prop · H9031d22 · 2021-09-20 00:00:00 — prop 2021/22 1 d22 Allmän miljö- och naturvård 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Utgiftsområde 20 – Allmän miljö- och naturvård Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................................. Allmän miljö- och naturvård ........................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ..................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ..................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ..................................... Bara naturlig försurning...................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ..................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ..................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ..................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ..................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ..................................... Levande sjöar och vattendrag ............................................................................ Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ..................................... Grundvatten av god kvalitet .............................................................................. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ..................................... Hav i balans samt levande kust och skärgård.................................................. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ..................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ..................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ..................................... Ett rikt odlingslandskap...................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ..................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ..................................... God bebyggd miljö.............................................................................................. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ..................................... 3.21 Ett rikt växt- och djurliv ..................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ..................................... Grön återhämtning i pandemins spår ................................................ Miljömålsarbetet utvecklas och siktar framåt.................................... Klimatomställningen kan inte vänta ................................................... Stärkt omställning till en giftfri cirkulär ekonomi ............................ Förstärkta åtgärder för en god havs- och vattenmiljö ..................... Ökat skydd av biologisk mångfald och ökad tillgänglighet till 3.23 Den årliga revisionens iakttagelser.................................................................... Borttagning av överskott under EU:s 1:2 Miljöövervakning m.m. .................................................................. 1:3 Åtgärder för värdefull natur .......................................................... 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden ................... 1:7 Avgifter till internationella organisationer................................... 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö............................................ 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar........................ 1:13 Internationellt miljösamarbete .................................................. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 1:14 Skydd av värdefull natur ............................................................ 1:15 Havs- och vattenmyndigheten .................................................. 1:18 Stöd för gröna och trygga samhällen ....................................... 1:20 Åtgärder för ras- och skredsäkring längs ................ 1.21 Driftstöd för bio-CCS ................................................................ 1:22 Kompetenslyft för klimatomställningen ................................. 3.26.23 Investeringsplan för ............................................ Mål för området ................................................................................................. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder..................................... Kommunikations- och analysarbete ................................................. Stiftelser verksamma inom området................................................. Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................. 2:1 för miljö, areella näringar och 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggnad: Forskning.............................................................. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att genomföra borttagning av de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som har tilldelats och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU för det året (avsnitt 3.25.1). 2.Riksdagen godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2024 som en riktlinje för investeringar (avsnitt 4.1.23). 3.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt tabell 1.1. 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. 1:3 Åtgärder för värdefull natur 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden 1:7 Avgifter till Internationella organisationer 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar 1:14 Skydd av värdefull natur 1:15 Havs- och vattenmyndigheten 1:18 Stöd för gröna och trygga samhällen 1:20 Åtgärder för ras- och skredsäkring längs 1:21 Driftstöd för bio-CCS 1:22 Kompetenslyft för klimatomställningen 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Summa anslag inom utgiftsområdet 2021/22:1 Utgiftsområde 20 1:3 Åtgärder för värdefull natur 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar 1:14 Skydd av värdefull natur 1:20 Åtgärder för ras- och skredsäkring längs 1:21 Driftstöd för bio-CCS 2:2 för miljö, areella näringar och 2021/22:1 Utgiftsområde 20 2 Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård är indelat i områdena Miljöpolitik (avsnitt 3) och Miljöforskning (avsnitt 4). Miljöpolitiken utgår ifrån de nationella miljökvalitetsmål och det generationsmål för miljöarbetet som beslutats av . Målen är styrande för allt miljöarbete som bedriver nationellt, inom EU och internationellt. Miljömålssystemet ger också en struktur för en systematisk uppföljning av miljöpolitiken som grund för ett strategiskt åtgärdsarbete. Myndigheter som finansieras inom utgiftsområdet är , Havs- och vattenmyndigheten, Kemikalieinspektionen, samt för miljö, areella näringar och samhällsbyggnad. Myndigheter som delvis finansieras från utgiftsområdet är bl.a. geologiska undersökning, länsstyrelserna, , , , , Transportstyrelsen, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt . Länsstyrelserna och 26 andra myndigheter har i sina instruktioner ett utpekat ansvar att verka för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Åtta av dessa myndigheter har även ett utpekat ansvar för att samordna uppföljning, utvärdering och rapportering av ett eller flera miljökvalitetsmål. Dessa myndigheter är följande: –Havs- och vattenmyndigheten –geologiska undersökning. har i uppgift att vägleda de myndigheter som har ett ansvar i miljömålssystemet i deras arbete med genomförande och uppföljning. Klimatlagen (2017:720) trädde i kraft . Den utgör en viktig del i arbetet inom politikområdet. Regeringen föreslår att anvisas utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård . Föreslagen anslagsnivå innebär en ökning med i förhållande till 2021. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 De sammanlagda utgifterna för utgiftsområdet motsvarade 2020. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 1:3 Åtgärder för värdefull natur 1:4 Sanering och återställning av 1:7 Avgifter till Internationella 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö 1:12 Insatser för internationella 1:14 Skydd av värdefull natur 1:15 Havs- och vattenmyndigheten 1:18 Stöd för gröna och trygga samhällen 1:20 Åtgärder för ras- och skredsäkring 1:21 Driftstöd för bio-CCS 1:22 Kompetenslyft för klimatomställningen 2:1 för miljö, areella 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Totalt för utgiftsområde 20 Allmän miljö- 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. I tabell 2.2 redovisas förändringen av anslagsnivån för perioden –2024 jämfört med statens budget 2021. Den årliga pris- och löneomräkningen av anslagen för förvaltningsändamål som görs för att kompensera myndigheterna för pris- och löne- ökningar utgör en del av den föreslagna anslagsförändringen. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Tabell 2.2 Förändringar av utgiftsramen –2024 för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra utgiftsområden 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. I tabell 2.3 redovisas den realekonomiska fördelningen vilket visar andel transfereringar, verksamhetsutgifter och investeringar. Tabell 2.3 Utgiftsram 2022 realekonomiskt fördelad för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten t.ex. hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Vid sidan av stöd till företag och hushåll på budgetens utgiftssida finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatte- utgifter. Innebörden av en skatteutgift beskrivs i Förslag till statens budget, finansplan m.m.avsnittet om skattefrågor. Den samlade redovisningen finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2020/21:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är att hänföra till utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård. Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Förmån av miljöanpassade bilar Sänkt mervärdesskatt på vissa reparationer Totalt för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Målen för miljöpolitiken är strukturerade i enlighet med miljömålssystemet, enligt följande (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377): –ett generationsmål som anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver ske inom en generation för att nå miljökvalitetsmålen –miljökvalitetsmål som beskriver det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till –etappmål som beskriver de samhällsomställningar som är viktiga steg för att nå Generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Generationsmålet är det övergripande målet för miljöpolitiken och beskriver att vi till nästa generation ska lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. De 16 miljökvalitetsmålen är följande: Begränsad klimatpåverkan, luft, Bara naturlig försurning, Giftfri miljö, Skyddande ozonskikt, Säker strålmiljö, Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag, Grundvatten av god kvalitet, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Myllrande våtmarker, Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap, Storslagen fjällmiljö, God bebyggd miljö, Ett rikt växt- och djurliv (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183 samt prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48). Regeringen har beslutat om etappmål inom miljömålssystemet. Etappmålen ska vägleda det konkreta arbetet för att nå miljökvalitetsmålen och Generationsmålet. har beslutat etappmål som bidrar till att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). De etappmål som har beslutat redovisas mer utförligt i avsnittet om miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Etappmålen är målövergripande och kan således bidra till att nå fler än ett mål. Sammantaget finns nu 19 etappmål med målår som sträcker sig till 2021 eller senare, se tabell 3.2. I tabellen slutredovisas de etappmål som hade målår 2020. Övriga etapp- mål där målåret är passerat är slutredovisade i tidigare budgetpropositioner. Miljömålen utgör den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling. Miljömålen är därför en viktig utgångspunkt för genomförande av Agenda 2030 med sina 17 globala mål för hållbar utveckling. Miljömålen utgör det nationella genomförandet av Agenda 2030:s miljörelaterade mål och delmål. Arbetet för att nå miljömålen bidrar även till att nå andra mål i Agenda . Generationsmålet och de 16 miljökvalitets- målen kopplar tydligt till flera av de globala målen för hållbar utveckling, se tabell 3.1. För en övergripande redovisning av arbetet med Agenda 2030, se vidare utgifts- område 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. I avsnitt 3.5–3.21 redovisas Generationsmålet och miljökvalitetsmålen. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Koppling mellan nationella miljömål och de 17 globala målen för FN:s Agenda 2030 Rent vatten och sanitet Hållbar energi för alla Hållbar industri, innovationer och infrastruktur) Hållbara städer och samhällen Hållbar konsumtion och produktion Ekosystem och biologisk mångfald Hållbar energi för alla Ekosystem och biologisk mångfald) Hållbara städer och samhällen Ekosystem och biologisk mångfald) Ekosystem och biologisk mångfald Rent vatten och sanitet Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt Hållbar konsumtion och produktion Ekosystem och biologisk mångfald) Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt Rent vatten och sanitet Ekosystem och biologisk mångfald) Levande sjöar och vattendrag Rent vatten och sanitet Ekosystem och biologisk mångfald Grundvatten av god kvalitet Rent vatten och sanitet Hållbar konsumtion och produktion Ekosystem och biologisk mångfald Hav i balans samt levande kust och Ekosystem och biologisk mångfald Rent vatten och sanitet) Ekosystem och biologisk mångfald Ekosystem och biologisk mångfald Ekosystem och biologisk mångfald Ekosystem och biologisk mångfald Rent vatten och sanitet Hållbar industri, innovationer och infrastruktur Hållbara städer och samhällen Hållbar konsumtion och produktion Ett rikt växt- och djurliv Hälsa och välbefinnande) Ekosystem och biologisk mångfald Anm.: I tabellen framgår vilka nationella miljömål som i huvudsak kopplar med respektive mål för Agenda 2030. Indirekta kopplingar mellan de svenska miljömålen och målen för Agenda 2030 visas inom parentes medan resterande visar direkta kopplingar. Kartläggningen samordnades av (Fi2016/01355/SF). Kopplingen mellan Myllrande våtmarker och mål 1 Bekämpa klimatförändringar har lagt till. Miljömålssystemet omfattar, förutom målstrukturen för miljöarbetet, en regelbunden uppföljning av miljökvalitetsmålen som görs i bred samverkan. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 3.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Till varje miljökvalitetsmål hör ett antal s.k. preciseringar. Preciseringarna beskriver innebörden av miljökvalitetsmålet och det miljötillstånd som ska uppnås och de är bedömningsgrunder för resultaten i budgetpropositionen. För varje mål finns även ett antal indikatorer som redovisas återkommande i budgetpropositionen i form av tabeller eller diagram. Regeringen har gjort omfattande insatser för att nå miljömålen. Resultaten för respektive miljökvalitetsmål redovisas mer utförligt i de särskilda målavsnitten. I detta kapitel redovisas frågor av mer tvärgående karaktär. Regeringen har beslutat om en strategi och en handlingsplan för cirkulär ekonomi som anger riktningen för samhällets gröna omställning. Miljömålsberedningen har redovisat betänkandet Havet och människan (SOU 2020:83) som kommer att utgöra ett underlag för regeringens stärkta åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser. Länsstyrelserna bidrar i genomförandet av den nationella klimat- och miljöpolitiken i länen. Genomförande av de regionala energi- och klimatstrategierna är centralt för att nå miljömålen. Flera länsstyrelser har arbetat med satsningar på fossilfria transporter, energisystem samt omställning till en cirkulär ekonomi. har samtliga län arbetat med att anlägga och restaurera våtmarker och flera har även gjort insatser för att gynna pollinatörer. Myndigheternas arbete med prövning och tillsyn enligt har stor betydelse för att nå många av miljökvalitetsmålen. har regeringen beslutat om flera insatser som ska stärka och effektivisera miljötillsynen samt göra den mer enhetlig. Regeringen har bl.a. infört nya bestämmelser om att ta fram nationella mål för tillsynen enligt . Fem myndigheter och länsstyrelserna har fått ett treårigt uppdrag om att främja miljötillsynen. Länsstyrelserna har redovisat ett uppdrag om samverkan kring miljötillsyn och livsmedelskontroll. Vidare har Stats- kontoret redovisat ett deluppdrag om systemet för avgifter för sådan prövning och tillsyn som sker enligt . Flera åtgärder har initierats för att miljötillståndsprövningen ska bidra till snabbare och enklare prövningsprocesser för att underlätta för miljö- och klimatförbättrande investeringar som ett bibehållet miljöskydd säkerställs. redovisade ett regeringsuppdrag om en samlad statistik om miljötillstånds- prövningen. Statistiken är en sammanställning av uppgifter från och länsstyrelserna för . Den genomsnittliga tiden för handläggnings- tiderna i första instans ligger , med en stor spännvidd och variation. har tagit fram information om kopplingen mellan miljömålen och Agenda 2030 som ska vägleda miljömålsmyndigheterna. har slutredovisat ett uppdrag om ökad kännedomen om hur Agenda 2030 och de nationella miljömålen kopplar till skolundervisningen. har de 187 statliga myndigheter som har miljöledningsuppdrag redovisat 69–lägre koldioxidutsläpp med anledning av minskat resande under pandemin. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 har redovisat vilka åtgärder som rådet har åtagit sig att vidta i samverkan mellan myndigheterna. har rådet bl.a. inom programområdet konsumtion genomfört en översyn av styrmedel för att minska miljöpåverkan från konsumtionen. Ett annat exempel på rådets arbete är att ta fram lärande exempel på hur staten kan gå före. Rådet har även lämnat ett antal förslag till regeringen. Exempel på förslag är etappmål om minskade koldioxidutsläpp från myndigheters resande och grön infrastruktur. 3.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Trots att regeringen genomfört många och viktiga insatser och gjort stora budget- satsningar bedömer regeringen att befintliga och beslutade åtgärder, både nationella och internationella, inte räcker för att nå de flesta av målen. Bedömningen baseras på fördjupade utvärdering som gjordes 2019 samt på Naturvårds- verkets årliga uppföljning av miljömålen 2021. Den sammantagna bilden är att 14 av de 16 miljökvalitetsmålen fortfarande inte nås. Endast miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt och Säker strålmiljö bedöms nås respektive vara nära att nås. De mål där utvecklingen är positiv men inte tillräckligt är luft och Bara naturlig försurning. För vissa mål går det inte att utläsa en tydlig riktning i utvecklingen i miljön. Det kan bero på att det saknas tillräckliga underlag för att kunna mäta utvecklingen i miljön. En annan anledning kan vara att utvecklingen inom samma mål är motsägelsefull. Dessa mål är: Giftfri miljö, Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag, Grund- vatten av god kvalitet, Hav i balans samt levande kust och skärgård och God bebyggd miljö. Mål där utvecklingen är negativ är: Begränsad klimatpåverkan, Myllrande våt- marker, Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap, Storslagen fjällmiljö och Ett rikt växt- och djurliv. Av de totalt nio etappmålen med målår 2020 har fyra nåtts. De åtta etappmål som har beslutats sedan förra budgetproposition samt ytterligare fyra har ännu inte följts upp. Regeringen bedömer att trots att inte alla etappmål bedöms möjliga att nå så bidrar de till att öka takten i arbetet. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Minskning av växthusgasutsläppen i ESD-sektorn2 Minskning av växthusgasutsläppen i ESR-sektorn3 2030 Minskning av växthusgasutsläppen i ESR-sektorn 2040 Minskning av växthusgasutsläppen från inrikes tran- sporter (exkl. flyg) Minskning av nationella utsläpp av luftföroreningar Information om farliga ämnen i varor Utveckling och tillämpning av Ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning Ökad resurshållning i byggsektorn Ökad resurshållning i livsmedelskedjan4 Ökad andel kommunalt avfall som materialåtervinns och 2025, 2030, Har ännu inte följts upp förbereds för återanvändning (följer EU-direktiv) Matsvinnet ska minska mätt i mängd livsmedelsavfall Har ännu inte följts upp Livsmedelsförlusterna ska minska och mer ska bli mat Har ännu inte följts upp Har ännu inte följts upp Har ännu inte följts upp Har ännu inte följts upp Har ännu inte följts upp Har ännu inte följts upp Har ännu inte följts upp Har ännu inte följts upp Metod för stadsgrönska och ekosystemtjänster i Integrering av stadsgrönska och ekosystemtjänster i Goda förutsättningar att nås Ökad andel persontransporter med kollektivtrafik, cykel Svårt att bedöma pga. covid- Skydd av landområden, sötvattensområden och Kunskap om genetisk mångfald Dagvattenhantering i ny eller ändrad bebyggelse Har ännu inte följts upp