prop · H80375 · 2021-03-16 00:00:00 — 35.I Brottsförebyggande rådets (Brå) regleringsbrev gav regeringen i uppdrag att följa upp implementeringen av bestämmelsen om kränkande fotografering. Studien skulle belysa inflödet av anmälningar och vilken typ av gärningar som blivit anmälda och utredda som kränkande fotografering, samt den vidare hanteringen av ärendena genom rättskedjan fram till domslut. I uppdraget ingick att redovisa polis, åklagares och domares erfarenheter av att tillämpa lagstiftningen. Brå redovisade sitt uppdrag i rapporten – en uppföljning av lagens tillämpning (2019:7). Rapporten visar sammanfattningsvis att lagen visat sig vara tillämplig och användbar som bibrottsrubricering i ärenden där huvudbrottet är sexualbrott eller andra fridsbrott mot kvinnor och barn. Lagens utformning har även medfört att vissa smygtagna bilder som motiverats av ett sexuellt intresse för barn, men som inte klassas som barnpornografiska, har kriminaliserats. farhågor om att journalisters fri- och rättigheter skulle inskränkas tycks däremot ha varit obefogade. När det gäller integritetskränkande smygfotografering på offentliga platser, som sker på ett visst avstånd, anges de varken omfattas av bestämmelsen om kränkande fotografering eller av bestämmelserna om sexuellt ofredande eller ofredande. Vidare anges att om en utökad tillämpning skulle förordas, skulle straffansvaret kunna utvidgas antingen genom en omprövning av rekvisiten för brottet kränkande fotografering eller genom en justering av rekvisiten i andra bestämmelser, t.ex. bestämmelserna om sexuellt ofredande och ofredande. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att bl.a. inom ramen för analysen av bestämmelsen om sexuellt ofredande analysera och ta ställning till om smygfotografering på ett visst avstånd bör kriminaliseras och i så fall lämna förslag på hur det kan åstadkommas (dir. 2020:5). Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget redovisas . Genom tilläggsdirektiv som beslutades förlängdes utredningstiden. Uppdraget i sin helhet ska i stället redovisas . I samband med att direktiven beslutades skrevs tillkännagivandet av. delade dock inte regeringens uppfattning att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat (bet. 2020/21:KU2, rskr. 2020/21:34). Punkten står därför åter som öppen. Frågan bereds inom . Punkten är inte slutbehandlad. 2020/21:75 Justitie- departementet Punkt 12 om grovt sexuellt ofredande*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om grovt sexuellt ofredande och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU16 s. 32 f.) och därmed bifallit motionerna 2016/17:3078 yrkande 22 och 2016/17:3388 yrkande 26. Regeringen beslutade propositionen En ny sexualbrotts- lagstiftning byggd på frivillighet (prop. 2017/18:177). ringen innebär att straffansvaret för våldtäkt och sexuellt övergrepp utvidgades på det sättet att vissa gärningar som tidigare bedömdes som sexuellt ofredande omfattas av bestämmelserna om våldtäkt och sexuellt övergrepp, under förutsättning att den sexuella handlingen når upp till den nivå som krävs för bestämmelsernas tillämpning. Det kan handla om s.k. överrumplingsfall, dvs. där den sexuella handlingen utförs på ett sådant sätt att offret överrumplas av den. Ett exempel på överrumplingsfall kan vara sexuella handlingar som utförs i folksamlingar under festivaler, konserter och liknande arrangemang. Ett annat exempel på fall som tidigare straffades som sexuella ofredanden men som med den nya regleringen omfattas av tillämpningsområdet för våldtäkt och sexuellt övergrepp är situationer där den utsatte, som inte kan anses vara i en särskilt utsatt situation, bemöter ett övergrepp med passivitet. bakgrunden ansåg regeringen att det inte finns behov av att införa ett nytt brott, grovt sexuellt ofredande. delade dock inte regeringens uppfattning att tillkännagivandet därmed var slutbehandlat (bet. 2017/18:JuU29, rskr. 2017/18:302). Punkten står därför åter som öppen. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att bl.a. se över bestämmelsen om sexuellt ofredande och överväga om ett grovt brott bör införas (dir. 2020:5). 2021 (dir. 2020:75). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 19 om straffvärdesbedömning*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om straffvärdebedömning och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU16 s. 41 f.) och därmed bifallit motion 2016/17:1538 yrkande 3. propositionen Straffet för mord (prop. 2018/19:138). föreslogs att straffet för mord skärps. Förslaget innebar att det i straffbestämmelsen om mord anges att det som skäl för livstids fängelse särskilt ska beaktas om gärningen föregåtts av noggrann planering, präglats av särskild förslagenhet, syftat till att främja eller dölja annan brottslighet, inneburit svårt lidande för offret eller annars varit särskilt Syftet med lagändringen är att livstidsstraffet ska kunna komma i fråga i betydligt större utsträckning . informerades om åtgärden i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6). lagförslag (bet. 2019/20:JuU4, rskr. 2019/20:34). En särskild utredare har haft i uppdrag att över- väga och föreslå ändringar beträffande den straffrättsliga särbehandlingen av lagöverträdare i åldersgruppen 18–(dir. 2017:122). har ingått att lämna förslag som innebär att den åldersgruppen behandlas som andra myndiga lagöverträdare vid straffmätningen och när det gäller val av påföljd. betänkandet Slopad straffrabatt för unga myndiga (SOU 2018:85). annat föreslås att den s.k. straffrabatten slopas för lagöverträdare i åldern Ett utkast till lagrådsremiss har remitterats och remisstiden gick Utkastet till lagrådsremiss behandlar bl.a. förslagen i betänkandet Slopad straffrabatt för unga myndiga (SOU 2018:85) som rör straffmätning och påföljdsval. I utkastet föreslås bl.a. att om någon som är 18–har begått ett brott, och det för brottet är föreskrivet fängelse i lägst , ska hans eller hennes ungdom inte beaktas särskilt vid straffmätningen. Det ska inte heller krävas särskilda skäl för att döma lagöverträdare i den åldersgruppen till fängelse, och samma straff ska kunna dömas ut som för andra myndiga lagöverträdare, t.ex. fängelse på livstid. Regeringen avser att överlämna en proposition med lagförslag till . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 24 om straffrättsligt skydd för blåljuspersonal m.m.*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om straffrättsligt skydd för blåljuspersonal och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU16 s. 51 f.). har därmed bifallit motionerna 2016/17:865 yrkandena 7–9, 2016/17:1080 yrkandena 10–13, 2016/17:1535 yrkande 2, 2016/17:2466, 2016/17:3221 yrkande 25, 2016/17:3238 yrkandena 1–3 och 2016/17:3388 yrkande 14 och delvis motionerna 2016/17:443, 2016/17:685 yrkandena 1 och 2, 2016/17:728, 2016/17:1936, 2016/17:2303 yrkande 10 och 2016/17:2710. Innehållet i tillkännagivan- det omfattas av (Ju 2016:23) uppdrag enligt kommittédirektiven Ett modernt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal och andra samhällsnyttiga funktioner (dir. 2016:115). Uppdraget redo- visades genom ett delbetänkande (SOU 2018:2). beslutade regeringen propositionen Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning (prop. 2018/19:155). I propositionen föreslogs att sabotage mot blåljusverksamhet skulle införas som ett nytt gradindelat brott i . Brottet omfattar den som angriper eller på annat sätt stör polis, räddningstjänst eller ambulanssjukvård, om gärningen är ägnad att allvarligt försvåra eller hindra utryckningsverksamhet eller brottsbekämpande verksamhet. Om gärningen framkallat fara för flera människoliv eller egendom av särskild betydelse, eller annars varit av särskilt farlig art, ska det dömas för grovt sabotage mot blåljusverksamhet. Straffet för sabotage mot blåljusverksamhet är fängelse i högst och för grovt sabotage mot blåljusverksamhet fängelse , lägst två och högst , eller på livstid. Vidare föreslogs att straffskalan för grovt våld eller hot mot tjänsteman skulle skärpas till fängelse i lägst ett och högst . Lagändringarna trädde i kraft . I propositionen bedömde regeringen att de delar av tillkännagivandet som avser att en ny brottsbeteckning bör införas och att det bör införas en särskild straffskärpningsgrund som innebär att alla brott som innefattar ett angrepp mot viktiga samhällsfunktioner leder till skärpta straff tillgodoses genom förslaget. Vad gäller övriga delar beslutade regeringen kommittédirektiven Ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor (dir. 2020:54). Utredaren ska bl.a. överväga och ta ställning till vilka samhällsnyttiga funktioner som är i behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd och hur ett sådant skydd kan uppnås. I uppdraget ingår också att analysera behovet och lämpligheten av en lagändring som innebär att brottet våld eller hot mot tjänsteman delas upp och att straffskalan för våld 2020/21:75 Justitie- departementet 2020/21:75 Justitie- departementet mot tjänsteman skärps. Uppdraget ska redovisas . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 42 om tillträdesförbud till butiker*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om tillträdesförbud till butiker och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU16 s. 74 f.). Därmed har bifallit motionerna 2016/17:1180 yrkande 2 och 2016/17:3230 yrkande 7 och delvis bifallit motion 2016/17:702. fick en utredare i uppdrag att utreda bl.a. den fråga som tillkännagivandet avser. Uppdraget redovisades genom promemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1). informerades om uppdraget i propositionen Elektronisk övervakning av kontaktförbud (prop. 2017/18:81 s. 43). beslutade regeringen propositionen Tillträdesförbud till butik och förstärkt straffrättsligt skydd mot tillgreppsbrottslighet (prop. 2020/21:52). I propositionen bedömde regeringen att tillkännagivandet var tillgodosett och därmed slutbehandlat. Lagändringarna trädde i kraft . Punkten är slutbehandlad. Punkt 43 om tillträdesförbud till simhallar och andra anläggningar*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om tillträdesförbud till simhallar och andra anläggningar och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU16 s. 74 f.). Därmed har bifallit motion 2016/17:865 yrkande 15. fick en utredare i uppdrag att utreda bl.a. den fråga som tillkännagivandet avser. informerades om uppdraget i propositionen Elektronisk övervakning av kontaktförbud (prop. 2017/18:81 s. 43). Uppdraget redovisades genom promemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1). Promemorian har remissbehandlats. gav regeringen i uppdrag att kartlägga brottslighet och ordningsstörningar på simhallar och bibliotek. Uppdraget redovisades (Brås rapport 2020:10 Simhallar och bibliotek – En kartläggning av brott och ordningsstörningar). Ärendet bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 9, 12, 19, 24 och 43. 2016/17:224 Unga lagöverträdare 2016/17: 341, 393, 568, 865, 1534, 2003, 2303, 3234, 3388 och 3430, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 60), 2018/19:75 (Ju 39) och 2019/20:75 (Ju 30). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om sociala insatsgrupper m.m.*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om ökad användning av sociala insatsgrupper och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU21 s. 7 f.). har därmed bifallit motionerna 2016/17:3234 yrkande 2, 2016/17:3430 yrkandena 9 och 10 samt delvis motion 2016/17:341. har haft i uppdrag att låta utvärdera såväl resultatet för de ungdomar som varit föremål för arbetet i en social insatsgrupp som hur själva sam- Inom ramen för regeringsuppdraget att främja kompetens och stabilitet samt kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården (S2018/00535/FST), uppger att myndigheten avser komplettera den utvärdering av sociala insatsgrupper som redan genomförts med ytterligare en uppföljning av effekter på . Syftet är att kunna visa om samverkansformen medfört långsiktiga förbättringar för de ungdomar som deltagit i sociala insatsgrupper. En långsiktig målsättning är också att kunna fånga vilka arbetsformer och arbetssätt som är lovande för olika målgrupper för sociala insatsgrupper. Ytterligare en målsättning är att kunna utveckla ett mer konkret stöd, som är byggt på bästa tillgängliga kunskap, för det lokala arbetet med sociala insatsgrupper. Regeringen har i regleringsbrevet 2020 (S2019/05315/RS (delvis)) gett i uppdrag att stödja huvudmän samt yrkesverksamma inom den sociala barn- och ungdomsvården genom insatser för att främja kompetens och stabilitet samt kvalitetsutveckling inom området. ska bl.a. vidta åtgärder för att stärka samverkan mellan socialtjänst, polis och andra relevanta aktörer i det brottsförebyggande arbetet. ska genom utåtriktade aktiviteter sprida aktuell kunskap om metoder, arbetssätt och goda exempel till kommuner och andra berörda aktörer. Uppdraget ska bl.a. säkerställa att placerade barn och unga får en god, trygg och säker vård samt säkerställa den sociala barn- och ungdomsvårdens arbete med särskilt utsatta grupper av barn och unga stärks, inte minst i särskilt utsatta och prioriterade områden. En slutredovisning ska lämnas till regeringen . En delredovisning med en plan för arbetet inom uppdraget lämnades . Av denna plan framgår t.ex. att och har skapat samverkansgrupper i syfte att samverka kring brottsförebyggande arbete mellan socialtjänst och polis lokalt. Även har tillkommit i denna samverkansgrupp. Vidare framgår av planen att har påbörjat ett kartläggningsarbete av bästa tillgängliga kunskap om metoder och arbetssätt som syftar till att motverka att barn och unga från 7–begår brott. kommer att följa detta arbete. Vidtagna åtgärder redovisades och tillkännagivandet ansågs slutbehandlat i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7). Regeringen avser att skriva av riksdagsskrivelsen i denna del. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 13 om fler former av påföljder för unga*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att införa fler olika former av påföljder för unga och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU21 s. 24 f.) och därmed bifallit motionerna 2016/17:568, 2016/17:1534 yrkande 7, 2016/17:3234 yrkande 8 och 2016/17:3430 yrkande 12. överlämnade en utredare promemorian Nya ungdomspåföljder (Ds 2017:25). beslutade regeringen propositionen Ungdomsövervakning (prop. 2019/20:118). Propositionen behandlar förslagen i departementspromemorian Nya ungdomspåföljder (Ds 2017:25) och de förslag i betänkande Nya påföljder (SOU 2012:34) som rör nya påföljdsslag för unga lagöverträdare (ungdomsövervakning och kontaktskyldighet för unga). I propositionen föreslogs att en ny påföljd för unga, ungdomsövervakning, skulle införas. 2020/21:75 Justitie- departementet Påföljden föreslogs innefatta tydliga inskränkningar i den unges rörelsefrihet, som utgångspunkt i form av s.k. helghemarrest. Rörelseinskränkningarna ska kontrolleras med hjälp av elektronisk över- I propositionen bedömde regeringen att tillkännagivandet fick har antagit regeringens lagförslag (bet. 2019/20:JuU34, rskr. 2019/20:333). Lagändringarna trädde i kraft den Punkten är slutbehandlad. Följande punkt är inte slutbehandlad: 2. 2016/17:3267, 3302, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 63), 2018/19:75 (Ju 40) och 2019/20:75 (Ju 31). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 5 om förstärkt arbete mot missbruk*: har ställt sig bakom det som utskottet anfört om att införa direktåtkomst för till vissa uppgifter hos andra myndigheter och om uppdrag till Migrations- verket som syftar till ett förstärkt arbete mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring (bet. 2016/17:SfU17 s. 7). har kommit in med en hemställan om förordningsändringar för att möjliggöra ett effektivt informationsutbyte med vissa andra myndigheter i ärenden som rör uppehållstillstånd för arbete och andra tillstånd för arbete. I hemställan anges bl.a. att det är möjligt att konstruera informationsöverföringen som ett utlämnande på medium för automatiserad behandling i stället för att använda sig av direktåtkomst och att såväl som de utlämnande myndigheterna anser att det är den lösning för informationsöverföringen som bör väljas. De av efterfrågade förordnings- ändringarna beslutades av regeringen (SFS 2020:49 och SFS 2020:50) och trädde i kraft . beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. kartlägga olika former av missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring och vid behov lämna författningsförslag eller föreslå andra åtgärder (dir. Enligt tilläggsdirektiv som beslutades ska utredaren även lämna författningsförslag om skärpta straff för arbetsgivare som utnyttjar systemet för arbetskraftsinvandring (dir. 2020:69). överlämnade Utredningen för arbetskraftsinvandring delbetänkandet Ett förbättrat system för arbetskraftsinvandring (SOU 2021:5) som bl.a. innehåller förslag om utökade kontroller av Betänkandet är remitterat och sista Vidtagna åtgärder redovisades och tillkännagivandet ansågs slutbehandlat i budgetpropositionen 2020/21:1 utg.omr. 8 s. 15 f.). Punkten är slutbehandlad. Grovt fordringsbedrägeri och andra förmögenhetsbrott 2016/17:3230 och 3697, prop. 2016/17:131, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 70), 2018/19:75 (Ju 41) och 2019/20:75 (Ju 32). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om inbrottsstöld*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma till med ett förslag som innebär att inbrottsstöld, med ett minimistraff om fängelse , införs som en ny brottsrubricering i och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU13 s. 16 f.). har därmed bifallit motion 2016/17:3697. Vissa frågor om bostadsinbrott har behandlats av i betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85). Genom lagändringar har bl.a. tydliggjorts att även när en stöld sker i ett boende som inte är permanent ska det kunna leda till att stölden bedöms som grov (prop. 2016/17:131). fick en utredare i uppdrag att utreda bl.a. den fråga som tillkännagivandet avser. Uppdraget redovisades genom promemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1). informerades om uppdraget i propositionen Elektronisk övervakning av kontaktförbud (prop. 2017/18:81 s. 43). beslutade regeringen propositionen Tillträdesförbud till butik och förstärkt straffrättsligt skydd mot tillgreppsbrottslighet (prop. 2020/21:52). I propositionen bedömde regeringen att tillkännagivandet, genom propositionens förslag om inbrottsstöld, var tillgodosett och därmed slutbehandlat. Lagändringarna trädde i kraft . Punkten är slutbehandlad. Punkt 8 om upprepade stölder*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om vikten av att se upprepade stölder i ett sammanhang, och att påföljderna i större utsträckning ska stå i proportion till den samlade brottsligheten, och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU13 s. 23 f.). har därmed bifallit motion 2016/17:3230 yrkande 5. lämnade i decem- ber 2013 betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85). Till följd av förslag har rege- ringen vidtagit ett flertal lagstiftningsåtgärder på förmögenhetsbrotts- området, bl.a. när det gäller stöldbrottslighet (prop. 2016/17:131). fick en utredare i uppdrag att utreda bl.a. den fråga som tillkännagivandet avser. Uppdraget redovisades genom promemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1). informerades om uppdraget i propositionen Elektronisk övervakning av kontaktförbud (prop. 2017/18:81 s. 43). beslutade regeringen propositionen Tillträdesförbud till butik och förstärkt straffrättsligt skydd mot tillgreppsbrottslighet (prop. 2020/21:52). I propositionen bedömde regeringen att tillkännagivandet var delvis tillgodosett genom propositionens förslag om en ny kvalifika- tionsgrund om systematik i bl.a. straffbestämmelsen om grov stöld. Regeringen bedömde att tillkännagivandet inte var slutbehandlat. Punkten är inte slutbehandlad. 2020/21:75 Justitie- departementet 2020/21:75 Justitie- departementet Avlägsnande – en ny form av särskild handräckning 2016/17:159, mot. 2016/17:3672, 3673 och 3693, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 73), 2018/19:75 (Ju 42) och 2019/20:75 (Ju 33). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 4 om svarandens ansvar för kostnader i den summariska processen*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag som innebär att samma ansvar för kostnader ska gälla alla vid utslaget kända svarande och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:CU13 s. 23 f.) och därmed bifallit motion 2016/17:3672 yrkande 2. Regeringen gav 2018 Krono- fogdemyndigheten i uppdrag att göra en uppföljning och utvärdering av de nya reglerna om avlägsnande som trädde ikraft . Även fick 2018 i uppdrag att följa upp och redogöra för hur myndighetens arbete vid ingripanden mot otillåtna bosättningar fortskrider efter regeländringarna. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) redovisade regeringen att och är överens om att avsikterna med lagstiftningen om avlägsnande har fått ett genomslag i praktiken. Inga åtgärdsförslag lämnades av myndigheterna. Därutöver har i återrapporteringen till regeringen gett uttryck för att antalet identifierade svarande är litet, att de svarande mycket sällan har utmätningsbara tillgångar och att sökanden inte yrkar ersättning för ansökningsavgiften (Fi2018/03480/S3). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.7 s. 33), där tillkännagivandet slutbehandlades, redovisade regeringen att inte har ansett det motiverat att föreslå några förändringar i lagstiftningen och att regeringen delar den bedömningen. Punkten är slutbehandlad. om arbetskraftsinvandring Mot. 2016/17:3717, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (Ju 43) och 2019/20:75 (Ju 34). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om ytterligare åtgärder för arbetskraftsinvandringen*: har ställt sig bakom det som utskottet anfört om att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att utveckla regelverket och tillämpningen av regelverket för arbetskraftsinvandring (2016/17:SfU22 s. 5). beslutade, i samband med att regeringens skrivelse med anledning av om arbetskraftsinvandring lades till handlingarna, att tillkännage ytterligare åtgärder för arbetskraftsinvand- ringen. I tillkännagivandet anförs att regeringen bör säkerställa att det görs en helhetsbedömning vid handläggningen av uppehållstillstånd för arbete. Av gällande praxis följer bl.a. att det ska göras en helhetsbedömning av anställningsvillkoren (MIG 2017:24 och MIG 2017:25). Regeringen har beslutat att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. göra en bred analys av rättsläget och dess konsekvenser när det gäller s.k. kompetensutvisningar av arbetskraftsinvandrare samt överväga om ytterligare åtgärder bör vidtas och vid behov lämna författningsförslag (dir. 2020:8). Enligt tilläggsdirektiv beslutade ska utredaren bl.a. lämna författningsförslag som syftar till att utvisningar som sker på grund av försumbara och ursäktliga brister ska upphöra (dir. 2020:69). överlämnade Utredningen om arbetskrafts- invandring delbetänkandet Ett förbättrat system för arbetskraftsinvandring (SOU 2021:5), som bl.a. innehåller förslag för att motverka utvisningar som sker på grund av försumbara och ursäktliga brister. Remisstiden går ut . I tillkännagivandet anförs även att ska få direktåtkomst till uppgifter hos bl.a. . Regeringen beslutade de av efterfrågade förordningsändringarna för att möjliggöra ett effektivare informations- utbyte med vissa andra myndigheter i ärenden som rör uppehållstillstånd för arbete och andra tillstånd för arbete. Förordningsändringarna trädde i kraft (se SFS 2020:49 och SFS 2020:50). Slutligen anförs att handläggningstiderna måste förkortas.