prop · H803101 · 2021-04-15 00:00:00 — De största utgifterna för konsumtion 2020 fanns inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet, utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt utgiftsområde 22 Kommunikationer. Dessa fyra utgifts- områden svarade sammanlagt för av utgifterna för konsumtion 2020. Av de totala utgifterna för konsumtion utgjorde löner inklusive sociala avgifter Med sociala avgifter menas främst arbetsgivaravgifter och för avtalsförsäkringar för statsanställda. Löner inklusive sociala avgifter ökade med (7,) jämfört med . De anslag som hade högst utgifter för löner inklusive sociala avgifter 2020 var anslaget 1:1 inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet, anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, anslaget 2:1 inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning samt anslaget 1:1 inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. Dessa fyra anslag svarade sammanlagt för av utgifterna för löner inklusive sociala avgifter 2020. För anslaget 1:1 inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet ökade utgifterna för löner inklusive sociala avgifter med (11,). Det beror delvis på ökade personalkostnader till följd av löneökningar men också på att antalet årsarbetskrafter ökade vid med 2 592 årsarbetskrafter (9,) jämfört med föregående år. Utgifterna för löner inklusive sociala avgifter ökade med (417,) för anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Ökningen gäller framför allt löner inklusive sociala avgifter i samband med insatser för provtagning, smittspårning och utbrotts- hantering på grund av spridningen av covid-19. Den realekonomiska fördelningen av anslagsutfall baseras på myndigheternas redo- visning, men måste på övergripande nivå kompletteras med förenklingar och schabloner. Metoden för att uppskatta andelen lön och sociala avgifter för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv har ändrats , vilket påverkar jämförelsen med föregående år. Utgifterna för löner inklusive sociala avgifter från anslaget minskade med (100,) jämfört med . Utgifterna för löner inklusive sociala avgifter ökade med (160,) för anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Det högre utfallet beror på flera olika utbildningssatsningar bl.a. bristyrkesutbildningar, behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning och livslångt lärande. Den näst största posten för konsumtion är omkostnader för konsumtion. Till dessa räknas myndigheternas köp av varor och tjänster. Omkostnaderna för konsumtion ökade med (1,) 2020. De största anslagen med omkostnader för konsumtion 2020 är anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, anslaget 1:2 Vidmakt- hållande av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer samt anslaget 1:1 inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Dessa tre anslag svarade sammanlagt för av utgifterna gällande omkostnader för konsumtion 2020. Investeringar är utgifter för att anskaffa infrastruktur, varaktiga materiella tillgångar såsom byggnader och maskiner, immateriella tillgångar som programvara, värde- föremål, finansiella tillgångar och lagerinvesteringar som ska användas i produktion. Av utgifterna inom budgetens utgiftsområden uppgick investeringarna till . Utgiftsområde 22 Kommunikationer var det utgiftsområde som hade den största andelen av de totala investeringarna inom budgetens utgiftsområden (eller ). Ytterligare ett utgiftsområde med stora investeringar är utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Totalt uppgick investeringar som finansierades genom anslag till för detta utgiftsområde, vilket motsvarar av de totala investeringarna inom budgetens utgiftsområden. Utgifterna för investeringsverksamhet uppgick till vilket är en ökning med (10,) jämfört med . Ökningen avser främst anslagen 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer respektive 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Statliga investeringar finansieras även med lån i och med finansiell leasing. Utgifterna för dessa investeringar ingår inte inom utgiftsområdena utan ingår i nettoutlåning. Myndigheternas amorteringar och räntor på dessa lån redovisas som finansiella transaktioner i tabell 2.138. Räntor och finansiella transaktioner I den realekonomiska gruppen räntor ingår räntor på statsskulden och övriga räntor, t.ex. statens utgifter för studiemedelsräntor. Räntorna motsvarade av utgifterna inom budgetens utgiftsområden . Anslaget 1:1 Räntor på statsskulden inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. är det enskilt största i gruppen räntor. Anslaget stod för av de totala ränteutgifterna. Ränteutgifterna för anslaget minskade med (12,) jämfört med . Det beror främst på att den svenska kronan har stärkts mot andra valutor samt ett lågt ränteläge. De finansiella transaktionerna uppgick till av utgifterna inom budgetens utgiftsområden. De största anslagen 2020 var anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statliga ägda företag inom utgiftsområde 24 Näringsliv, anslaget 1:1 Utveckling av statens transport- infrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster inom utgiftsområde 15 Studiestöd samt anslaget 1:1 inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Dessa fyra anslag svarade sammanlagt för av utgifterna för finansiella transaktioner 2020. Utgifterna för finansiella transaktioner uppgick till vilket är en ökning med (106,) jämfört med . Det beror främst på ett högre utfall för anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statliga ägda företag inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Anslaget har bl.a. finansierat olika åtgärder för att motverka negativa effekter för företag i samband med spridningen av covid-19. De största utgifterna inom anslaget avser deltagande i refinansiering av (), kapitaltillskott till () samt kapitaltillskott till (). Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning1 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel 1Utestående åtagande avser äldre bemyndigande för anslaget 1:6 (2019) Bidrag för sjukskrivningsprocessen. Tabell 2.140 Övriga krediter Kammarkollegiets behov av likviditet för inrättande av nya - behov av likviditet i Kammarkollegiets kredit för statliga försäkringssystemet Försvarsmaktens behov av rörelsekapital avseende Krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden behov av likviditet i utbetalning av ersättning för vård i andra länder behov av likviditet i handeln med CSN:s kontokredit i avseende 1Lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. 2Lagen (1999:158) om investerarskydd. 3Årligt bemyndigande att ta upp lån till staten för att tillhandahålla sådana krediter och fullgöra sådana garantier som beslutat om med stöd av 5 kap. 1 § budgetlagen (2011:203). 4Prop 2020/21:2, bet. 2020/21:FiU11, rskr. 2020/21:69. Beloppet avser CSN:s upplåning i och avviker från beloppet i avsnitt 5.2 som avser CSN:s lånefordran. Tabell 2.141 Inomstatliga lån lån för investeringar som används i lån för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar som används i Statens fastighetsverks investeringar i fastigheter investeringar i mark, anläggningar och Statens järnvägars långfristiga lån exkl. finansiell leasing1 Beredskapsinvesteringar inom ramen för Myndigheten för Beredskapsinvesteringar inom ramen för Beredskapsinvesteringar inom ramen för Svenska kraftnäts lån i och utanför lång- och kortfristiga lån i eller utanför lån i och utanför 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU2, rskr. 2013/14:135. 3Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys I resultaträkningen redovisas de totala konsoliderade intäkterna och kostnaderna för de myndigheter som omfattas av årsredovisningen. Konsolideringen innebär att transaktioner mellan myndigheter, t.ex. arbetsgivaravgifter för statligt anställda och bidrag mellan myndigheter elimineras i resultaträkningen och att fordringar och skulder mellan myndigheter elimineras i balansräkningen. Redovisningsprinciper och förutsättningar för resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys beskrivs närmare i avsnitt 3.4. Där finns även information om ändrade redovisningsprinciper m.m. Resultaträkningen (se tabell 3.1) visade ett underskott om , vilket är lägre än 2019 då det i stället var ett överskott om . Skatteintäkterna minskade med , medan intäkterna av bidrag ökade med . Transfereringskostnaderna ökade med men avsättning till fonder minskade med . Nettoförändringen före resultat från andelar och finansiella poster jämfört med föregående år minskade med . Resultat från andelar i hel- och delägda företag minskade med jämfört med och nettokostnaden för statskulden minskade med . Detta, tillsammans med förändringar av övriga poster i resultaträkningen, bidrog sammantaget till en resultatförändring om -. Intäkter av avgifter och andra ersättningar Avsättning till/upplösning av fonder -1 309 069 -1 146 737 Vissa garanti- och kreditkostnader Summa statens egen verksamhet -1 596 281 -1 432 799 före resultat från andelar och Resultat från andelar i hel- och Finansiella intäkter och kostnader Årets under-/överskott Intäkter av avgifter och andra Statens skatteintäkter uppgick till vilket motsvarade av statens totala intäkter. () jämfört med . Tillfälliga skattesänkningar minskade statens intäkter från skatt på arbete De direkta skatterna på arbete, nettot av inkomstskatter, allmän pensionsavgift och skattereduktioner, ökade med jämfört med . Kommunernas skatteintäkter ökade med , medan statens intäkter från inkomstskatt och skattereduktioner minskade med . Den allmänna pensionsavgiften ökade med . De indirekta skatterna på arbete minskade med . Den stora minsk- ningen förklaras framför allt av en tillfällig sänkning av arbetsgivar- och egenföretagar- avgifter till och med juni månad. Hushållens kapitalskatter minskade med Intäkterna från hushållens kapitalskatter uppgick till , vilket var lägre än 2019. Minskningen berodde främst på lägre inkomster från aktieutdelningar. Företagens inkomstskatt minskade med Intäkterna från skatt på företagsvinster minskade med eller 2020. Detta kan jämföras med en ökning om 2019. Intäkterna från mervärdesskatt ökade Intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med . ökade de med . Intäkterna från spelverksamhet ökade består intäkterna från spelverksamhet av skatt på spel och inlevererat överskott från . Intäkterna från skatt på spel betalas , men inleveransen av överskottet sker året efter verksamhetsåret. Intäkterna från spelverksamhet ökade med . Både restförda skatter och övriga skatter ökade De restförda skatterna ökade med jämfört med . Nästan hela ökningen förklaras av ökade restföringar av mervärdesskatt. Övriga skatter ökade med . Intäkter som förs till fonder minskade med . Intäkter av bidrag ökade Allmänna pensionsfondernas (AP-fonderna) nettobidrag till staten ökade med knappt Intäkter av EU-bidrag, som utgörs av återflödet från EU- budgeten, ökade med jämfört med föregående år. Diagram 3.2 Statens kostnader Kostnader för statens egen verksamhet Av statens kostnader utgjordes transfereringar till hushåll, företag kommuner och utlandet. Kostnaderna för statens egen verksamhet utgjorde och nettokostnaden för statsskulden och övriga finansiella kostnader, . De totala transfereringarna ökade med De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. ökade med . I allt väsentligt förklaras ökningen som en effekt av regeringens ekonomiska åtgärder för att mildra effekterna av covid-19. Transfereringarna till hushåll ökade Transfereringarna till hushåll ökade med 2020. De transfereringar som redovisas som transfereringar till hushåll är utbetalningar exklusive den statliga ålderspensionsavgiften. Den del av den statliga ålderspensionsavgiften som går till premiepensionssystemet räknas som transfereringar till hushållssektorn men redovisas separat. Nettoöverföringen till premiepensionssystemet var 2020, vilket var lägre än 2019. Transfereringar till hushåll inom socialförsäkringen ökade med netto. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statens budget ökade med Premiepensionerna ökade med eller Bostadstillägget och garantipension till ålderspension ökade med vardera. Ersättning vid sjukdom och funktionsnedsättning ökade Bidrag från anslaget Sjukpenning och rehabilitering ökade med . Ökningen beror på tillfälliga regeländringar (bl.a. ersättning för karensavdrag) samt ökad sjukfrånvaro. Antalet dagar med sjukpenning fortsätter att minska Sjukpenningtalet anger hur många dagar med sjukpenning och rehabiliteringspenning som betalas ut per försäkrad i . uppgick sjukpenningtalet , vilket var en minskning jämfört med Minskningen berodde främst på att fler sjukfall avslutas efter dag 180 i sjukskrivningen. Kvinnor hade i likhet ett högre sjukpenningtal (12,1) än män (6,6). Utgifterna för aktivitets- och sjukersättning minskar Aktivitets- och sjukersättningen minskade med (). minskade antalet personer med sjukersättning med ca 12 900 och uppgick till strax över 234 000. Minskningen fortsätter eftersom antalet nytill- komna är lågt , som stora grupper övergår till ålderspension. Kostnaderna för föräldraförsäkringen ökade Inom området ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade kostnaderna för föräldraförsäkringen med . Kostnaderna för barnbidragen ökade med . var 456 000 personer inskrivna som arbetslösa enligt Arbetsförmedlingens verksamhetsstatistik . Det var en ökning med drygt 83 000 personer jämfört med . Räknat som andel av den registerbaserade arbetskraften uppgick arbetslösheten (16–) till , vilket kan jämföras . Bidrag till arbetslöshets- ersättning och aktivitetsstöd ökade med mellan åren och uppgick till . Studiebidragen ökade med och uppgick till 2020. Förändringen berodde främst på att antalet studerande som fått utbetalning av generellt bidrag har ökat. Nettoöverföringen till premiepensionssystemet redovisas som en transferering till hushåll mot bakgrund av att systemet ses som en del av hushållssektorn i national- räkenskaperna. Transfereringar till företag ökade med anledning av covid-19 Transfereringarna till företag ökade med 2020. utbetalningar från anslaget Stöd vid korttidsarbete med anledning av covid-19, i anställningsstöd främst från anslaget Ersättning för höga sjuklönekostnader samt som avsåg omställningsstöd för företag som fått minskad omsättning till följd av covid-19. Även transfereringarna till kommuner ökade med anledning av covid-19 Transfereringarna till kommuner ökade med . De allmänna bidragen till kommuner ökade med . De innefattar den kommunalekonomiska utjämningen som nettoredovisas på statens budget, där det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. Stöd för att stärka välfärden De högre transfereringarna till kommunerna berodde på ökade statsbidrag via anslagen Bidrag till folkhälsa och sjukvård och Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden, som uppgick till . Den kommunalekonomiska utjämningen till kommuner och regioner ökade med . Utgifterna för kommunersättning för flyktingmottagande minskade bidrag till kommuner för integration och migration minskade med ca . Minskningen förklaras delvis av färre antal asylsökande och av att antalet barn och unga har minskat kraftigt mellan åren. Bidrag till hälso- och sjukvården som en följd av covid-19 Från anslaget Bidrag till folkhälsa och sjukvård fick regionerna , vilket var en ökning med jämfört med . Ökningen berodde på nya tillkommande statsbidrag som tillsammans uppgick till . Ersättning för höga sjuklönekostnader Kommuner och regioner fick i ersättning för höga sjuklönekostnader . Flertalet satsningar inom skolområdet Kommunerna fick från anslaget Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling, vilket var en ökning med jämfört med . betalade ut bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik som uppgick till . Stödet är en förstärkning för att mildra effekterna av minskat resande med anledning av covid-19. Transfereringarna till utlandet ökade Transfereringarna till utlandet ökade med . Avgiften till Europeiska unionen Bland transfereringar till utlandet ökade avgiften till EU med netto. Den BNI-baserade avgiften ökade med . Det högre utfallet beror på att EU fattat beslut om flera ändringsbudgetar som framför allt rör spridningen av covid-19 och dess ekonomiska konsekvenser för EU. Ändringsbudgetarna har i sin tur lett till att avgiften till EU blivit högre för del. Kostnaden för bistånd och andra internationella bidrag genom Styrelsen för interna- tionellt utvecklingssamarbete (Sida) ökade med . Avsättningarna till fonder minskade Totalt uppgick avsättningarna till fonder till , vilket var en minskning med jämfört med . Avsättningarna avser främst Resolutionsreserven, Kärnavfallsfonden och Insättningsgarantifonden. Kostnaderna för statens egen verksamhet ökade marginellt Kostnaderna för statens egen verksamhet uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med . Kostnaden beräknas exklusive arbetsgivaravgifter för statsanställda, som är en intern statlig kostnad. Statens kostnader för personal ökade med , eller , jämfört med . Lönekostnaderna, inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter, ökade med , vilket motsvarar . Ökningen var både en effekt av ett ökat antal anställda och ökade lönenivåer. Medan driftkostnaderna i staten minskade Driftkostnaderna uppgick till , vilket var en minskning med . Svagare resultat för statens hel- och delägda företag Resultatandelarna i statliga företag minskade med jämfört med och uppgick sammanlagt till vid utgången av 2020. redovisade ett ökat resultat med . Ökningen var främst hänförlig till en ändrad redovisningsmetod för värdering av skogstillgångar. AB:s resultat försämrades med jämfört med föregående år, till en vinst på . Resultatet för försämrades med , vilket främst förklaras av ett väsentligt minskat antal passagerare som en direkt effekt av den globala spridningen av sjukdomen covid-19. Resultatet för minskade med , vilket även det var en direkt effekt av ett väsentligt lägre antal resenärer 2020. Även har påverkats av den effekt på flygbranschen som spridningen av sjukdomen covid-19 haft och redovisade en resultatandel på -. redovisade en resultatandel som var lägre jämfört med , vilket till stor del förklaras av en nedskrivning hänförlig till goodwill i samt en realisationsförlust vid avyttring av verksamhet. Lägre nettokostnad för statsskulden uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser och valutakursförändringar m.m.) till , vilket innebär att nettokostnaden minskade med jämfört med föregående år, trots att skulden hade ökat. Det beror på att kronan har stärkts mot andra valutor, ett lågt ränteläge och att ökningen av statsskulden främst skett i instrument med korta löptider. I balansräkningen (se tabell 3.2) redovisas värdet av statens samtliga tillgångar, kapital och skulder per . Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar Byggnader, mark och annan fast egendom Förbättringsutgifter på annans fastighet Maskiner, inventarier, installationer m.m. Förskott avseende materiella anläggningstillgångar Andelar i hel- och delägda företag Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Avsättningar för avhjälpande av miljöskador Lån i svenska kronor Lån i utländsk valuta Förskott från uppdragsgivare och kunder SUMMA KAPITAL OCH SKULDER Statens nettoförmögenhet är skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde. Statsskulden svarar för den övervägande delen av skulderna och motsvarar i huvudsak statens budgets ackumulerade underskott över åren. Vid utgången av 2020 var nettoförmögenheten -. Det är en minskning med jämfört med då nettoförmögenheten var . Det är framför allt en effekt av regeringens ekonomiska åtgärder till följd av spridningen av covid-19. Förändringen av nettoförmögenheten påverkas främst av årets underskott i resultaträkningen om . En förändrad avsättning till tjänstepensioner påverkar nettoförmögenheten med -. Förändringar av vissa poster som redovisas direkt mot eget kapital hos hel- och delägda företag påverkar förmögenheten med . Nettoförmögenheten påverkas även av andra transaktioner som förändrar tillgångars eller skulders värde, utan att de redovisas över resultaträkningen. Nettoförmögenhetens förändring fördelad på balansräkningens olika delar kan beskrivas på följande sätt: Ökning av övriga skulder Förändringen av nettoförmögenheten kan även beskrivas på följande sätt Årets underskott enligt resultaträkningen Förändrad avsättning till tjänstepensioner Värdeförändring av aktier och andelar vid beräkning av skatteperiodiseringar Utjämningspost vid eliminering av statspapper De materiella anläggningstillgångarna ökade Värdet av de materiella anläggningstillgångarna ökade med och uppgick till . Årets investeringar uppgick till , vilket var en ökning med investeringar uppgick till , och avser många stora väg- och järnvägsprojekt. svenska kraftnäts investeringar uppgick till . i pågående projekt. Beredskapstillgångarnas värde ökade med och uppgick vid utgången av 2020 till . Nyanskaffning av militära beredskapsinventarier uppgick till , vilket bl.a. innefattade utveckling och anskaffning av JAS 39E och den nya generationens ubåt samt anskaffning av ett nytt luftvärnssystem med medellång räckvidd. Av- och nedskrivningarna uppgick till . Nyanskaffningen av civila beredskapsinventarier uppgick till . Anskaffningen bestod främst av anskaffning av medicinteknisk utrustning och skydds- materiel. Beredskapsvarulagrets värde ökade med , vilket bl.a. berodde på ökad anskaffning av reservmaterial samt en översyn av prissättningen, främst inom ammunitionsområdet. Värdet av de finansiella anläggningstillgångarna ökade med och uppgick till . Andelar i hel- och delägda företag Värdet av andelar i företag med bestämmande statligt inflytande ökade med Andelsvärdet för ökade med . Förändringen förklaras dels av årets resultat på , minskat med en utdelning till staten på , men också av en positiv värdeförändring på marktillgångar som redovisats direkt mot eget kapital på totalt . AB:s andelsvärde ökade med , vilket främst förklaras av årets vinst på , minskat med årets utdelning på och poster redovisade direkt mot eget kapital på . Andelsvärdet för ökade med , vilket berodde på årets resultat på och en minskning genom utdelning av . Andelsvärdet för ökade med , vilket förklaras av att staten tillfört kapital på motsvarande belopp. Luossavaara- Kiirunavaara Aktiebolags andelsvärde ökade med , vilket främst förklaras av nettot av årets vinst på och årets utdelning på samt av poster redovisade direkt mot eget kapital på -. ökade i värde med jämfört med föregående år, främst som en följd av årets resultat på . Andelar i företag med väsentligt statligt inflytande minskade med totalt till jämfört med , vilket främst förklaras av att andels- värdet i minskade med . Andelsvärdet på statens aktier i uppgick till . Statens ägarandel i ökade till till följd av tillförda kapitaltillskott och därmed redovisas innehavet under posten andelar i hel- och delägda företag. Andra långfristiga värdepappersinnehav ökade Värdet av andra långfristiga värdepappersinnehav ökade med . Nya placeringar av Kärnavfallsfonden har gjorts i företagsobligationer, aktier och värde- papper om , medan värdet av statens innehav av bostadsobligationer sjönk med . andelar i internationella investeringsbanker och utvecklingsbanker som redovisas av Kammarkollegiet och (Sida) ökade med .