prop · H803212 · 2021-06-10 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2020/21:212 Meddelande om kommande förslag omSkr. begränsning av avdragsrätten för underskott /21:212 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen aviseras kommande förslag om en särskild begränsningsregel för underskott . Förslaget innebär att möjligheten att utnyttja tidigare års underskott upphör efter en ägarförändring, om underskotten med hänsyn till omständigheterna kan antas ha utgjort det övervägande skälet till att ägarförändringen har skett. Syftet med det kommande förslaget är att motverka handel med underskottsföretag och att beloppsspärren kringgås, vilket medför stor risk för ett betydande skattebortfall. Om åtgärder inte vidtas finns det även stor risk för betydande framtida skattebortfall. Det finns därför enligt regeringens mening särskilda skäl för att med stöd av undantagsbestämmelsen i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen tillämpa det kommande förslaget från och med dagen efter det att denna skrivelse överlämnats till , dvs. Det aktuella förfarandet och det kommande förslaget ...................... Regeringen aviserar i denna skrivelse kommande förslag om ändringar i bestämmelserna om avdragsrätten för underskott . Förslaget innebär att det införs en särskild begränsningsregel som innebär att möjligheten att utnyttja tidigare års underskott efter en ägarförändring upphör om underskottet med hänsyn till omständigheterna kan antas ha utgjort det övervägande skälet till att ägarförändringen har skett. Vid bedömningen ska det särskilt beaktas om förvärvaren genom ägarförändringen har erhållit andra tillgångar eller rättigheter än kontanter och fordringar på företag som ingick i samma koncern som underskottsföretaget före ägarförändringen, eller erhållit något företag som bedriver rörelse. Förslaget har sin grund i behovet av att förhindra kringgående av beloppsspärren, som reglerar hur stor del av ett underskott som får dras av efter en ägarförändring. Kringgående av beloppsspärren medför stor risk för betydande skattebortfall. Om åtgärder inte vidtas finns det även stor risk för betydande framtida skattebortfall. En promemoria med det nu aviserade förslaget har utarbetats inom . Promemorian med förslaget kommer att sändas ut på remiss . Regeringen avser att under kommande återkomma till med det nu aviserade förslaget. Syftet med förslaget är som nämnts ovan att motverka att de nu gällande reglerna kringgås med betydande skattebortfall som följd. Det finns därför enligt regeringens mening särskilda skäl för att med stöd av undantagsbestämmelsen i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen tillämpa det kommande förslaget från och med dagen efter det att denna skrivelse överlämnats till . 2Det aktuella förfarandet och det kommande förslaget I 40 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, finns bestämmelser om hur och när tidigare års underskott får dras av. Reglerna gäller bl.a. aktiebolag och ekonomiska föreningar. Huvudregeln är att underskott ska dras av. Vid ägarförändringar, som innebär att bl.a. ett företag får det bestämmande inflytandet över ett underskottsföretag, inträder det en beloppsspärr. Beloppsspärren innebär att underskottsföretaget inte får dra av underskott som uppkommit före det beskattningsår då spärren inträder till den del underskotten överstiger av utgiften för att förvärva det bestämmande inflytandet över underskottsföretaget. Bestämmelsen utgår från att ju högre köpeskillingen för aktierna i ett företag är i förhållande till värdet av underskottet, desto mer substans finns det i bolaget och behovet av en beloppsspärr blir då mindre (prop. 1993/94:50 s. 259). Syftet med bestämmelserna är att förhindra att handel sker med underskottsföretag. har i en dom prövat en fråga om tillämpning av reglerna i 40 kap. IL och lagen (1995:575) mot skatteflykt (skatteflyktslagen). Bakgrunden till målet är att ett underskottsföretag genom koncerninterna transaktioner hade avyttrat samtliga sina tillgångar och därefter endast hade en fordran på sitt moderbolag och en uppskjuten skattefordran hänförlig till underskott från Vid den efterföljande ägarförändringen skedde betalning bl.a. genom att köparen tog över betalningsansvaret för skulden till underskottsföretaget från det tidigare moderbolaget. har funnit att varken beloppsspärren eller skatteflyktslagen kan tillämpas på förfarandet. domstolen konstaterar i avgörandet att det genom lagstiftning 2009 uttryckligen reglerats en situation då utgiften för att förvärva det bestämmande inflytandet över ett s.k. skalbolag ska minskas vid tillämpning av beloppsspärren. Vidare anges att den i målet aktuella situationen, att ett förvärv sker genom att köparen övertar säljarens skuld till det förvärvade bolaget, inte är ovanlig och inte kan ha varit okänd för förvaltningsdomstolen, ha varit att begränsa skalbolagens rätt till underskottsavdrag i den aktuella situationen. Följande exempel kan åskådliggöra hur beloppsspärren kan kringgås enligt nu gällande regler. A AB äger ett underskottsföretag U AB som har ett underskott från U AB har utöver underskottet från även egen verksamhet och tillgångar. underprisöverlåtelse överlåter U AB sin verksamhet och sina tillgångar till ett nybildat bolag, . förvärvar A AB aktierna i från U AB till ett pris om 50 miljoner kronor, vilket motsvarar värdet av tillgångarna och verksamheten. betalar genom att ställa ut en fordran om till U AB. U AB:s tillgångar består därefter av en uppskjuten skattefordran om ca 20 hänförlig till de skattemässiga underskotten från tidigare år samt en fordran på moderbolaget, A AB, om . avyttrar därefter U AB till X AB för ett pris om vilket motsvarar värdet på fordran på A AB samt en del av den uppskjutna X AB betalar för U AB genom en kontant betalning för premien om , hänförlig till underskottet , till A AB samt genom att lösa ut A AB:s skuld till U AB. betalningen tillförs U AB kontanta medel om . Beloppsspärren blir inte aktuell vid denna ägarförändring eftersom underskottet ryms inom beloppsspärren, dvs. att förvärva U AB. Begränsningsreglerna i 40 kap. 15 a och 16 §§ aktualiseras inte heller då underskottsföretaget inte har mottagit något kapitaltillskott före eller i samband med ägarförändringen. Syftet med beloppsspärren är framförallt att motverka handel med Regeringen konstaterar att en konsekvens av Högsta förvaltningsdomstolens avgörande är att handel med underskottsföretag i vissa fall kan ske utan att beloppsspärren aktualiseras. Detta beror på att underskottsföretagets värde inför försäljningen kan anpassas till underskottens storlek och beloppsspärrens utformning på annat sätt än genom att det lämnas kapitaltillskott till underskottsföretaget, och att det aktuella förfarandet inte har bedömts strida mot lagstiftningens syfte. 2020/21:212 trots att skatteförmånen, dvs. underskotten , framstår som det övervägande skälet till att transaktionen har ägt rum. Högsta förvaltningsdomstolens avgörande visar på en brist i lagstiftningen. Enligt regeringens bedömning är de tillämpliga reglerna för snävt avgränsade för att uppnå sitt syfte, nämligen att förhindra handel med underskottsföretag. Därför finns det ett behov av att införa en särskild begränsningsregel, som säkerställer att beloppsspärren inte kan kringgås. De fulla effekterna av rättsläget är svåra att överblicka men det föreligger en stor risk för ett betydande skattebortfall. Dessa omständigheter utgör enligt regeringens bedömning särskilda skäl för att tillämpa det kommande förslaget från och med dagen efter överlämnandet av denna skrivelse. Det förslag som regeringen avser att återkomma till med är att det införs en särskild begränsningsregel som innebär att möjligheten att utnyttja tidigare års underskott upphör efter en ägarförändring, om underskotten med hänsyn till omständigheterna kan antas ha utgjort det övervägande skälet till att ägarförändringen har skett. Vid bedömningen ska det särskilt beaktas om förvärvaren genom ägarförändringen har erhållit andra tillgångar eller rättigheter än kontanter och fordringar på företag som ingick i samma koncern som underskottsföretaget före ägarförändringen, eller erhållit något företag som bedriver rörelse. Att kringgå beloppsspärren genom det förfarande som beskrivs i denna skrivelse ger effekter som inte bör godtas. Det är nödvändigt att vidta åtgärder för att förhindra ett kringgående av regelverket. Förfaranden som innebär att beloppsspärren kringgås medför stor risk för ett betydande skattebortfall. Efter Högsta förvaltningsdomstolens avgörande kan sådana förfaranden antas öka. Det finns således även stor risk för betydande framtida skattebortfall. Det föreligger därför enligt regeringens mening särskilda skäl för att tillämpa undantagsbestämmelsen i 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen. De kommande regeländringarna föreslås tillämpas vid ägarförändringar som sker från och med dagen efter dagen för överlämnandet av denna skrivelse till . Regeringen kommer att överlämna skrivelsen till . De nya reglerna tillämpas således . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2020/21:212 Meddelande om kommande förslag om begränsning av avdragsrätten för underskott