prop · H803148 · 2021-03-23 00:00:00 — 1 eller 2 § trots att frihet från skadeståndsansvar har inträtt en- skadeståndsansvar har inträtt en- ligt 5–7 §§. Efter utgången av den ligt 5–7 §§. Efter utgången av den tid som anges i 9 § får en sådan tid som anges i 9 § får en sådan talan dock inte väckas senare än talan dock inte väckas senare än 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den äldre lydelsen av 9 kap. 10 § gäller fortfarande när en bank har försatts i konkurs före ikraftträdandet. 1Lagen omtryckt 1996:1005. 2 Senaste lydelse 2004:304. Förslag till lag om ändring i stiftelselagen Härigenom föreskrivs att 5 kap. 5 § stiftelselagen (1994:1220) ska ha Sådan talan för stiftelsens räkning En talan för stiftelsens räkning enligt 1 eller 2 § som inte grundas enligt 1 eller 2 § som inte grundas på brott kan inte väckas mot på brott får inte väckas mot 1.en styrelseledamot eller förvaltaren har förflutit från utgången av det räkenskapsår då det beslut eller den åtgärd som ligger till grund för talan fattades eller vidtogs, eller 2.en revisor har förflutit från det att revisionsberättelsen kom styrelsen eller förvaltaren till handa. Utan hinder av bestämmelserna i Trots första stycket får stiftelsens första stycket får stiftelsens kon- konkursbo väcka talan, om kon- kursbo väcka talan, om konkurs- kursansökan har gjorts innan den ansökan har gjorts innan den tid tid som anges i första stycket har som anges i första stycket har gått Efter utgången av nämnda Efter utgången av nämnda tid tid får en sådan talan dock inte kan sådan talan dock inte väckas väckas senare än från senare än från ed- 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den äldre lydelsen av 5 kap. 5 § gäller fortfarande när en stiftelse har försatts i konkurs före ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i lagen (1996:764) Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1996:764) om företags- dels att 2 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 2 kap. 1 a §, av följande lydelse. En ansökan om företagsrekonstruk- En ansökan om företagsrekonstruk- tion får göras av gäldenären eller av tion får göras av gäldenären eller av skriftligen hos den tingsrätt där skriftligen till den tingsrätt där gäldenären bör svara i tvistemål gäldenären svarar i tvistemål som som angår betalningsskyldighet i angår betalningsskyldighet i all- Ansökan ska vara egen- händigt undertecknad av sökanden eller sökandens ombud. I ansökan ska sökanden ange och styrka de omständigheter som gör rätten behörig, om de inte är kända. I 3 och 4 §§ lagen (2017:473) med kompletterande bestämmelser till insolvensförordning finns ytterligare bestämmelser om ansökans innehåll. En ansökan enligt 1 § ska vara egenhändigt undertecknad av sökanden eller sökandens ombud. Om ansökan ges in elektroniskt, ska den skrivas under med en sådan avancerad elektronisk underskrift som avses i artikel 3 i Europapar- lamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektro- niska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG, i den ur- sprungliga lydelsen. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2017:481. Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen Härigenom föreskrivs att 29 kap. 14 § aktiebolagslagen (2005:551) ska ha Om bolaget har försatts i konkurs Om bolaget har försatts i konkurs efter en ansökan som har gjorts efter en ansökan som har gjorts innan den tid som anges i 13 § har innan den tid som anges i 13 § har gått ut, får konkursboet föra talan gått ut, får konkursboet föra talan enligt 1–3 §§ trots att frihet från enligt 1–3 §§ trots att frihet från skadeståndsansvar har inträtt enligt skadeståndsansvar har inträtt enligt 7, 8 eller 10 §. 7, 8 eller 10 §. den tid som anges i 13 § får en den tid som anges i 13 § får en sådan talan dock inte väckas senare sådan talan dock inte väckas senare 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den äldre lydelsen av 29 kap. 14 § gäller fortfarande när ett bolag har försatts i konkurs före ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att bilagan till offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. I enlighet med vad som anges i 2 kap. 4 § ska vad som föreskrivs i tryck- frihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – besiktning och tillsyn av luftfartyg samt utfärdande och förnyande av värdighetsbevis (SFS 2010:500) – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – I enlighet med vad som anges i 2 kap. 4 § ska vad som föreskrivs i tryck- frihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myndighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – verksamhet i en konkurs som rör (SFS 1987:672) 1 Senaste lydelse 2017:1076. besiktning och tillsyn av luftfartyg samt utfärdande och förnyande av värdighetsbevis (SFS 2010:500) – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2018:672) Härigenom föreskrivs att 21 kap. 13 § lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar ska ha följande lydelse. Om föreningen har försatts i Om föreningen har försatts i konkurs på en ansökan som har konkurs på en ansökan som har gjorts innan den tid som anges i gjorts innan den tid som anges i 12 § har gått ut, får konkursboet 12 § har gått ut, får konkursboet föra en talan enligt 1–3 §§ trots 6, 7 föra en talan enligt 1–3 §§ trots 6, 7 och 9 §§. Efter utgången av den tid och 9 §§. Efter utgången av den tid som anges i 12 § får en sådan talan som anges i 12 § får en sådan talan dock inte väckas senare än sex dock inte väckas senare än sex månader från konkursbeslutet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den äldre lydelsen av 21 kap. 13 § gäller fortfarande när en förening har försatts i konkurs före ikraftträdandet. 2020/21:148 3 Ärendet och dess beredning Sedan införandet av den nuvarande konkurslagen för har en modernisering och effektivisering av konkursförfarandet övervägts , bl.a. av (SOU 1991:106), (SOU 2000:62) och Insolvensutred- ning (SOU 2010:2) och av och (rapporten mer rationell konkurshantering, 2013). I huvudsak har dessa förslag inte lett till lagstiftning. antogs direktivet (EU) 2019/1023 om ramverk för förebyggande rekonstruktion, om skuldavskrivning och näringsförbud, och om åtgärder för att göra förfaranden rörande rekonstruktion, insolvens och skuldavskrivning effektivare samt om ändring av direktiv (EU) 2017/1132 (insolvensdirektiv). Direktivet rör bl.a. effektivisering av handläggningen av insolvensrättsliga förfaranden, inklusive konkurs. I har därefter departementspromemorian Kon- kursförfarandet (Ds 2019:31) tagits fram. I promemorian lämnas förslag om ett mer effektivt och ändamålsenligt konkursförfarande. I promemo- rian behandlas bl.a. åtskilliga frågor i ovan nämnda betänkanden och rapport samt vissa delar av insolvensdirektiv. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1 och promemorians lagförslag i relevanta delar finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftnings- ärendet (Ju2019/04217). I propositionen behandlas vissa av förslagen i departementsprome- . Förslagen i övrigt bereds vidare i . Regeringen beslutade att hämta in Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag görs vissa språkliga och redaktionella ändringar. 4 En effektivare konkurshantering 4.1 En kort beskrivning av förfarandet En gäldenär som är på obestånd (insolvent) kan försättas i konkurs. gäller både fysiska och juridiska personer. framför allt i konkurslagen (1987:672) och konkursförordningen (1987:916). I konkurslagen beskrivs en konkurs som att en gäldenärs samtliga borgenärer i ett sammanhang tvångsvis tar i anspråk gäldenärens samlade tillgångar för betalning av sina fordringar. omhändertas gäldenärens tillgångar för borgenärernas räkning av konkurs- boet (1 kap. 1 § konkurslagen). En konkurs syftar bl.a. till att under ordnade former realisera gälde- Prop. 2020/21:148 närens tillgångar för att ge borgenärerna största möjliga utdelning. att beskriva en konkurs är som ett förfarande i olika steg som inleds med att gäldenären försätts i konkurs. Därefter ska bl.a. konkursboet utredas, fordringar klargöras, egendom säljas, eventuella tillgångar delas ut och konkursen sedan avslutas. Konkursregleringen beskriver vilka moment som ska eller får utföras, vem som ska utföra dem och hur och när de ska utföras. Tingsrätten beslutar att gäldenären ska försättas i konkurs, utser konkursförvaltare och har ett löpande konkursärende så länge konkursen pågår. Under förfarandet fattar tingsrätten beslut i många frågor och vidtar en rad åtgärder, t.ex. håller edgångssammanträde. Tingsrätten har även ansvaret för att avsluta konkursen. Konkursförvaltaren har hand om förvaltningen av konkursboet och tar tillvara borgenärernas gemensamma intressen. Förvaltaren ska under förfarandet vidta alla åtgärder som främjar en förmånlig och snabb avveckling av boet. Förvaltaren ska upprätta bl.a. konkursbouppteckning, utdelningsförslag och slutredovisning. Förvaltningen av boet står under tillsyn av . ska övervaka att förvaltningen bedrivs på ett ända- målsenligt sätt och se till att avvecklingen av boet inte fördröjs i onödan. Det kan konstateras att antalet konkurser i har ökat . inkom 10 730 konkursansökningar (fler än ). Ökningen har sedan fortsatt, om än i lägre takt. 4.2 Det finns behov av en effektivisering Ett första steg med fokus på effektivitet Den insolvensrättsliga lagstiftningen, inklusive konkurslagstiftningen, fyller en viktig funktion i samhället. Den syftar till att tillhandahålla de verktyg som krävs för en effektiv hantering av företag i ekonomisk kris. Ett väl fungerande konkursförfarande förbättrar företagandets villkor, inte minst finansiering av och kreditgivning till företag, och i förlängningen ett sunt och konkurrenskraftigt näringsliv. Konkursförfarandet behöver utvecklas och effektiviseras för att leva upp till samhällets och näringslivets krav. Att förfarandet är effektivt är till fördel för alla inblandade. Det bidrar till att borgenärerna snabbare kan få mer betalt och att gäldenärerna på nytt kan starta och driva verksamhet. I promemorian lämnas förslag på hur flera av konkursförfarandets delar Det stora flertalet remissinstanser ställer sig bakom reformen och anser att det är angeläget att förfarandet effektiviseras. är emellertid en omfattande reform som föreslås och som i flera delar kräver noggranna överväganden och ytterligare förberedelse innan den kan genomföras fullt ut. finns det ett behov av att snabbt kunna vidta förändringar som kan effektivisera konkurshanteringen och bidra till ett bättre resursutnyttjande i domstolarnas verksamhet. Med allt fler kon- kursansökningar och en pågående pandemi i samhället är behovet av åtgärder angeläget. Enligt regeringen finns det därför anledning att som ett första steg gå vidare med vissa delar av reformen . I den offentliga förvaltningens verksamhet och i kontakter med privat- personer och företag ska digital hantering vara förstahandsvalet. Det pågår i flertalet offentliga verksamheter ett arbete med att utveckla digitala arbetssätt och kommunikationsvägar som syftar till att bl.a. ersätta papper som den primära informationsbäraren. För såväl domstolarna som Krono- fogdemyndigheten innefattar detta arbete att på olika sätt digitalisera mål- och ärendehanteringen. Det gäller både myndigheternas egen handlägg- ning och deras kommunikation med parterna. Det kan handla om att ge parterna möjlighet att ansöka digitalt eller logga in i sitt ärende på myndig- hetens webbplats och att använda digital kommunikation vid delgivning och underrättelse under ärendets handläggning. Det pågår även arbete med att förbättra det digitala informationsutbytet mellan myndigheter. Det är nödvändigt att även i de insolvensrättsliga förfarandena utveckla och modernisera arbetssätten för att effektivisera verksamheten och möta enskildas behov. Konkurslagen är drygt . Det förfarande som lagen reglerar framstår dock i flera avseenden som avsevärt äldre. Inte minst präglas förfarandet av en omfattande pappershantering, och detalj- regleringen av denna hantering är betydande. Det är enligt regeringens uppfattning tydligt att det finns ett stort behov av en modernisering. Det framstår därför som angeläget att ta bort onödiga formkrav i den konkurs- rättsliga lagstiftningen och förbättra möjligheterna till digital handlägg- ning. Även rekonstruktionsförfarandet bör digitaliseras. Ett effektivare sätt att bekräfta bouppteckningens uppgifter En betydande del av den reform som presenteras i promemorian utgör förslag på en förändrad ansvarsfördelning, där uppgifter flyttas från tingsrätt till antingen eller konkursförvaltaren. Att domstolen är involverad i de flesta av stegen i handläggningskedjan är inte nödvändigt. Tvärtom är det tydligt att domstolen befattar sig med uppgifter som helt eller till största delen inte kräver dess kompetens. För att uppnå en mer effektiv och ändamålsenlig konkurshantering är det nödvändigt att renodla domstolens roll i handläggningskedjan. En uppgift som förekommer i varje konkurs och där en förändring i ansvarsfördel- ningen bör övervägas redan nu är den obligatoriska edgången, där gälde- närer och andra under straffansvar bekräftar riktigheten av uppgifterna i bouppteckningen. Ytterligare åtgärder för att effektivisera konkursförfarandet En konkurs syftar till att under ordnade former realisera gäldenärens tillgångar. För att kunna utreda konkursboet, klargöra skuldförhållanden och eventuella oegentligheter och i förlängningen nå ett så bra resultat som möjligt är gäldenärens bokföringshandlingar och förvaltarens berättelser av avgörande betydelse. En modernisering av bestämmelserna om dessa handlingar i konkurslagen kan effektivisera konkursförfarandet och för- bättra berördas möjligheter att följa hur förvaltningen sköts och hur avvecklingen av konkursboet fortskrider. Om det finns utdelningsbara tillgångar i konkursboet, avslutas konkur- sen genom utdelning. Konkursförvaltaren ska då upprätta ett förslag till utdelning och när utdelningen slutligt har fastställts betala ut medlen till En modernisering av vissa regler om utbetalning kan leda Prop. 2020/21:148 till att konkurser kan avslutas snabbare och billigare. 5Ökade möjligheter till digital kommunikation Regeringens förslag: En konkursansökan ska kunna ges in till tings- rätten i digital form. Den ska då skrivas under med en avancerad elektronisk underskrift. Kravet på att en konkursansökan ska vara undertecknad ska inte gälla när den görs av en borgenär som företräder det allmänna. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslås att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få föreskriva undantag från det föreslagna underskrifts- kravet. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser, bl.a. , , , i och , är positiva till förslaget. anser att det bör framgå direkt av konkurslagen vilka krav som ställs på den elektroniska underskriften. anser att det inte bör upp- ställas krav på säker ingivning av ansökningar som ges in av företrädare för det allmänna. Skälen för regeringens förslag En utveckling i samhället och i domstol mot att ansöka digitalt Generellt har det blivit allt viktigare i samhället att kunna kommunicera digitalt. Myndigheter blir i större utsträckning tillgängliga via internet och flera har inrättat rutiner för olika e-tjänster. Det har uttalats att den statliga förvaltningen ska vara ett föredöme som aktiv användare av informationsteknik och att digital hantering ska vara förstahandsval i kontakter med parter och andra enskilda (se prop. 1999/2000:86 s. 100 f., SOU 2018:25 s. 452 f. och prop. 2019/20:1 utgiftsområde 2 s. 91). För att uppnå en mer digital hantering behöver lagstiftningen vara utformad så att den inte förhindrar detta. Ett krav på skriftlighet anses normalt inte utgöra hinder för en digital hantering (Ds 2003:29 s. 65 f. och 92 f.). Kravet på att ansökan ska egenhändigt undertecknas av sökanden innebär däremot i regel att det inte är möjligt med en digital ansökan (se t.ex. prop. 2011/12:126 s. 10 och prop. 2017/18:126 s. 21 f.). Om digitala rutiner ska kunna införas, måste därför kravet på egen- händigt undertecknande antingen tas bort eller anpassas. I mål och ärenden i domstol har det historiskt uppställts ett krav på att den skrift som inleder förfarandet ska vara egenhändigt undertecknad. Detta krav har dock successivt kommit att begränsas. I allmän domstol togs i mitten av 1990- 2020/21:148 talet kravet i på undertecknande av överklagande bort (prop. 1993/94:190). En därefter infördes en ny lag om domstols- ärenden i allmän domstol, som inte innehåller något krav på underteck- nande av vare sig ansökan eller ett överklagande (prop. 1995/96:115). togs kravet på egenhändigt undertecknande vid ansökan och över- klagande bort i allmän förvaltningsdomstol (prop. 2012/13:45). Dessa förändringar har fallit väl ut. togs kravet på underteck- nande av åklagarens stämningsansökan i brottmål bort och rättegångs- balkens krav på undertecknande i övrigt anpassades så att det även kan uppfyllas med digitala medel (prop. 2019/20:189). Det ska vara möjligt att ansöka om konkurs digitalt En ansökan om konkurs görs enligt 2 kap. 1 § konkurslagen skriftligen hos tingsrätten. Ansökan ska vara egenhändigt undertecknad av sökanden eller sökandens ombud. Kravet på undertecknande infördes först i den nuvaran- de konkurslagen (se prop. 1986/87:90 s. 188). Det finns tydliga fördelar med att möjliggöra digital ansökan om konkurs. Genom en sådan ordning kan ansökningsförfarandet förenklas och handläggningen effektiviseras och göras mer säker. Till detta kommer att insolvensdirektiv föreskriver att medlemsstaterna ska möjlig- göra digital kommunikation i större omfattning (artikel 28). Konkurs är en mycket ingripande åtgärd för gäldenären och det är angeläget att förfaran- det uppfyller högt ställda krav på rättssäkerhet. Det saknas därför skäl att nu överväga att helt ta bort kravet på underskrift. Regeringen anser att det i stället bör införas en möjlighet att skriva under en ansökan om konkurs elektroniskt. En sådan möjlighet finns redan i , se 237 a § kon- kursloven (nr 11) och i , se 7 kap. 5 § konkurslagen (120/2004) och RP 26/2003 rd s. 91 f. I samband med att det förekommit att någon förfalskat en gäldenärs ansökan och på så sätt fått gäldenären felaktigt försatt i konkurs har det framförts krav på att endast tillåta ansökningar som görs med elektronisk underskrift. Att helt övergå till digital ingivning och alltså förbjuda att ansökan görs på papper med traditionell underskrift skulle dock föra för långt. I de fall en enskild kan ansöka digitalt till domstolar och andra myndigheter utgör detta i regel ett alternativ till ingivning med post. Även om utvecklingen går i riktning mot att allt fler använder digital kommu- nikation, har inte alla gäldenärer tillgång till internet och personer med betalningssvårigheter kan dessutom ha svårt att få tillgång till e-legiti- mation och andra elektroniska identifieringsmöjligheter. Traditionellt ingivande kan vidare behöva ske i situationer där tekniken fallerar (jfr prop. 2017/18:126). Kravet på egenhändigt undertecknande bör alltså vara kvar men kompletteras med en möjlighet att digitalt göra en ansökan som uppfyller tillräckliga krav på säkerhet. I likhet med vad som skett på andra håll bör det föreskrivas att en ansökan då ska ske med användande av en sådan avancerad elektronisk underskrift som avses i artikel 3 i Europaparlamen- tets och rådets förordning (EU) 910/2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG (jfr prop. 2015/16:72 s. 33 f.). Förslaget innebär att även ett ombud för sökanden kan ansöka digitalt. Fullmakten för ombudet kan ges in digitalt, se 12 kap. 8 § och prop. 2019/20:189 s. 139 f. I promemorian föreslås att det elektroniska underskriftskravet kommer till uttryck genom att i konkurslagen hänvisa till den ovan nämnda EU- förordningen. anser att det bör framgå direkt av konkurslagen vad som gäller. I annan lagstiftning där ansökan ska ske med en sådan avancerad elektronisk underskrift som anges i EU:s förordning om elektronisk identifiering har hänvisning genomgående använts (se t.ex. prop. 2019/20:189 s. 36). Regeringen anser att det saknas förutsättningar att nu göra på något annat sätt. Utgångspunkten är att s.k. statisk hän- visning – till skillnad från dynamisk – bör användas vid hänvisningar till EU-förordningar. Med det menas att hänvisningen görs till bestämmelsen i sin ursprungliga lydelse. Det innebär att ändringar som görs i förord- ningen efter den tidpunkt som pekas ut i hänvisningen inte kommer att påverka innebörden av bestämmelsen. Undantag från kravet på underskrift av konkursansökan Den typ av avancerad elektronisk identifiering som föreslås gälla vid digital ingivning av en konkursansökan är i första hand avsedd för enskilda i sina kontakter med myndigheter. När det gäller konkurs kan även det allmänna, t.ex. , vara sökande borgenär. Digital kommuni- kation mellan myndigheter och domstolar förekommer i allt större utsträckning. De system som kommunicerar med varandra är dock inte nödvändigtvis alltid utformade för att uppfylla EU-förordningens krav på elektronisk identifiering. Detta förhållande bör enligt regeringen inte behöva medföra att företrädare för det allmänna är förhindrade från att ansöka digitalt. I promemorian föreslås att det i konkurslagen föreskrivs att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela undantag från kravet på att en konkursansökan ska undertecknas. Det föreslagna bemyn- digandet gäller till sin lydelse visserligen samtliga ansökningar men det framgår av skälen till förslaget att det är avsett att användas vid ansök- ningar av borgenärer som företräder det allmänna, framför allt Skatte- verket. Regeringen konstaterar att det i princip saknas möjlighet att ge bemyndiganden i konkursrättslig och processrättslig lagstiftning. Det är under alla förhållanden en fördel om det direkt av konkurslagen tydligt framgår vilka krav som ställs respektive inte ställs på en ansökan i detta avseende. Enligt regeringen finns det skäl att i konkurslagen begränsa underskrifts- kravet till att gälla ansökningar av enskilda. För dessa bör det alltså i sam- tliga fall finnas ett krav på att ansökan är undertecknad, egenhändigt eller med en avancerad elektronisk underskrift. Att på detta sätt och i detta avseende göra skillnad på enskilda och det allmänna är inget nytt. Exem- pelvis ställs det inte längre krav på underskrift för åklagarens stämningsansökan i brottmål (se prop. 2019/20:189 s. 30 f.). En konkursansökan som görs av det allmänna är av förklarliga skäl alltid en borgenärsansökan.