prop · H9031d10 · 2021-09-20 00:00:00 — Assistansersättning lämnas till personer som ingår i någon av personkretsarna i LSS och som har behov av personlig assistans med fler än i genomsnitt . Assistansersättning betalas ut av . 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Diagram 7.1 Antal individer som mottar personlig assistans enligt LSS och assistansersättning, samt totala utgifter för assistansersättning Personlig assistans enligt LSS kvinnor Personlig assistans enligt LSS män Totala utgifter för statlig assistansersättning (höger axel) Anm: Antal individer redovisas på vänster axel och utgifter i på höger axel. Antalet mottagare av assistansersättning var i genomsnitt 13 940, varav kvinnor och män. Antalet mottagare minskade med 355 personer , motsvarande . Minskningstakten avtog till följd av ökat inflöde. Det ökade inflödet var delvis en effekt av den lagändring som trädde i kraft och som innebär att alla hjälpmoment med andning och sondmatning ska räknas som grundläggande behov. Antalet beslut om rätten till assistansersättning ökade 2020 och uppgick till 2 280 jämfört med 1 924 föregående år. Avslagsandelen minskade något och uppgick till jämfört 2019. Den vanligaste orsaken till avslag är att den sökandes grundläggande hjälpbehov inte bedöms överstiga i genomsnitt . Fler män än kvinnor beviljas assistansersättning (se diagram 7.1). Könsskillnaden är större bland barn än bland vuxna. Andelen som beviljas ersättning är dock lika stor bland flickor som bland pojkar. var personer med assistansersättning beviljade i genomsnitt . Det innebär att det genomsnittliga antalet timmar ökade med drygt jämfört med . Kvinnor var beviljade i genomsnitt och män . anger att det är svårt att veta vad skillnaden i timmar beror på. Bland flickor och pojkar är mönstret ett annat och skillnader i vilka som har beviljats flest timmar har varierat . var flickor beviljade och pojkar (S2021/04468-1). Åtgärder för att stärka den personliga assistansen Regeringen har tagit flera initiativ för att stärka rätten till personlig assistans. Andning infördes som ett grundläggande behov i LSS genom en lagändring som trädde i kraft (prop. 2018/19:145). En lagändring som innebär att samtliga hjälpmoment ska ge rätt till personlig assistans för andning och måltider i form av sondmatning trädde i kraft (prop. 2019/20:92). Regeringen har gett i uppdrag att följa upp lagändringarna. Myndigheten konstaterade i en delredovisning att en majoritet av dem som söker assistans- 2021/22:1 Utgiftsområde 9 ersättning för hjälp med andning är barn och unga och att lagändringen 2019 har bidragit något till att barn som behöver hjälp med andning har fått sådan hjälp genom assistansersättning. En enskild person som yrkesmässigt bedriver verksamhet med personlig assistans måste enligt 23 § LSS ha tillstånd från . Kravet på tillstånd infördes för att värna den assistansberättigades trygghet vid insatsen personlig assistans. I propositionen Utbetalning av ersättning för personlig assistans endast vid tillstånd (prop. 2020/21:205) som beslutades av regeringen föreslås att och kommunerna ska ges lagstöd för att neka utbetalning som går till assistansanordnare utan giltigt tillstånd. Det är en förändring som förhindrar utförare utan tillstånd att verka inom personlig assistans och som ökar tryggheten för de assistansberättigade. Regeringens mål för är att myndighetens arbete med assistans- ersättning ska bidra till det nationella målet för funktionshinderspolitiken och att handläggning av assistansersättning ska präglas av hög kvalitet och rättssäkerhet så att rätt person får rätt ersättning och besluten är likvärdiga över hela landet. ska bl.a. verka för att utredningar håller hög kvalitet och att myndigheten säkerställer en god kontroll. bedömning är att myndighetens måluppfyllelse vad gäller exempelvis rättssäkerhet, service och effektivitet i stort inte varit lägre jämfört . Kontrollen av assistansersättningen har förbättrats Enligt har kontrollarbetet fortsatt att utvecklas och effektiviseras. avslutade 1 072 kontrollutredningar inom assistans- ersättning, vilket är på liknande nivå som 2019. De konstaterade felaktiga utbetalningarna och skadestånden i kontrollutredningarna ökade kraftigt och uppgick till , jämfört med 2019. De förhindrade felaktiga utbetalningar ökade från nästan till 2020. Sammantaget indikerar detta enligt att myndighetens kontrollutredningar inom assistansersättningen blivit mer effektiva. Myndigheten har fortsatt sitt arbete med att förebygga och förhindra felaktiga utbetalningar, bl.a. inom ramen för (Motståndskraft hos utbetalande och rättsvårdande myndigheter mot missbruk och brott inom välfärden), där ett 20-tal myndigheter medverkar. Arbetet har framför allt varit inriktat på att tillgängliggöra kunskap, erfarenhet och metodutveckling. Initiativet vidareutvecklades och permanentades . (årsredovisning 2020). deltar även i det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet i enlighet med sin instruktion. Samarbetet har lett till goda resultat . Huvudmannaskap för personlig assistans har i ett tillkännagivande (bet. 2020/21. SoU10, rskr. 2020/21:80) uppmanat regeringen att skyndsamt ta initiativ till en utredning som har ett statligt helhetsansvar för personlig assistans som målsättning. Utredningen ska presentera lagförslag för regeringen och regeringen ska återkomma med lagförslag så att de kan träda i kraft före den pågående mandatperiodens slut. Mot bakgrund av frågans komplexitet bedömer regeringen att det inte är möjligt att 2021/22:1 Utgiftsområde 9 presentera lagförslag som tillkännagett regeringen. Regeringen avser att återkomma i frågan. Tillsyn och tillstånd av Inspektionen för vård och omsorg () har uppmärksammat att människor med funktionsnedsättning utsätts för tvång och begränsningar, trots att lagstiftningen inte tillåter sådana åtgärder. gjorde en särskild granskning av de lex Sarah-anmälningar och anmälningsärenden som rör tvångs- och begränsningsåtgärder inom LSS. konstaterar liksom (Kompetens i LSS-boenden, , 2021) att bristande kompetens kan leda till att personalen bemöter enskilda på ett olämpligt sätt och är mer benägna att använda sig av tvångs- och begränsningsåtgärder. har även ansvar för tillsyn av ej verkställda beslut, det vill säga ärenden där beslutade insatser enligt SoL eller LSS avbryts eller inte verkställs. ökade antalet rapporterade ej verkställda beslut markant. Trots en viss eftersläpning i rapporteringen bedömer att de rapporterat ej verkställda besluten ökade mellan . En stor andel bedöms ha en direkt eller indirekt koppling till covid-19-pandemin. (Vad har sett 2020, 2021). Bland insatserna enligt LSS var det främst daglig verksamhet som avbröts eller inte verkställdes. hade kommunerna möjlighet att rekvirera statsbidrag för att höja eller bibehålla dagpenning i form av habiliteringsersättning, och regeringen har även förtydligat villkoren (S2020/04097) som inneburit att habiliteringsersättning kan ges till den enskilde även om den dagliga verksamheten har varit stängd till följd av covid- 19. hade 247 kommuner verksamhet med personligt ombud, vilket är en minskning med 13 kommuner jämfört med föregående år. fanns 340 personliga ombud i landet, vilket är en minskning jämfört med . Sammanlagt arbetade ombuden med 9 477 klienter, varav 4 003 män och 5 474 kvinnor, vilket är en minskning med 530 klienter jämfört med . Ombuden har uppgett att 1 978 klienter har helt eller delvis hemmaboende barn. I 18 av 20 län har kommunerna rapporterat att det skett en ökning av personer som söker stöd bland unga vuxna personer med neuropsykiatriska diagnoser, personer med fysiska funktionsnedsättningar, personer med utmattningssyndrom samt hushåll med hemmavarande barn där flera i familjen har behov av stöd. Kommunerna uppger att de främsta orsakerna till att klienter söker stöd av personligt ombud är, liksom föregående år, att de upplever behov av stöd i kontakt med myndigheter samt att de har svårigheter med ekonomin. En annan vanlig orsak till kontakt är att personer som tillhör målgruppen behöver stöd i kontakt med hälso- och sjukvården. Hälften av alla länsstyrelser har uppgett att kommunerna har sett en ökad efterfrågan av stödinsatser från personligt ombud och att verksamheterna har fått ställa om för att kunna erbjuda ett ökat utbud av stödinsatser till klienterna. avsattes till insatsen, varav ca för att subventionera kostnaderna för personliga ombud. Bilstöd beviljas till personer som, på grund av sitt eget eller sitt barns varaktiga funktionsnedsättning, har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller att 2021/22:1 Utgiftsområde 9 använda allmänna kommunikationer. har såväl antal mottagare som utbetalade medel för bilstöd minskat, främst till följd av det reformerade regelverket för bilstöd som syftade till att främja fordon som i grunden är mer lämpade och har mindre behov av fördyrande anpassningar (se tabell 7.41). Tabell 7.41 Mottagare av bilstöd 2016–2020 Anslag och utfall avser trädde nya lagändringar i kraft för att öka tillgängligheten till bilstödet. Även bidragsnivåerna höjdes. och har haft i uppdrag att analysera och lämna förslag om hur handläggningen av bilstöd kan förenklas (S2021/01103) och (S2021/01105). Myndigheterna har också tidigare på uppdrag av regeringen följt upp de administrativa konsekvenserna av det reformerade bilstödet. Regeringen har därefter beslutat om ändringar i förordningen (2010:1745) om bilstöd till personer med funktionshinder respektive förordningen (2003:766) om behandling av personuppgifter inom socialförsäkringens administration. Bestämmelserna innebär dels att handläggningen kan förenklas, dels att enskilda ges möjlighet att få intyg om undantag från miljözonsreglerna. Förordningsändringarna trädde i kraft . överlämnade Utredningen socialtjänst sitt slutbetänkande Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag (SOU 2020:47). Utredningen föreslår att nuvarande socialtjänstlag ska ersättas av en ny socialtjänstlag, med en ny struktur och mer enhetlig begreppsanvändning. Den nya lagen har även ett tydligare jämställdhets- och barnrättsperspektiv. Vidare lämnar utredningen en rad olika förslag som bl.a. syftar till att stärka det förebyggande arbetet och underlätta tidiga insatser. I syfte att möjliggöra utökad nationell statistik föreslår utredningen även en ny lag om socialtjänstdataregister. Betänkandet har remitterats och bereds inom . Ökat genomslag för evidensbaserad praktik och praktiknära forskning inom social utvärdering, SBU, har genomfört en rad aktiviteter för att utbilda och sprida kunskap om vetenskapliga kunskapssammanställningar för att stödja en kunskapsbaserad socialtjänst (S2018/01952). Aktiviteterna riktar sig till flera olika aktörer såsom andra myndigheter, regioner, lärosäten, FOU-enheter samt verksamheter inom socialtjänst och funktionshindersområdet. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Statens styrning med kunskap Rådet för styrning med kunskap är tillsammans med den huvudmannagrupp som är kopplad till rådet, en central aktör som bl.a. ska verka för att styrningen med kunskap är samordnad och effektiv och anpassad till målgruppernas behov. Rådets möten präglades av den pågående pandemin. Utifrån Statskontorets rapport av en samlad styrning med kunskap för hälso- och sjukvård och socialtjänst (2018:23) inleddes arbetet med att ta fram en strategi för rådets prioriterade områden (Rådet för styrning med kunskap, redogörelse för arbetet inom Rådet för styrning med kunskap och Huvudmannagruppen ). Kunskapsguiden samlar kvalitetssäkrad kunskap är en nationell webbplats som samlar kvalitetssäkrad kunskap från myndigheter och andra aktörer. En ny version av lanserades där syftet varit att förbättra funktionalitet, sökbarhet och att kunna erbjuda en mer anpassad tjänst för målgrupperna och deras behov. Antal besök minskade efter att den nya webbplatsen lanserades (se tabell 7.42). Det beror till stor del på att externa sökmotorer som t.ex. Google inte har indexerat den nya webbplatsens nya länkar. Tabell 7.42 Antal besök på Kunskapsguiden Antal besök 63 464 Anm.: Antal besök avser –. Arbete för att öka genomslaget för evidensbaserad praktik och praktiknära forskning för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) ansvarar för det pågående nationella forskningsprogrammet för tillämpad välfärdsforskning. Syftet med programmet är att främja långsiktig kunskapsuppbyggnad och utveckling inom verksamhetsområden genom att stärka praktik- och klientnära forskning. togs bl.a. en kunskapsöversikt om hemlöshet fram inom ramen för programmet och en kunskapsöversikt om socialtjänst i omvandling påbörjades. Fortes arbete inom äldreområdet har inriktats på att prioritera forskningsbehov samt att möta aktuella utmaningar inom äldreomsorgen med koppling till covid-19-pandemin. har Forte tilldelats för att fortsatt långsiktigt stödja forskning inom äldreområdet. Därutöver har myndigheten tilldelats för äldreforskning, en satsning som bör bidra till ökad kunskap för att ytterligare stärka äldreomsorgen (S2021/02376). Fortsatta satsningar på e-hälsa och välfärdsteknik Regeringen och Kommuner och Regioner (SKR) kom överens om en flerårig satsning om äldreomsorg – teknik, kvalitet och effektivitet med den äldre i fokus (S2020/00577). Satsningen avses pågå 2020–2022 under förutsättning att beslutar om regeringens budgetproposition . Inriktningen för satsningen beslutas . Satsningen syftar till att ge kommunerna bättre förutsättningar att verksamhetsutveckla genom digitalisering inom äldreomsorgen. Det kan t.ex. handla om att öka användningen av välfärdsteknik för att öka den enskildes självständighet och delaktighet, eller stödja mer effektiva arbetssätt genom adekvata tekniska stöd. hade Myndigheten för delaktighet (MFD) uppdrag att stödja kommunerna om hur välfärdsteknik kan bidra till ökad självständighet. MFD rapporterar att det finns ett fortsatt behov från kommunerna att få stöd i frågor kopplade till välfärdsteknik och e-tjänster, både vad 2021/22:1 Utgiftsområde 9 gäller kompetens hos användare och dem som tillhandahåller tekniken. Det finns även behov av ökad samverkan mellan nationella aktörer på området. Inom ramen för den fleråriga satsningen tecknade regeringen och SKR en överenskommelse om (S2020/09778) . Av medlen fördelas till kommunerna. Resterande 16,3 miljoner finansierar en stödfunktion för digitalisering i äldreomsorgen som upprättats på SKR. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har fått regeringens uppdrag att utvärdera överenskommelsen (S2020/04363). Uppdraget ska redovisas och myndigheten ska inkomma med en delredovisning . Anhöriga står för en stor del av vården och omsorgen om äldre i . Omkring var femte svensk ger stöd eller omsorg till en närstående, och en majoritet av dessa hjälper en äldre person. Det finns inga större skillnader mellan kvinnors och mäns omsorgsgivande till äldre personer vad gäller omfattning eller frekvens, men män ger oftare praktisk hjälp medan kvinnor oftare står för tillsyn, umgänge och personlig omsorg. Kvinnor påverkas generellt mer negativt av att ge anhörigomsorg än män. har på regeringens uppdrag tagit fram dels ett underlag till strategi för anhöriga som vårdar eller stöder närstående äldre personer, dels ett underlag till strategi för personer som vårdar en närstående som är långvarigt sjuk eller som stödjer en närstående som har funktionsnedsättning. Som expertstöd till kommuner, regioner och enskilda utförare finns Nationellt anhöriga (Nka), som bl.a. tilldelats medel av regeringen för att kartlägga hur anhöriga, anhörigstödspersonal och anhörigstödet påverkats av covid-19. Kartläggningen redovisades och visar bl.a. att anhöriga har gjort allt mer omfattande omsorgsinsatser, vilket är en konsekvens av inställda aktiviteter för närstående och den närståendes isolering, men också av anhörigas rädsla för smittspridning (Nka 2021, Konsekvenser av covid-19- pandemin för anhöriga som ger vård, hjälp och stöd till en närstående). Krav på tillstånd inom har i två tillkännagivanden angett att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att samma krav på tillstånd som gäller för enskilda för att yrkesmässigt bedriva verksamhet inom även ska gälla för offentlig verksamhet (bet. 2016/17:SoU11 punkt 2, rskr. 2016/17:156 och bet. 2017/18:SoU1 punkt 2, rskr. 2017/18:121). Vid en samlad bedömning framstår det inte genomförbart att tillmötesgå i denna fråga. Tillkännagivandet är därmed slutbehandlat. deltog för social- och hälsopolitik i arbetet med att ta fram en handlingsplan för att förverkliga visionen om att ska vara världens mest hållbara och integrerade region . Arbetet inom det svenska ordförandeskapsprojektet och omsorg på distans fortsatte . Beslut fattades även om ett nytt projekt med fokus på vård och omsorg på distans för perioden –2024 som en del av handlingsplanen för genomförandet av visionen. fortsatte arbetet med att initiera förslagen i den genomlysning som gjorts av det nordiska samarbetet på det sociala området. Europeiska kommissionen har tillsammans med skydd (KST) tagit fram en rapport som publicerades ”2021 Long-Term Care Report – Trends, challenges and opportunities in an ageing society” om behovet av vård och omsorg för äldre. Syftet är bl.a. att kartlägga situationen i medlemsstaterna och att bidra till att medlemsstaterna ska kunna utbyta erfarenheter inom området. Vid ministerrådets möte (sysselsättning, 2021/22:1 Utgiftsområde 9 socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) antogs en rådsrekommendation om att inrätta en europeisk barngaranti. Målet med rådsrekommendationen är att förebygga och bekämpa fattigdom och social utestängning av barn (0–) genom att stödja medlemsstaterna i deras ansträngningar att garantera tillgång till grundläggande tjänster av hög kvalitet för behövande barn: förskoleverksamhet och barnomsorg, utbildning (inklusive skolbaserade aktiviteter), hälso- och sjukvård, kost och boende. 7.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Insatser med anledning av sjukdomen covid-19 Covid-19-pandemin har tydliggjort de brister som finns inom den svenska äldre- omsorgen och som har varit kända . Inom ramen för uppdraget att föreslå en äldreomsorgslag ska utredaren definiera begreppet äldreomsorg i syfte att ge verksamheten ett tydligare uppdrag och innehåll. Regeringen bedömer att detta i sin tur kan bidra till bättre uppfyllelse av målen för den nationella äldrepolitiken. Utredaren ska även föreslå bestämmelser som reglerar en ordning för ett nationellt styrdokument för äldreomsorgen, en nationell omsorgsplan, samt överväga för- och nackdelar med att införa en sådan. Genom uppdraget att överväga och föreslå hur den medicinska kompetensen kan stärkas kan tillgången till god hälso- och sjukvård och medicinsk kompetens inom äldreomsorgen säkerställas. En viktig fråga under covid-19-pandemin har varit att många äldre levt i ensamhet och isolering. Regeringen har höjt statsbidraget till pensionärsorganisationerna och även fördelat till organisationer för insatser som bidrar till att motverka ofrivillig ensamhet hos äldre. Satsningarna har medverkat till att bryta isolering bland äldre. För personer med funktionsnedsättning som är beviljade LSS-insatser har möjligheten att delta i daglig verksamhet varit viktig för att bryta isolering. Det kan konstateras att många kommuner har försökt att hitta alternativa lösningar när verksamheten ställts in på grund av covid-19-pandemin. Regeringen har också förtydligat villkoren för habiliteringsersättning vilket inneburit att deltagare i daglig verksamhet getts möjligheter att få ersättning även som verksamheten varit stängd. Vidare har regeringen beslutat om förordningen (SFS 2020:1003) om statsbidrag för kostnader som avser personlig skyddsutrustning för personliga assistenter till följd av sjukdomen covid-19 för att göra det möjligt att betala ut bidrag till personlig skyddsutrustning för personliga assistenter. Arbetslösheten har ökat under pandemin, men det har inte inneburit någon ökning av antalet individer som behöver ekonomiskt bistånd. Regeringens vidtagna åtgärder, exempelvis generösare villkor i arbetslöshetsförsäkringen, fler arbetsmarknadspolitiska insatser, ökat antal studieplatser etc. kan vara en förklaring till detta. Det kan även bero på att det finns en fördröjning , vilket innebär att biståndsbehov inte uppstår vid ändrade inkomstförhållanden. Konsekvenserna av covid-19-pandemin på individ- och familjeomsorgen är svårbedömda, delvis på grund av begränsningar och brister i den nationella socialtjänststatistiken. Den höga arbetsbelastning som utbrottet av covid-19 har orsakat vid de statliga myndigheterna inom vård och omsorg har i vissa fall fördröjt arbetet med pågående regeringsuppdrag. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Regeringens bedömning är att de insatser som gjorts när det gäller omsorg om äldre har bidragit till måluppfyllelse. återstår fortsatta utmaningar inom en rad områden. Fortsatta utmaningar inom demensområdet Regeringens bedömning är att genomförda insatser inom demensområdet bl.a. har främjat målen att kvinnor och män med demenssjukdom, sjukdomen till trots, ska kunna åldras i trygghet och så långt som det är möjligt med ett bibehållet oberoende. Vidare bedömer regeringen att insatserna bidragit till målen att kvinnor och män med demenssjukdom ska kunna leva ett aktivt liv, ha inflytande i samhället och över sin vardag. Satsningen på 610 miljoner har gett landets kommuner möjlighet att använda medel för att öka kvaliteten i vården och omsorgen om personer med demens- sjukdom. Regeringens satsningar har även bidragit till att ge kommuner förutsättningar att förbättra samverkan, använda kvalitetsregister för förbättringsarbeten samt öka kunskapen om demenssjukdom bland personal, anhöriga och beslutsfattare. Det finns dock fortfarande brister i vården och omsorgen om personer med demenssjukdom. Regeringen vill fortsätta att stärka kommunernas förutsättningar för att kunna ge en god vård och omsorg om personer med demenssjukdom. Tillgången till särskilda boendeformer kan förbättras Tillgången till särskilda boendeformer för äldre bidrar till att äldre kan leva ett aktivt liv, ha inflytande i sin vardag och åldras i trygghet. Efterfrågan på stödet för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer är fortsatt stort. Många äldre är ensamma och socialt isolerade i sina bostäder, vilket kan bidra till psykisk och fysisk ohälsa. Boendeformen biståndsbedömt trygghetsboende förväntas komplettera utbudet för den grupp äldre som framför allt har behov av trygghetsskapande insatser och social samvaro i sitt boende. Den infördes och bostads- marknadsenkät visar att fler kommuner infört boendeformen jämfört med enkäten . finns fortsatta utmaningar i fråga om särskilda boendeformer för äldre, t.ex. det faktum att väntetiden till särskilt boende har ökat det och varierar stort mellan kommunerna. Långtifrån alla äldre erbjuds riskförebyggande åtgärder Genom att stödja som bidrar regeringen till det riskförebyggande arbetet inom äldreomsorgen, t.ex. när det gäller att förebygga undernäring, trycksår och nedsatt munhälsa samt förbättra äldres läkemedels- användning. hade fortsatt uppdrag att arbeta med fallprevention. Dessa satsningar har bl.a. bidragit till att äldre har tillgång till en god vård och omsorg samt en vård och omsorg som är både jämställd och jämlik. Fler äldre skulle kunna få riskförebyggande åtgärder i särskilt boende. Fallolyckorna skulle kunna minska ytterligare för att undvika ofta allvarliga konsekvenser för enskilda äldre, men även för att minska de stora samhällskostnader som dessa olyckor medför. Även om kvaliteten i läkemedels- behandlingen fortsätter att förbättras, återstår utmaningar inom området. Det finns exempelvis fortsatt stora skillnader mellan landets kommuner i fråga om förskrivning av olämpliga läkemedel. Fortsatta satsningar på bemanning och kompetens är viktigt Personal med rätt kompetens bidrar bl.a. till att äldre kan leva ett aktivt liv, ha inflytande och åldras i trygghet.