prop · H90336 · 2021-10-19 00:00:00 — En vanlig tolkning är att läraren bör ta in så mycket betygsunderlag om elevernas kunskaper som möjligt, vilket medför en ohållbar arbetssituation för lärarna och risk för att undervisningen blir lidande till förmån för insamlandet av betygsunderlag. Det har även lett till att eleverna känner att allt de gör och säger bedöms och betygssätts. En annan konsekvens av riktlinjen är att den verkar ha lett till praktiker med många omprov och inlämningsuppgifter som stressar både elever och lärare. Det finns även en risk att riktlinjen leder till bristande likvärdighet om den tolkas mycket olika. Mer fokus på undervisning och lärande Utredningen anser att de allmänna råd om betyg och betygssättning som publicerade är en god vägledning för lärare om vad som är intentionen med riktlinjerna om all tillgänglig information. Riktlinjen kan dock även fortsatt ge upphov till osäkerhet i tolkningen och därmed till de problem som finns med för mycket fokus på insamling av bedömningsunderlag och ett ständigt fokus på att bedöma elevers kun- skaper. Riktlinjen ska i stället vara mer i linje med vad som anges i de allmänna råden. Det innebär att formuleringen om all tillgänglig informa- tion ska tas bort i läroplanerna och en omformulering som förtydligar att läraren vid betygssättningen ska göra en allsidig bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de nationella betygskriterierna ska införas. Med denna ändring flyttas fokus från att samla in betygsunderlag, till att eleverna får möjlighet att visa sina kunskaper på flera olika sätt och att läraren därefter gör en allsidig bedömning av dessa kunskaper. Utredningen anser även att rektorn bör verka för att det finns för- utsättningar för en likvärdig bedömningspraktik på skolan, exempelvis genom att skapa rutiner för vad som kan vara (giltiga) och reliabla (tillförlitliga) betygsunderlag för olika ämnen. Betygsinflation och olikvärdig betygssättning I kapitlet om betygsinflation redogör utredningen översiktligt för både betygsinflation och olikvärdig betygssättning, eftersom fenomenen är närliggande och svåra att skilja åt. Betygsinflation innebär att betygen ökar utan att elevernas kunskaper gör det. Olikvärdig betygssättning innebär att lärare inte tillämpar bestämmelserna om betygssättning på ett likvärdigt sätt och att elever som visat samma kunskaper därför kan få olika betyg. Av kapitlet framgår de utmaningar som kan uppstå i det mål- relaterade betygssystemet där betygen har flera användningsområden, bland annat för urval till nästa utbildningsnivå och att återkoppla informa- tion om elevens kunskapsutveckling. Det framgår även vad som kan bidra till betygsinflation och olikvärdig betygssättning i dagens system. Utredningen redogör vidare för insatser som skulle kunna hantera problemen med betygsinflation och olikvärdig betygssättning, både in- satser som redan finns och insatser som kan införas . Möjliga in- satser är exempelvis satsningar på extern eller central bedömning av nationella prov, kompetensutveckling för lärare i bedömning, en modell där lärare granskar andra lärares bedömning och en modell som används i för att på aggregerad nivå normalfördela de godkända betygen. Utredningen lämnar inga förslag men bedömer att följande tre insatser bör utredas vidare: ankring av elevernas betyg i de nationella proven i de obligatoriska skolformerna, införandet av examensprov i gymnasieskolan och statistisk moderering av betyg med hjälp av nationella prov. 2021/22:36 Bilaga 1 Alla barn och elever i samtliga skolformer och i fritidshemmet ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av en funk- tionsnedsättning har svårt att upp- fylla de olika betygskriterier eller kriterier för bedömning som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funk- tionsnedsättningens konsekvenser. Elever som lätt uppfyller betygs- kriterierna för det lägst godkända betyget eller de kriterier för bedöm- ning som lägst ska uppfyllas ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsut- veckling. 2021/22:36 Bilaga 2 1.1Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) att 3 kap. 2, 4, 5, 7, 10 och 12 i §§, 7 kap. 5 och 14–15 §§, 10 kap. 12– 13, 17, 19–20, 21 och 23 a §§, 11 kap. 15–16 a, 20 och 22–23 a §§, 12 kap. 12–13 a, 17 och 19–20 och 21 §§, 13 kap. 12–13, 18, 20–21 och 21 b §§, 15 kap. 23–24 och 26 §§, 18 kap. 4, 23 och 25 §§, och 20 kap. 36–37, 38 och 40 §§ ska ha följande lydelse. Alla barn och elever i samtliga skolformer och i fritidshemmet ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av en funk- tionsnedsättning har svårt att upp- fylla de olika kunskapskrav eller kravnivåer som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möj- ligt motverka funktionsnedsätt- ningens konsekvenser. Elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås eller de kravnivåer som gäller ska ges ledning och stimu- lans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling. Det ska göras en särskild bedömning av en elevs kunskapsutveckling i 1. förskoleklassen, om det utifrån 1. förskoleklassen, om det utifrån användning av ett nationellt kart- användning av ett nationellt kart- läggningsmaterial finns en indika- läggningsmaterial finns en indika- tion på att eleven inte kommer att nå tion på att eleven inte kommer att de kunskapskrav som ska uppnås i uppfylla kriterierna för bedömning 1Senaste lydelse 2018:1098. årskurs 1 och 3 i svenska, svenska i årskurs 1 och 3 i svenska, svenska som andraspråk eller matematik, som andraspråk eller matematik, 2. lågstadiet i och i 2. lågstadiet i och i sameskolan, om det utifrån använd- sameskolan, om det utifrån använd- ning av ett nationellt bedömnings- ning av ett nationellt bedömnings- stöd eller ett nationellt prov i stöd eller ett nationellt prov i svenska, svenska som svenska, svenska som eller matematik, finns en indikation eller matematik, finns en indikation på att eleven inte kommer att nå de på att eleven inte kommer att upp- kunskapskrav för årskurs 1 eller 3 fylla kriterierna för bedömning i som ska uppnås, och årskurs 1 eller 3, och 3. lågstadiet i specialskolan, om 3. lågstadiet i specialskolan, om det utifrån användning av ett natio- det utifrån användning av ett natio- nationellt prov i svenska, svenska nationellt prov i svenska, svenska finns en indikation på att eleven finns en indikation på att eleven inte kommer att nå de kunskaps- inte kommer att uppfylla kri- krav för årskurs 1 eller 4 som ska terierna för bedömning i årskurs 1 Om det efter en sådan bedömning Om det efter en sådan bedömning kan befaras att eleven inte kommer kan befaras att eleven inte kommer att uppnå de kunskapskrav som att uppfylla de kriterier för bedöm- anges där ska det skyndsamt ning som anges där ska det skynd- planeras sådant stöd som anges i samt planeras sådant stöd som eller göras en anmälan anges i 5 § eller göras en anmälan rektorn enligt 7 §. till rektorn enligt 7 §. Det behöver inte göras någon särskild bedömning om förutsättningarna i 5 eller 7 § redan är uppfyllda. Det ska i så fall skyndsamt planeras sådant stöd som anges i 5 § eller göras en anmälan till rektorn enligt 7 §. Om det inom ramen för under- Om det inom ramen för under- visningen, genom användning av ett visningen, genom användning av ett eller ett nationellt bedömningsstöd, eller ett nationellt bedömningsstöd, resultatet på ett nationellt prov eller resultatet på ett nationellt prov eller uppgifter från lärare, övrig skol- uppgifter från lärare, övrig skol- personal, en elev eller en elevs personal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kun- en elev inte kommer att uppfylla skapskrav som minst ska uppnås betygskriterierna för det lägst eller de kravnivåer som gäller, och godkända betyget eller de kriterier inte annat följer av 7 §, ska eleven för bedömning som lägst ska upp- skyndsamt ges stöd i form av extra fyllas, och inte annat följer av 7 §, anpassningar inom ramen för den ska eleven skyndsamt ges stöd i form 2Senaste lydelse 2018:1098. 2021/22:36 Bilaga 2 2021/22:36 Bilaga 2 av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen. Stödet ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet, om det inte är uppenbart obehövligt. Detta gäller elever i samtliga skolformer och i fritidshemmet. Om det inom ramen för under- Om det inom ramen för under- visningen, genom användning av eller ett nationellt bedömningsstöd, eller ett nationellt bedömningsstöd, resultatet på ett nationellt prov eller resultatet på ett nationellt prov eller uppgifter från lärare, övrig skol- uppgifter från lärare, övrig skol- personal, en elev eller en elevs personal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kun- en elev inte kommer att uppfylla skapskrav som minst ska uppnås betygskriterierna för det lägst god- eller de kravnivåer som gäller, trots kända betyget eller de kriterier för att stöd har getts i form av extra bedömning som lägst ska uppfyllas anpassningar inom ramen för den trots att stöd har getts i form av ordinarie undervisningen enligt 5 §, extra anpassningar inom ramen för ska detta anmälas till rektorn. den ordinarie undervisningen enligt Detsamma gäller om det finns 5 §, ska detta anmälas till rektorn. särskilda skäl att anta att sådana Detsamma gäller om det finns sär- anpassningar inte skulle vara till- skilda skäl att anta att sådana Rektorn ska se till att anpassningar inte skulle vara till- elevens behov av särskilt stöd Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i Samråd ska ske med elevhälsan, om det inte är uppenbart obehövligt. Om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd, ska han eller hon ges sådant stöd. Stödet ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet, om det inte är uppenbart obehövligt. Bestämmelserna i första–tredje styckena och i 9–12 §§ ska inte tilläm- pas, om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyanlända och andra elever vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §. För en elev i , grund- För en elev i , grund- särskolan, specialskolan och same- särskolan, specialskolan och same- skolan ska det särskilda stödet ges skolan ska det särskilda stödet ges på det sätt och i den omfattning som på det sätt och i den omfattning som behövs för att eleven ska ha möjlig- behövs för att eleven ska ha möjlig- 3Senaste lydelse 2018:1098. het att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. het att uppfylla betygskriterierna Prop. 2021/22:36 för det lägst godkända betyget eller Bilaga 2 de kriterier för bedömning som lägst ska uppfyllas. En nyanländ elev, som har tagits En nyanländ elev, som har tagits emot inom skolväsendet i hög- emot inom skolväsendet i hög- stadiet i , grundsär- stadiet i , grundsär- skolan eller specialskolan och vars skolan eller specialskolan och vars 12 c §, ska få studiehandledning på 12 c §, ska få studiehandledning på modersmålet om det inte är uppen- modersmålet om det inte är uppen- ningen ska syfta till att ge eleven ningen ska syfta till att ge eleven förutsättningar att nå de kunskaps- förutsättningar att uppfylla betygs- krav som minst ska uppnås. kriterierna för det lägst godkända betyget eller de kriterier för bedömning som lägst ska uppfyllas. Studiehandledningen får ges på elevens starkaste skolspråk, om det är ett annat än modersmålet. Barn som bedöms inte kunna nå Barn som bedöms inte kunna därför att de har en utvecklings- rier för godkända betyg eller störning, ska tas emot i grundsär- kriterierna för bedömning därför att de har en utvecklingsstörning, ska tas emot i grundsärskolan. Frågan om mottagande i grundsärskolan prövas av barnets hemkommun. Ett beslut om mottagande i grundsärskolan ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedöm- ning. Samråd med barnets vårdnadshavare ska ske när utredningen genomförs. Om barnets vårdnadshavare inte lämnar sitt medgivande till att barnet tas emot i grundsärskolan, ska barnet fullgöra sin skolplikt enligt vad som gäller i övrigt enligt denna lag. Ett barn får dock tas emot i grundsärskolan utan sin vårdnadshavares medgivande, om det finns synnerliga skäl med hänsyn till barnets bästa. Om eleven före den tidpunkt som Om eleven före den tidpunkt som framgår av 12 eller 13 § uppnår de framgår av 12 eller 13 § uppfyller kunskapskrav som minst ska upp- betygskriterierna för det lägst nås för den skolform där eleven godkända betyget eller de kriterier fullgör sin skolplikt, upphör skol- för bedömning som lägst ska upp- fyllas för den skolform där eleven 4 Senaste lydelse 2018:1303. 2021/22:36 Bilaga 2 fullgör sin skolplikt, upphör skol- plikten. Frågan om skolpliktens upphörande enligt första stycket prövas av hemkommunen. För en elev som går i specialskolan prövas frågan av Specialpedagogiska skolmyndigheten. En elev i , grundsärskolan eller specialskolan har rätt att slutföra den högsta årskursen, även om skolplikten upphör . En elev i , grundsär- En elev i , grundsär- skolan eller specialskolan har också skolan eller specialskolan har också rätt att efter skolpliktens upp- rätt att efter skolpliktens upp- hörande slutföra utbildningen under hörande slutföra utbildningen under , om eleven inte har , om eleven inte har nått upp till de kunskapskrav som uppfyllt betygskriterierna för det minst ska uppnås för respektive lägst godkända betyget eller de En elev i grundsärskolan kriterier för bedömning som lägst har rätt till minst ska uppfyllas i respektive skolform. En elev i grundsärskolan har under den i 11 kap. 7 § första rätt till minst 800 timmars garanterade undervisningstiden, om undervisning utöver den i 11 kap. 7 § första stycket garanterade undervis- ningstiden, om eleven inte dess- för godkända betyg eller kriterierna En elev som har tagits emot i specialskolan enligt 6 § första stycket 1 och som på grund av sina funktionsnedsättningar inte kan få tillfreds- ställande förhållanden i gymnasiesärskolan eller gymnasieskolan, får efter det att skolplikten har upphört och i mån av plats genomgå ytterligare utbildning i specialskolan till och med vårterminen det kalenderår eleven fyller , om eleven inte bedöms ha förmåga att fullfölja utbildningen enligt andra stycket. Minst en gång varje termin ska Minst en gång varje termin ska läraren, eleven och elevens vård- läraren, eleven och elevens vård- nadshavare ha ett utvecklings- nadshavare ha ett utvecklings- samtal om hur elevens kunskaps- samtal om hur elevens kunskaps- bäst kan stödjas samt om vilka bäst kan stödjas samt om vilka insatser som behövs för att eleven insatser som behövs för att eleven ska ska nå kunskapskraven och i övrigt uppfylla betygskriterierna för god- utvecklas så långt som möjligt inom kända betyg eller kriterierna för ramen för läroplanen. bedömning och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för 5Senaste lydelse 2013:796. elevens utveckling i förhållande till utvecklingssamtalet ska grunda sig läroplanen och kunskapskraven i de på en utvärdering av elevens ut- ämnen som eleven får undervisning veckling i förhållande till läro- planen och betygskriterierna eller kriterierna för bedömning i de ämnen som eleven får undervisning Utvecklingssamtal ska i vissa fall resultera i ett sådant åtgärdsprogram som avses i 3 kap. 9 §. Iårskurs 1–5 ska läraren en gång per läsår, vid ett av utveck- lingssamtalen, i en skriftlig individuell utvecklingsplan 1. ge omdömen om elevens kun- 1. ge omdömen om elevens kun- skapsutveckling i förhållande till kunskapskraven i de ämnen som betygskriterierna eller kriterierna för eleven får undervisning i, och bedömning i de ämnen som eleven får undervisning i, och 2. sammanfatta vilka insatser som som behövs för att eleven ska nå behövs för att eleven ska uppfylla kunskapskraven och i övrigt ut- betygskriterierna för godkända betyg vecklas så långt som möjligt inom eller kriterierna för bedömning och ramen för läroplanen. i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnads- havare vid utvecklingssamtalet ska alltid dokumenteras i utvecklings- planen. Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges i utvecklingsplanen. Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid andra till- fällen än vid ett utvecklingssamtal. Om ett åtgärdsprogram utarbetas Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga indi- behöver inte den skriftliga indi- en sammanfattning av vilka insatser en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven i form av särskilt stöd som eleven behöver för att nå kunskapskraven. behöver för att uppfylla betygs- kriterierna för godkända betyg eller kriterierna för bedömning. Som betyg ska någon av beteck- Som betyg ska någon av be- ningarna A, B, C, D, E eller F teckningarna A, B, C, D, E, Fx eller resultat betecknas med A, B, C, D resultat betecknas med A, B, C, D med A och lägsta betyg med E. med A och lägsta betyg med E. 6Senaste lydelse 2014:456. 2021/22:36 Bilaga 2 Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen enligt 19 och 20 §§ bortses från enstaka delar av de betygskriterier som elevens kun- skaper ska ställas i relation till i slutet av årskurs 6 eller 9. Med särskilda skäl avses funktionsned- sättning eller andra liknande per- sonliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna visa kunskaper som motsvarar betygskriterierna för ett visst betyg.När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska betyget bestämmas med hjälp av bestämda betygskriterier.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om betyg- skriterier. 2021/22:36 Bilaga 2 Betyg för icke godkänt resultat Betyg för icke godkända resultat betecknas med F. betecknas med Fx eller F. F är det När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper 1. i årskurs 6 ställas i relation till 1. i årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått betygskriterierna för årskurs 6, och vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6, och 2. efter årskurs 6 ställas i relation 2. efter årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha till betygskriterierna för årskurs 9. uppnått vid betygstillfället i för- hållande till kunskapskraven i års- När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska betyget bestämmas med hjälp av bestämda kunskapskrav. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om kunskapskrav. Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen enligt 19 och 20 §§ bortses från enstaka delar av de kunskapskrav som eleven ska ha uppnått i slutet av årskurs 6 eller 9. Med särskilda skäl avses funktions- nedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna nå ett visst kunskapskrav. 7Senaste lydelse 2010:2022. 8Senaste lydelse 2011:876. En huvudman ska, om annat inte En huvudman ska, om annat inte följer av andra stycket, erbjuda följer av andra stycket, erbjuda lovskola till elever som har avslutat lovskola till elever som har avslutat årskurs 8 och som riskerar att i nästa årskurs 8 och som riskerar att i nästa årskurs inte nå kunskapskraven för årskurs inte uppfylla betygs- betyget E i ett eller flera ämnen och kriterierna för betyget E i ett eller som därigenom riskerar att inte flera ämnen och som därigenom uppnå behörighet till ett nationellt riskerar att inte uppnå behörighet program i gymnasieskolan. till ett nationellt program i gym- som eleven har avslutat årskurs 8 nas som eleven har och uppgå till sammanlagt minst avslutat årskurs 8 och uppgå till Tiden för lovskola ingår inte i den minsta totala under- för lovskola ingår inte i den minsta visningstiden enligt 5 §. totala undervisningstiden enligt 5 §. En huvudman får från ett erbjudande enligt första stycket räkna av den tid som eleven deltagit i lovskola som huvudmannen frivilligt anordnat det år eleven påbörjar årskurs 8 till och med vårterminen påföljande år. Om eleven har deltagit minst i sådan undervisning behöver huvudmannen inte lämna något erbjudande enligt första stycket. Minst en gång varje termin ska Minst en gång varje termin ska läraren, eleven och elevens vård- läraren, eleven och elevens vård- nadshavare ha ett utvecklingssamtal nadshavare ha ett utvecklingssamtal om hur elevens kunskapsutveckling om hur elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kan och sociala utveckling bäst kan stödjas samt om vilka insatser som stödjas samt om vilka insatser som behövs för att eleven ska nå behövs för att eleven ska uppfylla kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom för bedömning och i övrigt utvecklas ramen för läroplanen. så långt som möjligt inom ramen för tionen vid utvecklingssamtalet ska grunda sig på en utvärdering av vecklingssamtalet ska grunda sig på elevens utveckling i förhållande till en utvärdering av elevens utveck- läroplanen och kunskapskraven i de ling i förhållande till läroplanen och ämnen eller ämnesområden som eleven får undervisning i. för bedömning i de ämnen eller Utvecklingssamtal ska i vissa fall resultera i ett sådant åtgärdsprogram som avses i 3 kap. 9 §. 9 Senaste lydelse 2017:570. 10 Senaste lydelse 2013:796. 1. ge omdömen om elevens kun- skapsutveckling i förhållande till betygskriterierna i ämnet eller kriterierna för bedömning i ämnes- området, och2. sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska uppfylla betygskriterierna eller kriterierna för bedömning och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen förOm ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga indi- viduella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för att uppfylla betygs- kriterierna eller kriterierna för bedömning. 2021/22:36 Bilaga 2 Iårskurs 1–5 ska läraren en gång per läsår, vid ett av utveck- lingssamtalen, i en skriftlig individuell utvecklingsplan 1. ge omdömen om elevens kun- 1. ge omdömen om elevens kun- skapsutveckling i förhållande till kunskapskraven i de ämnen eller betygskriterierna eller kriterierna för bedömning i de ämnen eller ämnes- undervisning i, och områden som eleven får under- visning i, och 2. sammanfatta vilka insatser som som behövs för att eleven ska nå behövs för att eleven ska uppfylla kunskapskraven och i övrigt ut- vecklas så långt som möjligt inom för bedömning och i övrigt ut- ramen för läroplanen. vecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det.