prop · H90324 · 2021-10-05 00:00:00 — Brounen, D. och , N., On The Economics of Energy Labels in the Housing Market, vol 62:2, 2010. , T., Egüez, A. och Kažukauskas, A., Effects of energy performance certificates on investment: A quasi-natural experiment approach, Energy Economics, vol. 84, 2019. , T. och Kazukauskas, A., Inefficiencies in residential use of energy – A critical overview of literature and energy efficiency policies in EU and , 2014:7, 2014. , , , , , V.R. och , J.C., Meta-analysis of price premiums in housing with energy performance certificates (EPC), Sustainability (), vol. 11, nr 22, 2019. 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , , , K., De Best-Waldhober, M. och , A., Energy retrofits of Danish homes: Is the Energy Performance Certificate useful? 42, nr 4, 2014. , Effekter av energi- och klimatrådgivningen 2012 till privatpersoner, företag och organisationer. , Effekter av energi- och klimatrådgivningen 2011. , Långtidsuppföljning av energi- och klimatrådgivningen 2008 och 2009. , Slutrapport grundläggande energi- och klimatrådgivning. , Villkorsbilaga B. Till beslut om bidrag få anslagsmottagaren är företag eller motsvarande organisation. , Allmänheten och den kommunala energi- och klimatrådgivningen 2008. ER 2009:17, 2008. , Allmänheten och den kommunala energi- och klimatrådgivningen 2009. ER 2010:19, 2010. , Allmänheten och den kommunala energi- och klimatrådgivningen 2011. ER 2012:06, 2012. Energi- och klimatrådgivningens effekter 2013, 2014. , Översyn av den kommunala energi- och klimatrådgivningen - Uppdrag 3 i regleringsbrev för , ER 2015:14, 2015. , årsredovisning 2016, 2017. , Energistatistik för flerbostadshus EN 2017:04, 2017. , Energistatistik för småhus 2016 EN 2017:03, 2017. , årsredovisning 2017, 2018. , Lägesrapport för grundläggande energi- och klimatrådgivning 2019. , Energiindikatorer 2019 – Uppföljning av energipolitiska mål, ER 2019:11, 2019. , årsredovisning 2018, 2019. , Årsredovisning 2019, 2020. , Energiläget 2020, , 2020. R I K S R E V I S I O N E N S Y S T E M E T M E D E N E R G I D E K L A R A T I O N E R – T Y D L I G T S Y F T E M E N O K L A R T M Å L , Utlysning: Bidrag till energi- och klimatrådgivning –2022, 2021. , Scenarier över energisystem 2020, 2021. Europeiska Kommissionen, Formell underrättelse - Överträdelse nummer 2016/2044, Europeiska Kommissionen, 2016. Fuerst, F., , P., , A. och Wyatt, P., Energy performance ratings and house prices in : An empirical study, Energy Policy, vol. 92, 2016. , S. och Täng, S., Energiprestanda för småhus, en värdefaktor att räkna med? efter första energideklarationen, , 2018. Hylandad, M., Lyons, R.C. och Lyons, S., The value of domestic energy efficiency — evidence from , Energy Economics, vol. 40, 2013. , , , A.R. och , J., Market response to the public display of energy performance rating at property sales, Energy Policy, vol. 93, 2016. , L., The influence of the energy performance certificate: The Dutch case, Energy Policy, vol. 67, 2014. , J. och , C., Energideklarationen i två vågor – En byggnadsspecifik jämförelse av energiprestanda konstaterar av reducerad energianvändning i svenska flerbostadshus, Examensarbete i energivetenskaper, , 2019. , M., Energy performance certificates and its capitalization in housing values in , Sustainability (), vol. 11, nr 21, 2019. Hettne, J. och Reichel, J, Att göra rätt och - Behövs nya metoder för att genomföra EU-rätt i ? för europapolitiska studier (Sieps), rapport 2012:4, 2012. Regeringsbeslut, II18 Regleringsbrev för avseende , 2020. Regeringsbeslut, II2 Regleringsbrev för avseende , 2020. , Energideklarationer – få råd för pengarna RiR 2009:6, 2009. SOU 2004:78, Byggnadsdeklarationer – Inomhusmiljö och energianvändning. SOU 2004:109, Energideklarering av byggnader – För effektivare energianvändning, 2004. SOU 2005:67, Energideklarationer – Metoder, utformning, register och expertkompetens. SOU 2010:18, En reformerad budgetlag. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N SOU 2017:99, Effektivare energianvändning, Bestänkande av Utredningen om energisparlån. SOU 2018:76, Mindre aktörer i energilandskapet – förslag med effekt. , Styrmedels förutsättningar att styra mot ökad energieffektivisering - en utvärdering av 24 styrmedel, 2013. , Effektanalys EKR. En analys av energi- och klimatrådgivningens effekter. , Utvärdering EKR. Förändrad förordning och fördelningsprinciper 2016. Trivector, Reviderad sammanfattning av energideklarationen - Vad tycker man om den? Rapport 2012:06, 2012. Trivector, Energideklarationer för byggnader Nulägesanalys: En kunskaps- och attitydundersökning för . Rapport 2014:05, 2014. 1995/96:220 Lag om statsbudgeten, bet. 1995/96:KU3, prot. 1996/97:25. 1996/97:84 En uthållig energiförsörjning, bet. 1996/97:NU12, prot. 1996/97:117. 1997/98:1, Utgiftsområde 21 Energi, bet 1997/98:NU2, prot. 1997/98:50. 2005/06:145 Nationellt program för energieffektivisering och energismart byggande, bet. 2005/06:BoU9, rskr 365, 266. 2009/2010:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. 2010/11:40, En reformerad budgetlag, bet. 2010/11:KU14, rskr. 2010/11:177, 178. 2011/12:120, Vägen till mer effektiva energideklarationer, bet. 2011/12:347, rskr 347. 2019/20:1, Budgetpropositionen Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, bet. 2019/20:FiU2, rskr. 2019/20:129. /20:81, Genomförande av EU:s ändringsdirektiv om byggnaders energiprestanda, bet. 2019/20:CU18, rskr. 2019/2020:203. /21:1, Budgetpropositionen Utgiftsområde 21 Energi, bet. 2020/21:NU3, skr. Regeringsbeslut M2015/1394/EE, Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 21 Energi. R I K S R E V I S I O N E N S Y S T E M E T M E D E N E R G I D E K L A R A T I O N E R – T Y D L I G T S Y F T E M E N O K L A R T M Å L Budgetlagen (2011:303). och rådets direktiv /91/EG av , om byggnaders energiprestanda, ändrad . och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda. och parlamentets direktiv (EU) 2018/844 av om ändring av direktiv /31/EU om byggnaders energiprestanda och av direktiv /27/EU om energieffektivitet. Förordningen (1997:1322) om bidrag till energi- och klimatrådgivning. Förordningen (2006:1592) om energideklaration för byggnader. Förordningen (2012:546) med instruktion för . Förordningen (2016:385) om bidrag till energi- och klimatrådgivning. Lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader. Myndighetsförordningen (2007:515). STEMFS 2008:2 Statens energimyndighets föreskrifter om energi- och klimatrådgivning. STEMFS 2016:3 föreskrifter om bidrag till energi- och klimatrådgivning. 62 R I K S R E V I S I O N E N systemet med energideklarationer – tydligt syfte men oklart mål Energideklaration är en märkning för byggnader. är den obliga torisk när exempelvis en byggnad hyrs ut eller säljs. Den innehåller informa tion om byggnadens energiprestanda och hur den eventuellt kan förbättras på ett kostnadseffektivt sätt. Syftet är att information i energideklarationer och från andra källor gör att bland annat husköpare och ägare ska arbeta för att vi ska få ett energieffektivt byggnadsbestånd. Granskningen omfattar energideklarationer för småhus. Den visar att energi deklarationer som styrmedel kan effektiviseras. Det är oklart om de är ett stöd för husköpare och ägare när de genomför energieffektiviserande åtgärder. Vidare är det få som använder den kommunala energi och klimatrådgivningen, som är ett annat styrmedel. Granskningen visar också att regeringen inte samordnat energideklarationer med den statligt finansierade, kommunala e nergi och klimatrådgivningen för att säkra eller stärka de båda styrmedlens effekt på små husmarknaden. och samverkan om informa tionen om energideklarationer har dessutom varit begränsad. I genomsnitt har antalet åtgärdsförslag i energideklarationerna sjunkit , tvärt emot ambition. Det går inte att avgöra hur mycket energideklarationer påverkar energiförbrukningen i småhus, eftersom det saknas information. Det finns dock ett tydligt samband mellan husets energiklass och dess försäljningspris. s:t eriksgatan 117, 102 33 | B I L A G A T I L L G R A N S K N I N G S R A P P O R T D N R : 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 7 5 8 Analys av småhus i – tydligt syfte men oklart mål R I K S R E V I S I O N E N A N A L Y S A V S M Å H U S I G R I P E N Analys av småhus i Energiförbrukning av dubbeldeklarerade hus Finns det något samband mellan antal åtgärdsförslag och energiklassificering? Regressionsskattningar med antal åtgärdsförslag som beroende variabel Åtgärdsförslag för dubbeldeklarerade hus Att ta fram antal åtgärdsförslag 2R I K S R E V I S I O N E N B I L A G A T I L L G R A N S K N I N G S R A P P O R T D N R : 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 7 5 8 Analys av småhus i När det gäller uppgifter i Gripen-data behöver man ta ställning till hur man väljer att identifiera en enskild fastighet/byggnad/hus. Det finns olika ingångar beroende på vilken frågeställning man ämnar adressera. För vår del har utgångspunkten varit att studera enskilda småhus. Efter diskussioner med insatta personer landade vi i att utgå ifrån att använda länskod, kommunkod, fastighetsbeteckning och adress som en del i vår avgränsning.1 Den andra avgränsningen består i att vi betingar på uppgiften av egentypkod lika med värde "220", dvs ”småhusenheter”.2 När det gäller småhus som har fler än en energideklaration har vi betingat på att det ska ha gått mellan deklarationerna; ifall två energideklarationer togs fram än använde vi den senaste i kalenderordningen, som den förra exkluderas från våra data. Med denna avgränsning blir det sammantaget fråga om 513 814 unika småhus, varav 9 441 hus med två eller tre energideklarationer som ingår i undersökningen. Antal hus med energideklarationer som är klassade som småhusenheter (typkod 220) uppdelade efter antal deklarationer som har genomförts för respektive hus Energiförbrukning av dubbeldeklarerade hus För beräkningen av energiförbrukning använder vi oss av värden i EgiSumma3 för åren och EgiSumma2 för åren 2019 och framåt så som de anges i Gripen data. Dessa uppgifter utgörs av en uppräkning av alla slags energislag i huset. Den så uppskattade energiförbrukning delas med uppvärmd areal enligt uppgiften i EgenAtemp. Den senare varierar i ett antal fall för ett och samma hus vid första och andra mättillfälle.3 Nedan visas fördelning av EgenAtemp som kvot mellan andra och första mätning. 1Mer exakt benämns dessa i Gripen data som idfastbet, idadr, idlankod, respektive idkommunkod. 2Detta skiljer sig från uttag som , forskare på KTH, har använt sig av i sina skattningar, han använder sig i stället av den större kategorin EgenByggnadskat. Det senare förklarar också skillnaderna i antal småhus som man får fram, vilket påpekade i ett epost-meddelande från 2020-10-21. Han rekommenderade att vi för vårt projekt bör utgå ifrån egentypkod, också utifrån det faktum att denna har tagits fram på ett konsistent sätt som Gripen data omfattar. 3Detta är konsistent med beskrivningen i och (2019) som i sin undersökning av flerbostadshus skriver som följer (se s. 37): "En analys av kvoten för Atemp i den första och den andra energideklarationen visade ett medelvärde på 1.03 och att låg inom intervallet 1.03 ± 0.25, se Figur 4.3(a). Att data hamnar utanför detta spann kan bero på att tillbyggnad skett eller att fastighetsgränser dragits om. En annan förklaring är variationer i praxis." R I K S R E V I S I O N E N A N A L Y S A V S M Å H U S I G R I P E N Kvoten i uppmätt uppvärmd areal mellan andra och föregående mättillfälle för dubbeldeklarerade hus Sum of Wgt. Vi har valt att ta bort observationer där uppmätt yta är två standardavvikelser större eller mindre än medelvärdet. Det medförde att det finns 9 119 hus kvar med två och 6 hus med tre deklarationer. Fördelningen i förändringen i den på så sätt framräknade energiförbrukningen ser ut som följer. Det innebär att den genomsnittliga minskningen motsvarade 16 kWh/m2.4 Förändring i energiförbrukning mellan andra och föregående mättillfälle för dubbeldeklarerade hus -149,4709 -355,6172 -97,42735 -306,1546 -70,02397 -300,2765 -36,17911 -285,203 Sum of Wgt. -10,00781 -16,04984 -0,9225156 Den genomsnittliga energiförbrukning för första energideklarationen motsvarade 110,4 kWh/m2. Det innebär en minskning med 14,. 4Det kan jämföras med de 20,2 kWh/m2 som rapporteras i och (2019). Det ska noteras att det är ett antal aspekter som skiljer urvalet i vår granskning från deras; speciellt gäller det att de mäter utvecklingen för flerbostadshus, dvs allmännyttan, bostadsrätter mm., inte enskilda småhus. 4R I K S R E V I S I O N E N B I L A G A T I L L G R A N S K N I N G S R A P P O R TD N R : 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 7 5 8 Genomsnittlig energiförbrukning vid första mättillfälle av hus med minst två energideklarationer I Tabell 1 redovisas utfall av regressionsskattningar med Energiförbrukning som utfallsvariabel. Den första kolumnen visar enkla medelvärden om ändringar i energianvändning vid andra respektive tredje klassificeringstillfälle (dvs motsvarande värden som i föregående redovisning av medelvärden). I den andra kolumnen visas skattningar då vi inkluderar en uppräkning av antalet år som har passerat mellan deklarationerna. Där framgår att det knappt blir någon förändring på koefficientestimat för indikatorn för andra deklarationen, den ligger kvar på -16 (kWh/m2). ser man också att de största (och statistiskt signifikanta) minskningar i energiförbrukning finner man för hus där det har gått tre till mellan deklarationstillfällen jämfört med hus som deklarerades efter exakt (referensvärdet i skattningarna). Det innebär att hus med mellanliggande tidsintervall hade en minskning om 16 kWh/m2, medan hus med till exempel mellanliggande period hade en minskning på (-16-11=) -27 kWh/m2. I den tredje kolumnen visas skattningsresultat då vi tar med kontroller för län, vilket inte heller påverkar koefficientestimat för indikatorn för andra deklarationen särskilt mycket. Den fjärde kolumnen innehåller skattningar då vi inkluderar variabler för olika energislag. De senare ”förklarar” en stor del av förändringen mellan de två mättillfällen, dvs skillnaderna minskar från 16 till ca 6 kWh/m2. Det senare indikerar att en stor del av minskningen mellan första och andra energideklarationen kan kopplas till förbättringar i husens underliggande värmesystem. En aspekt som inte kan fångas upp i våra skattningar är en möjlig kvalitativ förbättring av olika värmesystem. Till exempel är skillnaden mellan en gammal och ny värmepump omfattande och kan göra att verkningsgraden (som mäts i så kallad Coefficient of Performance, COP) går från 2 till 6, dvs 3 gånger mer energi tillbaka för varje enhet energi levererad till värmepumpen.5 6 5Uppgifterna om förbättrad verkningsgrad av värmepumpar från i ett epost-meddelande från 2021-04-03. I och (2019), som ser på betydelsen av renoveringar för energiförbrukningen, framhålls att data inte tillåter att se på åtgärder som tilläggsisolering eller byte av fönster har haft. Sådana åtgärder skulle kunna ligga bakom den kvarstående skillnaden på 6 kWh/m2. 6Vi har också tagit fram skattningar med alternativa beräkningar av utfallsvariabeln, där energianvändning bygger på uppgifter definierad som EgiNormKorrEI, dvs normalårskorrigerat värde (Energi-Index) för åren tom 2018 och EgiEnergianvandning, dvs byggnadens energianvändning (normalårskorrigerat värde (Energi- index)) . En aspekt som i viss mån påverkar skattningar är mindre förändringar av framräknandet av energi-index efter 2019. Det som hände då var framför allt att schabloner för vatten- och elanvändning ersatt energiexperternas uppskattningar. (Uppgifter i ett epost-meddelande från 2021-04-06). Det skulle kunna innebära att det kan bli systematiska skillnader i jämförelsen mellan energianvändningen till följd av ändrade beräkningsmetoder före och efter 2019. Skattningarna är dock likvärdiga med de som redovisas i tabell 1, speciellt gäller det också sambanden med avseende mellan energideklarationerna; för jämförelse se Appendix, tabell 1A. R I K S R E V I S I O N E N A N A L Y S A V S M Å H U S I G R I P E N Tabell 1 regressionsskattningar om relationen mellan energiförbrukning och bakomliggande faktorer för dubbeldeklarerade hus Som föregående, och -16,0565*** -16,0634*** -16,0749*** -5,7500*** (0,642) (0,641) (0,601) (0,519) -19,5373 -14,3148 -5,5713 (17,723) (17,709) (16,602) (13,929) -5,0030 -3,6701 -9,8888** (4,781) (4,498) (3,773) -5,7697* -3,1850 -3,1479 (2,628) (2,478) (2,080) -7,9848*** -5,7017** -3,9649* (2,057) (1,941) (1,628) -2,9243 -0,4650 (2,009) (1,890) (1,589) -11,3113*** -10,1515*** -4,4576** (1,958) (1,844) (1,551) -6,4367*** -2,9409 (1,956) (1,841) (1,548) -7,6402*** -4,5811** -2,2170 (1,776) (1,670) (1,404) -10,9414*** -7,4080*** -3,0795* (1,785) (1,682) (1,415) 3,3947* 2,9052* (1,431) (1,353) (1,135) 10 (referens) -2,2002** -2,0445*** (0,764) (0,728) (0,612) 8,3813** -3,3326 (2,791) (2,640) (2,221) 6R I K S R E V I S I O N E N B I L A G A T I L L G R A N S K N I N G S R A P P O R T D N R : 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 7 5 8 Som föregående, och -0,2652 (3,029) (2,545) -1,6174 (5,109) (4,291) -0,0709 (3,458) (2,902) -18,0312*** -18,9281*** (2,767) (2,323) 36,5096*** 25,4199*** (4,264) (3,582) -10,2774** -9,6241*** (3,163) (2,655) 17,3325*** (2,829) (2,383) -5,9599 (3,071) (2,578) 62,4948*** 50,8503*** (3,194) (2,687) -0,8647 -4,8105* (2,631) (2,209) -9,9371*** -6,7866** (2,641) (2,217) -16,0610*** -4,3766 (2,972) (2,497) -11,9146*** -1,9825 (2,934) (2,465) -11,5953*** -8,6030** (3,249) (2,731) R I K S R E V I S I O N E N A N A L Y S A V S M Å H U S I G R I P E N Som föregående, och 14,2597*** 9,2986*** (3,157) (2,654) -5,6430 -7,9162** (3,401) (2,855) 7,1396* (3,293) (2,767) -19,6313*** -13,7781*** (2,625) (2,204) -16,3651*** -8,5582*** (3,058) (2,570) -7,5789** (2,949) (2,485) 35,6498*** (1,546) -46,0832*** (0,554) -18,9384*** (2,511) -9,8461*** (0,700) 110,3817*** 112,4817*** 116,3598*** 132,6203*** (0,454) (0,582) (2,540) (2,153) * p<0,05, ** p<0,01, *** p<0,001 Alla fyra koefficientestimaten avseende energisystem är statistiskt signifikanta. Det behöver påpekas att oljeeldning i sig är negativt kopplad till energiförbrukning, vilket framgår av koefficientestimaten. visar medelvärden i tabell 2 att hus med oljeledning har minskat . 8R I K S R E V I S I O N E N B I L A G A T I L L G R A N S K N I N G S R A P P O R T D N R : 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 7 5 8 Tabell 2 Medelvärden och standardavvikelse av variabler som används i skattningar om relationen mellan energiförbrukning och bakomliggande faktorer för dubbeldeklarerade hus Andra eller tredje mättillfället Antal år mellan deklarationerna (2,270) (0,119) (0,177) (0,0677) (0,126) (0,257) (0,0873) (0,155) (0,229) (0,169) (0,151) (0,369) (0,361) (0,188) (0,198) (0,145) R I K S R E V I S I O N E N A N A L Y S A V S M Å H U S I G R I P E N Andra eller tredje mättillfället (0,156) (0,131) (0,142) (0,378) (0,171) (0,193) (45,48) (41,18) (0,210) (0,104) (0,479) (0,499) Solcells baserad el eller värme (0,0618) (0,129) (0,361) (0,404) Det som kan vara intressant att ha med sig i sammanhanget är att det i vissa fall är relativt små förändringar i energislag, men att dessa ändringar ändå kan ha stor påverkan på den genomsnittliga energiförbrukningen. Nedan visas den relativa betydelsen av installerandet av respektive värmesystem. För att göra presentationen meningsfull visas förändringar i oljeeldning som en negativ förändring, dvs ett hus som går från att ha haft oljebaserad uppvärmning vid första mättillfälle och ingen oljebaserad uppvärmning vid andra mättillfälle. För de andra värmesystem redovisas i stället en förändring från 0 till 1, dvs att ha respektive system vid andra mättillfälle, men att inte ha haft det vid första mättillfälle. R I K S R E V I S I O N E N B I L A G A T I L L G R A N S K N I N G S R A P P O R T D N R : 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 7 5 8 Resultaten nedan visar att det för hus som gick över från oljeeldning till något annat värmesystem (oavsett vilket) minskade energiförbrukningen med hela 82 kWh/m2. För de andra tre värmesystem blir det i stället minskningar av att installerat dessa vid andra mättillfälle (oavsett vilket system som fanns vid första mättillfälle). För att kunna sätta dessa i ett sammanhang visas också energiförbrukningen för de som har genomgått respektive ändring under första energideklarationen. Förändring i energiförbrukning för dubbeldeklarerade hus kopplade till (av)installation av värmesystem uttryckt i medelvärden och standardavvikelse samt min och max-värden Från oljeeldning till annat -81,84182 -355,6172 Från annat till värmepump -51,94482 -355,6172 Från annat till solcells baserad el eller värme -35,10114 -172,6394 Från annat till FTX-ventilation -11,32204 -258,6768 Tabell f. Energiförbrukning för dubbeldeklarerade hus innan ändring av värmesystem uttryckt i medelvärden och standardavvikelse samt min och max-värden Från oljeeldning till annat Från annat till värmepump Från annat till solcells baserad el eller värme Från annat till FTX-ventilation Slutsatsen som kan dras från dessa värden är att det är fråga om stora ändringar i energianvändning för alla fyra här inkluderade energisystemen, men relativt sätt har den största energibesparande ändringen varit att gå över från oljeeldning till annan värmekälla ( -81,84/157,45) minskning i energianvändning. För de andra tre energisystemen är motsvarande siffrorna minskning i energiförbrukning för värmepump, för solcells baserad el eller värme, och för FTX ventilation. R I K S R E V I S I O N E N A N A L Y S A V S M Å H U S I G R I P E N I detta avsnitt ser vi på åtgärdsförslagen som anges i energideklarationerna. Vi börjar med att se på utvecklingen av åtgärdsförslag och hur dessa relaterar till husens energideklaration. Därefter följer en särskild genomgång av dubbeldeklarerade hus med avseende på åtgärdsförslag. Här presenteras beräkningar av antal åtgärdsförslag som har getts . I undersökningen här, motsvarande i övriga skattningar som diskuteras i granskningen, ingår småhus enligt avgränsning egentypkod lika med "220", med typbeteckningen ”småhus”. Det är fråga om sammanlagt knappt 514 tusen hus, där dock lite drygt 9400 hus har fått två eller tre energideklarationer. Det leder till att det totala antalet deklarationer som undersöks här är 523 261 . Antal förslag motsvarar 1 i medianvärde och 1.32 som medelvärde. Fördelning i antal åtgärdsförslag för hus klassade som småhusenheter (typkod 220) Sum of Wgt. Här nedan visas den exakta fördelningen över antal förslag för ett hus under Andelen (bland småhusen) som inte fick något åtgärdsförslag låg på Uppdelning av antal åtgärdsförslag för hus klassade som småhusenheter (typkod 220) R I K S R E V I S I O N E N B I L A G A T I L L G R A N S K N I N G S R A P P O R T D N R : 3 . 1 - 2 0 2 0 - 0 7 5 8 Finns det något samband mellan antal åtgärdsförslag och energiklassificering? En aspekt som belyses i beräkningarna är energideklarationens samband med antalet åtgärdsförslag. För att kunna göra en beskrivning som täcker hela observationsperioden, dvs behövs en standardisering av energiklassificeringen. Förutsättning för att kunna utföra en sådan jämförelse är möjligheten att kunna approximera vilken klassificering ett hus skulle ha fått åren . Klassificering så som den redovisas i energideklaration bygger på en beräkningsmetod där respektive husets energianvändning per uppvärmd enhet (så kallad energiprestanda) delas med ett referensvärde för området huset är belägen i; kvoten vägs därefter ihop enligt en fastslagen skala som tagits fram av . Referensvärde (som husets energianvändning delas med) utgörs av den energianvändning som av har satts som krav vid uppförande av ny byggnad. Här anges alltså högsta tillåtna energiprestanda, som skulle gälla om byggnaden vore ny.