prop · H9037 · 2021-09-23 00:00:00 — Nedanstående faktaruta ger en överblick över de fem FoU-myndigheterna i vår fördjupade granskning (se avsnitt 1.4.1 angående kriterier för urval). är den överlägset största forskningsfinansiären bland dem som utlyser FoU-medel. Alla fem myndigheter har FoU i sin instruktion. detaljeringsgrad avseende FoU-uppdraget för respektive myndighet varierar. uppdrag styrs också av mål och riktlinjer i den särskilda energiforskningsproposition som läggs fram i samband med den forskningspolitiska propositionen.57 Fyra av de fem utvalda myndigheterna ska följa förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll (FISK). Brå är storleksmässigt inte tillräckligt stor för att omfattas av FISK. Däremot ska Brå, liksom alla myndigheter, följa myndighetsförordningen som ställer liknande krav på en intern styrning och kontroll som fungerar på ett betryggande sätt. För mer information kring varje myndighet, se bilaga 2. 56Kategorierna utgår från SCB:s statistik över FoU-utgifter i offentlig sektor fördelat per myndighet. De svar som FoU-myndigheterna lämnat i SCB:s enkät kan skilja sig åt från de svar som myndigheterna lämnat i enkät. Detta gör att uppdelningen mellan utlagd FoU och egen FoU är osäker. 2016/17:66, bet. 2016/17:NU9, rskr. 2016/17:164. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A M Y N D I G H E T E R S F O U - V E R K S A M H E T Faktaruta: Myndigheternas FoU-uppdrag ska inom sitt verksamhetsområde •verka för att de energi- och klimatpolitiska målen samt målen för forskning och innovation inom energiområdet som antagit uppnås •främja forskning och innovation i form av en strategiskt utformad samlad insats som spänner över hela innovationssystemet, i nära samverkan med, och som komplement till, övriga energipolitiska insatser och andra styrmedel som syftar till att nå klimat- och energimål samt energirelaterade miljöpolitiska mål •främja kommersialisering av forskningsresultat och spridning av nya produkter, processer och tjänster.58 Myndigheten för samhällskydd och beredskap (MSB) Ska beställa, kvalitetssäkra och förmedla forskning och utvecklingsarbete för skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar.59 ska inom sitt verksamhetsområde •finansiera miljöforskning av hög kvalitet till stöd för och Havs- och vattenmyndighetens arbete60 •se till att FoU stödjer och Havs- och vattenmyndighetens arbete med miljökvalitetsmålen61 •använda medel från Viltvårdsfonden för viltforskning i enlighet med forskningsstrategin ”Viltet och viltförvaltningen”62 Ska stödja forskning inom socialförsäkringsområdet.64 Ska utveckla kunskap på det kriminalpolitiska området genom att initiera och bedriva forsknings-, analys-och utvecklingssarbete.65 582 § 1, 7 och 8 förordningen (2014:520) med instruktion för . 5912 § förordningen (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. 603 § 9 förordningen (2012:989) med instruktion för . 61Regeringsbeslut, M2019/01283/NmM2019/01891/KlM2019/02166/V m.fl. 62Regeringsbeslut, N2019/027114/FJR. 63Naturvårdsverket och , Överenskommelse om genomförandet av programmet Vindval IV – ökade kunskaper om vindkraftens miljöeffekter, 2017. 642 § 7 förordningen (2009:1174) med instruktion för . 652 § 2 förordningen (2016:1201) med instruktion för . 24R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 2 FoU vid fem myndigheter, avser 2019 om inte annat anges Antal projekt (påbörjade) till totalt anslag, % Källa: Mejl från företrädare för , ; mejl från företrädare för , ; mejl från företrädare för , ; mejl från företrädare för , ; mejl från företrädare för Brå, ; årsredovisning 2019; Brås årsredovisning 2019; årsredovisning 2019; MSB:s årsredovisning 2019; årsredovisning 2019. 6678,8 mnkr miljöforskningsanslaget + 17,8 mnkr viltvårdsfonden enligt årsredovisning 2019 (73,enligt SCB:s statistik). 67Avser utbetalning av medel till Forte för särskilda forskningssatsningar. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A M Y N D I G H E T E R S F O U - V E R K S A M H E T 3Regeringens styrning av myndigheternas FoU-verksamhet I detta kapitel granskar vi om regeringens styrning av myndigheternas FoU-verksamhet är effektiv. Enligt är regeringens styrning effektiv om •styrningen av FoU-verksamheten är tydlig och har en rimlig detaljeringsnivå •styrningen omfattar uppföljning, utvärdering och kontroll •regeringen samordnar verksamheten. •De flesta myndigheter upplever att regeringens styrning av FoU-verksamheten är tydlig. •Det är stora skillnader i hur detaljerat myndigheternas FoU-uppdrag är formulerade i regeringens styrdokument.69 För några myndigheter finns inte FoU-verksamhet inskrivet i regeringens styrdokument trots att verksamheten är omfattande. Utelämnande av FoU i styrdokumenten kan utgöra ett hinder för myndigheter att behandla känsliga personuppgifter för forskningsändamål. •För att försäkra sig om att FoU-medlen används till avsett ändamål anger departementen att de tar del av och analyserar årsredovisningen och revisionsberättelsen. För av FoU-myndigheterna har regeringen tagit del av eller själv låtit utvärdera FoU-verksamheten. •Regeringskansliets samordning av FoU-frågor fokuserar på förberedelser av den återkommande forskningspolitiska propositionen och EU-relaterade forskningsfrågor. Samordningen omfattar inte i någon större utsträckning de granskade myndigheternas FoU. Det är de stora forskningsfinansiärerna, såsom forskningsråden, som är i fokus för samordningen. 3.2 Tydlighet och detaljeringsgrad Med tydlig styrning avser att FoU-verksamhetens mål, uppgifter och villkor ska vara klart uttryckta i de formella styrdokumenten. Om information om styrningens innebörd lämnas i informella kontakter bör den vara väl dokumenterad. Dessutom bör berörda myndigheter också uppfatta styrningen 69Med styrdokument avses framför allt instruktion och regleringsbrev, men även särskilda regeringsuppdrag, propositioner etc. 26R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Detaljstyrning kan till exempel ta sig uttryck i väldigt många specifika regeringsuppdrag eller många och detaljerade anslagsvillkor. 3.2.1 De flesta myndigheter anser att regeringens styrning är tydlig De allra flesta FoU-myndigheter får sina FoU-uppdrag i instruktion eller Några myndigheter får FoU-uppdrag formulerade i särskilda regeringsuppdrag. Vissa myndigheter tar uppdrag från andra myndigheter, eller agerar utifrån EU-lagstiftning vid genomförande av EU-program eller utifrån annan lagstiftning än instruktionen. För några myndigheter finns inte FoU angivet i regeringens styrdokument. av FoU-myndigheterna upplever regeringens styrning, i de fall det finns en sådan styrning, som tydlig. En handfull av myndigheterna anser att det finns tydligt uttalat från regeringens sida att FoU-verksamhet ska bedrivas vid myndigheten, men att det inte är angivet hur verksamheten ska bedrivas.70 Det är troligen inte heller regeringens avsikt att styra verksamheten i detalj. Flera departement framför att myndigheterna själva är bäst på att prioritera och att utarbeta processer för FoU-verksamheten.71 Det finns exempel där FoU-uppdraget varit otydligt uttryckt i styrdokumenten, såsom instruktion och regleringsbrev. fick in forskning i sin instruktion , som ett tillägg till lydelsen ”utvecklingsarbete, forskning och stöd åt forskning av betydelse för verksamheten”72. Ändringen innebär ett förtydligande i förhållande till den tidigare instruktionen där det var otydligt om ”stöd åt forskning” skulle tolkas som att underlätta för andra aktörer att bedriva forskning eller som att myndigheten själv ska bedriva forskning73. Styrningens tydlighet har också att göra med om syftet med myndighetens FoU-verksamhet är tydligt. Syftet med FoU-verksamheten vid de olika myndigheterna är uttryckt på helt olika detaljeringsnivå. Exempel på detta finns i avsnitt 2.3, där mål och syften med verksamheten anges för fem myndigheter. Brå till exempel menar att deras uppdrag är så brett formulerat inom rättsväsendet att det mesta ryms inom det. Den övervägande delen av Brås kunskapsproduktion sker utifrån särskilda uppdrag från regeringen.74 Omkring en fjärdedel av FoU-myndigheterna anger att deras FoU-uppdrag skulle kunna formuleras på ett bättre sätt. Det är främst myndigheter med liten andel FoU av den totala verksamheten som uppger att förtydliganden av deras uppdrag 70Riksrevisionens enkät till FoU-myndigheter, . 71Intervjuer med företrädare för , och Infrastrukturdepartementet, . 722 § 9 i förordningen om ändring i förordningen (2007:976) med instruktion för , kursivering. 73Statskontoret, Myndighetsanalys av , 2016, s. 19. 74Intervju med företrädare för Brå, . R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A M Y N D I G H E T E R S F O U - V E R K S A M H E T skulle kunna göras.75 Enligt är det vanligaste syftet med verksamheten att bidra till ökad kunskap för myndigheten i fråga.76 Det kan medföra att styrningen från regeringens sida är ganska övergripande och inte särskilt detaljerad eftersom målgruppen för själva forskningsverksamheten är den aktuella myndigheten.77 uppger även att bidrag till ökad kunskap i aktuell sektor och till att nå uppställda politiska mål är vanliga syften med FoU-verksamheten vid myndigheterna.78 FoU-myndigheterna upplever inte att styrningen av FoU-verksamheten är särskilt detaljerad och ett par myndigheter påpekar att det är bra.79 En liten andel myndigheter () får särskilda regeringsuppdrag som innehåller FoU-verksamhet. Skälet kan vara att regeringen önskar utveckla uppdragets innehåll, vilket inte alltid är möjligt i ett regleringsbrev. Det kan också vara att regeringen vill styra in myndigheten på ett visst område och att ett särskilt behov har uppstått under året.80 Även om regeringen inte ger myndigheterna särskilda uppdrag som rör FoU så kan ibland andra regeringsuppdrag som myndigheterna får, generera FoU-verksamhet.81 Det kan till exempel vara uppdrag som kräver kunskapsunderlag i form av FoU. De informella kontakterna mellan regeringen och myndigheterna varierar i stor utsträckning. Exempelvis är kontakterna mellan Brå och intensiva avseende FoU-frågor. En dialog förs om utformning av regeringsuppdrag mellan Brå och inför framtagandet av regleringsbrev. Informationsutbyte sker också om de projekt önskar utföra på eget initiativ.82 Kontakter mellan och angående FoU-verksamheten är däremot mycket sällsynta.83 En tredjedel av FoU-myndigheterna anger att FoU-frågor aldrig diskuteras specifikt med regeringen. Dessa är huvudsakligen myndigheter där FoU utgör en liten andel av myndighetens totala anslag. Men tre av dessa myndigheter har utgifter för FoU som överstiger per år84. ad hoc-mässiga kontakter med FoU-myndigheterna är vanligare än planerade möten. För mindre än hälften av myndigheterna diskuteras FoU vid den årliga myndighetsdialogen.85 75Riksrevisionens enkät till FoU-myndigheter, . 76Riksrevisionens enkät till departementen, . 77Intervju med företrädare för , . 78Riksrevisionens enkät till departementen, . 79Riksrevisionens enkät till FoU-myndigheter, . 80Riksrevisionens enkät till departementen, . 81Intervju med företrädare för , . 82Intervju med företrädare för Brå, . 83Intervju med företrädare för , . 84Riksrevisionens enkät till FoU-myndigheter, . 85Riksrevisionens enkät till departementen, . 28R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.2.2 FoU nämns inte alltid i regeringens styrdokument av FoU-myndigheterna anger att de bedriver FoU utan att detta finns inskrivet i regeringens styrdokument, såsom instruktion och regleringsbrev.86 För flera av dessa myndigheter visar det sig att departementen i har en annan uppfattning än myndigheterna om huruvida FoU finns inskrivet i styrdokumenten. För några myndigheter är det tydligt för såväl som myndigheten i fråga att FoU inte finns med Det gäller Kriminalvården, Inspektionen för socialförsäkringen, och Riksgäldskontoret.87 För dessa myndigheter, förutom för Inspektionen för socialförsäkringen, är FoU-verksamheten marginell i förhållande till den övriga verksamheten. är de medel som avsätts i absoluta termer omfattande. Vid Inspektionen för socialförsäkringen uppgår FoU-verksamheten till en mycket stor andel av myndighetens totala verksamhet, mätt i kronor88. FoU-myndigheterna har själva möjligheter att avgöra vilken verksamhet som behövs för att fullfölja sina uppgifter. Det behöver således inte vara ett problem att FoU-verksamheten inte nämns i styrdokumenten. Men om verksamheten är relativt omfattande speglar styrdokumenten inte den faktiska verksamheten. Enligt EU:s dataskyddsförordning får personuppgifter behandlas endast om det finns en rättslig grund för behandlingen. En av de grunder som anges i förordningen är att det är nödvändigt att behandla personuppgifterna för att utföra en uppgift av allmänt intresse. För att få behandla känsliga personuppgifter krävs dessutom att något av undantagen från förbudet som annars gäller för sådana uppgifter är tillämpligt. Behandling av personuppgifter för vetenskaplig forskning är ett sådant undantag.89 Om FoU-uppdraget inte finns specificerat i författning (instruktion eller annan författning) kan det försvåra för myndigheter att få ut data från andra myndigheter eftersom dessa kan ifrågasätta om det gäller behandling av personuppgifter för forskningsändamål. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) är ett exempel på myndighet som efterfrågat författningsreglering av myndighetens behandling av personuppgifter för forskningsändamål. ISF menar att avsaknad av forskning i myndighetsinstruktionen försvårar för myndigheten att bedriva forskning i och med att den rättsliga grunden inte är tydlig. Myndigheten påtalar att en del av myndighetens verksamhet är forskning enligt definitionen i lagen (2003:460) om etikprövning. I många av projekten är det dessutom nödvändigt att behandla 86Riksrevisionens enkät till FoU-myndigheter, . 87Riksrevisionens enkät till FoU-myndigheter, ; enkät till departementen, . 88SCB, FoU statliga myndigheter, ; beräkningar. 89Se artikel 6.1 c och artikel 9.2 j och rådets förordning (EU) 2016/679 av den om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A M Y N D I G H E T E R S F O U - V E R K S A M H E T ISF menar också att tillägget med forskning i instruktionen skulle underlätta den prövning som andra myndigheter måste göra innan de kan lämna ut känsliga personuppgifter som omfattas av statistiksekretess. ISF har i en skrivelse till regeringen begärt att få forskning inskrivet i sin instruktion. 90 Skrivelsen bereds fortfarande inom Regeringskansliet.91 3.3 Uppföljning och utvärdering Enligt bör regeringens styrning omfatta systematisk uppföljning och utvärdering av FoU-verksamheten. Då ges möjligheter att förbättra och vid behov ompröva verksamheten. Dessutom bidrar utvärdering till att bedöma om syfte och mål med verksamheten nås. 3.3.1Utvärderingar är inte regeringens huvudsakliga verktyg för att följa upp FoU Regeringen har för ett tjugotal av de 85 myndigheterna låtit göra utvärderingar av FoU-verksamheten, eller tagit del av utvärderingar som myndigheterna själva har gjort eller låtit göra. De utvärderingar som regeringen tagit del av avser såväl enskilda program eller projekt, som verksamheten i dess helhet.92 Utvärderingar utgör därmed en liten del av regeringens verktyg för att följa upp myndigheternas FoU-verksamhet. För att försäkra sig om att de FoU-medel som avsätts till myndigheterna används till avsett ändamål anger att de framför allt tar del av verksamheten genom årsredovisningen som analyseras och sedan diskuteras på myndighetsdialogen. Departementen anser också att årliga revision är en viktig försäkran om att de avsatta medlen används till rätt saker.93 Vissa myndigheter har separat skriftlig återrapportering av FoU-verksamheten. Återrapportering av särskilda regeringsuppdrag ger också information till departementen.94 framhåller till exempel att de utgår från att kan göra bedömningar av vilken forskning som behövs och departementets roll är att försäkra sig om att myndigheten har bra processer för att garantera god kvalitet.95 90Inspektionen för socialförsäkringen, Begäran om ändring av förordningen (2009:62) med instruktion för Inspektionen för socialförsäkringen, 2018. Myndigheten har även begärt en registerlagstiftning för att möjliggöra behandling av känsliga personuppgifter i de fall det inte rör sig om forskning. Telefonsamtal med generaldirektören för Inspektionen för socialförsäkringen, ; mejl från företrädare för Inspektionen för socialförsäkringen, . 91Intervju med företrädare för , . 92Riksrevisionens enkät till departementen, . 95Intervju med företrädare för , . 30R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Med sammanhållen styrning avser att styrningen är koordinerad så att man undviker oönskad dubblering av arbete och motstridiga styrsignaler till myndigheterna. 3.4.1Regeringens samordning har fokus på de större forskningsmyndigheterna Det sker ingen generell samordning inom som inbegriper FoU-verksamhet vid FoU-myndigheterna. Det är de stora forskningsfinansiärerna som står i fokus i regeringens samordning av FoU. Samordning kring FoU-relaterade frågor som dyker upp löpande sker i samband med gemensam beredning inom . samordnar regeringens forskningspolitik och forskningsbaserad innovation. Departementet har initierat ett kontaktnät inom för FoU-frågor där berörda departement ingår. Kontakterna avser de forskningsfinansierande myndigheterna Formas, Forte, och . I övrigt är samordningen inom framför allt kopplad till den forskningspolitiska propositionen, som tas fram , och arbete med EU:s forskningsinitiativ.96 Denna samordning rör dock inte specifikt de myndigheter som omfattas av denna granskning, med några få undantag (framför allt och Rymdstyrelsen). Det sker alltså ingen generell samverkan eller generellt erfarenhetsutbyte inom rörande FoU-verksamhet i staten, till exempel gällande frågor om kvalitetssäkring, hur utvärdering av FoU sker, överlappning av verksamhet eller synergieffekter mellan olika verksamheter.97 Detta påpekades också i en tidigare statlig utredning.98 Som en följd av utredningen gav regeringen i uppdrag att inrätta ett nätverk för statliga myndigheter som har som deluppgift att bedriva eller finansiera FoU. Bakgrunden till uppdraget var att regeringen bedömde att statliga myndigheter som bedriver eller finansierar forskning bör ha ett system för att kvalitetssäkra forskningen, vilket ställt sig bakom.99 Forumet syftar framför allt till att öka kunskaps- och erfarenhetsutbytet när det gäller kvalitetssäkringsmetoder. Vidare önskade regeringen identifiera eventuellt överlapp mellan olika myndigheters FoU-verksamhet.100 Nätverket är fortfarande aktivt och arbetet har bland annat 96Riksrevisionens enkät till departementen, . 97Intervju med företrädare för , . 98SOU 2012:20, s. 38–39. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151. 100Regeringsbeslut U2013/2575/F. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A M Y N D I G H E T E R S F O U - V E R K S A M H E T resulterat i en Regeringen avsåg att följa nätverkets arbete, men det är oklart som detta har skett. Regeringen har utöver detta tagit en rad initiativ till samordning mellan framför allt de större forskningsfinansiärerna102, vilket inbegriper och Rymdstyrelsen. ingår i en samordningsgrupp som ska samverka och gemensamt utarbeta analyser, strategier och forskningsprogram och ta initiativ för att utveckla och förnya formerna för forskningsverksamheten.103 och Rymdstyrelsen är också två av de myndigheter som fick ett uppdrag av regeringen att ta fram ett underlag till den forskningspolitiska propositionen.104 Regeringen aviserar i den senaste forskningspropositionen (prop. 2020/21:60) att det finns skäl att göra en översyn av den statliga organisationen för forsknings- och innovationsfinansiering som inkluderar såväl de stora statliga forskningsfinansiärerna som övriga FoU-myndigheter. Regeringen anger att det är viktigt att säkerställa att den statliga organisationen för forsknings- och innovationsfinansiering är väl anpassad till samhällsutvecklingen och fungerar på ett ändamålsenligt, kvalitativt, samordnat och kostnadseffektivt sätt.105 101Vetenskapsrådet, ”Nätverk för FoU-myndigheter”, hämtad . 102Utöver ingår Verket för innovationssystem, , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, för hälsa, arbetsliv och välfärd samt Rymdstyrelsen. 10314 § förordning (2014:520) med instruktion för . 104Regeringsbeslut U2019/01906/F. 2020/21:60, s. 61. 32R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4Myndigheternas processer för att säkerställa kvalitet och leverans i FoU-verksamheten I detta kapitel besvarar vi frågan om huruvida myndigheterna har ändamålsenliga processer för att FoU-verksamheten ska hålla god kvalitet och vara relevant. Enligt har myndigheterna ändamålsenliga processer om de: •har en dokumenterad process för bedömning av kvalitet och relevans; bedömningen görs av personer med rätt kompetens och delvis av externa personer •upprätthåller en opartisk handläggning som dokumenteras •arbetar för att resultaten ska komma till användning •gör systematiska utvärderingar av FoU-verksamheten samverkar med andra myndigheter och samordnar FoU-verksamheten när det bedöms effektivt. Det finns en stor variation i myndigheternas processer för att hantera FoU-medel. Våra viktigaste iakttagelser är följande: •Samtliga FoU-myndigheter som utlyser forskningsmedel har en dokumenterad process för bedömning av forskningsprojekt inför beslut om medel. Processerna för bedömning av forskningsansökningar är i stort sett ilinje med så kallad ”best practice” vid , , och . •Av de drygt 30 FoU-myndigheter som anger att de finansierar uppdragsforskning är det som har en dokumenterad process för bedömning av kvalitet och relevans. •En stor andel av FoU-myndigheterna saknar en dokumenterad process för hantering av jäv för såväl externa sakkunniga som egen personal •Jävsprövningen dokumenteras inte vid samtliga myndigheter vi gjort en fördjupad granskning av. Utan en dokumenterad jävsprövning går det inte att bedöma om verksamheten utförts på ett oberoende och transparent sätt, vilket kan påverka förtroendet för forskningen. •Det finns en utvecklingspotential i arbetet med att forskningsresultaten vid myndigheterna ska komma till användning, bland annat för att möta målgruppernas behov. Om resultaten inte kommer till användning, finns det en risk för att det grundläggande syftet med FoU-verksamheten inte kan nås. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A M Y N D I G H E T E R S F O U - V E R K S A M H E T •Endast hälften av FoU-myndigheterna utför utvärderingar av FoU-verksamheten. Utan en systematisk utvärdering riskerar utveckling av verksamheten att utebli. •Ungefär hälften av FoU-myndigheterna anger att de samordnar sin FoU-verksamhet med andra myndigheter. Av de som utlyser FoU-medel samverkar ungefär hälften kring utlysningar. Det går inte att få en samlad bild över den bidragsfinansierade forskningen i . Enligt är dokumenterade bedömningsprocesser en viktig förutsättning för att säkerställa god kvalitet och relevans i FoU-verksamheten. Processen kan skilja sig åt beroende på myndighetens uppdrag men bör innehålla bedömningskriterier för vetenskaplig kvalitet, eller motsvarande, och relevans. Det gäller oavsett om FoU-verksamheten bedrivs i egen regi, utlyses eller läggs ut som uppdrag. För myndigheter som bedriver FoU med externa medel gäller i allmänhet att kvalitet och relevans granskas av finansiären i fråga. Vi har utgått från de processer och bedömningskriterier som forskningsråden Forte och Formas använder106.