prop · H9031d12 · 2021-09-20 00:00:00 — Ekonomisk trygghet vid ålderdom 2021/22:1 Utgiftsområde 11 Utgiftsområde 11 – Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................................. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ....................................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2020:1241) om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken ............................................. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2019:646) om ändring i 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (2020:1243) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att Förenade kungariket har lämnat Europeiska unionen....................................................... 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat 3 Ekonomisk trygghet vid ålderdom ............................................................................... Mål för utgiftsområdet........................................................................................ Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................................... 3.6.1 Kvinnor och män med låg eller ingen inkomstgrundad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd ........................................ 3.6.2 Efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara av omställningen efter ett dödsfall ............................................ 3.6.3 Administration och förvaltning av ålderspensionssystemet ska bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för pensionärer och 3.6.4 Pensionärers och pensionssparares kunskap om den framtida Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... 3.8.1 Ett inkomstpensionstillägg har införts............................................... Höjning av bostadstillägget.................................................................. Pensionsöverenskommelsen ska genomföras................................... Förslag om höjt bostadstillägg........................................................................... 3.9.1 Ärendet och dess beredning ................................................................ 3.9.2Höjt bostadstillägg till pensionärer och personer med sjuk- 3.10 Förslag om utbetalning av garantipension inom EES och i samt Ärendet och dess beredning ................................................................ Utbetalning av garantipension till personer som inte bor i 1:1 Garantipension till ålderspension ................................................. 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna.................................................. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 3.11.3 1:3 Bostadstillägg till pensionärer........................................................ Förslag om utbetalning av garantipension inom EES och i 2021/22:1 Utgiftsområde 11 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.1 och 3.9). 2.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (2020:1241) om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.2 och 3.10). 3.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.3 och 3.10). 4.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (2020:1243) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen (avsnitt 2.4 och 3.10). 5.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen (avsnitt 2.5 och 3.10). 6.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i för att tillgodose behov av likviditet vid handel med fondandelar som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 11 (avsnitt 3.11.6). 7.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt tabell 1.1. 1:1 Garantipension till ålderspension 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna 1:3 Bostadstillägg till pensionärer Summa anslag inom utgiftsområdet 2021/22:1 Utgiftsområde 11 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken1 dels att 102 kap. 27 a § ska upphöra att gälla, dels att 74 kap. 11, 12 och 15 §§ och 102 kap. 22, 22 a, 27 och 28 §§ ska ha följande lydelse. För den som är ogift anses som skälig För den som är ogift anses som skälig För den som är gift anses som skälig För den som är gift anses som skälig Bostadskostnaden för var och Bostadskostnaden för var och en av makarna ska beräknas till hälften av en av makarna ska beräknas till hälften av den sammanlagda bostadskostnaden. den sammanlagda bostadskostnaden. Skälig levnadsnivå i övrigt anses per Skälig levnadsnivå i övrigt anses per månad motsvara en tolftedel av månad motsvara en tolftedel av – 1,486 prisbasbelopp för den som är – 1,5357 prisbasbelopp för den som är ogift, och – 1,2105 prisbasbelopp för den som – 1,2353 prisbasbelopp för den som Till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller beaktas vid beräkning av bostadstillägg av bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. Om bostadskostnaden överstiger de Om bostadskostnaden överstiger de belopp som anges i första stycket beaktas belopp som anges i första stycket beaktas av den överskjutande bostads- av den överskjutande bostads- kostnaden upp till 5 600 kro- kostnaden upp till 7 500 kro- nor för den som är ogift och nor för den som är ogift och för den som är gift. för den som är gift. 1Senaste lydelse av 102 kap. 27 a § 2019:651. 2Senaste lydelse 2019:651. 3Senaste lydelse 2019:651. 4Senaste lydelse 2017:1295. 5Senaste lydelse 2019:651. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 För var och en av makar ska bostadskostnaden beräknas till hälften av deras sammanlagda bostadskostnad. Från och med den månad en försäkrad fyller beaktas vid beräkning av bostadstillägg hela bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. Om bostadskostnaden överstiger de Om bostadskostnaden överstiger de belopp som anges i första stycket beaktas belopp som anges i första stycket beaktas av den överskjutande bostads- av den överskjutande bostads- kostnaden upp till 5 000 kostnaden upp till 5 000 kronor för den som är ogift och 2 500 kronor för den som är ogift och 2 500 kronor för den som är gift. kronor för den som är gift. mellan och 7 000 mellan och 7 000 kronor för den som är ogift och mellan kronor för den som är ogift och mellan som är gift. som är gift. bostadskostnaden mellan 7 001 kronor och för den som är ogift och mellan och för den som är gift. För var och en av makar ska bostadskostnaden beräknas till hälften av deras Ett belopp om för den Ett belopp om för den som är ogift och för den som som är ogift och för den som är gift ska läggas till den bostadskostnad är gift ska läggas till den bostadskostnad som har beaktats enligt första-tredje som har beaktats enligt första-tredje styckena och 23 §. styckena och 23 §. Till och med månaden före den månad då den Som skälig bostadskostnad enligt 26 § anses försäkrade fyller anses som skälig bostads- kostnad enligt 26 § högst – för den som är ogift, – för den som är ogift, – för den som är gift. – för den som är gift. Skälig levnadsnivå i övrigt enligt 26 § Skälig levnadsnivå i övrigt enligt 26 § anses motsvara en tolftedel av anses motsvara en tolftedel av – 1,486 prisbasbelopp för den som är – 1,5357 prisbasbelopp för den som är ogift, och – 1,2105 prisbasbelopp för den som – 1,2353 prisbasbelopp för den som 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förmåner som avser tid före ikraftträdandet. 6Senaste lydelse 2019:651. 7Senaste lydelse 2019:651. 8Senaste lydelse 2017:1295. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2020:1241) om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att lagen (2020:1241) om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken ska utgå. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att ikraftträdandebestämmelsen till lagen (2019:646) om ändring i socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2020:1241 Denna lag träder i kraft . Denna lag träder i kraft . 2021/22:1 Utgiftsområde 11 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (2020:1243) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen Härigenom föreskrivs att lagen (2020:1243) om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen ska utgå. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen Härigenom föreskrivs att 4 a § lagen (2019:168) om sociala trygghetsförmåner efter det att har lämnat Europeiska unionen1 ska upphöra att gälla vid utgången av . 1Senaste lydelse av 4 a § 2019:647. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 3Ekonomisk trygghet vid ålderdom Redovisningen av den allmänna pensionen är uppdelad på två avsnitt. Den inkomstgrundade ålderspensionen redovisas under avsnittet Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. I utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom redovisas de skattefinansierade ersättningarna för ålderspensionärer och ersättningar till efterlevande. Utgiftsområdet omfattar garantipension, bostadstillägg till pensionärer, äldreförsörjningsstöd, inkomstpensionstillägg och efterlevandepensioner till vuxna. Utgiftsområdet omfattar även . Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 1:1 Garantipension till ålderspension 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna 1:3 Bostadstillägg till pensionärer Totalt för utgiftsområde 11 Ekonomisk 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 3.2 Förändringar av utgiftsramen –2024 för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra utgiftsområden 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 Utgiftsram 2022 realekonomiskt fördelad för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll redovisas i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. Innebörden av en skatteutgift beskrivs i Förslag till statens budget, finansplan m.m., avsnittet om skattefrågor. Den samlade redovisningen finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2020/21:98). Den nedsatta avkastningsskatten på pensionsmedel redovisas inom utgiftsområde 11, tabell 3.4. Fördelningen på utgiftsområden vägleds av vilket utgiftsområde som förväntas vara mest berört av skatteutgiften. Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel redovisas inom utgiftsområde 11 med anledning av att utgiftsområdet berör pensionärer. De förmåner som ligger inom utgiftsområdet genererar emellertid ingen avkastning och därmed inte heller någon avkastningsskatt. Tolkningar av vilka grupper som gynnas av nedsättningen bör därmed göras med försiktighet. Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel Totalt för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Anm.: Ett ”-” innebär att skatteutgiften inte kan beräknas. Källa: Regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2020/21:98). Målen för utgiftsområdet är: –Kvinnor och män med låg eller ingen inkomstgrundad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. –Efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. –Administration och förvaltning av ålderspensionssystemet ska bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för pensionärer och pensionssparare. –Informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin samlade framtida pension och vad som påverkar den. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 –Kunskapen om livsinkomstprincipens betydelse för den framtida pensionen ska öka för kvinnor och män. Målen för utgiftsområdet har fastställts av (prop. 2017/18:1 utg.omr. 11, bet. 2017/18:SfU2, rskr. 2017/18:111). 3.5Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Garantipensionen och äldreförsörjningsstödet är kopplade till prisutvecklingen och är därmed värdesäkrade. Bostadstillägget är inte indexerat. Indikatorn för att följa upp målet ”Kvinnor och män med låg eller ingen inkomstgrundad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd” är därför: –Andelen personer med bostadstillägg som har en bostadskostnad över bostadskostnadstaket. Därutöver redovisas ett antal nyckeltal för att ge en övergripande bild av grundskyddets utveckling och omfattning. För att följa utvecklingen av pensionärernas ekonomiska situation redovisas också olika mått som ger en bild av den ekonomiska standarden i gruppen. De centrala indikatorerna för att följa upp målet ”Efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall” är: –Ekonomisk standard för kvinnor med änkepension i förhållande till andra kvinnor. –Hur den ekonomiska standarden förändras för efterlevande med omställningspension efter att partnern har gått bort och personen får omställningspension. Den centrala indikatorn för att följa upp målet ”Administration och förvaltning av ålderspensionssystemet ska bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för pensionärer och pensionssparare” är: De centrala indikatorerna för att följa upp målet ”Informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin samlade framtida pension och vad som påverkar den” är: –I vilken omfattning pensionsspararna vet hur de kan göra en prognos för sin framtida pension. –I vilken omfattning pensionsspararna har gjort en prognos för sin framtida pension. –I vilken omfattning pensionssparare uppger att prognosen har gett dem bättre förutsättningar att fatta beslut i frågor kring pensionen. –Andelen unika individer (bland pensionärer och pensionssparare) som har gjort en pensionsprognos. Den centrala indikatorn för att följa upp målet ”Kunskapen om livsinkomstens betydelse för den framtida pensionen ska öka för kvinnor och män” är: –Andel av pensionsspararna som svarar ”Antal år som jag arbetar” respektive ”Hur mycket jag arbetar (hel/deltid)” på frågan ”Vilka faktorer tror du påverkar hur stor din pension kommer att bli?”. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 3.6.1Kvinnor och män med låg eller ingen inkomstgrundad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd Vem är pensionär? likställs en pensionär med en person . Sedan det nuvarande pensionssystemet, med en flexibel ålder för uttag av inkomstpension, infördes har skillnaden mellan gruppen och personer med pension blivit allt större. Det är möjligt och blir allt vanligare att personer tar ut pension och fortsätter att arbeta. Av dem som föddes gick i pension 2003 . För varje yngre årskull har denna andel minskat och bland dem som fyllde , dvs. årskullen född , var motsvarande siffra . Mot bakgrund av att en majoritet numera tar ut sin pension vid en annan ålder än just definieras inte pensionär i denna resultatredovisning utifrån ålder. I beräkningarna som regeringen gjort definieras pensionär som någon som har tagit ut allmän pension till någon del (inkomstgrundad pension eller garantipension) eller har äldreförsörjningsstöd, i stället för någon som har uppnått en viss ålder. Ytterligare ett skäl att ändra definitionen är att åldersgränserna i pensionssystemet redan har justerats och ska fortsätta justeras framöver. justerades lägsta åldern för uttag av inkomstpension från 61 till och ska åter justeras 2023 till . Av pensionsöverenskommelsen framgår att lägsta ålder för att få ta del av pensionssystemets grundskydd ska justeras till . En så kallad riktålder har införts i pensionssystemet som bör styra de pensionsrelaterade åldersgränserna (prop. 2018/19:133, bet. 2019/20:SfU5, rskr. 2019/20:10). För att kunna se effekten av dessa regeländringar är det nödvändigt att begreppet pensionär framöver avser någon med allmän pension. Skillnaden i resultat när man använder de olika definitionerna är små, men kommer att öka i takt med att de pensionsrelaterade åldersgränserna höjs. Ett mått där pensionär likställs med någon som är eller äldre blir därför med tiden allt mer missvisande. Inom EU definieras emellertid en pensionär som någon som är eller äldre. Det innebär att i data hämtade från används denna definition. Fler kvinnor än män har garantipension var det ungefär 2,3 miljoner personer som tog ut ålderspension till någon del. Av dem var 1,2 miljoner kvinnor och 1,1 miljoner män. Den ekonomiska standarden inom gruppen varierar stort. Garantipension betalas ut som ett komplement till personer som saknar eller har låg inkomstgrundad pension. Av samtliga pensionärer fick viss garantipension 2020. I takt med att de nybeviljade inkomstgrundade pensionerna har blivit högre har andelen med garantipension minskat . ökade dock antalet nybeviljade garantipensioner jämfört med föregående år till följd av att grundnivån i garantipensionen höjdes med 2018/19:134, bet. 2019/20:SfU7, rskr. 2019/20:12). Bland dem som nybeviljades garantipension 2020 finns pensionärer i alla åldrar från . Reformen medförde att knappt 47 000 pensionärer, som inte hade garantipension , fick en garantipension på . Skillnaden mellan kvinnor och män vad gäller hur stor andel av pensionen som utgörs av inkomstgrundad pension respektive garantipension har minskat men är fortfarande stor. Av diagram 3.1 framgår att av kvinnorna i gruppen pensionärer hade garantipension till någon del 2020. Bland männen i samma grupp var motsvarande andel . Andelen som får garantipension är högre bland utrikes födda än bland inrikes födda. Det beror bland annat på att utrikes födda i genomsnitt 2021/22:1 Utgiftsområde 11 har arbetat färre år i och därmed har en lägre intjänad inkomstgrundad pension. Skillnaden är större mellan utrikes och inrikes födda män än mellan utrikes och inrikes födda kvinnor. Av utrikes födda män hade garantipension 2020, jämfört bland inrikes födda män. Bland kvinnor var motsvarande andel . Diagram 3.1 Antal och andel kvinnor respektive män med inkomstgrundad pension och garantipension (siffrorna i staplarna avser andelen av pensionärerna i procent) Garantipension och inkomstgrundad pension Relativt få kvinnor och män har äldreförsörjningsstöd Äldreförsörjningsstödet är det yttersta grundskyddet inom pensionssystemet. De som får äldreförsörjningsstöd är de som inte har ett tillräckligt grundskydd i form av garantipension och bostadstillägg och lever i ett hushåll där hushållet tillsammans har låga inkomster. Det gäller främst personer som inte har bott i för att få hel garantipension, och vars hushåll inte har tillräcklig annan inkomst. Personer med äldreförsörjningsstöd utgjorde av samtliga ålderspensionärer 2020. Av diagram 3.2 framgår att antalet personer som får äldreförsörjningsstöd är litet och att antalet har minskat . Detta beror delvis på förstärkningen av övriga grundskydd. Att antalet personer med äldreförsörjningsstöd ökade beror delvis på att allt fler personer inte hade bott tillräckligt i för att kvalificera sig för full garantipension. En annan förklaring är att äldreförsörjningsstöd är vanligare bland yngre generationer, vilket beror på att reglerna för rätt till garantipension förändrades . För dem som är födda eller tidigare kunde hel garantipension beviljas bosättning i , medan det för dem födda därefter krävs bosättning. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 Diagram 3.2 Antal kvinnor och män med äldreförsörjningsstöd Andelen med bostadskostnad över taket är historiskt låg Diagram 3.3 Utvecklingen av andelen som får bostadstillägg och har en bostadskostnad över taket Anm.: Linjen ”Över taket” avser andelen av dem med bostadstillägg för pensionärer som haft en bostadskostnad över taket med då gällande regler. Linjen ”Över 7000” visar andelen av dem med bostadstillägg som hade haft en bostadskostnad över taket med nuvarande regler. Diagram 3.3 visar utvecklingen av andelen av dem med bostadstillägg som haft en bostadskostnad över bostadskostnadstaket. Som framgår av diagrammet ökade andelen när bostadskostnadstaket höjdes från dåvarande nivå på till . Den höjningen bidrog till att andelen med en bostadskostnad över taket sjönk från till . höjdes bostadskostnadstaket till . Som framgår av diagrammet har det inneburit att andelen med en bostadskostnad över taket minskade kraftigt . hade av dem med bostadstillägg en bostadskostnad över taket, vilket är en mycket låg andel sett till hela mätperioden. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 Ekonomisk standard bland pensionärer Grundskyddet ska bidra till att upprätthålla en rimlig levnadsstandard för pensionärer. När grundskyddets funktion analyseras är det därför viktigt att se hur det påverkar den ekonomiska situationen för pensionärer. Fattigdom brukar ibland beskrivas i absoluta termer som avsaknad av resurser som medför att personer inte har den levnadsnivå som anses vara allmänt accepterad i samhället. beskrivs fattigdom i relativa termer och inkomsten relateras till inkomsten i övriga befolkningen. Faktum är dock att det saknas givna kriterier för när en person ska betraktas som fattig. Beroende på vilket mått som används blir också analysen och utvecklingen olika . De olika måtten har för- och nackdelar och för att få en så fullständig och rättvisande bild som möjligt bör därför flera mått användas i analysen. Ett sätt att mäta fattigdom är att mäta andelen med låg materiell standard. För att räknas som fattig enligt det måttet ska man inte ha råd med minst tre av nio nödvändiga varor eller tjänster.1 Av diagram 3.4 framgår att andelen med låg materiell standard mätt på detta sätt bland svenska pensionärer är låg. beräknades av kvinnorna och av männen i åldern ha en låg materiell standard. Det motsvarar ungefär 18 000 kvinnor och lika många män. Nivån har varit tämligen . Jämfört med övriga medlemsstater i EU är andelen kvinnor och män med låg materiell standard mycket låg i . Skillnaden mellan kvinnor och män är liten i , medan det i övriga EU är en betydligt större andel bland kvinnorna än bland männen som har låg materiell standard. Diagram 3.4 Andelen kvinnor och män med låg materiell standard i och EU-28, EU-28, Män 65+ Anm.: EU-28 refererar till EU:s 28 medlemsstater. EU-28 anges då fortfarande var medlem i EU . Källa: , EU-SILC. Ett annat sätt att analysera fattigdom är att mäta andelen med låg relativ ekonomisk standard, dvs. hur den ekonomiska standarden bland pensionärer förhåller sig till den ekonomiska standarden för befolkningen i stort.