prop · H803115 · 2021-03-17 00:00:00 — Prioriteringarna rör bl.a. områdena demokrati, rättsstat, mänskliga rättigheter och offentlig förvaltning och inkluderar även att val genomförts i . I sin landrapport för Kosovo konstaterade kommissionen att det endast har skett begränsade framsteg såväl i genomförandet av stabiliserings- och associeringsavtalet som i de prioriterade områdena inom den europeiska reformagendan. Kosovo behövde skyndsamt återuppta reformarbetet. Den av EU faciliterade normaliseringsdialogen mellan och återupptogs . fattade rådet beslut om att inleda anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien. Kommissionen framhöll i sin landrapport att Nordmakedonien hade gjort ytterligare reformframsteg inom rättsväsendet, underrättelse- och säkerhetstjänsterna och inom annan statlig förvaltning. Inom ramen för anslutningsförhandlingar har samtliga 35 kapitel öppnats för förhandling och tre av dessa är preliminärt stängda. För att öka förhandlingstakten behövde , enligt kommissionens landrapport, uppvisa mer konkreta resultat, särskilt när det gällde rättsstatsfrågor, kampen mot organiserad brottslighet och korruption. 2020/21:115 10.8 Sammanlagt har 18 av 35 kapitel öppnats för förhandling, varav två är preliminärt stängda. öppnades inget kapitel i anslutningsförhandlingar. För att öka förhandlingstakten behövde , enligt kommissionens landrapport, uppvisa bättre resultat på rättsstatsområdet, inklusive fria medier och arbetet mot korruption. Den av EU faciliterade normaliseringsdialogen mellan och återupptogs . Kommissionens landrapport konstaterade en tillbakagång på flera områden. Rådet för allmänna frågor konstaterade att fortsätter att röra sig bort från EU och att öppnande av nya förhandlingskapitel inte övervägts. Rådsslutsatserna om nordöstra är fortsatt relevanta med starka nationella ställningstaganden när det gäller vapenexport till med anledning av militära offensiv i nordöstra som inleddes . beslutade rådet att vidta restriktiva åtgärder mot två individer inom ramen för den sanktionsregim som inrättades 2019 med anledning av olagliga borrningsverksamhet i ekonomiska zon och kontinentalsockel. beslutade rådet att förlänga sanktionsregimen till och med . Den 10–antog slutsatser som konstaterade att har fortsatt att agera provokativt gentemot vissa medlemsstater. uppmanade rådet att anta ytterligare listningar inom ovan nämnda sanktionsregim. bekräftade möjligheten att lansera en positiv politisk agenda mellan och med fokus på ekonomi och handel, mellanfolkliga relationer, högnivådialog och migration, detta under förutsättning att visade prov på att man önskade ett genuint partnerskap med EU och att lösa konflikter genom dialog och i enlighet med folkrätten. Slutsatserna var en uppföljning på Europeiska rådets slutsatser från 1–. fortsatte genomförandet av det gemensamma uttalandet om migration från mötet mellan och . EU:s stöd genom Faciliteten för flyktingar i fortsatte. 10.10EU:s finansiella stöd till västra och Instrumentet för EU:s förmedlemskapsstöd (IPA II) har till syfte att stödja utvidgningsländernas EU-närmande genom bl.a. kapacitetsbyggande inom offentlig förvaltning. För att stödja länderna på västra under covid- 19-pandemin omfördelades medel inom ramen för IPA II-instrumentet för att möta ökade behov inom t.ex. hälsosektorn. EU:s förmedlemskapsstöd till fortsatte att sänkas, i ljuset av den politiska utvecklingen i landet. Av kvarvarande stöd har en ökad andel gått till Skr. 2020/21:115 insatser till stöd för det civila samhället. Genom Faciliteten för flyktingar i gav EU fortsatt stöd till flyktingmottagandet i . avslutades det finska ordförandeskapsåret med de nationella samordnarna för Östersjöstrategin och därefter tog det tyska ordförandeskapet vid. ordförandeskap präglades av omfattande arbete med att revidera handlingsplanen för genomförandet av för . enades de nationella samordnarna om en ny reviderad handlingsplan, som väntas träda i kraft . Den reviderade handlingsplanen är mer komprimerad och användarvänlig. Den har en tydligare och mer strategisk koppling till övrig EU-politik, framförallt när det gäller den strategiska agendan och den gröna given. En av de stora förändringarna är det nytillkomna administrativa och tekniska stödet ”Baltic Strategy Point” (BSP). Syftet är att förbättra koordineringen av strategin, ansvara för utvecklingen av kapacitetsbyggandet, säkerställa kunskapsutbyte samt ge stöd till samarbete med länder utanför EU i regionen. antogs rådsslutsatser om EU:s fyra makroregionala strategier (MRS), varav för är en av dem. Slutsatserna är baserade på kommissionens lägesrapport om genomförandet av Östersjöstrategin där rådet bland annat ser ljust på MRS möjlighet att bidra till genomförandet av EU:s prioriteringar. Därtill anses MRS kunna bidra till en mer effektiv social och ekonomisk återhämtning efter covid-19-pandemin. Slutligen kan det noteras att det elfte årliga forumet för för , genomfördes digitalt på grund av covid-19- pandemin. Det övergripande temat var innovation och hållbarhet. trädde den nya förordningen om det europeiska medborgarinitiativet i kraft ((EU) 2019/788). Med anledning av covid-19- pandemin presenterade kommissionen ett förslag till förordning om tillfälliga åtgärder om de tidsfrister för insamling, kontroll och granskning av stödförklaringar som föreskrivs i förordningen om det europeiska medborgarinitiativet. Beslut fattades vid rådsmöte . Den justerade förordningen ((EU) 2020/1040) innebär att organisatörerna av ett medborgarinitiativ och den myndighet som utför kontroll kan få sina respektive perioder för insamling och kontroll förlängda med inledningsvis 3 månader. Samråd med ägde rum . Kommissionen presenterade 2018 förslag till fyra förordningar om sammanhållningspolitiken för perioden –2027 (se faktapromemoria 2017/18:FPM133 och 2017/18:FPM137). bestämmelser för EU:s struktur och investeringsfonder (CPR), Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden plus (ESF+) och Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg). presenterade kommissionen ett förslag till förordning om att inrätta en fond för en rättvis omställning (JTF) (se faktapromemoria 2019/20:FPM15) och följdändringar i förslaget om CPR. Information till näringsutskottet om JTF lämnades följt av Kommissionen lade fram förslag om särskilda åtgärder för att i nuvarande programperiod 2014–2020 mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer som reaktion på covid-19-pandemin. Förslaget kallas Investeringsinitiativ mot coronaeffekter (se faktapromemoria 2019/20:FPM31). presenterade kommissionen ytterligare förslag med anledning av covid-19-pandemin som innehöll en rad förslag, däribland det nya React-EU för programperioden –2020. presenterades ändrade förslag till förordningar om CPR, Eruf, ESF+ och JTF för programperioden –2027 (se faktapromemoria 2019/20:FPM47 och 2019/20:FPM51). Ändringarna syftar till att utvidga stödberättigade insatser för Förslagen öppnar för ytterligare stödberättigande insatser inom bl.a. nationella hälsovårdssystem, turism och kultur och stöd till små och medelstora företag. När det gäller ESF+ syftar det ändrade förslaget bl.a. till att främja ungdomars sysselsättning och att motverka barnfattigdom. Överläggning med näringsutskottet om React-EU ägde rum . Överläggning med arbetsmarknadsutskottet om ESF+ ägde rum . Information gavs till näringsutskottet och samråd med ägde rum . har trilogförhandlingar om lagstiftningspaketet för sammanhållningspolitiken –2027 ägt rum. informerades om ESF+ , juni, . 14 Agenda 2030-samarbetet i EU Kommissionens arbetsprogram som publicerades underströk att FN:s globala mål för hållbar utveckling och Agenda 2030 skulle tjäna som en vägledande kompass för kommissionens interna och externa arbete. Ambitionen från kommissionen är att Agenda 2030 ska genomsyra alla politikområden och initiativ. Alla kommissionärer är Skr. 2020/21:115 ansvariga för genomförandet av Agenda 2030 inom sina områden. EU har arbetat fram gemensamma ståndpunkter inför den globala uppföljningen av Agenda 2030 inom ramen för FN:s politiska högnivåforum om hållbar utveckling (HLPF). EU och dess medlemsstater deltog aktivt vid HLPF som anordnades digitalt . Inför forumet presenterade sin årliga statusrapport om genomförandet av Agenda 2030. inrättades en frivillig strategigrupp under rådsarbetsgruppen för Agenda 2030 för att diskutera de 21 delmål i Agenda som löper ut och hur EU bör ställa sig till hanteringen av dessa. Kommissionen publicerade ett arbetspapper som förtydligar hur kommissionen åtar sig att genomföra Agenda 2030 i sina politiska prioriteringar och hur kommissionen följer och utvärderar genomförandet på medlemsstats- och EU-nivå. 15Förhandlingen om en ny relation med Förenade och , härefter , anmälde sin avsikt att utträda ur EU och Euratom i enlighet med artikel 50 i . Den första delen av förhandlingarna handlade om att säkerställa ett brittiskt utträde ur EU under ordnade former. ställde sig (art. 50) bakom utträdesavtalet och godkände den politiska förklaringen. Efter att den brittiska utträdeslagstiftningen godkänts kunde avtalet undertecknas av parterna och godkännas av . Därefter kunde rådet (art. 50), på EU:s vägnar, ingå utträdesavtalet med . kunde mot denna bakgrund lämna EU och Euratom den under ordnade former. Genom utträdesavtalet inrättades en övergångsperiod fram , under vilken den framtida avtalsrelationen skulle förhandlas. fortsatte att tillfälligt delta i den inre marknaden och EU:s tullunion. Rådet för allmänna frågor beslutade att bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar om den nya relationen med på EU:s vägnar. Förhandlingarna har genomförts med beaktande av de förhandlingsdirektiv som antogs med bemyndigandet (se faktapromemoria 2019/20:FPM18). En principiell överenskommelse om ett handels- och samarbetsavtal mellan och nåddes . Rådet beslutade att godkänna och underteckna, på EU:s vägnar, och att provisoriskt tillämpa avtalet. EU och undertecknade avtalet . 2020/21:115 Den rättsliga grunden för avtalet är artikel 217 i EUF-fördraget genom vilken EU får ingå avtal som innebär associering med tredjeland med ömsesidiga rättigheter och förpliktelser, gemensamt uppträdande och särskilda förfaranden. Enligt artikel 218 i EUF-fördraget ska rådet anta beslut om ingående av ett associeringsavtal efter godkännande. Då Europarlamentet inte hade möjlighet att behandla avtalet innan utgången av övergångsperioden tillämpas avtalet initialt, , provisoriskt i avvaktan på att kan godkänna avtalet. Därefter kan rådet med enhällighet ingå avtalet på EU:s vägnar. Regeringen har redogjort för de konsekvenser som kunnat inträffa i olika scenarier och om vikten av förberedelser (se faktapromemoria 2019/20:FPM62). 15.1Avtalet om handel och samarbete mellan och Avtalet är grunden för ett brett partnerskap som syftar till att upprätthålla ett område av välstånd och goda grannskapsrelationer baserat på gemensamma värden och samarbete. Den första delen av avtalet innehåller gemensamma bestämmelser som ligger till grund för avtalsrelationen och det institutionella ramverket. Ett partnerskapsråd inrättas som på politisk nivå ska övervaka att målen med avtalet uppfylls. Det ska även underlätta genomförande och tillämpning av avtalet samt bistå parterna med strategisk vägledning. Beslut som fattas av partnerskapsrådet ska vara bindande för parterna. Den andra delen reglerar det ekonomiska partnerskapet och innehåller bestämmelser om handel med varor och tjänster, finansiella tjänster, digital handel, immateriella rättigheter, energimarknadsfrågor, offentlig upphandling och regelsamarbete. Sammantaget är det ett brett och djupt frihandelsavtal som innebär tull- och kvotfri handel för samtliga varukategorier. För att varan ska vara tullfri krävs att den uppfyller kraven för ursprung. Det finns bestämmelser om förenklade handelsprocedurer. Avtalet inkluderar också sanitära och fytosanitära frågor (SPS) när det gäller handel med livsmedel, djur och växter. När det gäller tjänster och investeringar regleras frågor om marknadstillträde, icke-diskriminering, licens- och kvalifikationsprövning och det finns regler om leverantörstjänster och telekomtjänster med mera. Avtalet innehåller åtaganden om tillfällig personrörlighet i affärssyften. För den digitala handeln åtar sig parterna att inte begränsa överföringar av personuppgifter över gränserna. I avsnittet regleras också bl.a. frågor om tullfrihet för elektroniska tjänster, slutande av avtal på elektronisk väg, elektronisk autentisering och konsumentskydd, underbyggt av bestämmelser om fortsatt högt skydd av personuppgifter. kan personuppgifter fortsätta överföras till , i avvaktan på ett beslut enligt EU:s dataskyddsförordning om adekvat skyddsnivå. kan inte enligt avtalet sälja finansiella tjänster till EU (genom s.k. ”passporting”) eller tvärtom. För att det ska vara möjligt krävs likvärdighetsbeslut (ekvivalensbeslut) från kommissionen respektive brittiska myndigheter. Skyddet för immateriella rättigheter omfattar varumärkesrätt, mönsterrätt, rätt till tilläggsskydd för bl.a. läkemedel, upphovsrätt, växtförädlarrätt och bestämmelser om företagshemligheter. När det gäller energifrågor ger avtalet tillträde till den inre marknaden för el och gas och syftar till att främja handel och investeringar i dessa sektorer. Parterna ska även främja säker och hållbar energi och fortsätta samarbetet om havsbaserad förnybar energiproduktion i . Det ekonomiska partnerskapet är underbyggt av målsättningen att garantera en jämn spelplan och lika villkor för att säkerställa fri och rättvis konkurrens. Det finns gemensamma regler och standarder för statligt stöd, konkurrens, beskattning, arbetstagarskydd, miljöstandarder och målsättningar för klimatutsläpp och samarbete på klimatområdet. Vidare reglerar avtalet luftfartsförbindelser mellan och och det finns bestämmelser om bl.a. bolagssamarbete, luftfartssäkerhet och -skydd. När det gäller trafikrättigheter innebär avtalet att vardera parts flygbolag får trafikera den andra partens territorium, punkt till punkt, och ta med samt hämta upp betalande passagerare och gods. Det finns möjlighet att komplettera avtalet med bilaterala avtal mellan en medlemsstat och . Avtalet reglerar också att åkerier från EU respektive som har tillstånd får utföra internationella godstransporter på väg. När det gäller marknadstillträdet för godstransporter finns en rätt att utföra tillfälliga inrikestransporter – så kallade cabotagetransporter – i samband med den internationella transporten. Inom ramen för det ekonomiska partnerskapet har parterna enats om ett fiskeavtal som omfattar över 100 fiskebestånd som är gränsöverskridande mellan och men också bestånd som delas mellan EU, och andra kuststater. Avtalet innehåller bl.a. också gemensamma målsättningar för en hållbar förvaltning av fiskebestånden. Avsnittet innehåller en överenskommelse om fortsatt ömsesidigt tillträde till varandras vatten samt en ny fördelning av fiskemöjligheterna som ska fasas in gradvis . Efter infasningsperioden ska tillträde och fördelning diskuteras mellan parterna i samband med årliga konsultationer om årliga totala fångstbegränsningar. Den fria rörligheten för personer upphör. Avtalet reglerar dock att visumfrihet ska gälla vid kortare besök och det finns rätt till inresa och tillfälliga vistelser i affärssyften. För att hantera att en person ändå kommer att fortsätta att bosätta sig och arbeta i den andra partens territorium innehåller avtalet regler om samordning av de sociala trygghetssystemen i ett särskilt protokoll. 2020/21:115 Samordningsreglerna gäller för varje person som är lagligen bosatt i en stat inom EU eller i och som är eller har varit försäkrad i en stat inom EU eller i . Förmåner som omfattas är bl.a. sjukförmåner, pensioner och förmåner vid arbetsskada. En person som vistas i en annan stat än den stat personen är försäkrad i har rätt till nödvändig hälso- och sjukvård i vistelsestaten på bekostnad av den försäkrade staten. En försäkrad person kan även få tillstånd av den stat personen är försäkrad i att resa till en annan stat i syfte att där få den vård som är lämplig med hänsyn till personens hälsotillstånd. Familjeförmåner omfattas inte av protokollet. Protokollets bestämmelser ska inte heller tillämpas på bl.a. sådana särskilda icke-avgiftsfinansierade förmåner och vissa förmåner vid långvarigt vårdbehov som staterna anger i en särskild bilaga. Bestämmelser om brottsbekämpning och straffrättsligt samarbete Den tredje delen etablerar ett säkerhetspartnerskap med bestämmelser om brottsbekämpning och straffrättsligt samarbete. Syftet är att åstadkomma operativ kapacitet för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja och lagföra brott samt att motverka penningtvätt och terrorismfinansiering. Det bygger på respekten för demokrati, rättsstatsprincipen och skydd av grundläggande rättigheter och friheter. När det gäller skydd vid behandling av personuppgifter klargör avtalets bestämmelser att det brottsbekämpande och straffrättsliga samarbetet bygger på parternas långvariga åtagande att säkerställa en hög nivå av skydd för personuppgifter. För att reflektera detta höga skydd ska parterna säkerställa att behandlingen av personuppgifter vid brottsbekämpande och straffrättsligt samarbete är underkastade effektiva rättsmedel i parternas respektive dataskyddssystem. Det inkluderar de grundläggande principer som är styrande för EU:s dataskyddslagstiftning. Avsnittet reglerar utbyte av uppgifter om dna, fingeravtryck, och fordonsregistreringsdata, överföring och behandling av passagerardata (PNR), samarbete om utbyte av operativ information, samarbete med Europol och Eurojust, överlämnande av brottsmisstänkta och dömda personer, ömsesidig rättslig hjälp och utbyte av kriminalregisteruppgifter. Därtill finns bestämmelser om penningtvätt, bekämpning av terrorismfinansiering samt frysning och förverkande. En särskild tvistlösningsmekanism inrättas för denna del som bygger på konsultationer mellan parterna. Tematiskt samarbete och de ekonomiska bidragen till EU:s program Den fjärde delen rör tematiskt samarbete när det gäller nya utmaningar exempelvis på hälsorespektive cybersäkerhetsområdet. Den femte delen beskriver villkoren för deltagande och de ekonomiska bidragen till EU:s program som har för avsikt att delta i, bl.a. Horisont, Euratoms ramprogram för forskning och utbildning samt Skr. 2020/21:115 . En sjätte och sjunde del behandlar horisontella bestämmelser om hur avtalet ska tillämpas, ikraftträdande, provisorisk tillämpning samt bestämmelser om tvistlösning. Tvistlösningsmekanismen är tillämplig på stora delar av avtalet och liknar i stora drag WTO:s tvistlösningsmodell och andra frihandelsavtal. får ingen roll i tvistlösningsmekanismen. Avtalet är föremål för översyn var femte år och kan även avslutas på begäran av vardera parten med en uppsägningstid (på vissa områden kan uppsägning tillämpas utan att upphör att gälla). Parternas åtaganden om demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter, kampen mot klimatförändringar och insatser för att motverka spridning av massförstörelsevapen är väsentliga delar av avtalet. Till avtalet fogas 3 protokoll och 49 bilagor. Dessa utgör en integrerad del av avtalet. Ett ramverk för samarbete om utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik omfattas inte av överenskommelsen om den framtida relationen. Till avtalet fogas ett kompletterande säkerhetsskyddsavtal som etablerar en ordning för ömsesidigt erkännande och skydd av information som är säkerhetsklassificerad av den andra parten. Avtalet underlättar att samarbeten mellan och som rör exempelvis tull, polisiär verksamhet, migration och cyber kan fortsätta utan avbrott. Till avtalet fogas även ett separat kärnenergiavtal mellan och som behandlar säker och fredlig användning av kärnenergi. DEL 3 UTRIKES FRÅGOR 16 Utrikes- och säkerhetspolitik 16.1EU:s globala strategi för utrikes- och säkerhetspolitik I ljuset av utmaningarna mot den regelbaserade världsordningen fortsatte arbetet med att omsätta EU:s globala strategi. Prioriteringarna är säkerhet och försvar, stöd till multilateralism och regionala samarbeten liksom resiliens i EU:s bredare grannskap och integrerad ansats till hanteringen av kriser och konflikter. EU-institutionernas arbete med att stärka multilateralismen utgår bl.a. från de rådsslutsatser som antogs . 16.2Den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken 16.2.1Arbetet med det säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet Genomförandet av EU:s globala strategi inom säkerhet och försvar fortsatte och antog EU:s utrikes- och försvarsministrar rådsslutsatser om säkerhet och försvar. Bland annat beslutade de att inleda ett arbete för att ta fram en s.k. strategisk kompass som ska ge vidare inriktning för EU:s säkerhets- och försvarspolitiska samarbete. En strategisk översyn av det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) genomfördes. Parallellt har också rådsbeslut antagits om generella villkor enligt vilka länder utanför EU ska kunna bjudas in att delta i enskilda Pesco-projekt. Vidare har den första fullständiga samordnade försvarsöversynen (CARD) slutförts. Den höga representanten och kommissionen har presenterat en andra rapport om genomförandet av handlingsplanen för militär rörlighet. En politisk överenskommelse nåddes om upprättandet av en europeisk fredsfacilitet (EPF). EPF-instrumentet ska finansiera krishanteringsinsatser och kapacitetsbyggande i tredjeland och ersätta det militära finansieringsverktyget Athenamekanismen såväl som delar av den afrikanska fredsfaciliteten (APF). Genomförandet av åtagandena i pakten för den civila dimensionen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), som antogs , har intensifierats . Arbetet med att ta fram koncept gällande specifika frågor, såsom hybridhot samt gränshantering och maritim säkerhet har fortsatt. antogs rådsslutsatser om framåtblickande prioriteringar för den civila . Kvinnor, fred och säkerhet Arbetet med att genomföra för kvinnor, fred och säkerhet, liksom för att öka andelen kvinnor i EU:s krishanteringsinsatser, Särskilda utbildningsinsatser och kunskapskrav för att integrera jämställdhetsfrågor inför deltagande i civila insatser EU uppmärksammade kvinnors bidrag till att begränsa spridningen av covid-19-pandemin, och den viktiga roll som kvinnoorganisationer spelar i att sprida information och hjälpmaterial i I samband med 20-årsjubileet av FN:s säkerhetsrådsresolution om kvinnor, fred och säkerhet stod och EU värdar för en konferens för att uppmärksamma kvinnliga fredsbyggare och kvinnliga medlare i fredsprocesser. Insatser i kontinuerlig förändring EU genomförde insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) i , och , sex militära och elva civila. I har EU:s rådgivande insats bidragit till reformarbetet i den civila säkerhetssektorn som verksamheten utökats i regeringskontrollerat område i östra . Ett fältkontor, som tillkommit på svenskt initiativ, invigdes i Mariupol. Den civila observatörsinsatsen i fortsätter att verka för stabilitet genom att övervaka eldupphöravtalet mellan och . Rådet beslutade att förlänga dess mandat till . har EU stärkt sitt engagemang i ytterligare bl.a. genom ett ökat regionalt fokus för tre GSFP-insatser i området. Rådet beslutade att förlänga mandatet för den militära utbildningsinsatsen i till 2024 samt att utvidga mandatet till att även inkludera militärt kapacitetsstöd till de s.k. G5 Sahelländerna (, , , och ). I har EU:s militära utbildningsinsats bidragit till att stärka kapaciteten inom försvarssektorn. Den nya civila rådgivande insatsen inledde sitt uppdrag . Engagemanget på har fortgått, där EU:s tre GSFP-insatser är viktiga bidrag till stöd för den somaliska försvars- och säkerhetssektorn och för att avvärja, förebygga och bekämpa piratdåd och kriminell verksamhet utanför och i . Rådet beslutade att förlänga mandatet för insatserna på till .