prop · H9031 · 2021-09-20 00:00:00 — Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Det kommande förslaget bör träda i kraft och tillämpas från den , avseende ägarförändringar som sker efter . Det kommande förslaget bedöms öka skatteintäkterna med 2022, vilket motsvarar det skattebortfall som bedöms skulle uppstå utan den föreslagna ändringen. Skatt på konsumtion m.m. – energi- och miljöskatter 11.12Skärpt miljöstyrning i bonus–malus-systemet Regeringens bedömning: Den nedre gränsen för när det förhöjda koldioxid- beloppet tas ut bör sänkas från koldioxid per kilometer. Gränsen för när den högre nivån på det förhöjda koldioxidbeloppet tas ut bör sänkas från per kilometer. Detta innebär att för bensin- och dieseldrivna lätta fordon blir koldioxidbeloppet från det att fordonet blir skattepliktigt summan av –per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver och upp till och med , och –per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver . Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: För att nå målet att minska växthusgas- utsläppen från inrikes transporter till 2030 jämfört med och att nå noll nettoutsläpp av växthusgaser , behöver omställningen till en fossiloberoende fordonsflotta påskyndas. Reduktionsplikten och koldioxidskatten är centrala styrmedel för att nå dessa mål. Bonus–malus-systemet är ett komplement till dessa och syftar till att öka andelen miljöanpassade lätta fordon i nybilsförsäljningen. Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 13.26) att bonus–malus-systemet löpande kommer att analyseras och systemet vid behov justeras, samt att regeringen avsåg återkomma till detta i budgetpropositionen . En grundläggande princip i bonus–malus-systemet är att intäkterna ska täcka kostnaderna. Att systemet är självfinansierat och därigenom inte belastar de offentliga finanserna är en viktig utgångspunkt. Ett underskott i systemet innebär en netto- subventionering av nybilsköp. Andelen laddbara bilar i nybilsförsäljningen ökar just nu snabbt vilket är positivt för omställningen av fordonsflottan men också en indikation på att den tekniska utvecklingen går framåt och att laddbara fordon blir mer Av dessa skäl behöver bonus–malus-systemet kontinuerligt anpassas i takt med den tekniska utvecklingen. Till följd av utvecklingen på nybilsmarknaden och för att stärka miljöstyrningen bör den nedre gränsen för när det förhöjda koldioxidbeloppet tas ut sänkas från 90 till Gränsen för när den högre nivån på det förhöjda koldioxid- beloppet tas ut bör sänkas från per kilometer. Detta stärker den långsiktiga finansieringen av klimatbonusen och innebär för bensin- och dieseldrivna lätta fordon att koldioxidbeloppet från det att fordonet blir skattepliktigt bör vara summan av per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver och upp t.o.m. och per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver . Vad gäller klimatbonus översteg sökta belopp vad som var beräknat och utbetalningarna stoppades . Prognoserna för bonusen är mycket osäkra. Regeringen följer därför utvecklingen noga och kommer att tillskjuta mer medel för bonusen om det krävs. För att följa utvecklingen när det gäller efterfrågan på klimatbonusbilar, begränsa kostnadsökningen för klimatbonusen och stärka miljö- styrningen har regeringen för avsikt att göra följande ändringar som bör kunna träda i kraft . Koldioxidgränsen för bonus bör sänkas från koldioxid per kilometer. Det lägsta bonusbeloppet bör sänkas från till . Detta gäller dock inte för fordon som är utrustade med teknik för drift med annat gasbränsle än gasol. bör det högsta bonus- beloppet för fordon med utsläpp över noll sänkas till . Den nuvarande bestämmelsen om att bonus till ett företag får uppgå högst till det belopp som motsvarar av prisskillnaden mellan bilens nypris och nypriset för närmast jämförbara bil, om bilens nypris är högre än nypriset för den närmast jämför- bara bilen, bör slopas. Det bör även införas ett tak som innebär att bonus inte ges för bilar med nypris . I takt med den tekniska utvecklingen väntas antalet sålda bilar med låga utsläpp öka ytterligare 2023. Därför bör följande ändringar som kan träda i kraft göras. Det högsta bonusbeloppet, som ges till fordon som släpper ut noll gram koldioxid per kilometer, bör sänkas till . bör koldioxidgränsen för bonus sänkas från kol- dioxid per kilometer och det högsta bonusbeloppet för fordon med utsläpp över noll sänkas till . Ändringarna av klimatbonus kommer att införas i förordningen (2017:1334) om klimatbonusbilar. Ändringarna bör gälla för fordon som blir skattepliktiga respektive ställs på fr.o.m. den dag då ändringarna i vägtrafikskattelagen (2006:227) respektive förordningen om klimatbonusbilar träder i kraft. Det kommande förslaget avseende höjd malus bedöms öka skatteintäkterna med 2022, 2023 och 2024. Den varaktiga effekten bedöms uppgå till . De föreslagna ändringarna i förordningen om kilmatbonusbilar beräknas därutöver innebära vissa mindre anslagsbesparingar. Ändringarna i sin helhet bedöms innebära att intäkterna kommer att täcka kostnaderna . Med en snabbt ökande andel laddbara bilar i nybilsförsäljningen bedöms behovet av ekonomiskt stöd för inköp minska som kostnaden för stödsystemet successivt ökar. En kontrollstation för bonus–malus- systemet bör genomföras , vilket innebär att balansen mellan intäkter från malus och utgifter för bonus åter igen ses över. Om översynen visar att en obalans föreligger inleds arbete för att justera systemet. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag om höjd malus . Det kommande förslaget bör kunna träda i kraft . Regeringens bedömning: Skatten på avfallsförbränning bör förutom den årliga omräkningen med hänsyn till konsumentprisindex (KPI) även räknas om med beaktande av bruttonationalprodukten genom ett tillägg till KPI-utvecklingen. Denna åtgärd bör kunna träda i kraft för att kunna tillämpas . Skälen för regeringens bedömning: Skatt tas ut på avfall som förs in till avfalls- eller samförbränningsanläggningar. Skatten trappas gradvis upp och ska omräknas för att beakta KPI-utvecklingen. För att utöver detta beakta den reala utvecklingen av bruttonationalprodukten anser regeringen att skattesatsen ska räknas om genom ett schabloniserat tillägg till KPI-utvecklingen. Detta gör att omräkningen utformas på liknande sätt som t.ex. gäller för uppräkningen av skiktgränsen för statlig inkomstskatt. En sådan åtgärd bör kunna träda i kraft för att kunna tillämpas fr.o.m. . Den offentligfinansiella effekten av en BNP-indexering av avfallsförbränningsskatten uppskattas till ca 2023. Skatt på konsumtion m.m. – övriga punktskatter 11.14BNP-indexering av skatten på kemikalier i viss elektronik Regeringens bedömning: Skatten på kemikalier i viss elektronik bör förutom den årliga omräkningen med hänsyn till KPI även räknas om med beaktande av bruttonationalprodukten genom ett tillägg till KPI- utvecklingen. Denna åtgärd bör kunna träda i kraft för att kunna tillämpas . Skälen för regeringens bedömning: Lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik trädde i kraft och skatt enligt lagen började tas ut fr.o.m. . Från och med räknas skattebeloppen i lagen om utifrån förändringar i KPI. Omräkningen inkluderar även taket för skattebelopp per vara. För att beakta den reala utvecklingen av bruttonationalprodukten anser regeringen att skattesatsen ska räknas om genom ett schabloniserat tillägg till KPI-utvecklingen. Detta gör att omräkningen utformas på liknande sätt som t.ex. gäller för uppräkningen av skiktgränsen för statlig inkomstskatt. En sådan åtgärd bör kunna träda i kraft för att kunna tillämpas fr.o.m. . Den offentligfinansiella effekten av en BNP- indexering av skatten på kemikalier i viss elektronik uppskattas till ca 2023. 11.15Utvärdering av skatten på kemikalier i viss elektronik Lagen (2016:1067) om skatt på kemikalier i viss elektronik trädde i kraft och skatt enligt lagen började tas ut fr.o.m. . I förarbetena till lagen angav regeringen att skatten och dess utformning bör ses över och uppdateras med jämna mellanrum (prop. 2016/17:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.16.3.1). har därefter tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att genomföra en utvärdering av kemikalieskatten (bet. 2017/18:SkU10 punkt 7, rskr. 2017/18:199). Enligt tillkännagivandet är det angeläget att regeringen följer utvecklingen på området och att det görs en utvärdering av samhällsekonomiska och andra effekter av kemikalieskatten (bet. 2017/18:SkU10 s. 36). Regeringen beslutade att ge och Kemikalieinspek- tionen i uppdrag att utvärdera skatten utifrån dess samhällsekonomiska effekter, den administrativa bördan, vilka ämnen som omfattas av lagen samt lagens bilaga (Fi2019/04008). Resultatet av utvärderingen redovisades i två rapporter. Den första delen redovisades och innehåller myndigheternas bedömning. Den andra delen redovisades, efter att myndigheterna ansökt om och beviljats förlängd svarstid, och innehåller förslag till förändringar. Den utvärdering som efterfrågades i det ovan nämnda tillkännagivandet från är därmed genomförd. Regeringen anser att tillkännagivandet är slutbehandlat. Regeringens bedömning: Reklamskatten bör avskaffas . Skälen för regeringens bedömning: reklamskatteutredning föreslog i sitt betänkande Avskaffa reklamskatten! (SOU 1997:53) ett avskaffande av lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. Regeringen uttalade ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150 s. 177) att den ansåg att reklamskatten bör avskaffas. Det konstaterades dock att det saknades förutsätt- ningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. tillkännagav för regeringen att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budget- beredning (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201). Därefter har ett flertal successiva steg vidtagits för att avskaffa reklamskatten. Detta har primärt skett genom att skattesatsen har sänkts och att gränsen för redovisningsskyldighet har höjts. Exempelvis föreslog regeringen i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, avsnitt 12.15) en sänkning av skattesatsen till och en höjning av gränsen för redovisningsskyldighet till . Ändringarna trädde i kraft . Spridningen av covid-19 har, utöver betydande humanitära konsekvenser, även haft betydande ekonomiska konsekvenser för företag och föreningar. En kategori som har drabbats särskilt hårt är idrottsföreningar som gått miste om avsevärda belopp i bl.a. biljettintäkter och till följd av inställda evenemang. Under aktuella förhållanden är det därför angeläget med reformer som förbättrar idrottsföreningarnas ekonomiska ställning. Ungefär 1 600 ideella idrottsföreningar är skattskyldiga för reklamskatt. Mot bakgrund av att dessa utgör en betydande andel av det totala antalet skattskyldiga bedömer regeringen att ett avskaffande av reklamskatten är en reform som särskilt skulle gynna denna sektor. Ett avskaffande skulle också innebära en minskad administrativ börda för dessa föreningar. I samband med tidigare reformer att successivt avskaffa reklamskatten har regeringen ansett att det – med beaktande av behovet av andra angelägna reformer – inte har funnits ekonomiskt utrymme att helt avskaffa skatten (se bl.a. prop. 2019/20:1 Förslag till statens budget , finans- plan och skattefrågor, avsnitt 12.15). Den aktuella situationen har dock ökat angelägenheten av ett avskaffande. Regeringen bedömer därför att det nu finns förutsättningar att avskaffa reklamskatten helt, i linje med tillkännagivande. Reklamskatten bör avskaffas fr.o.m. . har remitterat promemorian Avskaffad reklamskatt som innehåller ett sådant förslag. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Det kommande förslaget bedöms minska skatteintäkterna med ca 2022. tillkännagivande är inte slutbehandlat. 11.17Höjd skatt på alkohol Regeringens bedömning: Alkoholskatten bör höjas . Skälen för regeringens bedömning: Den svenska alkoholpolitikens mål är att främja folkhälsan genom att minska de medicinska och sociala skadorna av alkohol (prop. 2010/11:47, bet. 2010/11:SoU8, rskr. 2010/11:203). Den bygger på kunskapen om att minskad total konsumtion leder till minskade alkoholskador i befolkningen. Sambandet mellan pris på alkohol och konsumtion av alkohol medför att efterfrågan på alkoholprodukter tenderar att minska när priset på alkohol ökar. Alkoholskatten utgör därför ett viktigt alkoholpolitiskt instrument. Höjd skatt på alkohol bidrar till att uppnå alkoholpolitikens mål och därmed också till att främja en god hälsa i befolkningen. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 13.33) bedömde regeringen att alkoholskatten bör höjas fr.o.m. och angav att den avser att återkomma med ett förslag om detta i budgetpropositionen . Det kommande förslaget bedömdes öka skatteintäkterna med ca 2023. Dessa bedömningar kvarstår. Vid förändringar i skatten på alkohol måste hänsyn tas till eventuella effekter på den oregistrerade delen av alkoholkonsumtion (resandeinförsel, smuggling, internethandel och hemtillverkning). En för stor skatte- höjning kan riskera att öka den oregistrerade konsumtionen. Den tidigare aviserade skattehöjningen är därför relativt låg och understiger de beräknade förändringarna i konsumentprisindex sedan den senaste höjningen 2017. Även med den aviserade höjningen beräknas det reala priset på alkohol, vid antagande om fullt prisgenomslag, att sjunka . Det bedöms därmed på finnas både behov av och utrymme för en väl avvägd ytterligare höjning av alkoholskatten. Regeringen anser därför att alkoholskatten bör höjas ytterligare, men att denna höjning bör ske fr.o.m. . Regeringen avser att återkomma till med ett förslag enligt ovanstående. Det kommande förslaget bedöms öka skatteintäkterna med ca 2024. 11.18Höjd skatt på tobak Regeringens bedömning: Tobaksskatten bör höjas . Skälen för regeringens bedömning: Ett övergripande mål för samhället och regeringen är att främja folkhälsan. Pris- och beskattningsåtgärder lyfts i Världshälso- organisationens ramkonvention om tobakskontroll fram som viktiga och effektiva medel för att sänka tobakskonsumtionen, speciellt bland unga. Den totala tobaks- konsumtionen tenderar att minska när priset ökar. Senast tobaksskatten höjdes förutom de årliga indexomräkningarna var . har flera av grannländer höjt skatten, i vissa fall . Enligt en rapport från Europeiska kommissionen 2020 har den svenska tobaksskatten närmat sig genomsnittet inom EU och i förhållande till invånarnas köp- kraft har bland de lägsta cigarettpriserna i EU. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 13.34) bedömde regeringen att tobaksskatten bör höjas fr.o.m. och angav att den avser att återkomma med ett förslag om detta i budgetpropositionen . Det kommande förslaget bedömdes öka skatteintäkterna med ca 2023. Dessa bedömningar kvarstår. Det bedöms dock finnas ett visst behov av en väl avvägd ytterligare höjning av tobaksskatten. Vid förändringar i skatten på tobak måste dock hänsyn tas till eventuella effekter på den oregistrerade delen av tobaks- konsumtion (resandeinförsel och smuggling). En för stor prisökning kan leda till ökad resandeinförsel och smuggling. Regeringen lämnade en proposition till om producent- ansvar och straffansvar för nedskräpning (prop. 2020/21:198). Ett förslag i den propositionen är införandet av en möjlighet att meddela föreskrifter om att producenter ska betala avgift för att täcka det allmännas kostnader för hantering av avfall som skräpats ned och information om nedskräpning eller på annat sätt ansvara ekonomiskt för avfallshantering och information om sådan hantering. Propositionen har ännu inte behandlats av och utformningen av föreskrifterna är inte beslutad. I den promemoria från som föregick propositionen (Genomförande av EU:s engångsplastdirektiv och andra åtgärder för en hållbar plastanvändning, M2020/02035) fanns dock ett förslag till förordning enligt vilken avgiften avsåg bl.a. tobaksvaror med filter. Eftersom en sådan avgift sannolikt kommer att medföra en prisökning på produkterna minskar möjligheterna att höja skatten utöver vad som har aviserats eftersom en för stor prisökning riskerar att leda till ökad resandeinförsel och smuggling. Det bedöms dock finnas ett visst utrymme för en skattehöjning 2024. Med beaktande av detta anser regeringen att tobaksskatten bör höjas ytterligare, men att höjningen bör vara begränsad och ske fr.o.m. . Regeringen avser att återkomma till med ett förslag enligt ovanstående. Det kommande förslaget bedöms öka skatteintäkterna med ca 2024. 11.19En skatt på kemikalier i kläder och skor införs inte Regeringens bedömning: Det bör inte införas en skatt på kemikalier i kläder och skor. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle analysera och lämna förslag på hur en skatt på skadliga kemikalier i kläder och skor kan utformas. Syftet med skatten skulle vara att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från kläder och skor. Vid utformningen av skatten skulle utredaren även beakta risken att skadliga kemikalier hamnar i naturen och där ger upphov till skadlig inverkan på miljön. Utredningen om skatt på skadliga kemikalier i kläder och skor överlämnade betänkandet Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier (SOU 2020:20) till regeringen . Betänkandet har skickats på remiss. Även om många remissinstanser stödde syftet med skatten var en klar majoritet av remissinstanserna negativa till utformningen av förslaget. Förutom branschorganisationer och företag inom textil- och modeindustrin var bl.a. , och Kemikalie- inspektionen negativa. Även regeringen ser flera praktiska problem med att genomföra förslaget. Förändrade tullregler har skapat svårigheter att få förslaget att fungera vid privatimport från länder utanför EU. Med de svårigheter som förslaget innebär när det gäller privatimport bedöms det i det här konjunkturläget inte lämpligt att införa en skatt på kemikalier i kläder och skor som klädindustrin är inne i en strukturomvandling. Dessutom har nya eller planerade regler kring de skadliga ämnen som omfattas av förslaget gjort att behovet av en skatt har minskat. Regeringen har därför inte för avsikt att lägga fram något förslag på en skatt på kemikalier i kläder och skor. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget, finans- plan och skattefrågor, avsnitt 13.35) gjorde regeringen bedömningen att en skatt på kemikalier i kläder och skor borde införas fr.o.m. . Skatteintäkterna bedömdes öka med ca 2022. I denna proposition återtas aviseringen, vilket minskar skatteintäkterna med samma belopp. Skatt på konsumtion m.m. – mervärdesskatt 11.20Mervärdesskatteundantag för vissa inköp av EU-organ med anledning av covid-19 Regeringens bedömning: Det bör införas undantag från och i vissa fall rätt till återbetalning av mervärdesskatt vid inköp av varor och tjänster som görs av EU-organ i syfte att hantera covid-19. Det kommande förslaget bör träda i kraft men tillämpas . Skälen för regeringens bedömning: Europeiska unionens råd har beslutat rådets direktiv (EU) 2021/1159 av om ändring av direktiv /112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller tillfälliga undantag för import och vissa leveranser, med anledning av covid-19-pandemin. Direktivet innebär i huvudsak att inköp som görs av EU-organ i syfte att hantera pandemin antingen ska undantas från mervärdesskatt eller medföra en rätt till återbetalning av mervärdesskatt. Direktivet medför även att undantag från mervärdesskatt ska gälla vid importer som EU-organ gör för sådana ändamål. Undantagen och rätt till återbetalning ska gälla när EU-organ skänker varorna och tjänsterna till en tredje part. Genomförandet av direktivet förutsätter förändringar av svensk lagstiftning. Förslaget bedöms minska skatteintäkterna med 2021 på sådana transaktioner där sålt varor till ett EU-organ i syfte att hantera covid-19 och som sedan skänkts till . Den mervärdesskatt som erhållit ska enligt förslaget betalas tillbaka vilket innebär minskade mervärdesskatteintäkter för . och så länge pandemin fortgår bedöms inga fler transaktioner uppstå där svensk mervärdesskatt skulle ha tagits ut men som undantas i och med förslaget. Förslaget bedöms således inte påverka skatteintäkterna och så länge pande- min fortgår. är det svårt att bedöma framtida behov eftersom det är ovisst hur pandemin utvecklas. Om nya behov och andra förutsättningar skulle uppstå skulle ytterligare transaktioner kunna komma att påverkas. har remitterat promemorian Nya mervärdesskatteregler om vissa förvärv som görs av EU-organ med anledning av covid-19-pandemin. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Det kommande förslaget bör träda i kraft men tillämpas fr.o.m. . 11.21Höjd omsättningsgräns för mervärdesskatt Regeringens bedömning: Omsättningsgränsen för befrielse från mervärdesskatt bör höjas från till per beskattningsår. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Det är angeläget att förenkla för de minsta företagen. Ett sätt att göra detta är att höja omsättningsgränsen för befrielse från mervärdesskatt. För företag och andra aktörer med en liten omsättning innebär administrationen av mervärdesskatten en avsevärd arbetsbörda. Det är därför rimligt att beskattningsbara personer med mycket begränsad omsättning inte behöver ta in och redovisa mervärdesskatt på sin försäljning. En höjning av omsättningsgränsen medför en förenkling för små företag som inte längre behöver vara registrerade och deklarera mervärdesskatt. behöver inte heller administrera deklarationer och betalningar för sådana företag. För att minska den administrativa bördan för små företag med liten omsättning bör den nuvarande gränsen på därför höjas till per beskattningsår. Höjningen ligger inom ramen för vad som är tillåtet enligt mervärdesskattedirektivet. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Det kommande förslaget bedöms minska skatteintäkterna med ca och med ca 2023 respektive 2024. 11.22Ytterligare sänkt mervärdesskatt på vissa reparationer Regeringens bedömning: Mervärdesskatten på reparationer av cyklar, skor, lädervaror, kläder och hushållslinne bör sänkas från till . Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Det är angeläget att produkter och råvaror används på ett effektivt och hållbart sätt. Att reparera och återanvända varor är allmänt sett bättre ur miljösynpunkt än att köpa nya varor. I och rådets direktiv /98/EG om avfall och upphävande av vissa direktiv framhålls att förebyggande av avfall ska prioriteras för lagstiftning och politik som rör hantering av avfall. Användandet av resurser bör således ske återhållsamt. Ett varaktigt användande av redan tillverkade varor bör främjas. Europeiska kommissionen har också i sitt meddelande om cirkulär ekonomi (COM[2015] 614/2) framhållit att medlemsstaterna har en viktig roll i att uppmuntra till återanvändning och reparation. Det är därför angeläget att få fler att laga eller ändra redan tillverkade varor i stället för att köpa nytt. Det är enligt mervärdesskattedirektivet möjligt att tillämpa en reducerad skattesats på reparationer av vissa varor. En reducerad skattesats är ett sätt att ge incitament till att i större utsträckning köpa tjänster som innebär att redan tillverkade varor lagas eller ändras. sänktes därför skattesatsen i för reparationer av cyklar med tramp- eller vevanordning, skor, lädervaror, kläder och hushållslinne från till .