prop · H9031d18 · 2021-09-20 00:00:00 — Motsvarande andel av nybörjarna på yrkesprogram var . Skillnaden mellan olika yrkesprogram är dock stor (se diagram 4.11). Diagram 4.11 Andel nybörjare i gymnasieskolan 2017 som fått examensbevis eller studiebevis om minst 2 500 poäng , fördelat efter grundläggande behörighet till högskolan och program Av nybörjarna uppnådde kvinnor kraven för grundläggande behörighet till högskolestudier i högre utsträckning än män. Det finns dock skillnader i resultat mellan könen inom respektive nationellt program. Av de ungefär 87 000 elever som fick ett examens- eller studiebevis omfattande minst 2 500 gymnasiepoäng, oavsett hur länge de hade gått i gymnasie- skolan, uppnådde kraven för grundläggande behörighet till högskole- utbildning. Det är en minskning jämfört med föregående år. Andelen kvinnor som uppnådde kraven för grundläggande behörighet till högskole- utbildning var , medan motsvarande andel för männen var . 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Sammantaget hade av dem som fyllde uppnått kraven för grundläggande behörighet, vilket är högre än för dem som fyllde 2019. Av kvinnorna som fyllde 2020 hade uppnått kraven för grundläggande behörighet och av männen hade uppfyllt dessa krav. Etableringen på arbetsmarknaden är högre bland ungdomar som slutfört gymnasieskolan publicerar statistik över vad ungdomar gör efter gymnasieskolan, ungdomarnas grad av etablering på arbetsmarknaden, och om de studerar eller varken arbetar eller studerar. Av den senaste rapporteringen som redovisar etableringsstatus 2018 framgår att av de 25 000 ungdomar som tog yrkesexamen /15 hade en etablerad ställning på arbetsmarknaden (av kvinnorna och av männen). Det kan jämföras med de 3 900 ungdomar som slutförde ett yrkesprogram utan examen men med studiebevis på minst 2 500 poäng där andelen med en etablerad ställning var (av kvinnorna och av männen). redovisar också etableringsstatus för den grupp ungdomar som slutförde sina studier med studiebevis med färre än 2 500 poäng eller som avbrutit sina studier . Av dem vars högsta skolår var år 3 på ett yrkes- program var andelen med en etablerad ställning (av kvinnorna och av männen). Av de ungdomar som hade påbörjat år 2 eller 1 var andelen . Andelen som varken arbetade eller studerade i de sistnämnda grupperna var respektive , jämfört av de elever som slutförde yrkesprogram med examen. För mer statistik om unga som varken arbetar eller studerar, se utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, avsnitt 15. Av de 49 500 ungdomar som tog examen från ett högskoleförberedande program /15 var högskolestuderande (bland kvinnor var andelen och bland män var andelen ). Av de som tog examen från ett yrkesprogram samma läsår var högskolestuderande (bland kvinnor var andelen och bland män var andelen ). Av de ca 4 900 ungdomar som slutförde utan examen men med studiebevis på minst 2 500 poäng var (kvinnor och män) högskole- studerande. Av ungdomar som hade påbörjat högst år 2 eller 1 på ett högskole- förberedande program var respektive varken i arbete eller studier . Detta kan jämföras med ungdomar som slutförde högskole- förberedande program med examen där inte arbetade eller studerade efter examen. konstaterar även i lägesbedömningen att över- gången till arbetslivet är en utmaning för elever som läst i gymnasiesärskolan. har regeringen, genom och , stöttat insatser och aktörer som aktivt arbetar med att främja entreprenörskap bland unga i grund- och gymnasieskola, men också inom högskolan. Syftet är att fler ska få kunskap om och möjligheten till att starta och driva företag (se vidare utg.omr. 24 avsnitt 3.3.3). Övergång till högskola och vuxenutbildning Andelen elever som påbörjar högskoleutbildning läsåret efter att de avslutat gymnasie- skolan har varit . Kvinnor fortsätter oftare än män att studera vidare på högskolan. Av de kvinnor som slutförde gymnasieskolan gick direkt över till högskolestudier, jämfört av männen. Av elever med utländsk bakgrund började närmare var tredje elev i högskolan året efter avslutad gymnasieskola 2019, jämfört med mindre än var femte 2021/22:1 Utgiftsområde 16 elev med svensk bakgrund. För elever med utländsk bakgrund var det en ökning jämfört med föregående elevkull. Av kvinnorna med utländsk bakgrund började på högskolan året efter avslutad gymnasieskola, mot- svarande andel för männen med utländsk bakgrund var . När det gäller elever med svensk bakgrund började av kvinnorna på högskolan året efter avslutad gymnasieskola medan motsvarande andel för männen var . Andelen ungdomar som påbörjar en högskoleutbildning efter avklarad gymnasieskola ökade något från av avgångseleverna från gymnasieskolan våren av dem som fick examens- eller studiebevis om minst 2 500 gymnasiepoäng . Det är således en fortsatt ökning även jämfört med avgångseleverna från gymnasieskolan , då andelen var . Av alla elever i årskurs 3 i gymnasieskolan /19 gick över till vuxenutbildning (komvux) följande läsår, vilket är en ökning jämfört med föregående period. De som inte har fått en examen från gymnasieskolan studerar i större utsträckning än andra i komvux. Av de elever som gick i årskurs 3 i gymnasieskolan och som inte hade fått en examen (eller motsvarande från IB-utbildningen) var det totalt som gick i komvux /20, att jämföra av de elever som fått examen. Av de kvinnor som gick i årskurs 3 i gymnasieskolan och som inte hade fått en examen eller motsvarande var det totalt som gick i komvux /20. Motsvarande andel av männen var . Elever med utländsk bakgrund gick över till komvux i större utsträckning än elever med svensk bakgrund. Av eleverna med utländsk bakgrund som gick i årskurs 3 i gymnasieskolan och som inte hade fått en examen (eller motsvarande från IB-utbildningen) läste totalt vidare i komvux påföljande läsår. Av kvinnor med utländsk bakgrund läste vidare i komvux, för männen var motsvarande siffra . För elever med svensk bakgrund var denna andel (23,av kvinnorna och av männen). Introduktionsprogram: Övergång till nationella program, annan utbildning och arbetsmarknaden Syftet med introduktionsprogrammen är att ge elever som inte är behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan möjlighet att bli behöriga till och studera på ett sådant program, gå vidare till annan utbildning eller förbereda sig för etablering på arbetsmarknaden. Programbyte från ett introduktionsprogram är ofta ett tecken på elevens studie- framgång och är därmed en önskvärd utveckling. Av nybörjarna på ett introduktions- program i skolår 1 hade (40,av kvinnorna och av männen) bytt utbildning . Störst andel, (18,av kvinnorna och av männen), hade bytt till ett yrkesprogram, (8,av kvinnorna och av männen) hade bytt till ett högskoleförberedande program och (13,av kvinnorna och av männen) till ett annat introduktionsprogram. Skillnaderna är stora mellan introduktionsprogrammen eftersom programmen har skilda syften. För ungefär hälften av eleverna som börjar på ett introduktionsprogram är det den enda utbildningen inom gymnasieskolan eftersom de inte hinner uppnå behörighet till ett nationellt program . registerstudie över etablering bland avgångna elever från gymnasieskolan inkluderar även dessa 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Detta innebär att det genom registerstudien går att följa elevers syssel- sättning efter att de har fullföljt eller avbrutit sin utbildning på ett introduktions- program och sedan lämnat gymnasieskolan, dvs. elever vars sista utbildning i gymnasieskolan var på ett introduktionsprogram. Av de elever som sist var registrerade på ett introduktionsprogram hade, , en etablerad ställning på arbetsmarknaden, en osäker eller svag ställning på arbets- marknaden, studerade och varken arbetade eller studerade. Andelen unga som varken arbetade eller studerade efter ett introduktionsprogram minskade jämfört med föregående år. Männen hade i högre grad en etablerad ställning på arbetsmarknaden än kvinnorna, jämfört . Kvinnor övergår i större uträckning än män till studier. Andelen kvinnor som studerade var jämfört av männen. Nyanlända elevers övergång från språkintroduktion Språkintroduktion syftar till att ge nyanlända elever en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilken möjliggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. De flesta nyanlända elever i gymnasieskolan påbörjar sina studier inom introduktionsprogrammet språkintroduktion. (28,av kvinnorna och av männen) av de totalt 40 600 eleverna (ca 23 900 män och 16 700 kvinnor) på ett introduktionsprogram läser språkintro- duktion. Det totala antalet elever på språkintroduktion har minskat med jämfört med föregående läsår, vilket främst är en följd av att färre ungdomar i gymnasieåldern eller under senare årskurser har invandrat till . Språkintroduktion är därför inte längre det största intro- duktionsprogrammet. Av nybörjarna på språkintroduktion var (60,av kvinnorna och av männen) kvar i samma utbildning medan (26,av kvinnorna och av männen) hade bytt utbildning. Störst andel, (13,av kvinnorna och av männen), hade bytt till ett annat introduktionsprogram, (4,av kvinnorna och av männen) till ett yrkes- program och (8,av kvinnorna och av männen) till ett högskoleförberedande program. Den totala kostnaden för gymnasieskolan uppgick till 2020, vilket är en minskning jämfört med föregående år. Kostnaden per elev har minskat och uppgick till i genomsnitt per elev. Elever, skolor och studievägar gick ca 6 600 elever i gymnasiesärskolan, vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Av eleverna var män och kvinnor. av eleverna gick i en gymnasiesärskola med en kommun som huvudman, medan gick i en fristående gymnasiesärskola och i skolor drivna av en region. Totalt gick 40 elever i s.k. integrerad under- visning med gymnasieskolan. Av eleverna i gymnasiesärskolan gick ett nationellt program och ett individuellt program. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Diagram 4.12 Elever i gymnasiesärskolan fördelade efter kön Av eleverna i gymnasiesärskolan är fler män än kvinnor (se diagram 4.12). Det gäller för både nationella och individuella program. /21 var fördelningen mellan kvinnor och män, vid mätningen , i såväl de nationella som de individuella programmen. Den totala kostnaden för gymnasiesärskolan uppgick till 2020, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Kostnaden per elev har minskat och uppgick till i genomsnitt per elev. Skolväsendet har liksom samhället i övrigt påverkats negativt av covid-19-pandemin. finns tillfälliga bestämmelser i förordningen (2020:115) om utbildning på skolområdet och annan pedagogisk verksamhet vid spridning av viss smitta som syftar till att eleverna ska kunna tillförsäkras sin rätt till utbildning trots pandemin. Bestämmelserna gör det möjligt för skolhuvudmännen att i vissa fall stänga skolor helt eller delvis och i stället för närundervisning bedriva fjärr- eller distans- undervisning. Sedan denna möjlighet kom till stånd har elever i både grund- och gymnasieskolan haft fjärr- eller distansundervisning i varierande utsträckning. Mellan rekommenderade att under- visning i gymnasieskolan skulle bedrivas som fjärr- eller distansundervisning eller som en kombination av när, fjärr- eller distansundervisning. har i rapporten på skolväsendet (dnr 2020:1056) gett sin samlade bild utifrån fyra intervjustudier, tidigare uppföljningar och myndighetens löpande dialog och samverkan med andra myndigheter. Enligt rapporten har verksamheterna i de flesta av skolformerna hållits öppna för barnen och eleverna i stort sett i samma utsträckning som vanligt. Undervisning har kunnat upprätthållas genom en övergång till fjärr- eller distansundervisning i perioder. Vad gäller vissa praktiska moment och utbildning som sker arbetsplatsförlagt har utmaningarna dock varit större. Övergången till regelmässig fjärr- eller distans- undervisning har inneburit en utmaning för både lärare och elever. Vissa grupper av elever har haft särskilda utmaningar under pandemin som t.ex. elever i behov av särskilt stöd, socioekonomiskt utsatta elever och nyanlända. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 bild är att både elever och lärare anses ha klarat av fjärr- eller distansundervisningen, men att undervisningen inte alltid bedöms hålla samma kvalitet som vid närunder- visning. Inom förskolan och grundsärskolan har enligt situationen ibland också inneburit att det pedagogiska arbetet delvis har fått stå åt sidan för ett större fokus på omsorgen. Det finns inte någon nationell frånvarostatistik för skolväsendet men konstaterar att pandemin inneburit perioder av högre frånvaro än normalt bland barn, elever och personal i för- och vilket i kombination med en ökad arbets- belastning för lärarna har gjort det svårare att upprätthålla kvaliteten i undervisningen. tycks gymnasieskolan ha kännetecknats av en högre närvaro än vanligt, i alla fall då utbildningen skett på distans. bedömer sammantaget att det finns en risk för ett utbildningstapp inom flera skolformer, inte minst gymnasieskolan. Det är enligt myndigheten dock för tidigt att bedöma omfattningen av utbildningstappet och vilka konsekvenser det får för skolväsendet på . Rapporten visar också på utmaningar när det gäller att genomföra prov och andra bedömningsuppgifter, bedöma elevers kunskapsutveckling och sätta betyg. bedömer också att skolans kompensatoriska uppdrag försvåras och att skolornas förmåga att ta hänsyn till barns och elevers olika behov i utbildningen påverkas negativt av pandemin. Enligt myndigheten riskerar pandemin därmed att bidra till försämrad likvärdighet i skolan. utvärdering (IFAU) har i rapporten och unga under coronapandemin (rapport 2021:2) belyst möjliga konsekvenser av den rådande pandemin för barn och unga och på lite . Rapporten visar att det är för tidigt att dra slutsatser om pandemins långsiktiga konse- kvenser, men den övergripande slutsatsen är att pandemin påverkar många barn och unga negativt. IFAU bedömer bl.a. att frånvaron ökat kraftigt bland barn, elever och personal i förskola och skola under pandemin. Särskilt drabbade är barn och unga från redan utsatta miljöer, med svag socioekonomisk bakgrund och svagare socialt skydds- nät. IFAU menar att det därför finns anledning att värna och utveckla de institutioner, som t.ex. mödra- och barnhälsovård, socialtjänst samt elevhälsa, som möter utsatta barn och unga samt att ge utbildningssystemet förutsättningar att kompensera för de brister i humankapitalutveckling och förlorade livschanser som pandemin orsakar. Det finns ännu inga data på nationell nivå över tillgång till förskola under covid-19- pandemin men data från och för verksamhet visar att färre barn har varit inskrivna i förskolan under pandemin. I var nedgången . Pandemin har också inneburit att barn rekommenderas stanna hemma längre än normalt vid förkylningssymptom. har folkhälsan påverkats av covid-19-pandemin? () visar att de flesta på något sätt har påverkats av covid- 19-pandemin och smittskyddsåtgärderna, men att vissa grupper har drabbats mer än andra. Distansundervisningen har också upplevts som problematisk för elever med brist på digitala redskap och lugna studiemiljöer och för elever med påfrestande hemförhållanden. Barnens Rätt i Samhället menar i sin årsrapport (rapport 2021:1) att samtal från barn om psykiska besvär, såsom ångest och nedstämdhet, ökat kraftigt sedan covid-19-pandemin slog till. Barn har beskrivit hur avsaknaden av distraktioner och social samvaro lett till att deras dåliga mående tagit större plats och att tidigare psykisk ohälsa gjort sig påmind. Enligt av covid-19 på anmälningar gällande barn till (dnr 5.7-21428/2020) ökade anmälningarna till avseende barn under pandemin 2020 2021/22:1 Utgiftsområde 16 jämfört med föregående år, men myndigheten bedömer inte att ökningen kan härledas till pandemin. 4.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att de negativa konsekvenserna av covid-19-pandemin som beskrivits ovan kommer att påverka skolväsendet även och . Konsekvenserna är allvarliga både för individer och för samhället. Om konsekvenserna i form av uteblivna kunskaper och psykisk ohälsa bland barn och elever inte möts med insatser i det här skedet bedömer regeringen att effekterna kommer att bli än större och ge efterverkningar . Konsekvenserna har varit särskilt kännbara för dem som redan före pandemin behövde olika former av stöd, men även för många andra elever som inte kan nå sin fulla potential. Regeringen delar bedömning att det finns risk för ett s.k. kunskapstapp. En utmaning i sammanhanget är att de insatser som kan behövas för att kompensera för detta kan handla om mer undervisningstid i olika former, som svenskt skolväsende präglas av en omfattande lärarbrist och många lärare har arbetat hårt under den utdragna pandemin. Regeringen ser därför att olika typer av insatser är nödvändiga, både för att ta igen kunskaper som elever inte har fått möjlighet att tillägna sig under pandemin och för att genomföra andra stödinsatser. Därutöver bedömer regeringen att det är stora variationer i verksamhetsområdets måluppfyllelse. Deltagandet i utbildning är övergripande högt och resultaten på internationellt jämförbara studier är generellt goda. Eftersom de nationella proven ställdes in och delvis ställdes in finns vidare brister i underlaget för att analysera i vilken utsträckning som målen för utbildningen nås. Regeringen har gett i uppdrag att bl.a. göra en nationell kartläggning av elevers kunskapsutveckling för att kunna bedöma kunskapstappet. Regeringen ser positivt på att en stor majoritet av alla barn i målgruppen är inskrivna i förskola. är dock andelen barn i förskolan med svensk bakgrund högre än för barn med utländsk bakgrund. Den utredning som regeringen tillsatte lämnade betänkandet Förskola för alla barn – för bättre språk- utveckling i svenska (SOU 2020:67) med förslag på åtgärder för att öka deltagandet i förskolan och stärka barns språkutveckling. Andelen elever i årskurs 9 som uppnått kunskapskraven i samtliga ämnen har ökat från föregående år. Indikatorn har dock legat på en relativt jämn nivå sett och det är fortfarande ungefär var fjärde elev som lämnar utan ett godkänt betyg i ett eller flera ämnen. Regeringen ser fortsatta utmaningar i skolans arbete för att fler elever ska lämna med godkänt betyg i alla ämnen. Behörigheten till gymnasieskolans nationella program visar en svag uppåtgående trend från föregående år. I ett längre perspektiv ligger indikatorn dock på en fortsatt låg nivå. Resultaten visar att elevernas förutsättningar för att nå kunskapsmålen påverkas mycket av föräldrarnas utbildningsnivå och vilken årskurs elever födda utomlands har påbörjat sin skolgång i . Därmed påverkas andelen behöriga bl.a. av föränd- ringar i elevgruppens sammansättning. Andelen med behörighet bland elever med svensk bakgrund har varit ungefär densamma och ligger på en betydligt högre nivå än för elever som kommit till i högre skolålder. Det finns fortfarande skillnader mellan könen, där fler flickor än pojkar är behöriga, dock har denna minskat . 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Internationella studier såsom TIMSS är konstruerade för att mäta resultat och ses därmed som en viktig indikator när det gäller kunskapsutvecklingen. Därför ser regeringen positivt på att det trendbrott som uppvisades vad gäller svenska elevers resultat i TIMSS-undersökningen nu bekräftas på nytt. Regeringen ser däremot att förbättringar kan göras inom de ämnen där svenska elever presterar under genomsnittet. Nästan alla ungdomar börjar i någon av de olika former av utbildning som ges inom gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan och för den enskilde individen är en fullföljd gymnasial utbildning av stor betydelse för såväl fortsatta studier som kommande yrkesliv. Som resultatindikatorerna visar finns en positiv trend med en ökande andel elever med en gymnasieexamen. Över tid ökar den genomsnittliga betygspoängen och andelen elever med grundläggande behörighet till högskolan. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att resultaten i gymnasieskolan i huvudsak utvecklas väl i förhållande till målet. I flera avseenden kvarstår dock utmaningar som kräver fortsatta insatser. Ett sådant område är bristande likvärdighet i fråga om betygssättning, vilket gäller inom såväl som gymnasieskolan. uppföljningar och Skolinspektionens tillsyn och ombedömning av elevlösningar på nationella prov visar på en stor variation i betygssättning i relation till de nationella proven och stora skillnader mellan skolor. Detta utgör ett allvarligt likvärdighetsproblem, bl.a. eftersom betygen utgör grund för tillträde till nästa utbildningsnivå. I gymnasieskolan är könsfördelningen på flera av de nationella programmen fortsatt ojämn. Särskilt gäller detta yrkesprogram, där ungdomar tenderar att välja program som förbereder inför arbete i yrkesområden där det egna könet är i majoritet. Liksom i är skillnaderna i kunskapsresultaten mellan flickor och pojkar även påtagliga i gymnasieskolan. I båda skolformerna finns det dessutom tydliga skillnader i resultaten mellan elever med utländsk bakgrund och elever med svensk bakgrund samt mellan elever med olika socioekonomisk bakgrund. Det är en utveckling som under- stryker betydelsen av skolans kompensatoriska uppdrag och regeringen är angelägen om att alla elever ska ges förutsättningar att uppnå goda kunskapsresultat oavsett bakgrund. För att stärka likvärdigheten i skolan har regeringen vidtagit ett flertal åtgärder. Ett nytt statsbidrag som lämnas till huvudmän inom skolväsendet för åtgärder för förbättrad arbetsmiljö och förbättrade arbetsvillkor för lärare i skolenheter med förskoleklass eller grundskola med socioekonomiska utmaningar infördes . Även det statliga stödet för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling förstärktes för att ytterligare bidra till huvudmännens möjligheter att genomföra utökade insatser på området. Fritidshemmet inkluderas dessutom i bidraget . De riktade insatserna inom Samverkan för bästa skola har påverkats negativt av pandemin och en del av insatserna har förlängts eller försenats då de bygger på en gemensam bedömning med huvudmannen om hur omfattande insatser verksamheten klarar av att genomföra. Fortsatta åtgärder som minskar konsekvenserna av skolsegrationen behövs tillsammans med reformer som motverkar grundorsakerna till skolsegrationen. När det gäller gymnasieskolans introduktionsprogram har både antalet och andelen elever minskat , vilket främst är en följd av att färre ungdomar i gymnasieåldern . Det totala antalet elever på språkintroduktion har fortsatt att minska. Till följd av covid-19-pandemin bedömer regeringen dock att fler elever kan ha haft svårare att lämna introduktionsprogram och . Enligt Skolinspektionen (dnr SI 2020:3264) har elever på introduktionsprogrammet språkintroduktion varit särskilt drabbade av övergången till distansundervisning. Likaså gäller detta elever som är i stort behov av 2021/22:1 Utgiftsområde 16 strukturerade skoldagar, elever med bristande studiemiljö i hemmet och elever utsatta för social oro i hemmet. Distansundervisningen har även försvårat möjligheten för studiehandledning på modersmål i vissa fall, såväl inom obligatoriska som frivilliga skolformer. Skolinspektionens uppföljning visar emellertid att vissa elevgrupper i gymnasieskolan getts möjlighet att komma in till skolans lokaler för att få arbetsro eller stöd på plats. Regeringen anser mot denna bakgrund att det är viktigt att elever på introduktionsprogrammen fortsätter att ges goda förutsättningar att fullfölja sin utbildning. Regeringen delar också lägesbedömning att det fortsatt riskerar att råda brist på utbildade personer från flertalet yrkesutbildningar på gymnasial nivå. () bedömer att det fram riskerar bli ett växande underskott på utbildade personer inom bl.a. vård- och omsorgsområdet och i industri- och byggsektorn. Det finns även ett bristande utbud av utbildningar inom vissa yrkesområden som en minskad andel ungdomar söker till gymnasie- skolans yrkesprogram.