prop · H9031d26 · 2021-09-20 00:00:00 — 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Utgiftsområde 24 – Näringsliv Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................................. Mål för utgiftsområdet........................................................................................ Mål för näringspolitiken ..................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................................... 3.3.1Ramvillkor och väl fungerande marknader som stärker företags 3.3.2 Stärkta förutsättningar för innovation och förnyelse....................... 3.3.3Stärkt entreprenörskap för ett dynamiskt och diversifierat Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... Förvaltningen av bolag med statligt ägande .................................................... 3.7.1 1:1 Verket för innovationssystem ....................................................... 3.7.2 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling ........ 3.7.3 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel...................................... 3.7.61:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser .. 55 1:8 geologiska undersökning ................................................ 1:9 Geovetenskaplig forskning............................................................ 1:10 Miljösäkring av oljelagringsanläggningar................................... 1:12 Bidrag till Kungl. 1:15 Upprustning och drift av ......................................... 1:16 Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag . 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag ......................................... 1:18 Avgifter till vissa internationella organisationer....................... 1:19 Finansiering av rättegångskostnader .......................................... 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation........................... 1:22 Stöd vid korttidsarbete................................................................. Övrig statlig verksamhet..................................................................................... Kreditgarantier för gröna investeringar ............................................. 4 Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande .................................................... 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Mål för utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande ........................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................................... 4.3.1 En fri, hållbar och rättvis internationell handel, en väl fungerande inre marknad, växande export och internationella investeringar i 4.3.3 Öka utländska direktinvesteringar i ...................................... 4.3.4 Stärka handelspolitiska intressen ......................................... 4.3.5 Effektivisera den inre marknaden....................................................... 4.3.6 En väl fungerande europeisk och internationell Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... 4.6.1 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: 2:3 Exportfrämjande verksamhet........................................................ 4.6.5 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer ................... 4.6.6 2:6 Bidrag till standardiseringen ........................................................ 4.6.7 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning.... 4.6.9 Låneram för AB ............................................. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen godkänner målet för turismpolitiken (avsnitt 3.1). 2.Riksdagen godkänner att uppdraget för förtydligas i enlighet med regeringens förslag (avsnitt 3.5.1). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier som, inklusive tidigare utställda garantier, uppgår till högst 50 i enlighet med förordningen (2011:211) om utlån och garantier och förordningen (2021:524) om statliga kreditgarantier för gröna investeringar (avsnitt 3.9.1). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet besluta om kapitaltillskott till Instrument in Support of (Instex) på högst (avsnitt 4.6.3). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för exportkrediter som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 475 (avsnitt 4.6.8). 6.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för investeringar som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 (avsnitt 4.6.8). 7.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att Aktiebolaget får ta upp lån i för exportfinansiering som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 175 (avsnitt 4.6.9). 8.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 24 Näringsliv enligt tabell 1.1. 9.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 1:1 Verket för innovationssystem 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser 1:10 Miljösäkring av oljelagringsanläggningar 1:12 Bidrag till Kungl. 1:15 Upprustning och drift av 1:16 Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag 1:18 Avgifter till vissa internationella organisationer 1:19 Finansiering av rättegångskostnader 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation 1:22 Stöd vid korttidsarbete 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer 2:6 Bidrag till standardiseringen 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Summa anslag inom utgiftsområdet 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Summa beställningsbemyndiganden inom utgiftsområdet 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Utgiftsområde 24 Näringsliv omfattar näringspolitik samt utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Myndigheter som verkar inom näringspolitiken är Verket för innovationssystem (), , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), geologiska undersökning (SGU), (), , , och . Statligt ägda bolag och stiftelser som berörs i det följande är bl.a. (), V.S. , AB kanalbolag, (), , samt Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen . Inom utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande finns följande myndigheter och andra statliga verksamheter: , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac), (), (Business ) samt den statsstödda exportkreditgivningen genom Aktiebolaget (). Vidare anslås medel för statsbidrag till . 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 24 Näringsliv 1:1 Verket för innovationssystem 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser 1:10 Miljösäkring av oljelagringsanläggningar 1:12 Bidrag till Kungl. 1:15 Upprustning och drift av 1:16 Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag 1:17 Kapitalinsatser i statligt ägda företag 1:18 Avgifter till vissa internationella organisationer 1:19 Finansiering av rättegångskostnader 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation 1:22 Stöd vid korttidsarbete Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer 2:6 Bidrag till standardiseringen 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning 2021 1:23 Stöd till enskilda näringsidkare 2021 1:26 Stöd till handelsbolag 2021 1:27 Tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag Totalt för utgiftsområde 24 Näringsliv 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 prognostiseras de totala utgifterna för området uppgå till . Regeringens förslag till anslag för utgiftsområdet innebär att anvisas. beräknas anslagsnivån till och till . Tabell 2.2 Förändringar av utgiftsramen –2024 för utgiftsområde 24 Näringsliv Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra utgiftsområden 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Av tabell 2.3 framgår utgiftsområdets föreslagna anslagsram fördelad på transfereringar, verksamhetsutgifter och investeringar. Tabell 2.3 Utgiftsram 2022 realekonomiskt fördelad för utgiftsområde 24 Näringsliv Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Vid sidan av stöd till företag och hushåll på budgetens utgiftssida finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. Innebörden av en skatteutgift beskrivs i Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnittet om skattefrågor. Den samlade redovisningen finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2020/21:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är att hänföra till utgiftsområde 24 Näringsliv. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Skatteutgifter inom utgiftsområde 24 Näringsliv Lönebaserat utrymme i fåmansföretag Kapitalvinst på kvalificerade andelar Utdelning på kvalificerade andelar Underskott i aktiv näringsverksamhet m.m. Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Lättnader i beskattningen av personaloptioner i vissa fall Utjämning av förvärvsinkomst över tiden Kostförmån vid tjänsteresa och representation Skattefri förmån av kost i särskilda fall Kapitalvinst på näringsfastigheter och näringsbostadsrätter Matching credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal Avsättning till periodiseringsfond för juridiska personer Utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade bolag Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar Utdelning av andelar i dotterföretag Nedsatt särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt Nedsatt särskild löneskatt för anställda som fyllt Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom industrin Nedsatt energiskatt på el inom industrin och i datorhallar Anm.: ”-” betyder att utgiften inte kunnat kvantifieras, ”u” betyder att skatteutgiften upphör. Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag (prop. 2014/15:1 utg.omr. 24, bet. 2014/15:NU1, rskr. 2014/15:68). 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Det finns även ett mål för turismpolitiken som då målet beslutades benämndes turistpolitiken. Målet är att ska ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, som bidrar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet (prop. 2004/05:56, bet. 2004/05:NU13, rskr. 2004/05:296). Målet för utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande är en fri, hållbar och rättvis internationell handel, en välfungerande inre marknad, växande export och internationella investeringar i (prop. 2020/21:1 utg.omr. 24, bet. 2020/21:NU1, rskr. 2020/21:144). 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag (prop. 2014/15:1 utg.omr. 24 avsnitt 2.4, bet. 2014/15:NU1, rskr. 2014/15:68). För att tydliggöra sambanden mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag redovisas näringspolitiken under tre delmål. –ramvillkor och väl fungerande marknader som stärker företags konkurrenskraft –stärkta förutsättningar för innovation och förnyelse –stärkt entreprenörskap för ett dynamiskt och diversifierat näringsliv. Som alla politikområden ska de näringspolitiska insatserna även bidra till att genomföra Agenda 2030, och att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning, 2020, som omfattar de tre prioriteringarna smart, hållbar och inkluderande tillväxt. Det finns även ett mål för turismpolitiken som då målet beslutades benämndes turistpolitiken. Redovisning av resultat görs under delmålet om entreprenörskap. Målet är att ska ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, som bidrar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet (prop. 2004/05:56, bet. 2004/05:NU13, rskr. 2004/05:296). Regeringens förslag: Målet för turismpolitiken ska vara att ska ha en hållbar turism, med ett hållbart resande och en hållbar och konkurrenskraftig besöksnäring som växer och bidrar till sysselsättning och attraktiva platser för besökare, boende, företag och investeringar i hela landet. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår ett nytt mål för turismpolitiken för att stärka förutsättningarna för en hållbar och konkurrenskraftig turism och besöksnäring som växer och bidrar till sysselsättning i hela landet. Förslaget ligger i linje med målet för näringspolitiken. Turismpolitiken ska leda till att företag och verksamheter inom besöksnäringen ges goda förutsättningar att utveckla sin kompetens och innovationsförmåga. På så sätt ska turismpolitiken bidra till att stärka konkurrenskraft som besöksland med ett hållbart resande, vilket i sin tur ska bidra till att stärka bilden av som besöksland både inom landet och utomlands. Genom justeringen vill regeringen lyfta fram hela besöksnäringens aktörssystem och dess samspel i och mellan städer, tätorter, gles- och landsbygder för utvecklingen av hållbar turism och en konkurrenskraftig besöksnäring. Turismpolitiken ska främja jämställdhet, integration och mångfald. Politiken ska även främja hållbara miljöer, minskad klimatpåverkan och social hållbarhet. Genom den föreslagna justeringen av målet för turistpolitiken, som benämns turismpolitiken, uppnås en bättre samstämmighet med , Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 3.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder I tabell 3.1 redovisas hur mål och indikatorer är kopplade till varandra. Det näringspolitiska målets årliga resultat mäts med två indikatorer. De tre delmålen organiserar de insatser inom utgiftsområdet som genomförs för att påverka det näringspolitiska målet. Varje delmål har i sin tur valda indikatorer som avser att visa den årliga utvecklingen inom respektive delmål. Insatserna som genomförs under respektive delmål använder i sin tur indikatorer avpassade för specifik insats. Det förväntas därför inte någon linjär koppling mellan indikatorer från enskild insats till det övergripande målet. Indikatorerna täcker inte in alla verksamheter inom området. De indikatorer som valts bedöms dock ge tillräcklig information för att kunna göra generella bedömningar av utvecklingen för det näringspolitiska målet och för respektive delmål. För en närmare beskrivning av delmålen se budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24 avsnitt 3.5.1). Tabell 3.1 Mål och indikatorer inom näringspolitiken Stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler -Relativ enhetsarbetskostnad Indikatorer - Exportförmåga för ett dynamiskt och - Företagens utgifter för Indikatorer - Företagens kapitalförsörjning - Patent, varumärken och - Allmänhetens attityd till - Tillväxthinder för småföretag Anm.: Det finns inga nya data för indikatorerna andel företag med innovationsverksamhet och innovationssamarbeten, allmänhetens attityd till företagande och allmänhetens kännedom om vad som krävs för att starta och driva företag. Ett arbete för att se över indikatorerna avses inledas. Operativa företagsledare redovisas uppdelade på kvinnor och män. Den resultatredovisning som lämnas i budgetpropositionen bygger huvudsakligen på resultat som avser 2020. Den pågående pandemin har inneburit en global kris med stora konsekvenser för människors liv, hälsa och ekonomi, företagens ekonomi samt för ekonomin i och internationellt. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att minska de negativa konsekvenserna av pandemin. I resultatredovisningen beaktas även resultatet av åtgärder som vidtagits i den utsträckning det finns relevant underlag tillgängligt. En återkommande dialog avses som tidigare att föras med näringsutskottet om utvecklingen av resultatredovisningen. Konkurrenskraft anger den svenska ekonomins produktivitet i jämförelse med andra länders ekonomier. För att mäta den svenska konkurrenskraften används två 2021/22:1 Utgiftsområde 24 ekonomiska indikatorer som sammantaget visar på denna produktivitet och svenska företags konkurrensförmåga på internationella marknader. Inom utgiftsområde 24 Näringsliv genomförs insatser som stärker företags förutsättningar för innovation och förnyelse, stärker förutsättningarna för entreprenörskap, stärker och förbättrar företags ramvillkor samt verkar för marknader med effektiv konkurrens. Aktiviteterna inom utgiftsområdet ska sammantaget leda till att företag i , både existerande och potentiella, ges goda förutsättningar att utveckla sin kompetens, effektivitet och innovationsförmåga på väl fungerande marknader. På så sätt kan företag utvecklas, växa och sysselsätta fler i hela och stärka den svenska konkurrenskraften. För att åstadkomma en stärkt konkurrenskraft behövs insatser inom ett stort antal politikområden. Hur konkurrenskraften utvecklas beror även på utvecklingen i omvärlden. Eftersom konkurrenskraft innehåller många olika aspekter kan den också mätas på många olika sätt. Nedan redovisas relativ arbetskraftskostnad och exportförmåga som övergripande mått på konkurrenskraften i det svenska näringslivet. Index 2000 = 100 Källa: Economic Outlook No 109. Den relativa enhetsarbetskostnaden (arbetskraftskostnaden för att producera en enhet) speglar den sammantagna utvecklingen av produktivitet, lönekostnader och växelkurs i förhållande till de viktigaste konkurrentländerna. Ökade lönekostnader och lägre produktivitetstillväxt påverkar måttet negativt. En god produktivitetstillväxt möjliggör för ökade löner utan att konkurrenskraften försämras. I steg de relativa enhetsarbetskostnaderna . Därefter har de relativa enhetsarbetskostnaderna sjunkit. liksom 2018 var minskningen relativt stor, vilket innebar ett förbättrat konkurrensläge. ser vi dock att den relativa enhetsarbetskostnaden har ökat något i jämförelse med omvärlden. Ökningen i enhetsarbetskostnad har varit ungefär lika stor i som i omvärlden, men till följd av en stärkt växelkurs har den relativa enhetsarbetskostnaden ökat något i . Exportförmåga mäts som den faktiska tillväxten i svensk export, dvs. handel med andra länder, i förhållande till importtillväxten på de marknader som exporterar till. och fram växte svensk export snabbare än exportmarknaderna, men därefter har exporten vuxit långsammare än exportmarknaderna. Denna utveckling är inte unik för , utan har även skett i många andra länder inom EU/EES och . har den svenska exportförmågan varit i stort sett oförändrad. ökade dock indikatorn för exportförmågan. Det indikerar att det svenska näringslivet på övergripande nivå har haft en relativt god utveckling på exportmarknaderna. Sammantaget är det en delad bild av utvecklingen som framkommer av indikatorerna, där enhetsarbetskostnaderna ökat marginellt som exportförmågan utvecklats starkt. Nedan redovisas uppgifter vars syfte är att ge en allmän bild av utvecklingen i näringslivet. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Antalet sysselsatta i näringslivet var 3,53 miljoner personer 2020. män och kvinnor, vilket betyder att det är betydligt fler män än kvinnor som är sysselsatta i näringslivet. –ökade antalet sysselsatta, men 2020 minskade antalet sysselsatta med . Minskningen gäller för både kvinnor (1,) och män (1,). Diagram 3.1 Antal sysselsatta i näringslivet Källa: , Arbetskraftsundersökningarna. Av tabell 3.3 framgår att förädlingsvärdet och antalet arbetade timmar minskat i . Sammantaget har dock arbetsproduktiviteten i näringslivet ökat något. Tabell 3.3 Näringslivets utveckling Index 2000 = 100 Källa: , Nationalräkenskaperna. För att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag har regeringen genomfört insatser inom de tre delmålen vilket redovisas nedan (se avsnitten 3.3.1–3.3.3). 2021/22:1 Utgiftsområde 24 3.3.1Ramvillkor och väl fungerande marknader som stärker företags konkurrenskraft Diagram 3.2 Företagens kompetensbehov Brist på arbetskraft i näringslivet (andel ja-svar) Anm.: Säsongsrensat och utjämnat. I återkommande undersökning Konjunkturbarometern framkommer att fram till slutet av 2018 har andelen företag som anger att de har svårigheter att hitta arbetskraft med efterfrågad kompetens stadigt ökat. minskade dock andelen och denna utveckling fortsatte , för att därefter vända och öka något. 2020 uppgav av företagen att de har brist på efterfrågad arbetskraft. Åtgärder till följd av pandemin Spridningen av covid-19 har fortgått och inneburit en stor påfrestning på såväl samhällsekonomin som näringslivet. Därmed har också behoven av stöd till företagen kvarstått för att minska de negativa konsekvenserna av pandemin. Omsättningsstöd (Enskilda näringsidkare) Omsättningsstöd (Handels- och kommanditbolag) 1 Avser nettobevijlade belopp. Källa: , , , och . Omställningsstödet för företag som trädde i kraft har därefter förlängts i flera omgångar. Totalt har utbetalats och fram t.o.m. . 2021/22:1 Utgiftsområde 24 beviljat drygt 99 000 ansökningar av drygt 114 000 inkomna för stödperioderna t.o.m. . Flest ansökningar har kommit från företag med hotell- och restaurangverksamheter samt från företag i transport- och magasineringsbranscherna. Totalt sett står företag i dessa branscher för av det totala beviljade beloppet och av ansökningarna. Ett nedstängningsstöd i form av ett förstärkt omställningsstöd (prop. 2020/21:83, bet. 2020/21:FiU42, rskr. 2020/21:184 och prop. 2020/21:121, bet. 2020/21:FiU44, rskr. 2020/21:230) har godkänts av Europeiska kommissionen. Detta godkännande möjliggör för regeringen att med kort varsel låta nedstängningsstödet träda i kraft för det fall nedstängningsbeslut fattas enligt lagen (2021:4) om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19 eller lagen (2020:526) om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen. infördes ett permanent system för stöd vid korttidsarbete. Till följd av pandemin har stödet varit förstärkt och staten står för av kostnaden för arbetstidsminskning i stället för, som i normala fall, en tredjedel av kostnaden. har t.o.m. beviljat närmare 75 000 ansökningar för stödperioden . De avstämda ansökningarna omfattar nära 580 000 arbetstagare, vilket motsvarar en femtedel av näringslivets arbetstagare. nettobeviljats i stöd för korttidsarbete . har t.o.m. beviljat ca 23 000 ansökningar av drygt 33 000 inkomna för stödperioden t.o.m. . De inkomna ansökningarna omfattar närmare 154 000 arbetstagare. Totalt har nettobeviljats i stöd för korttidsarbete .