyldiga föräldern har betalat på före- skrivet sätt i följd. Detta bör även gälla för för- med betalningar i rätt ordning ger en tydligare indikation på en långsiktig betalningsförmåga. Det finns flera grunder som talar för en förlängning av tiden för prövning Det ena är den bidragsskyldiges betalnings- förmåga som beskrivits ovan. Bidragsskyldiga föräldrar som har säsongs- varierande inkomst kan uppvisa en betalningsförmåga genom att betala i rätt ordning enligt de gällande i följd som föreskrivs, 2020/21:203 men ha problem att betala motsvarande belopp under andra delar av . där den bidragsskyldiga föräldern måste uppvisa förmåga att betala tillbaka ger en mer rättvisande bild av den enskildes betalningsförmåga i de fall inkomsterna varierar . I samband med en separation eller när ett barn föds där föräldrarna inte bor ihop är det mycket som förändras för föräldrarna, flera av dessa för- ändringar kan ha stora ekonomiska konsekvenser för dem. frågor som ska lösas vid en separation lösa barnets underhåll, särskilt ett som är långsiktigt hållbart, kan vara svårt och att komma över- ens om underhåll kan därför ta . Det kan då gå snabbare för den bidragsskyldige att betala till i den följd som krävs för att bestämmelsen om indragning blir aktuell. prövar indragningen för tidigt skulle kunna leda till att en konflikt som annars skulle kunna undvikas blossar upp. Utredningens beräkningar visar att efter indragningsbestämmelsens in- förande har många av dem som skötte inbetalningarna successivt lämnat visar statistik från att runt hälften av alla beslut om betalningsskyldighet för fullt underhållsstöd full- görs i rätt ordning, dvs. rätt belopp betalas in senast förfallodatum. riet för att betalningsskyldigheten en viss månad ska räknas som fullgjord är inte bara att betalningsbeloppet betalas i sin helhet senast förfallodatum, utan också att den betalningsskyldige inte har en oreglerad skuld sedan Det är bara en liten del av underhållsstödsärendena som blir före- mål för en prövning enligt indragningsregeln. Detta beror på att endast en liten andel av ärendena uppnår minst sex fullgjorda inbetalningar i följd. Att förlänga tiden för prövning av betalningsförmågan skulle sannolikt innebära att ännu färre fall kommer att bli föremål för en prövning enligt Skälen för regeringens förslag är dock inte att det ska ske fler prövningar av indragningsbestämmelsen utan att besluten ska bli mer korrekta genom att får ett bättre underlag för sina beslut. bidragsskyldige kunnat uppvisa en betalningsförmåga förutses att risken är lägre för att direktbetalningen mellan föräldrarna inte fungerar med anledning av att den underhållsskyldiga föräldern har ham- nat i ekonomiska svårigheter som skulle ha kunnat förutses. indragningsbestämmelsen är fortsatt att öka förutsättningarna för att regle- ringen av barns underhåll görs utanför systemet för underhållsstöd. får bättre underlag för sina beslut kommer färre att