prop · H9031d18 · 2021-09-20 00:00:00 — Därefter följer förskolan samt universitet och högskolor som svarade för av kostnaderna . De ur kostnadssynpunkt minsta verksamheterna var i tur och ordning, från den största till den minsta, , pedagogisk omsorg, öppen förskole- och fritidsverksamhet, specialskolan samt svenska utlandsskolor. Dessa verksamheter svarade sammantaget för av de totala utbildningskostnaderna . Kostnadsökningarna har i synnerhet varit stora för förskolan, grund- skolan och universitet och högskolor. Kostnaderna för har ökat med , en ökning på . Kostnaderna för förskolan och universitet och högskolor har ökat med respektive , vilket är en ökning på . Procentuellt sett har kostnadsökningarna varit störst för , grundsärskolan och den kommunala vuxenutbildningen med ökningar på 58, . 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Totala kostnader för utbildningsväsendet Andel av BNP (%) Anm.: Redovisningen omfattar inte polisskolan, Försvarsmaktens utbildningar, arbetsmarknads- och personalutbildning eller övrig utbildning hos privata utbildningsanordnare. Uppgifterna redovisas i löpande priser. 1Nettokostnad exklusive avgifter. 3Inklusive skolskjuts, reseersättning och inackordering. 4Omräknade kostnader baserat på antalet elever i reguljär utbildning. 5Inkluderar vuxenutbildning på grundläggande och gymnasial nivå, vuxenutbildning som särskild utbildning och sfi. 6Resultatredovisning för folkhögskolorna återfinns inom utg.omr. 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid avsnitt 17 Folkbildning. 8Inkluderar forskning och utbildning på forskarnivå. 9Inkluderar studiebidrag och studiemedlens bidragsdel samt kostnaderna för räntesubventioner, avskrivningar och statlig ålderspensionsavgift. Resultatredovisning för studiestöd återfinns under utg.omr. I detta avsnitt presenteras tre översiktliga budgettabeller för utgiftsområdet. 3.3redovisas anslagsutvecklingen för utfall , budget och prognos samt regeringens förslag till budget och beräknad anslagsnivå . Regeringen föreslår att anvisas för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning . I utgiftsområdet ingår barn-, ungdoms- och vuxenutbildning, universitet och högskolor, forskning och anslag för vissa gemensamma ändamål. Sammantaget har utgiftsområdet 104 anslag. I tabell 3.4 redovisas därefter anslagsnivån för perioden –2024 jämförd med statens budget fördelat på olika komponenter. Den årliga pris- och löneomräkningen av anslagen för förvaltningsändamål som görs för att kompensera myndigheter för pris- och löneökningar utgör en del av den föreslagna anslagsförändringen. I tabell 3.5 redovisas slutligen den realekonomiska fördelningen baserad på utfall och kända förändringar av anslagens användning. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Tabell 3.3 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk 1:6 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal 1:13 Bidrag till lärarlöner 1:14 Särskilda insatser inom skolområdet 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och 1:16 Bidrag till vissa studier 1:17 Statligt stöd till vuxenutbildning 1:19 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning 2:2 Universitets- och högskolerådet 2:3 : Utbildning på grundnivå och 2:4 : Forskning och utbildning på 2:5 : Utbildning på grundnivå och 2:6 : Forskning och utbildning på 2:7 : Utbildning på grundnivå och 2:8 : Forskning och utbildning på 2:9 : Utbildning på grundnivå och 2:10 : Forskning och utbildning på 2:11 : Utbildning på grundnivå och 2:12 : Forskning och utbildning på 2:13 : Utbildning på grundnivå och 2:14 : Forskning och utbildning på 2021/22:1 Utgiftsområde 16 2:15 : Utbildning på grundnivå och 2:16 : Forskning och utbildning på Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå Tekniska högskolan: Forskning och utbildning 2:19 : Utbildning på grundnivå 2:20 : Forskning och utbildning 2:21 : Utbildning på grundnivå och 2:22 : Forskning och utbildning på 2:23 Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och 2:24 Linnéuniversitetet: Forskning och utbildning på 2:25 : Utbildning på grundnivå och 2:26 : Forskning och utbildning på 2:27 : Utbildning på grundnivå och 2:28 : Forskning och utbildning på 2:29 : Utbildning på grundnivå och 2:30 : Forskning och utbildning på 2:31 : Utbildning på grundnivå och 2:32 : Forskning och utbildning på 2:33 : Utbildning på grundnivå 2:34 : Forskning och utbildning 2:35 konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:36 konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå 2:37 Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå 2:38 Gymnastik- och : Forskning och 2:39 : Utbildning på grundnivå och 2:40 : Forskning och utbildning på 2:41 : Utbildning på grundnivå och 2:42 : Forskning och utbildning på 2:43 : Utbildning på grundnivå och 2021/22:1 Utgiftsområde 16 2:44 : Forskning och utbildning på 2:45 : Utbildning på grundnivå och 2:46 : Forskning och utbildning på 2:47 : Utbildning på grundnivå och 2:48 : Forskning och utbildning på 2:49 : Utbildning på grundnivå och 2:50 : Forskning och utbildning på 2:51 : Utbildning på grundnivå och 2:52 : Forskning och utbildning på 2:53 : Utbildning på grundnivå och avancerad 2:54 : Konstnärlig forskning och utbildning på : Utbildning på grundnivå och : Konstnärlig forskning och i : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå forskning och utbildning på forskarnivå 2:59 : Utbildning på grundnivå och 2:60 : Forskning och utbildning på 2:61 Försvarshögskolan: Utbildning på grundnivå och 2:62 Försvarshögskolan: Forskning och utbildning på 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning 2:67 Särskilda bidrag inom högskoleområdet 3:1 : Forskning och forskningsinformation 3:2 : Avgifter till internationella 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning 2021/22:1 Utgiftsområde 16 3:12 oredlighet i forskning 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål 4:2 Avgift till och 4:3 Kostnader för Svenska 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och 2020 1:11 Fler anställda i lågstadiet Totalt för utgiftsområde 16 Utbildning och 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 3.4 Förändringar av utgiftsramen –2024 för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra utgiftsområden 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Tabell 3.5 Utgiftsram 2022 realekonomiskt fördelad för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Anm.: Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall och kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Målet för utgiftsområdet är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 avsnitt 2.3, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). 3.4Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder övergripande för hela utgiftsområdet För att följa upp hur framstående är som kunskaps- och forskningsnation behöver jämförelser göras med andra länder. Huvuddelen av de indikatorer som används för uppföljningen av det övergripande målet för utgiftsområdet bygger därför på internationell statistik. De nedan angivna indikatorerna används för att mäta måluppfyllelsen på övergripande nivå inom utbildningsområdet: –andel barn i förskola –resultat i de internationella undersökningarna PIRLS, TIMSS och –likvärdighet i svensk skola utifrån de internationella undersökningarna –befolkningens uppnådda utbildningsnivå –vuxnas deltagande i utbildning –andel unga som varken arbetar eller studerar –utbildningsinriktning bland kvinnor och män med eftergymnasial utbildning –sysselsättning efter avslutad utbildning. Indikatorerna kompletteras i efterföljande avsnitt med de indikatorer som mäter måluppfyllelsen på verksamhetsnivå. För att beskriva de framsteg som görs mot målet att även ska vara en framstående forskningsnation hänvisas till avsnitt 6.3. En förutsättning för att ska vara en framstående kunskaps- och forsknings- nation är en väl fungerande och hållbar kompetensförsörjning. Utvecklingen av kompetensförsörjningen följs upp med följande indikatorer: –sambandet mellan andel arbetslösa och andelen lediga jobb –förvärvsgrad och matchad förvärvsgrad efter utbildningsnivå –arbetsgivarens bedömning av kompetensförsörjningen och framtida kompetensförsörjning. Indikator: Andel barn i förskola I är andelen barn i förskola hög redan . var av alla treåringar och av alla fyraåringar i inskrivna i förskolan. Detta är betydligt högre än för där i genomsnitt av alla treåringar och av alla fyraåringar var inskrivna i förskolan 2018. Det finns däremot ingen större skillnad i andel femåringar i förskola mellan och OECD- snittet. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Diagram 3.1 Andel barn i förskola Andel (%) Indikator: Resultat i de internationella undersökningarna deltar i flera olika internationella kunskapsmätningar såsom , PIRLS och TIMSS vilka ger en god indikation på hur svenska elevers kunskaper i läsning, matematik och naturvetenskap står sig internationellt. Resultaten från dessa inter- nationella studier, i de fall någon ny studie har presenterats sedan föregående års budgetproposition, redovisas närmare i avsnitt 4. Den senaste insamlingen av uppgifter inom ramen för gjordes med en ovanligt hög exkluderingsgrad. Den samlade bilden av de internationella kunskapsmätningarna är dock att inrikes födda elevers resultat står sig väl i dessa. Indikator: Likvärdighet i svensk skola utifrån TIMSS En likvärdig skola karaktäriseras av att alla elever, oavsett bakgrund eller vilken skola de går, ges möjlighet och stöd att nå så långt som möjligt i sin egen kunskaps- utveckling. Den internationella studien innehåller ett antal olika indikatorer som kan användas för att utvärdera likvärdigheten i den svenska skolan. Sammantaget indikerar studien att resultatspridningen har ökat något, särskilt i årskurs 8 i grund- skolan. En högre andel elever presterar på den högsta kunskapsnivån jämfört med , men man ser ingen motsvarande minskning i den andel elever som inte når upp till en elementär nivå. I TIMSS mäts elevernas socioekonomiska bakgrund med hjälp av enkätfrågor om bl.a. föräldrarnas utbildningsnivå, antal böcker i hemmet och tillgången till eget rum. Skillnaderna i genomsnittligt resultat är fortsatt stora mellan elever som har en högre grad av hemresurser jämfört med elever med en lägre grad av hemresurser. Dessa skillnader ökar inte signifikant , men jämfört med TIMSS 2011 är skillnaderna nu signifikant större i såväl matematik som i de naturorienterande ämnena för elever i årskurs 8 i samt i matematik för elever i årskurs 4 i . Indikator: Befolkningens uppnådda utbildningsnivå I såväl som i har de utbildningssatsningar som gjorts lett till att andelen högutbildade personer i befolkningen ökat (se diagram 3.2). I har av kvinnorna och av männen i åldrarna 25–en eftergymnasial utbildning. Motsvarande andelar i är . Kvinnor i har en högre utbildningsnivå än kvinnor i i stort. Detsamma gäller för män men i betydligt mindre utsträckning. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Diagram 3.2 Uppnådd utbildningsnivå bland kvinnor och män 25–i och genomsnittet för Anm.: Eftergymnasial utbildning avser eftergymnasial utbildning, gymnasial utbildning avser gymnasiala studier och/eller eftergymnasial utbildning, förgymnasial utbildning avser grundskoleutbildning och/ eller 1-årig gymnasial utbildning. I diagram 3.3 visas andelarna kvinnor och män med en eftergymnasial utbildning i och i genomsnitt. Genomgående har en högre andel av kvinnorna en eftergymnasial utbildning jämfört med männen. Ett av skälen till att fler kvinnor än män går vidare till högre utbildning i är att de yrken som domineras av kvinnor ofta kräver högskoleutbildning. Skillnaderna i andel mellan kvinnor och män är större i än genomsnittligt i . Dock har en större andel män än kvinnor en forskarutbildning. Det gäller både i och i i stort. Diagram 3.3 Kvinnor och män 25–med eftergymnasial utbildning efter nivå på eftergymnasial utbildning Eftergymnasial utbildning 2–3 år Eftergymnasial utbildning 3 år Eftergymnasial utbildning 4–5 år I diagram 3.4 visas utbildningsnivån bland unga kvinnor och män i åldrarna 25–. Det är något fler unga i som har eftergymnasial utbildning än det är i i stort men skillnaderna är relativt små. I har av kvinnorna och av männen i dessa åldrar en eftergymnasial utbildning. Motsvarande andel i i stort är . Andelen unga med en förgymnasial utbildning är större i än genomsnittligt i . 2021/22:1 Utgiftsområde 16 I är andelen med en förgymnasial utbildning som högsta uppnådda utbildning högre 2019 än 2010 och andelen är större än andelen i i genomsnitt. Att andelen ökat jämfört med beror till stor del på att kraven har ökat när det gäller vilka som i statistiken klassificeras som gymnasieutbildade. har andelen med en förgymnasial utbildning som högsta uppnådda utbildning minskat, såväl i som i i stort. Diagram 3.4 Uppnådd utbildningsnivå bland unga kvinnor och män 25–i och genomsnittet för Anm.: Eftergymnasial utbildning avser eftergymnasial utbildning, gymnasial utbildning avser gymnasiala studier och/eller eftergymnasial utbildning, förgymnasial utbildning avser grundskoleutbildning och/ eller 1-årig gymnasial utbildning. Indikator: Vuxnas deltagande i utbildning En framstående utbildningsnation bör erbjuda god tillgång till utbildning. Kvinnor i alla åldersgrupper deltar i utbildning i större utsträckning än män. Det gäller för både och men skillnaderna mellan kvinnor och män är större i än i . I är det fler som deltar i utbildning jämfört med genomsnittet i , vilket gäller för både kvinnor och män. I har andelen i utbildning ökat något bland kvinnor och män i åldrarna 30–. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Diagram 3.5 Andel kvinnor och män i och som deltar i någon form av utbildning Kvinnor 20–29 Män 20–29 Kvinnor 20–29 Män 20–29 Kvinnor 30–39 Män 30–39 Kvinnor 30–39 Män 30–39 Anm.: Beräknat OECD-snitt utifrån andelar. Avser formell utbildning heltid och deltid på alla nivåer. Indikator: Andel unga som varken arbetar eller studerar ISverige är andelen 20–24-åringar som varken arbetar eller studerar lägre än genom- snittet i , och så har det varit under hela den undersökta perioden. Det finns ingen stor skillnad mellan könen i . Inom är skillnaderna mellan könen i genomsnitt större. Andelen som varken arbetar eller studerar är särskilt stor bland 20–24-åriga kvinnor i . Diagram 3.6 Andel 20–24-åringar som varken arbetar eller studerar Andel (%) Indikator: Utbildningsinriktning bland kvinnor och män med eftergymnasial utbildning I finns det stora skillnader mellan mäns och kvinnors val av utbildnings- inriktning. Av alla eftergymnasialt utbildade män i åldrarna 25–har flest valt en utbildning inom teknik och tillverkning () följt av handel, juridik och administration (). Av svenska eftergymnasialt utbildade kvinnor i samma åldersspann har i stället flest valt en utbildning inom hälsa och välfärd () och inom inriktningen utbildning (). Detta mönster återfinns även i 2021/22:1 Utgiftsområde 16 i genomsnitt men där är inte könsskillnaderna lika stora. Exempelvis är könsskillnaden när det gäller andelen med hälsa och välfärd som utbildningsinriktning 17 procent- enheter i medan motsvarande skillnad i i genomsnitt ligger på . Detta tyder på att könsstereotypa normer är styrande för ungas val av studieinriktning och yrke i högre grad i än i som helhet. Diagram 3.7 Andel eftergymnasialt utbildade 25–i olika utbildningsinriktningar Humaniora och konstSverige Samhällsvetenskap och journalistik Handel, juridik och administration Naturvetenskap och matematik It-teknik Teknik och tillverkning Lant- och skogsbruk samt djursjukvård Hälsa och välfärd Handel, juridik och administration Lant- och skogsbruk samt djursjukvård Indikator: Sysselsättning efter avslutad utbildning I är andelen sysselsatta efter avslutad utbildning större än i EU i snitt. Det gäller både efter avslutad gymnasial utbildning (diagram 3.8) och efter avslutad efter- gymnasial utbildning (diagram 3.9). Andelen sysselsatta bland dem som avslutat sin utbildning minskade jämfört med . Andelen minskade särskilt mycket bland dem med en avslutad gymnasial utbildning. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Diagram 3.8 Andel kvinnor och män som är sysselsatta 1–efter avslutad gymnasial utbildning Anm.: Med gymnasial utbildning avses gymnasiala studier och/eller eftergymnasial utbildning. Med EU28 avses de tidigare 28 länderna i EU. I och med att lämnade EU är det nu 27 EU- länder. Diagram 3.9 Andel kvinnor och män som är sysselsatta 1–efter avslutad eftergymnasial utbildning Anm.: Med eftergymnasial utbildning avses eftergymnasial utbildning. Med EU28 avses de tidigare 28 länderna i EU. I och med att lämnade EU är det nu 27 EU-länder. Indikator: Sambandet mellan andel arbetslösa och andelen lediga jobb Den s.k. Beveridgekurvan visar relationen mellan lediga jobb som andel av arbetskraften (vakansgraden) och arbetslöshet (se diagram 3.10) och ger en indikation på utvecklingen av matchningen på arbetsmarknaden. har de lediga jobben minskat även om man kan se ett ökat antal lediga jobb . ökade arbetslösheten och nådde samma nivåer som under finanskrisen . minskade arbetslösheten något. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Diagram 3.10 Samband mellan andelen arbetslösa och andelen lediga jobb, kvartalsvärden Andel lediga jobb av arbetskraften Andel arbetslösa av arbetskraften Indikator: Förvärvsgrad och matchad förvärvsgrad efter utbildningsnivå Den matchade förvärvsgraden belyser hur pass väl arbetskraftens utbildningar stämmer överens med arbetsmarknadens utbildningskrav eller efterfrågan. En hög matchad förvärvsgrad innebär att en stor andel av alla med en viss utbildning också jobbar inom ett yrke eller en profession som matchar utbildningen. Av diagram 3.11 framgår att både kvinnor och män med en eftergymnasial utbildning i högre utsträckning jobbar inom ett yrke eller en profession som matchar deras utbildning än kvinnor och män med en förgymnasial eller gymnasial utbildning. Detta förhållande har varit stabilt , dvs. matchningen mellan arbetskraftens utbildningar och arbetsmarknadens utbildningskrav eller efterfrågan har varken förbättrats eller försämrats. Kvinnor med en förgymnasial eller eftergymnasial utbildning har en högre matchad förvärvsgrad än män med en sådan utbildning, men kvinnor med en gymnasial utbildning har en lägre matchad förvärvsgrad än män med en sådan utbildning. Förvärvsgraden är också generellt sett högre för kvinnor och män med en eftergymnasial utbildning. Inrikes födda har generellt en högre matchad förvärvsgrad än utrikes födda. Skillnaderna är större mellan inrikes födda och utrikes födda som har en eftergymnasial utbildning än bland dem som har en gymnasial utbildning. Diagram 3.11 Andel utbildade som förvärvsarbetar och andel som förvärvsarbetar inom yrke/profession som matchar utbildningen efter utbildningsnivå Andel (%) m k m k m k m k m k m k m k m k m k 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Indikator: Arbetsgivarens bedömning av kompetensförsörjningen och framtida kompetensförsörjning Att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av en hög kvalitet förutsätter en välfungerande och hållbar kompetensförsörjning. Detta innebär bl.a. att den arbetsföra befolkningens utbildning och kompetens svarar mot arbetsgivarnas behov på arbetsmarknaden. () undersökning Arbetskraftsbarometern visar att det är stor brist på många utbildningsgrupper inom vården. Bristen är störst på distriktssköterskor men det är även stor brist på andra specialistsjuksköterskor. Många arbetsgivare uppger att det är brist på lärare. Det gäller exempelvis speciallärare, specialpedagoger, grundlärare med inriktning mot fritidshem och ämneslärare i matematik och naturorienterande ämnen (NO). Arbetsgivarna uppgav även att det är brist på personal med gymnasial yrkesutbildning, även om bristen 2020 minskat något jämfört med . Störst brist uppgavs det vara på transportutbildade, restaurangutbildade och industritekniskt utbildade. uppgav arbetsgivarna att det var stor brist på byggutbildade. har andelen som uppger brist halverats. publicerar SCB rapporten och Prognoser som visar tillgång och efterfrågan på olika utbildningar på . Den senaste rapporten visar att bristen på utbildade inom vård och omsorg väntas bestå eller tillta . Fortsatt brist väntas även inom flera lärarkategorier. Inom teknikområdet väntas det främst bli brist på personer med gymnasial utbildning, framför allt utbildade inom fordons- och industriteknik. Däremot bedöms arbetsmarknadsläget för civilingenjörs- och högskoleingenjörsutbildade bli relativt balanserat . Inom utgiftsområdet bedrivs en omfattande internationell verksamhet som bidrar till målet för utgiftsområdet. Genom dialog och erfarenhetsutbyte skapas bättre förut- sättningar för att möta gemensamma utmaningar, inte minst genom arbetet med Agenda 2030 och arbetet med att motverka konsekvenser av covid-19-pandemin inom utbildningsväsendet. Det internationella samarbetet inom utgiftsområdet sker framför allt inom EU, , , och . EU-samarbetet inom utbildningsområdet utgår ifrån ett nytt samarbetsramverk som antogs , Ett europeiskt område för utbildning –2030. Programmet Erasmus+ bidrar till att uppfylla målen i ramverket. nåddes en politisk överenskommelse om ett nytt Erasmusprogram för perioden –2027. Det formella beslutet fattades . Inom ramen för för utbildning och forskning (MR-U) har det nordiska samarbetet tagit flera steg för att styra verksamheten mot ländernas gemen- samma vision Vår vision 2030 som slår fast att ska vara världens mest hållbara och integrerade region 2030. Vidare fortsätter arbetet för en förbättrad styrning och kvalitet i samarbetet om utbildning, forskning och forskningsinfrastruktur. Det samarbetsprogram som finns framtaget för MR-U:s verksamhet 2019–2023 bidrar till att ytterligare stärka som kunskapsregion. Genom fortsatt svenskt stöd till utbildningsprogrammet främjar regeringen bl.a. livslångt lärande och mobilitet inom och . 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Genom svenskt deltagande i internationella storskaliga studier, såsom och PIAAC, kan regeringen följa kunskapsutvecklingen bland svenska femtonåringar och den vuxna befolkningen. Analyser av datamaterialet från inter- nationella storskaliga studier samt av utbildningsstatistik från medlemsländerna bidrar till en större förståelse av vilken politik som leder till ett framgångsrikt utbildningssystem. engagemang i tar sin utgångspunkt i regeringens strategi för samarbete med 2018–2021 (U2018/01141).