prop · H90339 · 2021-10-26 00:00:00 — 177För en översikt av olika forskningsstudier som studerat se Hopfenbeck m.fl. ”Lessons Learned from : A Articles on the Programme for International Student ”, 2018. 178Anders m.fl., ”Is really an education superpower? The impact of non-participation on results from 2015”, 2021. 179Aursand och Rutkowski, “Exemption or Exclusion? A study of student exclusion in in ”, 2021. R I K S R E V I S I O N E N PISA-UNDERSÖKNINGEN 2018 – ARBETET MED ATT SÄKERSTÄLLA ETT TILLFÖRLITLIGT ELEVDELTAGANDE på en hög grad av subjektivitet bland skolledarna när det gäller exkluderingar. Resultaten visar bland annat att skolledarna i vissa fall vill minimera elevernas eventuella känslor av misslyckande genom att exkludera dessa från provet. Vidare visar resultaten att några skolledare blandade ihop exkluderingskriterium gällande tid i norsk skola med tiden en elev kan gå i förberedelseklass. Två skolledare uttryckte att alla elever i förberedelseklass borde exkluderas från undersökningen. Forskarna pekar också på att små nyansskillnader i språkbruket kan få en påverkan på vilka elever skolledarna väljer att exkludera. En slutsats av forskningen är att det kan vara viktigt att ge extra vägledning till skolledningen på skolor som har förberedelseklass. Durrant och Schnept180 analyserar Pisa-data för och mer specifikt om huruvida bortfallet från undersökningarna 2000 och 2003 riskerar att snedvrida resultaten. Genom att använda detaljerade administrativa data för samtliga elever som valdes ut till undersökningen kan författarna studera vilka elevegenskaper som är korrelerade med bortfall på både skol- och elevnivå. Av särskilt intresse är om elevernas förmåga är relaterad till bortfallet. Resultaten visar att skolor med i genomsnitt lågpresterande elever har högre bortfall än andra skolor. När analysen genomförs på elevnivå visar resultatet tydligt sambandet att lågpresterande elever har en betydligt högre sannolikhet att tillhöra bortfallsgruppen. Forskarna rekommenderar att liknande bortfallsanalyser bör genomföras återkommande för PISA-undersökningen och att ytterligare statistik samlas in för att förbättra framtida bortfallsanalyser. Slutligen poängteras att skolorna har en påverkan på bortfallet och författarna rekommenderar ett nära samarbete med skolorna för att uppmuntra elevernas deltagande. Schuelka181 diskuterar att alla stora internationella kunskapsundersökningar, såsom , exkluderar elever med funktionsnedsättningar och menar att detta riskerar att undersökningarna inte blir representativa. Vidare menar författaren att uteslutandet av dessa elever riskerar att marginalisera denna grupp av elever och gör att studieprestationerna för elever med funktionsnedsättningar inte uppmärksammas i skoldebatten och av politiker. Brzyska182 analyserar trenderna i andelen exkluderade elever med särskilda behov183 i Pisa-undersökningarna. Författaren menar att förändringar i definitioner och lagstiftning i deltagande länder när det gäller elever med särskilda behov skulle kunna påverka provets svarsfrekvens och resultat. Givet den vikt resultaten i Pisa-undersökningen får i många länder ser författaren en risk för att länder använder exkluderingskriterierna som ett sätt att förbättra sin position jämfört med andra länder. Ett sätt att hantera problematiken skulle kunna vara att 180Durrant och Schnepf, “Which schools and pupils respond to educational achievement surveys? : a focus on the English Programme for International Student sample”, 2018. 181Schuelka, ”Excluding students with disabilities from the culture of achievement: the case of the TIMSS, PIRLS, and ”, 2013. 182Brzyska, ”Trends in exclusion rates for students with special educational needs within ”, 2018. 183Elever med special educational needs (SEN). 86R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N i de nationella Pisa-rapporterna publicerar andelen elever med särskilda behov som exkluderats från det nationella urvalet av elever samt andelen elever med särskilda behov i hela landet. och menar att det är viktigt att förstå begränsningarna i användning och tolkning av Pisa-data eftersom undersökningen är så inflytelserik. Författarna diskuterar därför ett antal metodologiska områden (urval av deltagare, modell för estimering av resultat och mätningar av trend) inom och pekar på behovet av försiktighet vid användning och tolkning av Pisa-resultat. Särskilt viktig är effekten av mätfel i Pisa-undersökningen eftersom målet med undersökningen är att uttala sig om hur väl förberedd målpopulationen av 15-åringar är för att möta utmaningarna i dagens kunskapssamhälle. I studien poängterar forskarna att den fastställda gränsen på maximalt 5 procents exkluderingar, enligt , är tänkt att säkerställa att det nationella Pisa-resultatet inte bör fluktuera mer än 5 poäng på Pisa-skalan på grund av exkluderingar. En högre andel exkluderade elever kan dock leda till snedvridningar som är större än förväntat och därmed möjligtvis felaktiga slutsatser. Eftersom problemen med mätfel och därmed osäkerhet i statistiken ofta får en undanskymd plats i olika Pisa-rapporter rekommenderar forskarna att ett särskilt kapitel eller avsnitt för begränsningar inkluderas i varje . Ett sådant tillägg kan innehålla länkar till mer fördjupad information tillsammans med standardutlåtanden som skulle vara lämpliga för reportrar, politiska beslutsfattare och andra intressenter att använda. Ett sådant avsnitt skulle göra det möjligt för läsare att mer effektivt förstå de viktigaste begränsningarna i Pisa-undersökningen och dess resultat. Vidare menar författarna att det tydligt bör markeras i alla tabeller och resultat vilka länder som inte uppfyllt urvalskriterierna. LeRoy185 analyserar data från Pisa-undersökningarna när det gäller elever med särskilda behov. Författarna pekar på tre huvudsakliga problem inom detta område för Pisa-undersökningen. För det första att det inte återkommande publiceras en rapport kring elever med särskilda behov i anslutning till varje Pisa-undersökning. För det andra att kontrollerar tillgången till statistiken kring elever med särskilda behov, vilket gör det svårt för forskare att analysera frågan. För det tredje finns inget standardformat för rapporter kring elever med särskilda behov inom /Pisa-undersökningen. Författarna pekar slutligen på att det finns stora skillnader i hur funktionsnedsättningar klassificeras i olika länder. en funktionsnedsättning är ofta mycket breda och subjektiva, särskilt när det gäller kognitiva och känslomässiga nedsättningar. 184Rutkowski och Rutkowski, ”A Call for a to Reporting and Interpreting Results”, 2016. 185LeRoy m.fl., ”Students with special educational needs within ”, 2018. R I K S R E V I S I O N E N pisa undersökningen 2018 – arbetet med att säkerställa ett tillförlitligt elevdeltagande Resultaten från Pisa-undersökningen används som målindikator i många sammanhang, bland annat i budgetpropositionen. Därför är det viktigt att resultaten går att lita på. Om Pisa-undersökningen inte genomförs på ett tillförlitligt sätt kan det få konsekvenser för både utbildningspolitiken och förtroendet för statsförvaltningen. har granskat deltagande i Pisa-undersökningen 2018, med fokus på exkluderingar och bortfall av elever. Granskningen visar på brister i uppföljningsarbete gällande exkluderingar och hur regeringen och har hanterat de tveksamheter som uppkommit. Det är allvarligt att varken regeringen eller på ett övertygande sätt har följt upp de misstankar om felaktigheter i genomförandet som både media och utbildningsutskott fört fram. , och regeringen har hävdat att låga deltagande i Pisa-undersökningen beror på infödet av migranter åren innan proven genomfördes. Granskningen visar att detta inte är en giltig förklaring. beslut att inte längre särredovisa exkluderingsorsaker har gjort det svårare att följa upp eventuellt felaktiga exkluderingar. s:t eriksgatan 117, 102 33 | Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om