prop · H9037 · 2021-09-23 00:00:00 — Även omprövning av verksamheten bör göras återkommande. Regeringen behöver då ta del av utvärderingar för att bedöma om det är rätt medel för att uppnå ett givet mål. Det är inte nödvändigtvis regeringen som behöver genomföra sådana utvärderingar, utan det ankommer även på myndigheterna själva. Men eftersom endast hälften av FoU-myndigheterna har utfört utvärderingar av sin FoU-verksamhet, bör regeringen säkerställa att utvärderingar kommer till stånd. Hur ofta sådana utvärderingar behöver göras måste anpassas efter syftet med utvärderingen och på vilken nivå utvärderingen görs, till exempel av hela eller delar av FoU-verksamheten. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A M Y N D I G H E T E R S F O U - V E R K S A M H E T Samtliga fem myndigheter i vår fördjupade granskning utvärderar FoU-verksamheten. Det sker dock på ett systematiskt sätt, det vill säga strukturerat och med förutbestämd regelbundenhet. Sådana utvärderingar kan göras på olika sätt med olika ambitionsnivå beroende på om de avser enskilda projekt, program eller utlysningar, eller hela FoU-verksamheten. Det är sällan som hela FoU-verksamheten vid en myndighet utvärderas, även om det förekommer. Myndigheterna arbetar med att säkerställa måluppfyllelse för FoU-verksamheten, men bedömer ändå att det är svårt att utläsa forskningsinsatsernas bidrag till uppställda mål och syften. En bidragande orsak är att det är genuint svårt att mäta betydelsen av FoU-verksamhet. En annan orsak kan vara att målet och syftet inte alltid är så specifikt utformat. 6.1.2Regeringens styrning av myndigheternas FoU-verksamhet är inte samordnad bedömer att regeringens styrning av FoU-myndigheterna inte samordnas i någon större utsträckning. Med ökad samordning kan potentiella synergieffekter tas till vara och risken för oönskad överlappning mellan olika FoU-myndigheter minska. Det kan också skapa förutsättningar för en mer samlad bild av statligt finansierad FoU. De flesta myndigheter upplever att regeringens styrning av FoU-verksamheten är tydlig. De upplever också att styrningen är på lagom detaljeringsnivå. För de flesta myndigheter finns dessutom verksamhetens syfte eller mål inskrivet i något av regeringens styrdokument, såsom instruktion och regleringsbrev. är regeringens styrning inte enhetlig. Detaljeringsgraden i styrningen av myndigheternas FoU-verksamhet skiljer sig åt, liksom i vilken utsträckning FoU diskuteras mellan myndigheter och . Regeringens styrning ska vara verksamhetsanpassad men även samordnad. Samordningen inom fokuserar på de stora forskningsfinansiärerna, såsom forskningsråden, den forskningspolitiska propositionen och EU-arbetet. Den forskningspolitiska propositionen omfattar inte, med några få undantag, de granskade myndigheterna, trots att de bedriver och finansierar FoU av relevans för samhällsutvecklingen. Samordningen av övergripande frågor mellan departementen som avser FoU-myndigheterna i denna granskning sker i liten omfattning. Sådana övergripande frågor skulle till exempel kunna gälla kvalitetssäkring av FoU, hur uppföljning och utvärdering av FoU sker, synergieffekter mellan politikområden samt hur man kan undvika onödiga överlappningar av FoU-verksamhet inklusive dubbelarbete. nätverk för FoU-myndigheter täcker till viss del in dessa samordningsfrågor, men exkluderar forskningsråden. är det oklart om regeringen följt arbetet i nätverket, som den avsåg. Bidragsdatabasen , som administreras av , skulle kunna bidra till en bättre 64R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N överblick över statligt finansierad FoU. är det bara ett fåtal av FoU-myndigheterna som för över data till databasen. Regeringen aviserar i den senaste forskningspropositionen (prop. 2020/21:60) att det finns skäl att göra en översyn av den statliga organisationen för forsknings- och innovationsfinansiering som inkluderar såväl statliga forskningsfinansiärer som övriga FoU-myndigheter. bedömer att en sådan översyn kan bidra till ökad samordning. 6.2Vissa myndigheter behöver förbättra processerna för att säkerställa kvalitet och relevans bedömer att myndigheternas processer för att säkerställa vetenskaplig kvalitet och relevans i FoU-verksamheten i stort sett är ändamålsenliga, men att vissa brister finns. Bristerna finns framför allt när det gäller att säkerställa saklighet och opartiskhet i verksamheten samt den externa bedömningen av kvalitet och relevans. Bristerna riskerar att påverka FoU-verksamhetens kvalitet och trovärdighet negativt. 6.2.1Myndigheterna behöver bli bättre på att säkerställa och dokumentera oberoende konstaterar att av alla FoU-myndigheter saknar dokumenterade processer för hantering av jäv för externa sakkunniga och av myndigheterna saknar sådana dokumenterade processer för egen personal. Vid Energimyndigheten, MSB, och finns riktlinjer för jäv, men MSB dokumenterar inte jävsförhållandena konsekvent. Vid Brå saknas jävsriktlinjer för externa granskare. Jävsförhållanden dokumenteras varken för externa granskare eller egen personal. Dokumenterade processer för hantering av jäv saknas i störst utsträckning bland myndigheter som inte utlyser FoU-medel, det vill säga de som finansierar uppdragsforskning, bedriver egen FoU med mera. Det kan bero på att sådana myndigheter inte anser att jäv är lika relevant som då externa forskningsansökningar bedöms. Men avsaknad av dokumenterade processer för hantering av jäv riskerar leda till att verksamheten inte utförs på ett sakligt och opartiskt sätt, oavsett om den utförs av externa aktörer eller i egen regi. Det riskerar att leda till bristande förtroende för forskningsresultaten. 6.2.2Myndigheter som utlyser FoU-medel har ändamålsenliga processer för bedömning av kvalitet och relevans konstaterar att alla myndigheter som utlyser FoU-medel har processer för bedömning av kvalitet och relevans i FoU-verksamheten. Det ger goda förutsättningar för myndigheterna att upprätthålla hög kvalitet och relevans R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A M Y N D I G H E T E R S F O U - V E R K S A M H E T Myndigheter som anger att de finansierar uppdragsforskning har inte sådana processer i samma utsträckning. Vid uppdragsforskning ska myndigheten själv formulera projektets innehåll och ställa upp krav på vetenskaplig kvalitet och relevans. bedömer att en dokumenterad process för identifiering av forskningsbehov, formulering av projekt samt kravspecifikation avseende vetenskaplig kvalitet och relevans kan bidra till att skapa förutsättningar för att upprätthålla hög kvalitet och relevans. Det ställer höga krav på beställarkompetens hos den som formulerar forskningsuppdraget. bedömer att extern bedömning är viktig för att upprätthålla kvalitet, transparens och trovärdighet i FoU-verksamheten, även om uppdragsforskningen sker i begränsad omfattning. Vissa myndigheter utför egen forskning med externa medel fördelade av forskningsfinansiärer. I dessa fall har det enskilda projektet granskats utifrån vetenskaplig kvalitet redan innan det påbörjats inom myndigheten. Kvalitetssäkringen av resultaten kan då ske genom publicering i vetenskaplig tidskrift eller genom extern bedömning i finansiärens regi. För FoU som bedrivs i egen regi med myndighetens egna medel bör det dock finnas en dokumenterad process för identifiering av forskningsbehov och prioritering av projekt. Processen behöver också inkludera hur relevans och vetenskaplig kvalitet ska säkerställas, inklusive extern bedömning av resultatet. 6.3Myndigheternas arbete med riskanalys, uppföljning och kontroll behöver förbättras konstaterar att riskanalyser i stor utsträckning saknas vid FoU-myndigheterna. Vidare bedömer att myndigheterna som utlyser FoU-medel inte har betryggande rutiner för kontroll och ekonomisk uppföljning av utbetalda forskningsbidrag. Det innebär att myndigheterna inte kan säkerställa en god hushållning med statens resurser. 6.3.1 Många myndigheter saknar riskanalyser för FoU-verksamheten bedömer att avsaknaden av riskanalyser för FoU-verksamheten vid många myndigheter riskerar att leda till att rätt kontrollåtgärder inte sätts in, och att FoU-verksamheten därmed inte blir effektiv. Genom att identifiera risker som är specifika för FoU-verksamheten kan kontrollåtgärderna bli mer ändamålsenliga. Knappt hälften av alla FoU-myndigheter uppger att de har tagit fram riskanalyser för FoU-verksamheten, antingen på övergripande nivå eller på projektnivå. Det gäller såväl myndigheter med små som med stora utgifter för FoU. i FoU-verksamheten kan till exempel vara oegentligheter, att medlen inte används till det de ska, eller att resultat eller leverans uteblir. Syftet med att identifiera och 66R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N hantera risker är att öka sannolikheten för att nå målen med verksamheten. Riskanalysen är i sin tur avgörande för effektiva kontrollåtgärder, det vill säga att åtgärder sätts in där riskerna är som störst. En effektiv kontrollåtgärd för mångåriga projekt kan vara att forskningsfinansiären avtalar om löpande avrapportering årsvis, och att utbetalningar sker mer än en gång . 6.3.2Den ekonomiska uppföljningen brister hos myndigheter som utlyser FoU-medel bedömer att förutsättningarna för uppföljning av upparbetade kostnader i forskningsprojekten är begränsade hos de myndigheter som utlyser FoU-medel. Det innebär en risk för sämre hushållning med statliga medel. För forskningsprojekt upprättas ofta en budget innan projekten startar. fördjupade granskning av , , och visar att rimlighetsbedömningar av forskningsprojektens budgetar har brister, framför allt när det gäller dokumentation som visar hur bedömningarna är gjorda. Det är därmed oklart hur myndigheterna säkerställt en god hushållning av medel. Endast ett fåtal av de FoU-myndigheter som utlyser FoU-medel begär alltid in underlag från bidragsmottagaren i den ekonomiska slutredovisningen i form av till exempel fakturaunderlag och lönespecifikationer. Det beror på att de förlitar sig på bidragsmottagarnas mer översiktliga ekonomiska redovisningar. Men bedömer mot bakgrund av resultatet från tidigare granskningar att det är viktigt att de som finansierar FoU också kontrollerar underlagen till den ekonomiska rapporteringen. av de forskningsfinansierande myndigheterna använder aldrig extern revision för granskning av forskningsprojekt. Genom att låta en extern revisor granska bokföringen får myndigheterna ett starkare underlag för bedömning av att upparbetade kostnader är korrekt redovisade i ett projekt. De flesta FoU-myndigheter som utlyser FoU-medel betalar ut medel i förskott. Det medför ökade risker och att medlen inte utbetalas i nära anslutning till förbrukning i enlighet med 11 § anslagsförordningen. I viss mån kan risken reduceras genom att betala ut anslaget i mindre delar, något som också görs vid ett antal myndigheter. Utbetalningar kan alternativt ske mot upparbetade kostnader i stället för i förskott. En avvägning måste givetvis göras utifrån vad som är rimligt utifrån administrativa kostnader och hur det påverkar bidragsmottagarens möjligheter att genomföra forskningen. Ett villkor för medelsanvändningen i avtalen mellan FoU-myndigheter och bidragsmottagare är att bidraget endast får användas för det projekt som avses i ansökan. Medel får vidare endast användas för kostnader i enlighet med projektplan. och högskolor med en stor andel extern finansiering R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A M Y N D I G H E T E R S F O U - V E R K S A M H E T kan detta vara en utmaning. De brister i kontrollen som funnit vid den fördjupade granskningen av , , och innebär en risk för att ingångna avtal mellan forskningsfinansiär och bidragsmottagare inte efterlevs och att medlen används till något annat än vad de är till för. Vid de flesta myndigheter som utlyser FoU-medel är det den sökande själv som har skyldighet att informera om andra anslag söks och beviljas. Om inte forskningsfinansiären själv kontrollerar detta finns en risk för dubbelfinansiering av mottagaren. Det kan innebära sämre hushållning med statliga medel och risk för avsteg från anslagsförordningen (2011:223). granskning visar att statens FoU-verksamhet inte fungerar effektivt, eftersom vissa förutsättningar för att säkerställa kvalitet och hushållning med statens resurser saknas. Utvärdering av FoU-verksamheten sker i alltför liten utsträckning. Avsaknad av utvärderingar kan innebära att omprövningar av och förbättringar i verksamheten uteblir och ger därför följande rekommendation till regeringen: •Säkerställ att FoU-verksamheten vid aktuella myndigheter regelbundet utvärderas. Ambitionsnivå och frekvens måste avgöras från fall till fall. En stor del av FoU-myndigheterna saknar dokumenterade processer för hantering av jäv och framtagna riskanalyser. Detta kan påverka kvalitet i och förtroende för FoU samt hushållningen med resurser negativt. Mot bakgrund av detta ger följande rekommendationer till berörda FoU-myndigheter: •Se till att det finns riktlinjer och en process som säkerställer och dokumenterar saklighet och opartiskhet i FoU-verksamheten. Riktlinjerna ska gälla för såväl externa personer som egen personal vid myndigheten som är delaktiga i FoU-processen •Genomför eller komplettera riskanalyser så att effektiva ekonomiadministrativa kontrollåtgärder av FoU-verksamheten kan sättas in. bedömer att myndigheterna som utlyser FoU-medel inte har betryggande rutiner för kontroll och ekonomisk uppföljning i olika avseenden. Detta kan innebära att god hushållning med statens resurser inte kan säkerställas. Mot bakgrund av detta ger följande rekommendation till de myndigheter som utlyser FoU-medel: •Se över och i relevanta delar förbättra ekonomiadministrativ kontroll och uppföljning av lämnade bidrag. Extern revision som kontroll- och uppföljningsmetod bör övervägas i större utsträckning. 68R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , M., Kontrovers och konsensus, , Nya Doxa, , 2001. Bjärvall, K., ”Forskare på dubbla stolar”, i Publikt, . Utredningar, rapporter m.m. , Strategi 2015, 2012. , Riktlinjer mot korruption och andra oegentligheter, , diarienr: 1.4 – 0335/17, beslutsnr: 137. , Brås inriktning, Dnr 200/17, 2018. , Projektplan Brottsförebyggande Informationsdelning, dnr. 0420/19. , Brås projektstyrningsprocess, 2019. , Årsredovisning 2019, 2020. , : Tidredovisning. Tidredovisning behövs i statlig förvaltning, ESV 2007:15. Oegentligheter och intern styrning och kontroll, ESV 2016:24, 2016. Verksamhetslogik, ESV 2016:31, 2016. , Statens investeringar i FoU. ESV:s förslag om underlag till investeringsplanen i budgetpropositionen, Regeringsuppdrag Rapport 2017:43, 2017. , Stöd för effektivisering, ESV 2019:29, ESV. , Anslagsförordning (2011:223) – föreskrifter och allmänna råd. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Årsredovisning 2019, 2020. , Jävsregler vid vid bedömning av forskningsansökningar, . , Årsredovisning 2019, 2020. , En sammanfattning av resultatet av forskningsprojekt finansierade av 2009–2018, Socialförsäkringsrapport 2020:9. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A M Y N D I G H E T E R S F O U - V E R K S A M H E T , Information om forskningsmedel, PM, . , Generaldirektörens arbetsordning för , . , Information om forskningsmedel, PM, . , S., O. , M. , Går det att lita på Brå? – En studie om bias vid myndighetsforskning. : , 2019. (), Forskningsbaserad kunskap i svensk förvaltning. En rapport från Agenda för forskning, IVA-M 429, 2012:4, 2012. (), Kunskap i det allmännas tjänst. En kartläggning av fem fristående forskningsorganisationer och utvärderingsmyndigheter, Ett arbete inom IVA:s projekt för forskning, 2012. (), Forskningsmedlens fördelning och användning bland svenska lärosäten. Underrapport till Fyra lärosäten, fyra roller? Utsiktsplats forskning, 2017. Inspektionen för socialförsäkringen, Begäran om ändring av förordningen (2009:62) med instruktion för Inspektionen för socialförsäkringen, , dnr 2018–0056. , T. Bibliometrisk utvärdering av fem projekt finansierade av 2010–2014, , 2018. , D., F. Bragesjö., Bilda och samverka, , lingvistik och vetenskapsteori, , Rapport nr 207, 2011. , Riktlinjer om jäv för forskningsverksamhet, reviderad . Kontigo, Utvärdering av verksamhetsnytta i fem forskningsprogram, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Hantering av jäv vid enheten för kunskapsutveckling, Riktlinjer, . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Forskning planeras för ett säkrare samhälle, 2019–2020, MSB1294, . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Investeringar i kunskap för ett säkrare samhälle, för forskning och utveckling, MSB1388, . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, – korruption, muta, jäv, dnr 2019–06720. 70R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Avslutning av ett MSB-finansierat forskningsprojekt, . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Attityd, Utvärdering av forskningsmiljön CARER, MSB1455-November 2019. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Årsredovisning 2019, 2020. ,Viltet och viltförvaltningen, forskningsstrategi för , för forskningsmedel ur Viltvårdsfonden, , 2014. och , Överenskommelse om genomförandet av programmet Vindval IV – ökade kunskaper om vindkraftens miljöeffekter, 2017. , International evaluation of Swedish wildlife research 2003–2014, rapport 6852, . , Årsredovisning 2019, 2020. , 2015, Guidelines for collecting and reporting data on research and experimental development, , 2015. Ramböll, Metautvärdering – insatser inom forskning och innovation, . , Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning, RiR 2011:21, 2011. , Svensk klimatforskning – vad kostar den och vad har den gett?, RiR 2012:2, 2012. , Statliga stöd till innovation och företagande, RiR 2016:22, 2016. , Riksrevisorernas årliga rapport , 2017. , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Revisionsrapport – 2017, 2018. ; för hälsa, arbetsliv och välfärd, Revisionsrapport – Rutiner och intern styrning och kontroll 2017, 2018. , stöd till forskning och innovation – beslutsunderlag, avtal och uppföljning, RiR 2018:16, 2018. , Riksrevisorernas årliga rapport , 2018. , granskningsplan 2019/20, 2019. , U., Bibliometrisk rapport – viltforskning 2003–2014, rapport 6832, 2018. SOU 2004:18, Brottsförebyggande kunskapsutveckling, , 2004. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A M Y N D I G H E T E R S F O U - V E R K S A M H E T SOU 2008:30, Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. Betänkande av Utredningen om utvärdering av myndighetsorganisationen för forskningsfinansiering. SOU 2008:118, Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning. Slutbetänkande års förvaltningskommitté. SOU 2012:20, Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. Betänkande av Utredningen om Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter. SOU 2018:79, Analyser och utvärderingar för effektiv styrning, Betänkande från analys- och utvärderingsutredningen. SOU 2019:6, En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan. Betänkande av Styr- och resursutredningen (Strut). Statens energimyndigheten, Riktlinje för etiskt förhållningssätt, Dnr 2018–5740. , Handläggning av ärenden om statligt stöd, tredje utgåvan . , Programbeskrivning för programmet Vindval etapp IV, 2018. , Riktlinje för etiskt förhållningssätt, Dnr 2018–5740, 2018. , Årsredovisning 2019, 2020. , FoU statliga myndigheter, . Statskontoret, Myndigheternas arbete för att förebygga och upptäcka korruption, 2015:23, Statskontoret, 2015. Statskontoret, Myndighetsanalys av , 2016. Statskontoret, Utvärdering av satsningarna på , 2020:13, Statskontoret, 2020. , Rekommendation för regelefterlevnad gällande tidrapportering i externfinansierade forskningsprojekt, PM . , R., Effektivt stöd för FoU, innovationer och företagande, Fores Studie 2014:2, Fores, 2014. , SUHF-modellen – Redovisningsmodell för indirekta kostnader vid universitet och högskolor – Handledning, 2012. Technopolis, Utvärdering av kunskapsprogrammet Vindval, . Tillväxtanalys, Förslag till förbättrad utvärdering av tillväxtpolitiska insatser, PM 2018:13. , Kvalitet, implementering och nytta – en för statliga myndigheter, , 2019. 72R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , Forskningsbarometern 2019, 2019. , Rapport arbetsgrupp 3: Tillgängliggörande, implementering, uppföljning och utvärdering av FoU. PM Nätverket för FoU-myndigheter, 2018. , Externfinansieringens roll i svensk högskoleforskning - En fallstudie av några forskningsorienterade institutioner, 2019. , G., Perspektiv på forskningen, nr 11, 2010. , Samordning av uppföljning och utvärdering. Rapportering av ett regeringsuppdrag. Rapport 2018:3, 2018. , UKÄ Årsrapport , 2020. 2017/18:UbU17, Forskning. 1997/98:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 4, bet. 1997/98:JuU1, prot. 1997/98:43. 1997/98:145, Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart , bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183; 1998/99:1, Budgetpropositionen , bet. 1998/99:FiU10, prot. 1998/99:40. 1998/99:94, Vissa forskningsfrågor, bet. 1999/2000:UbU3, rskr. 1999/2000:9. 1999/2000:81, En ny organisation för forskningsfinansiering, bet. 1999/2000:UbU17, prot. 1999/2000:127. 2004/05:150, Svenska miljömål – ett gemensamt uppdrag, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48. 2005/06:127, Forskning och ny teknik för framtidens energisystem, bet. 2005/06:NU19, rskr. 2005/06:347. 2007/08:92, Stärkt krisberedskap för säkerhets skull, bet. 2007/08:FöU12, rskr. 2007/08:193. 2008/09:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 6, bet. 2008/09:FöU1, rskr. 2008/09:119. 2008/09:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde. 10, bet. 2008/09:SfU1, rskr. 2008/09:138. 2008/09:50, Ett lyft för forskning och innovation, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160. 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A M Y N D I G H E T E R S F O U - V E R K S A M H E T 2012/13:30, Forskning och innovation, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151, rskr. 2012/13:152. 2014/15:109, Försvarspolitisk inriktning, försvar 2016-2020, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2015/16:1, Budgetpropositionen , utg.omr.12, bet. 2015/16:SfU3, rskr. 2015/16:88. 2016/17:50. Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208. 2016/17:66, Forskning och innovation på energiområdet för ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet, bet. 2016/17:NU9, rskr. 2016/17:164. 2017/18:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 11, bet. 2017/18:SfU2, rskr. 2017/18:111. 2017/18:128, Energipolitikens inriktning, bet. 2017/18:NU22, rskr. 2017/18:411. 2019/20:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 21, bet. 2019/20:NU3, rskr. 2019/20:110. 2019/20:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 4, bet. 2019/20:JuU1, rskr. 2019/20:103. 2019/20:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 6, bet. 2019/20:FöU1, rskr. 2019/20:88. 2019/20:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 2, bet. 2019/20:FiU2, rskr. 2019/20:129. 2020/21:60, Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för . 2016/17:79, om statliga stöd till innovation och företagande. Regeringsbeslut U2012/737/F, Uppdrag att ansvara för utveckling och förvaltning av en databas över bidragsfinansierad forskning i . Regeringsbeslut U2013/2575/F, Regleringsbrev för avseende Regeringsbeslut M2017/01147/Ee, Regleringsbrev för avseende . Regeringsbeslut M2017/03180/S (delvis), M2017/02401/Mm. Regleringsbrev för avseende för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. 74R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N