prop · H9031d25 · 2021-09-20 00:00:00 — Medlen kommer till största delen fördelas mellan medlemsstaterna baserat på storleken på deras handel med och fisket i exklusiva ekonomiska zon. Mot denna bakgrund upprättas ett särskilt anslag för detta ändamål under utgiftsområde 24 Näringsliv. Målet för en sammanhållen landsbygdspolitik är en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. Den sammanhållna landsbygdspolitiken ska ses som en plattform utifrån vilken beslut och åtgärder för att göra det möjligt att bo, leva och arbeta på landsbygderna ska utformas. En bredd av insatser inom många politikområden är viktiga för att uppnå målet för den sammanhållna landsbygdspolitiken. I linje med regeringens proposition om en sammanhållen politik för landsbygder (prop. 2017/18:179) är det fortsatt viktigt att insatser inom många politikområden tar hänsyn till landsbygdernas olika behov. Regeringen föreslår därför satsningar på landsbygder inom flera politikområden. Landsbygdspolitiken och den regionala utvecklingspolitiken har båda geografiska områden som utgångspunkt där sektorssamordning och flernivåsamverkan är centrala. Den fortsatta utvecklingen av den sammanhållna landsbygdspolitiken och regionala utvecklingspolitiken ska samordnas och insatser ska komplettera och förstärka varandra. Regionerna och och statliga myndigheter har viktiga roller i genomförandet av båda dessa politikområden. En viktig del i genomförandet av både den regionala utvecklingspolitiken och landsbygdspolitiken är att de statliga myndigheternas roll för att skapa förutsättningar för hållbar utveckling i landsbygder är tydlig. Den statliga närvaron är viktig för att upprätthålla legitimitet och förtroende för statsförvaltningen. En fortsatt utvidgning av det statliga servicekontorsnätet är viktig för att förbättra tillgången till statlig service på flera platser i landet (utg.omr. 2 avsnitt 4). Tillgänglighet, genom ett transportsystem och en bredbandsinfrastruktur som är robusta, användbara, tillförlitliga och långsiktigt hållbara, är en förutsättning för att främja näringslivsutveckling samt för att människor ska kunna leva och verka i hela landet. Regeringen fortsätter med satsningar på hållbara transporter och bredbandsutbyggnad i landsbygderna (utg.omr. 22 avsnitt 3.3 och 4.5). 2021/22:1 Utgiftsområde 23 Inom utgiftsområde 19 Regional utveckling föreslår regeringen flera insatser som har betydelse för landsbygdspolitiken. Regeringen föreslår att medel tillförs ett särskilt investeringsbidrag till drivmedelsstationer i områden där servicen är gles (utg.omr. 19 avsnitt 2.8). Regeringen föreslår att medel tillförs för att fördela statsbidrag till 39 gles- och landsbygdskommuner. Syftet är att stärka kommunernas förutsättningar att stödja utvecklingen av näringsliv och företagsklimat. Regeringen föreslår en särskild satsning på ekonomiskt stöd till kommuner med få invånare eller som har särskilda utmaningar. Stöder ska användas för de ändamål som kommunerna anser bäst gynnar sina invånare (utg.omr. 25 avsnitt 2.8.5). 2.8.2En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja I livsmedelsstrategin fastställs målet om en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås. Regeringen genomför en rad satsningar genom handlingsplanen del 2 och 3 för att påverka utvecklingen mot livsmedelsstrategins mål, såsom förenkling genom utveckling av , analys av kompetensförsörjningsbehov och genomförandet av åtgärder samt satsningar på att öka livsmedelsexporten. De regler och villkor som gäller för livsmedelskedjans företag har som syfte att säkra till exempel miljö, hälsa och djurvälfärd men kan medföra omfattande administration och kostnader för företag och enskilda. Det är därför viktigt att utformningen och tillämpningen av regler och villkor är effektiv och enkel. Regeringen avser fortsatt att verka för att berörda myndigheter beaktar stärkt konkurrenskraft för företagen i sitt arbete med att utforma och tillämpa regler och villkor för att livsmedelskontrollen ska bli likvärdig och välfungerande i hela . Regeringen prioriterar att företagen har rimliga möjligheter att uppfylla de krav som ställs och att processer för tillståndsgivning är snabba och effektiva. Den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) har under innevarande period präglats av hög komplexitet med ett stort antal åtgärder, vilket har bidragit till svårigheter för både berörda myndigheter och stödmottagare. På grund av detta har även möjligheterna att på ett ändamålsenligt sätt nå målen för GJP försvårats. Regeringen har identifierat att ett problem i innevarande period bl.a. varit de områden där det finns överlappande stöd som hanteras både nationellt och inom GJP. Mot bakgrund av detta gör regeringen bedömningen att antalet åtgärder inom GJP behöver minska under nästa period, så att GJP ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Regeringen har identifierat flera åtgärder som hanteras inom GJP men som bättre lämpar sig för nationellt genomförande och på så sätt kan komplettera åtgärderna i GJP. Dessa åtgärder bör hanteras genom nationella stöd. Därför tillför regeringen medel för åtgärder 2023–2027 som kan genomföras såväl inom GJP som nationellt. Totalt för nästa programperiod kommer det att finnas – per programår – för åtgärder inom GJP:s andra pelare och nationella åtgärder som kompletterar GJP. I det beloppet ingår EU-medel och svenska medel tillförda i tidigare budgetpropositioner och de medel som tillförs i denna budgetproposition. Regeringen avser att besluta om en strategisk plan med åtgärder, budget, och modell för genomförande för den framtida jordbrukspolitiken för åren 2023– 2021/22:1 Utgiftsområde 23 Planen ska lämnas till kommissionen för godkännande Åtgärderna ska bidra till livsmedelsstrategins mål om en ökad konkurrenskraft som relevanta nationella miljömål nås. I arbetet med att behålla goda djurhälsa är bekämpning av smittsamma djursjukdomar en viktig del. Därför föreslår regeringen att ytterligare resurser tillförs för åtgärder att bekämpa framför allt senaste årets utbrott av fågelinfluensa. Subventioner av kostnader för analyser av trikiner och cesium i vildsvinskött är en åtgärd som bedöms öka incitamenten för jägare att skjuta fler vildsvin. För regeringen är det viktigt att subventionerna kan handläggas på ett resurseffektivt sätt och enkelt komma jägarna till del för att öka avskjutningen. Därför föreslår regeringen en förstärkt satsning på subventioner –2025. Inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken fortsätter att arbeta för ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbart fiske. Goda och långsiktiga förutsättningar är viktiga för en konkurrenskraftig fiskerinäring och dess företag i , inte minst för det kustnära fisket. Det är helt avgörande att åtgärder och beslut baseras på de vetenskapliga råden och när osäkerhet råder bör, i enlighet med grundförordningen för EU:s gemensamma fiskeripolitik (och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av om den gemensamma fiskeripolitiken), försiktighetsansatsen tillämpas. Åtgärder för att återuppbygga torskbestånd i och det europeiska ålbeståndet är särskilt viktiga. Stöd till fortsatt utveckling och användning av selektiva och skonsamma fiskeredskap är viktigt för att minimera fiskeverksamhetens negativa inverkan på den miljön och för att underlätta genomförandet av landningsskyldigheten. Regeringen fortsätter även arbetet med att införa nödvändiga regleringar avseende fiske, inklusive bottentrålning, för att nå bevarandemålen i skyddade områden och föreslår ytterligare resurser för detta arbete (se utg.omr. Inom EU verkar också regeringen för ett kontrollsystem som är effektivt, proportionerligt, ändamålsenligt och anpassat till den gemensamma fiskeripolitiken, bland annat genom ny teknik. Regeringen bedömer vidare även att arbetet med den nationella fiskerikontrollen behöver förstärkas och föreslår ytterligare resurser till både Havs- och vattenmyndigheten och . Kontrollen för att stoppa illegalt fiske stärks, utan att öka den samlade administrativa bördan för företagen (se utg.omr. 20 och utg.omr. 6 avsnitt 4). Regeringen föreslår också ytterligare resurser till Havs- och vattenmyndigheten för genomförandet av försök med kamerabevakning av fiskefartyg. Regeringen föreslår också ytterligare resurser i syfte att öka överlevnaden av ål genom att ersätta yrkesfiskare för att flytta och återutsätta fångster av ål som annars inte överlevt sin vandring pga. kraftverksturbiner m.m. samt för att genomföra en oberoende, internationell utvärdering av den svenska ålförvaltningen (se utg.omr. Övergripande prioriteringar och mål för det svenska havs-, fiskeri- och vattenbruksprogrammet för perioden –2027 ska vara att understödja genomförandet av EU:s gemensamma fiskeripolitik och dess långsiktiga mål om ett hållbart fiske och vattenbruk samt relaterade miljömål och delar av EU:s integrerade havspolitik. Programmet ska även understödja återhämtningen av de delar av fiskenäringarna som drabbats av den pågående pandemin. Av betydelse är också åtgärder som syftar till att korrigera marknadsmisslyckanden, som bidrar till att uppfylla livsmedelsstrategins och landsbygdspolitikens mål. Regeringen anser att det är viktigt att programmet är fokuserat och effektivt med färre åtgärder jämfört med nuvarande program. I syfte att snabba på utvecklingen av ett hållbart vattenbruk föreslår regeringen ytterligare 2021/22:1 Utgiftsområde 23 resurser för nationell medfinansiering av kommande havs-, fiskeri- och vattenbruksprogram. Svensk viltförvaltning ska vara adaptiv och ekosystembaserad som regionaliseringen fortsatt utvecklas. Förvaltningen måste bygga på vetenskapligt underlag och på att de människor och verksamheter som berörs uppfattar att den har legitimitet. Regeringen följer fortsatt utvecklingen av vildsvinspopulationen samt övrigt klövvilt och dess skador på gröda och skog liksom viltets involvering i trafikolyckor. I arbetet med utveckling av regler och villkor behöver de tre dimensionerna av hållbar utveckling – den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga – interagera eftersom dimensionerna är odelbara och inbördes beroende av varandra. En ökad livsmedelsexport är ett viktigt verktyg för att öka den svenska livsmedelsproduktionen. Därför fortsätter regeringen att satsa på att öka den svenska livsmedelsexporten inom ramen för livsmedelsstrategins handlingsplaner. Forskning och innovation är grundläggande för att bidra till en hållbar samhällsutveckling, inte minst för att åstadkomma ett hållbart och konkurrenskraftigt livsmedelssystem och genomföra livsmedelsstrategin. De stora satsningar som gjorts genom forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2020/21:60) bidrar till de areella näringarnas utveckling och konkurrenskraft. Även de satsningar som tidigare gjorts inom SLU fullföljs och förväntas bidra till detta syfte. Samlade insatser för kompetensförsörjning för aktörer på landsbygderna behövs. Kunskap och kompetens är en grund för hållbar tillväxt, entreprenörskap, förnyelse och innovation. De areella näringarna har behov av att rekrytera kompetens inom en rad centrala områden. Den högre utbildningen inom SLU bidrar till denna kompetensförsörjning. Den kombination av kunskap om ansvarsfullt brukande av naturresurserna som SLU:s utbildningar ger är även eftersökt generellt i omställningen av det svenska samhället i hållbar riktning. Regeringen föreslår nu en förstärkning av utbildningen av veterinärer och djursjukskötare där särskilt stor efterfrågan finns från både näringsliv, allmänhet och studenter. Förstärkningen bidrar till att motverka onödigt lidande för våra husdjur och lantbruksdjur. Förstärkningen sker successivt med 2022 . Fullt utbyggd innebär satsningen att ytterligare 40 veterinärer och 20 djursjukskötare kommer att utbildas . Utbyggnad av veterinärutbildningen kräver investering i nya lokaler, vilket möjliggörs med en satsning på 2022 och 2023, samt 2024. Satsningen på livslångt lärande fortsätter. En hållbar och konkurrenskraftig samhällsomställning förutsätter en långsiktigt stabil forskningsfinansiering, och kunskapsuppbyggnad och kunskapsförmedling behöver fungera i samverkan mellan olika parter och mellan olika finansiärer. Denna inriktning avspeglas exempelvis i de nationella forskningsprogrammen som drivs inom Formas, i enlighet med den beslutade forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2020/21:60). Inriktningen för skogspolitiken ligger fast. Den svenska skogspolitiken bygger på de jämställda målen om produktion och miljö. En grundläggande del av skogspolitiken är 2021/22:1 Utgiftsområde 23 skogsbrukets sektorsansvar och skogsägarnas frihet under ansvar. Äganderätten till skog behöver stärkas och värnas. Den svenska skogen och skogsnäringen spelar en stor roll för svensk välfärd och sysselsättningen i alla delar av landet. Skogen har en viktig roll i klimat- och miljöarbetet, för en växande cirkulär bioekonomi och för hållbar utveckling inklusive biologisk mångfald och sociala värden. Skogsnäringen står också för av totala varuexport och skapar jobb och tillväxt i hela landet. Den årliga avverkningsnivån har ökat och har alltmer närmat sig den årliga tillväxten tillgänglig för avverkning. förväntas den framtida efterfrågan på svensk biomassa öka kraftigt i takt med övergången till en mer cirkulär och biobaserad ekonomi i enlighet med beslutade klimatmål. Även biobaserade material bör återvinnas och bioekonomin utvecklas på ett sätt som är förenligt med arbetet för att nå andra miljö- och samhällsmål och med hänsyn till konsekvenserna för kolsänkor och biologisk mångfald . Det är av stor vikt att en hållbar skoglig tillväxt med god och säkerställd tillgång till biomassa från den svenska skogen kan öka, inom ramen för att de nationella miljömålen nås. I arbetet bör även skadeeffekterna av ett förändrat klimat såsom en högre andel växtskadegörare beaktas. För att förebygga, övervaka och bekämpa skogsskador föreslår regeringen att tillförs för att motverka utbrott av granbarkborre och andra skogsskador. Det nationella skogsprogrammet fortsätter att utvecklas. Regeringen bedömer att programmets olika insatser och dialog fortsatt bidrar till att främja en växande skogsnäring och ett hållbart skogsbruk. Programmet ska bygga på skogsvårdslagens (1979:429) två jämställda mål om produktion och miljö. Särskilt fokus ska läggas på goda villkor för företagande i skogssektorn. Det regionala arbetet med skogsprogram och strategier utgör en allt viktigare del i genomförandet av skogsprogrammet. har i sitt betänkande Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen (SOU 2020:73) lämnat en rad förslag som remissbehandlats och är under beredning i . Regeringen har för avsikt att lämna en proposition till i frågan. Regeringens satsningar med anledning av skogsutredningens förslag är av stor betydelse för det fortsatta arbetet med skogsprogrammet och ett flertal skogliga frågor. Markägare ska få ekonomisk kompensation för inskränkningar i ägande- och brukanderätten i den utsträckning som de har rätt till. Regeringen föreslår satsningar på en tydlig skogspolitik för biologisk mångfald, en växande cirkulär bioekonomi, minskad klimatpåverkan och klimatanpassning för att bidra till skogspolitikens jämställda mål om produktion och miljö. Med frivilligheten som grund och stärkt äganderätt, nya och utvecklade skydds- och ersättningsformer samt tydliga förutsättningar för brukande och bevarande. För satsningarna föreslås att tillförs . Ytterligare åtgärder beskrivs under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Staten ska vara föregångare i hållbart skogsbruk och visa stor naturhänsyn. Rennäringens behov av att delta mer aktivt i olika processer kring samhällsplanering och markutnyttjande inom renskötselområdet fortsätter att öka. Även behovet av anpassning till klimatförändringarna blir allt mer påtagligt. En viktig fråga för rennäringen är även samexistens med rovdjuren. Det är därför angeläget att berörda myndigheters och rennäringens arbete för att begränsa rovdjursskadorna till den 2021/22:1 Utgiftsområde 23 beslutade toleransnivån fortskrider. bör rennäringen kompenseras för de rovdjursskador som kvarstår genom ersättningen för rovdjursförekomst. Tabell 2.27 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 567 936 tkr prisnivå. 3Motsvarar 567 936 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Skälen för regeringens förslag Tabell 2.28 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:1 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Flytt av medel från sakanslag till förvaltningsanslag – Åtgärder som relaterar till skogsutredningen – Insatser för att förebygga, övervaka och bekämpa Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Anslaget ökas med för förvaltningskostnader för insatser för skogsbruket . I enlighet med gällande finansieringsprinciper minskas anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket för detta ändamål. För arbete med nekat avverkningstillstånd i fjällnära skog ökas anslaget med 2022. –2027 beräknas anslaget ökas med samma belopp. 2021/22:1 Utgiftsområde 23 För insatser för att förebygga, övervaka och bekämpa utbrott av granbarkborre och andra skogsskador ökas anslaget med 2022. beräknas anslaget ökas med samma belopp. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 . beräknas anslaget till respektive Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 2.29 Offentligrättslig verksamhet (intäkt – kostnad) (intäkt – kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) offentligrättsliga verksamhet utgörs av avgifter som tas ut för vissa ärenden enligt skogsvårdslagen (1979:429) och . bedriver uppdragsverksamhet som ska finansieras genom avgifter med full kostnadstäckning. Undantaget är vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Avgifterna får disponeras av . 2.9.21:2 Insatser för skogsbruket Tabell 2.31 Anslagsutveckling 1:2 Insatser för skogsbruket 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för stöd till vissa åtgärder inom skogsbruket och finansierar natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket och åtgärder för att anlägga och vårda ädellövskog. Anslaget får användas för att täcka utgifter för biotopskydd och naturvårdsavtal. Anslaget får även användas för utgifter för att upprätta renbruksplaner och till att medfinansiera skogsträdsförädling. 2021/22:1 Utgiftsområde 23 anslaget användas för vissa administrationskostnader hos . Anslaget får även användas till att stödja skogsägare som har drabbats av skogsbränderna 2018. Skälen för regeringens förslag Tabell 2.32 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:2 Insatser för skogsbruket Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Flytt av medel från sakanslag till förvaltningsanslag – Bidrag till Trästad – Åtgärder som relaterar till skogsutredningen Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. För finansiering av förvaltningskostnader för insatser för skogsbruket minskas anslaget med . I enlighet med gällande finansieringsprinciper ökas anslaget 1:1 för detta ändamål. För att öka kunskapen om träbyggande ökas anslaget med 2022 för bidrag till föreningen . För intrångsersättning till markägare som nekas tillstånd vid avverkning av fjällnära skog ökas anslaget med 2022. –2027 beräknas anslaget ökas med samma belopp. För övriga åtgärder som relaterar till skogsutredningen ökas anslaget med . –2027 beräknas anslaget ökas med samma belopp. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. Skälen för regeringens förslag: I hanteringen av vissa bidrag och ersättningar till skogsägare och för att skapa goda förutsättningar för fleråriga naturvårdsprojekt samt för ett effektivt genomförande av det nationella skogsprogrammet behöver ekonomiska åtaganden kunna ingås som medför utgifter . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. 2021/22:1 Utgiftsområde 23 Tabell 2.33 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket Tabell 2.34 Anslagsutveckling 1:3 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 168 222 tkr prisnivå. 3Motsvarar 172 080 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens veterinärmedicinska anstalts förvaltningsutgifter. Skälen för regeringens förslag Tabell 2.35 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:3 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Civilt försvar 2022–2023: Livsmedel och dricksvatten Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. För att intensifiera återuppbyggnaden av det civila försvaret i syfte att stärka totalförsvaret anser regeringen att medel för uppbyggnaden av en livsmedelsberedskap bör överföras till anslaget från anslaget 1:27 Åtgärder för beredskap inom livsmedels- och 2021/22:1 Utgiftsområde 23 Därför ökas anslaget med 2022 och 2023. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 . beräknas anslaget till respektive . Budget för avgiftsbelagd verksamhet (intäkt – kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Avgiftsintäkterna får disponeras av . 2.9.41:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet Tabell 2.37 Anslagsutveckling 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 113 587 tkr prisnivå. 3Motsvarar 113 588 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för ersättning för veterinär service. Anslaget får användas för utgifter för att minska veterinärkostnaderna för företag med avlägset belägen djurhållning avseende livsmedelsproducerande djur. 2021/22:1 Utgiftsområde 23 Skälen för regeringens förslag Tabell 2.38 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet . Budget för avgiftsbelagd verksamhet (intäkt – kostnad) (intäkt – kostnad) Av tabellerna ovan framgår Distriktsveterinärernas avgiftsbelagda verksamhet. Större delen av verksamheten är avgiftsfinansierad.