prop · H9031d13 · 2021-09-20 00:00:00 — Även bland utrikes och inrikes födda pensionärer finns det skillnader i ekonomisk standard. 2021 utrikes födda kvinnor ha av inrikes föddas ekonomiska standard. Motsvarande siffra för utrikes födda män är . Pensionärernas ekonomiska standard påverkas inte bara av den allmänna pensionen. av dem som går i pension har också tjänstepension. Utöver pensionsinkomster har många pensionärer arbets- och kapitalinkomster. Diagram 1.7 visar den genomsnittliga inkomstsammansättningen för pensionärer 2019. Diagram 1.7 Olika inkomstkällor och genomsnittliga belopp för pensionärer, 2019 Källa: STAR-materialet, SCB. Det är tydligt att kvinnor i genomsnitt har lägre inkomstgrundad pension än vad män har. Kvinnors inkomst utgörs därför i större utsträckning av garantipension och bostadstillägg. Kvinnor har i genomsnitt lägre övriga inkomster i form av tjänstepension, arbetsinkomst och kapitalinkomst. 2021/22:1 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Liten risk för låg ekonomisk standard efter ett helt arbetsliv på heltid Diagram 1.8 visar vilken slutlön som behövs för att en ensamstående pensionär inte antas ha behov av grundskydd samt för att hamna över gränsen för låg ekonomisk standard vid olika långa arbetsliv2. Om personen arbetat innebär en slutlön på att pensionen är så hög att personen inte får någon del av grundskyddet. Däremot behövs en betydlig högre inkomst om personen enbart arbetat , i slutlön . För att hamna över gränsen för låg ekonomisk standard arbete krävs en slutlön på . En så låg heltidslön som efter att ha arbetat torde vara mycket ovanligt. Det innebär att personer som har jobbat heltid ett helt arbetsliv inte bör vara i risk för låg ekonomisk standard som pensionär. Men i realiteten arbetar inte alla individer ett helt arbetsliv eller utan avbrott. Detta gäller i synnerhet äldre kvinnor som har haft ett annat förvärvsmönster än yngre kvinnor och män. Dessutom kan följsamhetsindexeringen av pensionen, vilken motsvarar inkomstutvecklingen med ett avdrag på , leda till att när pensionären blir äldre kan denne hamna under gränsen för låg ekonomisk standard även om denne hade en högre slutlön än . På samma sätt kan följsamhetsindexeringen i början av pensioneringsperioden leda till att individen hamnar över gränsen för låg ekonomisk standard. över hela pensionärstiden gör följsamhetsindexeringen ingen skillnad för den totala pensionen, men det förutsätter att pensionären uppnår medellivslängd. För mer detaljerad information om antaganden m.m., se , Pensionsnivå utifrån längd på arbetslivet och inkomstnivå. Diagram 1.8 Nödvändig slutlön för att typfallen inte ska få del av grundskyddet eller få låg ekonomisk standard vid olika antal arbetade år Slutlön, kr/mån Inget grundskydd vid pensionering 66 år Nivå för låg ekonomisk standard vid pensionering 66 år Stora skillnader mellan faktiskt och teoretiskt uppmätt kompensationsgrad Pensionernas tillräcklighet kan också analyseras genom att mäta kompensationsgrader. Med kompensationsgrad avses här hur mycket personen får i bruttopension jämfört med slutlön. I diagram 1.9 presenteras kompensationsgraden för kvinnor och män med medelinkomst, såväl faktiska kompensationsgrader, dvs. det verkliga pensionsutfallet jämfört med tidigare lön, som teoretiskt beräknade kompensationsgrader med hjälp av typfallsmodell. 2Med låg ekonomisk standard avses att personen har en ekonomisk standard understigande av medianen för ekonomisk standard i befolkningen. 2021/22:1 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget kompensationsgraden används för att ta reda på vilken kompensationsgrad framtida pensionärer beräknas få och även för att analysera hur regelförändringar eller händelser i personers liv (exempelvis föräldraledighet, arbetslöshet eller tidigt pensionsuttag) eller samhället kommer att påverka kompensationsgraden. Diagrammet visar kompensationsgraderna sett till allmän pension och till total pension (allmän pension och tjänstepension). till endast allmän pension och det faktiska utfallet var kompensationsgraden för kvinnorna och 59 för männen 2019 och har legat på denna nivå . När tjänstepensionen läggs till ökar kompensationsgraden betydligt, till för kvinnorna och för männen. Den faktiska kompensationsgraden har dessutom ökat . De faktiska kompensationsgraderna är betydligt högre för kvinnor och män med medelinkomster jämfört med de teoretiska kompensationsgraderna sett till den totala pensionen. Skillnaderna mellan typfallsberäkningarna och verkligheten förklaras av flera saker. En förklaring är att för många individer minskar inkomsten åren före pensionsinträdet. En annan förklaring är att många väljer ett tidsbestämt uttag av sin tjänstepension. Även extra avsättningar och löneväxling kan bidra till att den faktiska tjänstepensionen är betydligt högre än vad den skattas till i typfallsmodellen. Skillnaden mellan faktisk och teoretisk kompensationsgrad är mindre avseende den allmänna pensionen. Skillnaden kan gå åt båda hållen beroende på vilken grupp som studeras. Detta beror på att faktiska kompensationsgrader baseras på många individer med stor spridning. Att mäta kompensationsgrad som andel av slutlönen kan vara användbart för att bedöma tillräckligheten av pensionen i relation till tidigare lön. Men kompensationsgraden säger inget om pensionsnivån eller övriga inkomster. En person med mycket låga eller inga inkomster innan hon eller han börjar ta ut pension kan få en mycket låg pension men ändå ha en kompensationsgrad på . Måttet kan också ge betydande olika resultat beroende på vilken inkomst under förvärvslivet man mäter mot. Det är inte ovanligt att arbetsinkomsten förändras före pensionering. Resultatet blir därför beroende av om pensionen relateras till före pension eller till t.ex. ett genomsnitt av de sista årens inkomster. För mer detaljerad information, se , Redovisning av livsinkomstprofiler. Diagram 1.9 Kompensationsgrader för medianpensionären, faktiska och typfall Allmän pension och tjänstepension Anm: Utfall för faktisk tjänstepension saknas . Källa: , 2021. 2021/22:1 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Skillnader i inkomst mellan kvinnor och män som pensionärer Skillnaden mellan kvinnors och mäns pensioner brukar kallas pensionsgapet. I denna analys är dock begreppet utvidgat och det är skillnaden mellan kvinnors och mäns disponibla inkomst som mäts. Detta innebär att pensionärernas samtliga inkomster med avdrag för skatt ingår i analysen. Inkomstgapet kan delas upp i de olika inkomsternas bidrag till det totala inkomstgapet. Summan av alla inkomsters bidrag till gapet motsvarar det totala gapet. Tabell 1.3 visar att inkomstgapet var Kolumnen ”bidrag till gapet %” visar skillnaden i respektive inkomst mellan kvinnor och män relaterat till mäns genomsnittliga inkomst. Av tabellen framgår att det är inkomstgrundad pension, tjänstepension och kapitalinkomster som bidrar mest till de icke jämställda inkomsterna hos pensionärer. Mest utjämnande är skatterna. Även grundskyddet och änkepensionen minskar gapet. Tabell 1.3 Olika inkomsters respektive skatters bidrag till inkomstgapet för pensionärer, 2019 Genomsnittlig inkomst, kronor Bidrag till gapet % Källa: STAR-materialet, SCB. Gapet i disponibel inkomst har i princip varit oförändrat . Att det inte har minskat trots att förvärvslivet har blivit mer jämställt beror dels på att skattesystemet var mer omfördelande 1995, dels på att minskningen av gapet i den allmänna pensionen har motverkats av att tjänstepensioner, arbetsinkomster och kapitalinkomster har ökat sin andel av de totala inkomsterna för pensionärer (dessa inkomster ökar gapet). har även den utjämnande effekten av grundskyddet och änkepensionen minskat i och med att kvinnor som går i pension har haft ett större arbetskraftsdeltagande. Sammantaget är detta förklaringen till att gapet är oförändrat. 2021/22:1 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Diagram 1.10 Utvecklingen av gapet i disponibel inkomst mellan kvinnor och män som tagit ut pension Källa: Egna beräkningar HEK- och STAR-materialet, SCB. Med ett system i vilket den slutliga pensionen grundar sig på individens inkomster under hela livet kommer ojämställdhet under förvärvslivet ofrånkomligen att resultera i icke jämställda pensioner. Kvinnors lägre pensioner förklaras av flera faktorer. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män är en anledning, men gapet påverkas också av att kvinnor arbetar deltid i större utsträckning än män och att in- och utträdet från arbetsmarknaden ser olika ut mellan könen. I genomsnitt sker kvinnors inträde på arbetsmarknaden vid en senare ålder än mäns och utträdet vid en tidigare ålder, vilket bidrar till att kvinnor totalt sett har färre avlönade arbetade timmar under livet. En iakttagelse från bland annat av livsinkomstprofiler men även regeringens promemoria Jämställda pensioner? (Ds 2016:19), är att skillnaderna i inkomst som finns mellan kvinnor och män under arbetslivet i många fall ökar efter pensionsinträdet. Pensionssystemet skapades utifrån den medellivslängd som gällde i mitten av 1990- talet och en då antagen pensionsålder på . har medellivslängden ökat . Att vi lever är positivt, men om arbetslivet inte förlängs i takt med att medellivslängden ökar så innebär det att den intjänade pensionen måste räcka under fler år och att de månatliga beloppen därmed blir lägre. Ett längre arbetsliv är därmed nödvändigt för att upprätthålla pensionsnivåerna. Fler arbetade timmar stärker dessutom samhällsekonomin i stort och är således också viktigt för att upprätthålla en god välfärd. om en pensionsålder vid är alltjämt stark, men andelen som tar ut sin pension minskar. Bland samtliga födda , som fyllde 65 , påbörjade sitt uttag av allmän pension under . Andelen var större bland kvinnor () än bland män (). Såväl tidigt som sent uttag av den allmänna pensionen har ökat, vilket lett till en större spridning av pensionsuttag. Både inträdes- och utträdesålder har betydelse för arbetslivets längd Uttag av pension är inte nödvändigtvis samma sak som att en individ lämnar arbetslivet. Att fler tar ut allmän pension behöver alltså inte betyda att de lämnar arbetslivet tidigare, utan kan också förklaras av att fler tar ut pension 2021/22:1 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget som de fortsätter att jobba. För att visa hur arbetslivets längd har förändrats behöver inträdesåldrar respektive utträdesåldrar analyseras. Som framgår av diagram 1.11 har utträdesåldern3 ökat . Ökningen är likvärdig för kvinnor och män, men kvinnornas utträdesålder är omkring lägre än männens. Diagrammet visar att utträdesåldern för män är lägre än vad den var , trots att medellivslängden är högre. Diagram 1.11 Genomsnittlig ålder vid utträdet från arbetslivet för kvinnor och män som fanns i arbetskraften –2020 Anm.: Uppgift om kvinnors utträdesålder från från1980. För att visa utvecklingen redovisas enbart männens utträdesålder –1979. Källa: och . Diagram 1.12 visar utvecklingen av den genomsnittliga inträdesåldern, som också har betydelse för arbetslivets längd. Som framgår av diagrammet ökade både kvinnors och mäns inträdesålder kraftigt till mitten av , vilket främst beror på att fler utbildade sig längre. har utvecklingen däremot varit relativt stabil. 3Utgångspunkten för beräkningen är personer som finns med i arbetskraften, som sysselsatta eller arbetslösa. Arbetsmarknaden kan lämnas, förutom genom sjukersättning, med hjälp av tjänstepension, avgångsvederlag eller på annat sätt. En utförligare redovisning av beräkningsmetoden och olika reservationer finns i skrift ”Genomsnittlig pensionsålder i de nordiska länderna” Analyserar 2006:11. 2021/22:1 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Diagram 1.12 Genomsnittlig inträdesålder i arbetslivet för kvinnor och män 1976– 2020 Anm.: Inträdesålder är definierat som den genomsnittliga åldern för inträde i arbetskraften. För att ha räknats som inträtt i arbetskraften krävs minst 20 timmars arbetstid . Källa: och . Den sammantagna effekten av in- och utträdesåldern ger arbetslivets längd, som framgår av diagram 1.13. Arbetslivets längd har ökat men arbetslivet är fortfarande inte lika långt som det var 1990. Till största delen beror det på att den påtagligt högre inträdesåldern i arbetslivet inte har kompenserats av en motsvarande höjning av utträdesåldern. Diagram 1.13 Arbetslivets längd för kvinnor och män 1976–2020 Anm.: Arbetslivets längd beräknas som skillnaden mellan utträdesåldern och inträdesåldern ett givet år. Uppgifter om kvinnors utträdesålder finns . För att visa utvecklingen redovisas enbart männens utträdesålder perioden –1979. Källa: SCB och egna beräkningar.