prop · H9031d8 · 2021-09-20 00:00:00 — Stöd till för nödåtgärder i har bidragit till att 20 000 spädbarn, gravida och ammande kvinnor nåtts av nutritionsinsatser, att 18 600 personer på fått del av skyddsutrustning, sociala kontantstöd eller medicinsk behandling samt att 5,4 miljoner människor fått förbättrad tillgång till grundläggande samhällsservice. Detta antas ha stärkt motståndskraften hos befolkningen i regionen och därmed minskat grundorsaker till ofrivillig och irreguljär migration. Tillvaratagande av migrationens positiva effekter på utveckling Covid-19-pandemin har begränsat migrationens potentiella positiva effekter. I ljuset av detta har växlat upp sina ansträngningar för att stärka förutsättningarna för att tillvarata migrationens positiva effekter på utveckling, genom att exempelvis underlätta remitteringar, stimulera innovationer och stärka Afrikanska unionens kapacitet att samla in migrationsdata. Svenskt stöd har också stärkt Afrikanska unionens kapacitet att hantera arbetskraftsmigrationen på kontinenten. har i flera landkontexter, däribland , främjat hållbara lösningar för flyktingar, vilket säkerställer utvecklingsmöjligheter för flyktingar och värdsamhällen, bidrar till tillvaratagande av positiva utvecklingseffekter och minskar negativa effekter eller risker. 2021/22:1 Utgiftsområde 7 normativa dialogen med andra givare och externa aktörer särskilt lyft fram positiva utvecklingseffekter av migration. Därigenom har bidragit till att relationen mellan migration och utveckling beskrivs på ett mer nyanserat vis i internationella forum. Säkerställande av migranters och flyktingars åtnjutande av de mänskliga rättigheterna har trots ökade svårigheter på grund av covid-19-pandemin bidragit till att stärka stödet till migranter och flyktingar och deras åtnjutande av mänskliga rättigheter i ett flertal länder. Svenskt utvecklingssamarbete har exempelvis bidragit till att möta behoven inom hälsa och nutrition i flyktingmottagande områden i . I östra har genom IOM och det regionala on Development (IGAD), bidragit till förbättrade förutsättningar för flyktingmottagandet i regionen och till migranters sjukvård och ökade kunskap om smittspridning. har genom stöd till och i och bidragit till att stärka tillgång till utbildning för syriska barn på flykt och för barn i värdsamhällena. Svenskt stöd till UNSCO har även bidragit till metodutveckling, standarder och data för att säkerställa flyktingars rätt och tillgång till utbildning. Stöd till har skapat arbetstillfällen för kvinnor på flykt i . I har genom UNFPA bidragit till att akut reproduktiv hälsovård tillhandahålls av 51 kliniker i internflykting- och flyktingläger. har bidragit till att förbättra vatten och sanitet i värdsamhällen i , där 60 500 personer har fått tillgång till brunnar samt skapat arbetstillfällen för kvinnor på flykt. EU:s facilitet för flyktingar i har med svenskt stöd sedan 2016 bidragit till att möta de grundläggande behoven hos nära fyra miljoner flyktingar i , genom bl.a. månatliga kontantbidrag och adekvat sjukvård, genom finansiering av sjukhus, utrustning, löner och utbildning av sjukvårdspersonal. Stärkta förutsättningar för säker, ordnad och reglerad migration Covid-19-pandemin har kastat om förutsättningarna och villkoren för migration och utvecklingen framgent präglas av en hög grad av osäkerhet. Antalet migranter i världen har ökat i långsammare takt än vad som förväntades före pandemin. Svenskt stöd till som bl.a. bidrar till grundläggande tjänster har bidragit till att sammantaget 4,7 miljoner internflyktingar i kunnat återvända till sina ursprungsområden (könsuppdelad statistik finns inte tillgänglig). har genom IOM bidragit till ökad kunskap om migranternas förflyttningar, bättre planering av åtgärder för migranter som drabbats av pandemin, samt bättre hantering av irreguljär migration i flera länder i . I detta avsnitt redovisas resultat i relation till ett antal kategorier av regeringens mål avseende jämlik hälsa i regeringens geografiska och tematiska strategier. Kategorierna framgår av respektive underrubrik. I avsnittet redovisas även resultat av multilateralt och EU-bistånd. Diagram 2.12 redovisar Sidas bedömning av relevansen i sammansättningen av de aktiviteter och insatser som genomförs för att nå målen. Diagram 2.13 redovisar Sidas bedömning av utvecklingen i de sammanhang myndigheten är aktiv i relation till regeringens beslutade strategimål. 2021/22:1 Utgiftsområde 7 Diagram 2.12 Jämlik hälsa: Portföljens relevans Källa: Sidas strategirapportering. Diagram 2.13 Jämlik hälsa: Utveckling i relation till mot strategimål Källa: Sidas strategirapportering. Sidas bedömningar av relevansen i sammansättningen av de aktiviteter och insatser som genomförts för att nå strategimålen inom området jämlik hälsa indikerar att sammansättningen varit relevant i hög utsträckning. Relevansen i sammansättningen av aktiviteter och insatser har stärkts stegvis . Detta välkomnas av regeringen. har andelen strategimål inom området där utvecklingen går bakåt ökat . Regeringen bekymras över det ökade motstånd mot sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter som kan noteras i flera länder och av de negativa undanträngningseffekter på människors tillgång till hälsotjänster som covid- 19-pandemin genomgående har haft. Medvetenhet om och tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) Genom kärnstöd till UNFPA har fortsatt bidra till organisationens arbete mot könsrelaterat våld och andra skadliga sedvänjor, så som könsstympning och barnäktenskap. UNFPA:s arbete med att öka tillgången till preventivmedel har även bidragit till att mödradödlighet, oönskade graviditeter, osäkra aborter och HIV- infektioner har minskat. Sidas stöd till () har bidragit till att flera hundra miljoner kvinnor och män i 164 länder nåtts av preventivmedelsrådgivning, hiv-testning och vård, trots att en femtedel av IPPF:s kliniker tvingades stänga till följd av covid-19 (könsuppdelad statistik finns inte tillgänglig). har verksamhet för ökad jämställdhet bidragit till att stärka ungas kunskaper och självkänsla för att fatta informerade beslut om sin sexualitet och hälsa. Miljontals ungdomar har nåtts av allsidig sexualundervisning genom svenskt stöd till i ett trettiotal , och genom Aids som sett till att 1,4 miljoner barn och ungdomar, varav flickor och kvinnor, har nåtts av allsidig sexualupplysning. Vidare har stöd till organisationen bidragit till att nästan 300 000 osäkra aborter och lika många oplanerade graviditeter kunnat förhindras. Ökat motstånd i många länder mot SRHR, i synnerhet mot abort, sexualupplysning, kvinnors och hbtqi-personers rättigheter, har noterats. De lagstiftningsframsteg som tidigare uppnåtts för kvinnors och flickors sexuella och reproduktiva hälsa i t.ex. 2021/22:1 Utgiftsområde 7 , hotas av en politisk anti-rättighetsrörelse. För att motverka detta har agerat som global, regional och nationell förespråkare för SRHR, vilket bidragit till att garantera tillgången till dessa livsviktiga vårdtjänster. Grundläggande hälsoservice, inklusive barn- och mödrahälsa har både genom riktade insatser och anpassning av befintliga stöd möjliggjort för samarbetsländer att dels hantera pandemin, dels upprätthålla grundläggande hälso- och sjukvård i bl.a. , , , , och . Pandemins negativa effekter bedöms vara mycket omfattande för barn- och mödrahälsan i världen. Över 100 miljoner barn i över 50 länder beräknas att gå miste om vaccinering mot mässling och andra grundläggande vaccinationer. I minskade grundläggande vaccinering initialt , varför sökt nya vägar för att nå resultat, t.ex. genom riktade kunskapsinsatser och upprättande av nya plattformar för vaccination. Genom EU:s stöd till Globala fonden mottog nära 19 miljoner personer livsavgörande hiv-behandling , över fem miljoner människor med tuberkulos blev diagnosticerade och behandlade och över 130 miljoner myggnät distribuerades (könsuppdelad statistik finns inte tillgänglig). Stärkta nationella hälsosystem och institutioner Pandemin har medfört stora utmaningar för nationella hälsosystem och institutioner. Ordinarie verksamhet i samarbetsländerna har i stora delar begränsats eller ställts om för att hantera covid-19. Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria och Gavi, den globala vaccinalliansen, har båda tack vare svenskt stöd i hög grad anpassat sina pågående stöd till länders hälsosystem för förstärkt hälsosäkerhet, och för att förbereda för covid-19-vaccinationer i stor skala. har bidragit till goda resultat som nya och förbättrade vårdinrättningar i , och förbättrade nutritionsprogram i , och Sydsudan genom vilka över en miljon barn har fått tillgång till avmaskningsmedel . Arbetet med att stärka integreringen av SRHR i arbetet med allmän hälso- och sjukvård i samarbete med WHO i har intensifierats, vilket bidragit till att kunna mildra de undanträngningseffekter som pandemihanteringen innebär. har även bidragit till en granskning av WHO:s landkontor i i syfte att stärka kapaciteten att hantera den pågående pandemin och bidra till att stärka hälsosystemen. Arbetet har resulterat i mer engagerade partners, ökad resursmobilisering, stärkt förenlighet med ländernas egna prioriteringar, och ökad samordning med övriga FN-systemet, i 26 . Genom bidrag till den givargemensamma FN-ledda hälsofonden Access to i har också tillgången till grundläggande hälso- och sjukvård förbättrats i utsatta områden, såsom områden där etniska minoriteter lever. Förebyggande och hantering av hälsohot Covid-19-pandemin har visat brister i det globala systemet för att förebygga, upptäcka och hantera hälsohot. Arbetet med att samla lärdomar, utvärdera insatser och föreslå lösningar pågår bl.a. inom WHO. har genom biståndet bidragit till hantering av pandemin bl.a. genom stöd till Covax AMC för att möjliggöra tillgång till vaccin mot covid-19 för 92 låg- och lägre medelinkomstländer samt till Globala fonden för skyddsutrustning och diagnostik av covid-19. har genom icke-öronmärkt stöd till WHO:s fond för hälsohot, samt till möjliggjort ett snabbt, flexibelt och effektivt agerande i hanteringen av pandemin. har genom stöd till Världsbanksgruppens särskilda finansieringsfacilitet för covid-19 bidragit till att stödja 100 låg- och 2021/22:1 Utgiftsområde 7 medelinkomstländer med bl.a. övervakning av sjukdomsspridning och vaccindistribution. har antimikrobiell resistens (AMR) fortsatt att vara en prioriterad fråga. har genom EU:s Team Europa-ansats bidragit till att mobilisera ett omfattande stöd till den globala hanteringen av pandemin, bl.a. genom ett stöd till Covax delvis från europeiska investeringsbanken och till den afrikanska smittskyddsmyndigheten . 2.5.9Likvärdig och inkluderande utbildning, samt forskning av relevans för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling I detta avsnitt redovisas resultat i relation till ett antal kategorier av regeringens mål avseende utbildning och forskning i regeringens geografiska och tematiska strategier. Kategorierna framgår av respektive underrubrik. I avsnittet redovisas även resultat av multilateralt och EU-bistånd. Diagram 2.14 redovisar Sidas bedömning av relevansen i sammansättningen av de aktiviteter och insatser som genomförs för att nå målen. Diagram 2.15 redovisar Sidas bedömning av utvecklingen i de sammanhang myndigheten är aktiv i relation till regeringens beslutade strategimål. Diagram 2.14 Utbildning och forskning: Portföljens relevans Källa: Sidas strategirapportering. Diagram 2.15 Utbildning och forskning: Utveckling i relation till strategimål Källa: Sidas strategirapportering. Sidas bedömningar av relevansen i sammansättningen av de aktiviteter och insatser som genomförts för att nå strategimålen inom området utbildning och forskning indikerar att relevansen varit fortsatt god . Utvecklingen går dock bakåt i större utsträckning och framåt i mindre utsträckning i jämförelse med 2019, vilket kan kopplas till utbildningsområdet och de omfattande skolnedstängningarna. Dessa har omfattat av alla elever, från förskola till högre utbildning. FN varnar för att vi riskerar en förlorad generation. Regeringen är bekymrad över de allvarliga följderna för samhällen och individer, i synnerhet för de mest utsatta såsom flickor, flyktingar och barn med funktionsnedsättning. 2021/22:1 Utgiftsområde 7 Trots pandemin har flera långsiktiga bilaterala stöd till utbildningssystem i samarbetsländer resulterat i flera goda resultat. Sidas resultatbaserade stöd till utbildningssektorn i har bl.a. bidragit till ett nationellt statistiksystem av hög internationell standard. I har genom bidragit till att utveckla läroplaner, utbilda lärare och stärka landets högre utbildning. har trots skolnedstängningar kunnat upprätthålla av verksamheten genom olika flexibla lösningar. stöd till Global Partnership for Education (GPE) har, också genom EU:s utvecklingssamarbete, bidragit till att stärka utbildningssystem i 90 länder, inklusive ett växande antal länder i konflikt. Stödet har möjliggjort för nära 25 miljoner fler barn, varav flickor, att gå i skolan. Flexibiliteten i Sidas icke-öronmärkta stöd har varit avgörande för , , Världsbanksgruppen m.fl. att kunna ställa om och erbjuda distanslösningar. har genom medverkat till att integrera sex och samlevnad i läroplaner samt ta fram utbildningsmaterial och vägledning till lärare i 63 länder. Detta förväntas bidra till en minskning av tidiga och oönskade graviditeter, könsrelaterat våld och barnäktenskap, som är tydliga hinder för en likvärdig utbildning. Stärkta förutsättningar för grundskole- och gymnasieutbildning Pandemin och globala skolnedstängningar har fördjupat lärandekrisen. befarar att 24 miljoner barn inte kommer att återvända när skolorna öppnar igen. För att se till att fler barn påbörjar och fullföljer skolan har skalat upp sin verksamhet, bl.a. för ökad tillgång till distansundervisning. har en utvärdering av utbildningsstöd till (Sida 2020:23) visat att ett ökat antal elever fortsätter från grundskoletill gymnasienivå, samt att läsförmågan och kunskaper i matematik har ökat. I har unga, särskilt kvinnor, genom svenskt stöd fått förbättrade möjligheter att ta del av skolundervisning. I har Sida bidragit till att landets finansiering av offentliga skolor, från förskola till gymnasienivå, fördubblats , , vilket möjliggjort för fler barn att fullgöra grund- och gymnasieskolan. Tillgång till utbildning i konflikt, postkonflikt och humanitära situationer Genom stöd till GPE och fonden Education Cannot Wait (ECW) har bidragit till utbildning av barn och ungdomar i konflikt, post-konflikt och humanitära situationer. Tack vare ECW har totalt ca 2,6 miljoner elever, varav flickor, i åldern 3–i totalt 31 länder fått möjlighet att gå i skolan. I , , , och har genom ECW bidragit till att fler än 54 000 barn fått skolmåltider, för många dagens enda mål mat. ECW har även bidragit till utbildning för internflyktingar och återvändande i , vilket omfattat 190 000 flickor och pojkar (könsuppdelad statistik finns inte tillgänglig). EU har utvecklats till en global ledare för utbildning i konflikt- och krissituationer där stöd för utbildning ökat från av EU:s humanitära biståndsbudget av densamma . Genom flexibilitet och anpassning i genomförandet har , trots pandemin, bidragit till ökad forskningskapacitet i samarbetsländerna , , , , , och . Kapacitet har stärkts genom stöd till forskare, forskningsadministration, bibliotek, laboratorier, informations- och kommunikationsteknologi (ICT), samt via stöd till nationella forskningsråd och 2021/22:1 Utgiftsområde 7 innovationssystem som tillämpar forskningsresultat inom exempelvis hälsa, miljö, klimat och teknik. Detta har bl.a. resulterat i publikationer och förbättrade utbildningar på grundnivå vid universitet. har svenskt stöd bidragit till att nära 2000 personer har tagit doktorsexamen, varav är kvinnor. Sida har stärkt kapacitet för forskning om artificiell intelligens (AI), liksom stöd för policyutveckling och policytillämpning av AI i flera . har fortsatt bidragit till kapacitetsbyggnad inom forskning och innovation genom EU:s utvecklingssamarbete, där exempelvis har mobiliserats för stärkt innovationskapacitet på nationell, regional och global nivå. har vidare, bl.a. genom dialog med nationella partner, värnat akademisk frihet som en central faktor för stärkandet av forskningen och dess roll i samhället, och verkat för ökad jämställdhet inom och genom forskning. Genom dialog med globala och regionala samarbetspartners har verkat för vikten av lokal forskning och större möjligheter för forskare från låginkomstländer att konkurrera om medel inom internationella utlysningar. Forskning och högre utbildning har bidragit till forskning inom flertalet vetenskapliga områden såsom hälsa, miljö, fiske, jordbruk, skogsbruk, teknik, samhällsvetenskap och humaniora. Pandemin har orsakat förseningar, men digitala lösningar har underlättat kontakten mellan forskare i låginkomstländer och omvärlden. har bl.a. bidragit till ny afrikansk pandemiforskning om motverkandet av smittspridning, ökad kapacitet i hälsosystem, och hantering av pandemins negativa följder såsom psykisk hälsa och samhällens krishantering. Sida har också bidragit med stöd till WHO:s forskning om covid-19 och förlossningsvård, liksom om våld mot kvinnor under pandemin. Genom forskningsinstitutet för lantbruk CGIAR har stöttat innovation kopplat till bl.a. livsmedelssäkerhet och regional motståndskraft mot naturkatastrofer. Den svenska systemansatsen, där långsiktighet, tillit och ägarskap betonas, har fortsatt främjat forskning på basis av lokala kapaciteter, vilket gör att forskningsresultaten uppfattas som både relevanta och legitima. Bidrag till svensk utvecklingsforskning genom har fortsatt med stark efterfrågan från ett växande forskningsfält. Tack vare Svenska institutets stipendieprogram har 360 yrkesverksamma personer, 157 kvinnor och 203 män, kunnat genomgå högskoleutbildning på avancerad nivå i . Även inom EU:s utvecklingssamarbete stöttas högre utbildning samt forskning såväl nationellt, regionalt som globalt och inom hela bredden av Agenda 2030, t.ex. inom livsmedelssäkerhet och hälsa. 2.5.10Räddande av liv, lindrad nöd och upprätthållen mänsklig värdighet I detta avsnitt redovisas resultat med avseende på räddande av liv, lindrad nöd och upprätthållen mänsklig värdighet. Bilaterala insatser på området har finansierats främst genom strategin för humanitära bistånd genom Sida, där regeringen antog en ny strategi . Av detta följer att det inte är möjligt att redovisa uppfyllelse av strategimål genom diagram på samma sätt som för andra områden. Humanitärt bistånd ges också i form av kärnstöd till multilaterala organisationer med sådan verksamhet. uppgick det humanitära biståndet till , varav fördelades som bilateralt stöd genom i huvudsak Sida som behovsbaserat stöd, och fördelades genom för kärnstöd till multilaterala organisationer med humanitär verksamhet. 2021/22:1 Utgiftsområde 7 Behovsbaserad, snabb och effektiv humanitär respons ökade både människor i behov av humanitärt stöd kraftigt liksom klyftan mellan behov och finansiering. Detta beror främst på covid-19 som har förvärrat redan pågående kriser. När pandemin bröt ut och FN lanserade den globala appellen för covid-19-responsen, underlättade regeringens kärnstöd för organisationer att ställa om befintliga program och projekt. Sida satte snabbt in extra resurser specifikt kopplade till covid-19 genom WFP, UNHCR, och Röda kors- och röda halvmånerörelserna. har också bidragit med extra stödpaket om för att möta de ökande humanitära behoven till följd av pandemins sekundära effekter. bidrog, tillsammans med , vidare till genomförandet av EU:s luftbroar till och . har bidragit starkt till snabb och effektiv humanitär respons genom betydande kärnstöd till humanitära organisationer, men också genom att betala ut humanitära medel tidigt . hade Sida utbetalat av de humanitära medlen före utgången av mars. Detta säkerställde en snabb respons på flera kriser, bl.a. till de förvärrade kriserna i , , , , och . Genom Sidas mekanism för snabbfinansiering kunde stöd snabbt ges till humanitära organisationer verksamma i i med anledning av den omfattande explosionen. har även axlat ett humanitärt ledarskap genom att ha bidragit till att mobilisera finansiering, bl.a. till stöd för för krisen i , för för Palestinaflyktingar (UNRWA) och för för krisen i . har bidragit med stöd för att möta de humanitära kriserna främst i , , , och Sydsudan. har återkommande uppmärksammat den ökande svältrisken i . I långvariga och utdragna konflikter, exempelvis i och , har verkat för att minska beroendet av humanitärt bistånd och för långsiktiga lösningar för de mest utsatta. Därmed har arbetat för att bättre sammanlänka det humanitära biståndet med det långsiktiga utvecklingssamarbetet. Ökat skydd för krisdrabbade människor samt ökad respekt för humanitära principer och internationell humanitär rätt Svårigheterna med tillträde i krisområden, särskilt i våldsdrabbade regioner i konfliktländer, har försvårats ytterligare som en konsekvens av covid-19. stöd till organisationer med särskilda skyddsmandat, såsom ICRC, UNHCR och , har bidragit till att hundratusentals krisdrabbade människor erhållits skydd och stöd, exempelvis i , Sydsudan samt och dess grannländer. har den humanitära verksamheten på flera platser försvårats av sanktionsregimer såsom exempelvis i och . Vissa av dessa har haft oavsiktliga negativa konsekvenser som påverkat möjligheterna för humanitärt arbete i enlighet med den internationella humanitära rätten och de humanitära principerna. har konsekvent verkat för att humanitära undantag i sanktionsregimer instiftas och följs. har vidare verkat för att öka den internationella uppmärksamheten på klimatförändringarnas humanitära konsekvenser och vikten av förebyggande insatser, bl.a. genom att anordna ett högnivåmöte i . har fortsatt bidragit till upprätthållande av internationell humanitär rätt och respekt för de humanitära principerna. Exempelvis har , tillsammans med , initierat en process för ökat tillträde för humanitära aktörer och respekt för humanitära principer av parterna i konflikten i . När konflikten i Tigray i bröt ut tog initiativ till samordning bland humanitära givare för att främja humanitärt tillträde. 2021/22:1 Utgiftsområde 7 Ökat inflytande för krisdrabbade människor Utvecklingen för ökat inflytande för krisdrabbade människor går delvis framåt. Flera av de humanitära organisationer som stöds av rapporterar om inkludering av krisdrabbade människor i planering, genomförande och uppföljning av humanitära insatser. Goda exempel på samverkan med krisdrabbade grupper finns i , och Sydsudan. kan återkopplingen från krisdrabbade människor förbättras genom att behandlas mer proaktivt, enligt en utvärdering av Sidas humanitära partners. Stärkt kapacitet och effektivitet i det humanitära systemet Utvecklingen i det humanitära systemet mot mer flexibel finansiering, dvs. flerårig och icke-öronmärkt finansiering, har varit varierad. Andelen flerårig finansiering har ökat, som andelen icke-öronmärkt stöd minskat. samarbete och stöd till för samordning av humanitär hjälp (OCHA) på land- och regional nivå har, mot denna bakgrund, bidragit till en positiv utveckling när det gäller att stärka kapaciteten och effektiviteten i det internationella humanitära systemet. Goda förutsättningar för en effektiv respons har även skapats av tidiga utbetalningar av humanitära medel. har varit aktiv inom den s.k. Grand Bargain-processen för att genomföra den reformagenda som överenskoms vid toppmötet i . 2.6Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Verksamheten inom utgiftsområdet består av långsiktiga samarbeten med andra länder, multilaterala och regionala organisationer, multilaterala utvecklingsbanker och fonder, privata aktörer och civilsamhällesorganisationer. Såväl utvecklingssamarbetet som det humanitära biståndet äger rum i svåra kontexter.