prop · H90336 · 2021-10-19 00:00:00 — Ändringen är en följd av att ämnen inom gymnasieskolan inte längre ska bestå av kurser utan av nivåer, se 16 kap. 23 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3.1 och 6.3.2. 22 a § Regeringen får meddela föreskrifter om hur betygssättningen ska gå till. Föreskrifterna får innebära undantag från bestämmelsen i 3 kap. 16 § om vem som beslutar om betyg. Paragrafen, som är ny, innehåller ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om hur betygssättningen ska gå till. motsvarar det nuvarande bemyndigandet i 22 § andra stycket. 24 § Som betyg för godkända resultat i ett ämne ska någon av beteckningarna A, B, C, D eller E användas. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. Vid betygssättningen ska läraren göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kun- Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om betygskriterier. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur betyg ska sättas. Ändringen i första stycket, innebär att betyg ska sätta i ett ämne i stället för på en kurs. Ändringen i andra stycket innebär att betygssättningen ska ske på den aktuella nivån av ämnet. Att ämnen består av en eller flera nivåer före- skrivs i 16 kap. 23 §, se kommentaren till den paragrafen. sättas när ett ämne är avslutat samt att, om ett ämne består av flera nivåer, betyg ska sättas efter varje avslutad nivå i ämnet anges i 15 kap. 22 §. ett godkänt betyg på en högre nivå i ett ämne med flera nivåer omfattar lägre nivåer i ämnet och ersätter betyg som satts på sådana nivåer framgår av samma paragraf. Av den paragrafen följer också att ett icke godkänt betyg inte ersätter godkända betyg som satts på lägre nivåer i ämnet. Att betyg ska sättas efter en bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån innebär att läraren ska göra sin bedömning av elevens kunskaper utifrån det undervisningsinnehåll som behandlats på den nivå som läraren sätter betyg på. Läraren ska alltså inte ta hänsyn till under- visningens innehåll på tidigare nivåer eller vilka kunskaper eleven har uppvisat på dessa nivåer. En bärande princip för den ämnesutformade gymnasieskolan är att ett ämne ska ha betygskriterier som avser ämnet som helhet och att ämnena ska vara uppbyggda i progression. de olika nivåerna som ingår i ett ämne ska bygga på varandra så att de kunskaper i ämnet som ska utvecklas genom undervisningen byggs på och fördjupas med varje nivå. Progressionen mellan nivåerna synliggörs i det innehåll som ska behandlas i undervisningen på respektive nivå. som sätts efter en nivå kan därför återspegla elevens kunskaper i ämnet upp till den aktuella nivån även om läraren endast har bedömt elevens kun- skaper utifrån undervisningens innehåll på den aktuella nivån. Vid betygssättningen ska lärare göra en bedömning av elevens kun- skaper på den aktuella nivån i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet. Detta innebär att elevens kunskaper ska ställas i Prop. 2021/22:36 relation till samma betygskriterier oavsett vilken nivå eleven läser. som bedömningen också ska göras med utgångspunkt i det innehåll som är föreskrivet för aktuell nivå kommer dock elever som läser ett ämne på olika nivåer att bedömas från olika utgångspunkter. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3.1 och 6.3.2. 25 a § Vid betygssättning i ett ämne på en nivå som det ges ett nationellt prov i ska elevens resultat på det provet särskilt beaktas. Provresultatet eller resultat på delprov ska dock inte särskilt beaktas om det finns särskilda skäl. I paragrafen regleras ett nationellt provs betydelse vid betygssättningen i en kurs i gymnasieskolan. Ändringen innebär att bestämmelsen ska tillämpas vid betygssättning i ett ämne på en nivå som det ges ett nationellt prov i. Ändringen är en följd av att ämnesbetyg införs i gymnasieskolan och att betyg i ämnen som består av flera nivåer kommer att sättas efter varje avslutad nivå i ämnet. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3.1 och 6.3.2. 21 § För varje ämne ska det finnas en ämnesplan. Om det finns särskilda skäl får flera ämnen ha en gemensam ämnesplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om ämnesplaner. I paragrafen finns bestämmelser om ämnesplaner. Ändringen i första stycket innebär att det införs en möjlighet till undan- tag från bestämmelsen i första meningen om att det för varje ämne ska finnas en ämnesplan. Genom undantaget blir det möjligt att i vissa fall göra en ämnesplan för flera ämnen. Vid bedömningen av om det finns särskilda skäl för en gemensam ämnesplan för flera ämnen bör hänsyn tas till om det rör sig om ämnen som har en gemensam struktur och progression och där det fungerar med likalydande betygskriterier. Om ämnena till sin karaktär är så lika att det inte är befogat att ha olika innehåll i ämnes- planerna talar detta för att det finns särskilda skäl för att ämnena ska ha en gemensam ämnesplan. Särskilda skäl för en gemensam ämnesplan kan också föreligga i de fall då en befintlig ämnesplan behöver användas som en preliminär lösning för ett ämne tills en ny ämnesplan tagits fram t.ex. om det visar sig att det saknas en ämnesplan för ett språk som en elev har rätt att läsa som modersmål. I andra stycket görs språkliga ändringar som innebär att upplysnings- bestämmelsen anpassas till hur denna typ av bestämmelser normalt ut- formas. Ändringen innebär inte någon förändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.5. 23 § Ett ämne består av en eller flera nivåer. För varje nivå ska det anges hur många gymnasiepoäng som nivån omfattar. I paragrafen finns bestämmelser om hur utbildningen i ämnen struktureras 2021/22:36 Ändringen i första stycket innebär att varje ämne ska bestå av en eller flera nivåer i stället för att ges i form av kurser. Ändringen i andra stycket innebär att det ska anges hur många gymna- siepoäng som varje nivå i de olika ämnena omfattar i stället för hur många gymnasiepoäng en kurs omfattar. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3.1 och 6.3.2. 24 § Har en elev efter en avslutad nivå i ett ämne eller ett genomfört gymnasie- arbete fått lägst betyget E, är huvudmannen inte skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag, om inte annat följer av föreskrifter som har meddelats med stöd av andra stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om vad som krävs för att en elev ska få 1.börja läsa ett ämne eller en viss nivå i ett ämne, och 2.läsa ett ämne eller en viss nivå i ett ämne på nytt. Paragrafen innehåller bestämmelser om att en huvudman inte är skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag som en elev redan genom- gått. I första stycket finns en bestämmelse om i vilka fall huvudmannen inte behöver erbjuda utbildning av samma slag. Ändringen innebär att bestäm- melsen ska gälla när en elev har avslutat utbildning i ett ämne på en viss nivå och inte när eleven har avslutat utbildning i form av en kurs. Dess- utom görs språkliga ändringar av bestämmelsen. Andra stycket innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att föreskriva om en möjlighet för en elev att i vissa situationer få genomgå samma utbildning igen, trots att eleven redan fått ett godkänt betyg på den. Ändringen innebär att bestäm- melsen ska gälla föreskrifter om i vilka fall en elev ska få läsa ett ämne eller en viss nivå i ett ämne på nytt i stället för i vilka fall en elev ska få gå om en kurs. I andra stycket finns också ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om vad som krävs för att en elev ska få påbörja en kurs. Genom ändringen kommer bestämmelsen inte längre att gälla kurser utan ämnen och nivåer i dessa ämnen. Dessutom görs redaktionella och språkliga ändringar som innebär att andra stycket ställs upp som en punktlista. Ändringarna i paragrafen är en följd av att ämnen inom gymnasieskolan inte längre ska bestå av kurser utan av nivåer, se 16 kap. 23 §, och att betyg ska sättas efter varje avslutad nivå i ett ämne, se 15 kap. 22 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3.1. och 6.3.2. 27 § Yrkesexamen ska utfärdas om en elev som avses i 26 § har godkända betyg på en utbildning som omfattar minst 2 250 gymnasiepoäng och som innefattar minst 100 gymnasiepoäng i vart och ett av ämnena 1. svenska eller svenska som andraspråk, Även gymnasiearbetet ska ingå i de godkända betygen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om 1.vilka nivåer i de ämnen som anges i första stycket som ska ingå i de godkända betygen för respektive yrkesprogram, och 2. vilka andra ämnen och vilka nivåer i dessa som ska ingå i de godkända Prop. 2021/22:36 betygen för respektive yrkesprogram. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som krävs för att en yrkes- examen ska kunna utfärdas. I första stycket görs en ändring som innebär att kraven på godkända betyg ska avse vissa uppräknade ämnen i stället för kurser i dessa ämnen. Det görs också en språklig ändring som förtydligar att de godkända betygen för en yrkesexamen ska innefatta minst 100 gymnasiepoäng i vart och ett av dessa ämnen. Dessutom görs den första punkten i stycket om till tre punkter och den nuvarande andra punkten blir ett nytt andra stycke. Det nuvarande andra stycket blir ett nytt tredje stycke. Upplysnings- bestämmelsen i detta stycke ändras så att bestämmelsen inte längre gäller föreskrifter om vilka kurser som ska vara godkända för att en yrkesexamen ska kunna utfärdas. Bestämmelsen gäller i stället vilka ämnen och nivåer i dessa ämnen som ska vara godkända. Regleringen möjliggör för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att föreskriva bl.a. om vilken nivå i ett visst ämne som minst ska vara godkänd för att en examen ska utfärdas. Det görs också språkliga ändringar som innebär att upplysningsbestämmelsen anpassas till hur denna typ av bestämmelser normalt utformas. Ändringen innebär inte någon förändring i sak. Dess- utom görs en redaktionell ändring av stycket som innebär att det delas upp i två punkter. Ändringarna i paragrafen är en följd av att ämnen inom gymnasieskolan inte längre ska bestå av kurser utan av nivåer, se 16 kap. 23 §, och att betyg ska sättas efter varje avslutad nivå i ett ämne, se 15 kap. 22 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3.1 och 6.3.2. 28 § Högskoleförberedande examen ska utfärdas om en elev som avses i 26 § har godkända betyg på utbildning som omfattar minst 2 250 gymnasiepoäng och som innefattar minst 1.300 gymnasiepoäng i ämnena svenska eller svenska som andraspråk, 2.200 gymnasiepoäng i ämnet engelska, och 3.100 gymnasiepoäng i ämnet matematik. Även gymnasiearbetet ska ingå i de godkända betygen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om vilka nivåer i de ämnen som anges i första stycket som ska ingå i de godkända betygen. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som krävs för att en hög- skoleförberedande examen ska kunna utfärdas. I första stycket görs en ändring som innebär att kraven på godkända betyg ska avse vissa uppräknade ämnen i stället för kurser i dessa ämnen. Det görs också en språklig ändring som förtydligar att de godkända betygen i dessa ämnen ska innefatta minst det antal gymnasiepoäng som anges i stycket. I andra stycket görs en språklig ändring. Upplysningsbestämmelsen i tredje stycket ändras så att den inte längre gäller föreskrifter om kurser utan i stället föreskrifter om de nivåer i olika ämnen som behöver ingå i de godkända betygen för att en högskole- förberedande examen ska utfärdas. Regleringen möjliggör för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att föreskriva bl.a. om 2021/22:36 vilken nivå i ett visst ämne som minst ska vara godkänd för att en examen ska utfärdas. Det görs också språkliga ändringar som innebär att upplys- ningsbestämmelsen anpassas till hur denna typ av bestämmelser normalt utformas. Ändringen innebär inte någon förändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3.1 och 6.3.2. 11 § För varje ämne ska det finnas en ämnesplan. Om det finns särskilda skäl får flera ämnen ha en gemensam ämnesplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om ämnesplaner. I paragrafen finns bestämmelser om ämnesplaner. I första stycket görs en ändring som innebär att flera ämnen ska kunna ha en gemensam ämnesplan om det finns särskilda skäl för detta. Änd- ringen motsvarar den ändring som görs i 16 kap. 21 §. Se kommentaren till den paragrafen. I andra stycket görs språkliga ändringar som innebär att upplysnings- bestämmelsen anpassas till hur denna typ av bestämmelser normalt utformas. Ändringen innebär inte någon förändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.5. 12 § Ett ämne består av en eller flera nivåer. För varje nivå ska det anges hur många gymnasiepoäng som nivån omfattar. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att en elev ska få börja läsa ett ämne eller en viss nivå i ett ämne. I paragrafen finns bestämmelser om hur utbildningen i ämnen struktureras inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år. Ändringen i första stycket innebär att ett ämne ska bestå av en eller flera nivåer i stället för att ges i form av kurser. Ändringen i andra stycket innebär att det ska anges hur många gym- nasiepoäng som varje nivå i de olika ämnena omfattar i stället för hur många gymnasiepoäng en kurs omfattar. I tredje stycket finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om vad som krävs för att en elev ska få påbörja viss utbildning. Ändringen innebär att bestämmelsen inte längre ska gälla kurser utan ämnen och nivåer i dessa ämnen. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3.1 och 6.3.2. 14 § Har en elev efter en avslutad nivå i ett ämne eller ett genomfört examens- arbete fått lägst betyget E, är huvudmannen inte skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag, om inte annat följer av föreskrifter som har meddelats med stöd av andra stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om vad som krävs för att en elev ska få läsa ett ämne eller en viss nivå i ett ämne på nytt. Paragrafen innehåller bestämmelser om att en huvudman inte är skyldig Prop. 2021/22:36 att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag som en elev redan genom- I första stycket finns en bestämmelse om i vilka fall huvudmannen inte behöver erbjuda utbildning av samma slag. Ändringen innebär att bestäm- melsen ska gälla när en elev har avslutat utbildning i ett ämne på en viss nivå och inte när eleven har avslutat utbildning i form av en kurs. Dessutom görs språkliga ändringar av bestämmelsen. Andra stycket innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att föreskriva om en möjlighet för en elev att i vissa situationer få genomgå samma utbildning igen, trots att eleven redan fått ett godkänt betyg på den. Ändringen innebär att bestäm- melsen ska gälla föreskrifter om i vilka fall en elev ska få läsa ett ämne eller en viss nivå i ett ämne på nytt i stället för i vilka fall en elev ska få gå om en kurs. Ändringarna i paragrafen är en följd av att ämnen inom vidare- utbildningen i form av ett fjärde tekniskt år inte längre ska bestå av kurser utan av nivåer, se 17 a kap. 12 §, och att betyg ska sättas efter varje avslutad nivå i ett ämne, se 15 kap. 22 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3.1 och 6.3.2. 22 § På de nationella programmen ska betyg sättas i ämnen och efter genomfört gymnasiesärskolearbete. Betyg ska sättas när ett ämne är avslutat. Om ett ämne består av flera nivåer ska betyg sättas efter varje avslutad nivå i ämnet. Om en elev på ett individuellt program har läst ett ämne enligt 19 kap. 15 §, ska betyg sättas när ämnet är avslutat. Om ämnet består av flera nivåer ska betyg sättas efter varje avslutad nivå i ämnet. När ett betyg sätts på en högre nivå i ett ämne med flera nivåer ska betyget anses omfatta lägre nivåer i ämnet och ersätta betyg som har satts på sådana nivåer. Om en elev har läst ett ämne enligt gymnasieskolans ämnesplan ska, i stället för vad som föreskrivs i 23–26 §§, betyg sättas enligt bestämmelserna i 15 kap. 22–27 §§ om betygssättning i gymnasieskolan. Paragrafen innehåller bestämmelser om betygssättning i gymnasiesär- skolan. Ändringarna i första och andra styckena innebär att betyg ska sättas i ämnen i stället för på kurser. Dessutom beskrivs tidpunkten för betygs- sättningen, dvs. betyg ska sättas när ett ämne är avslutat och om ett ämne består av flera nivåer ska betyg sättas efter varje avslutad nivå i ämnet. Att ämnen består av en eller flera nivåer föreskrivs i 19 kap. 24 §, se kom- mentaren till den paragrafen. I tredje stycket, som är nytt, införs en bestämmelse om att ett betyg på en högre nivå i ett ämne med flera nivåer ska anses omfatta även lägre nivåer i ämnet och ersätta betyg som har satts på sådana nivåer. Ändringen motsvarar i huvudsak ändringen i 15 kap. 22 §, se kommentaren till den paragrafen. Till skillnad mot 15 kap. 22 § anges dock inte i tredje stycket i förevarande paragraf att bestämmelserna i stycket enbart gäller godkända betyg. En sådan bestämmelse är onödig inom gymnasiesärskolan eftersom det i denna skolform inte används icke godkända betyg. Om en elev inte 2021/22:36 har uppfyllt betygskriterierna för betyget E ska betyg i stället inte sättas (18 kap. 23 §). Att betyg inte sätts i en sådan situation påverkar inte betyg som har satts i ämnet på lägre nivåer. Det nuvarande tredje stycket blir ett nytt fjärde stycke. Bestämmelsen, som behandlar situationen när en elev läser en kurs enligt gymnasieskolans ämnesplan, ändras så att den i stället behandlar situationen när en elev läser ett ämne enligt gymnasieskolans ämnesplan. Det nuvarande fjärde stycket flyttas till en ny paragraf som benämns 22 a §. Ändringarna i paragrafen är en följd av att ämnen inom gymnasie- särskolan inte längre ska bestå av kurser utan av nivåer, se 19 kap. 24 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3.1 och 6.3.2 22 a § Regeringen får meddela föreskrifter om hur betygssättningen ska gå till. Föreskrifterna får innebära undantag från bestämmelsen i 3 kap. 16 § om vem som beslutar om betyg. Paragrafen är ny. Den innehåller ett bemyndigande för regeringen att med- dela föreskrifter om hur betygssättningen ska gå till. Bemyndigandet mot- svarar det nuvarande bemyndigandet i 22 § fjärde stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3.1 och 6.3.2. 23 § Som betyg för godkända resultat i ett ämne ska någon av beteckningarna A, B, C, D eller E användas. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Vid betygssättningen ska läraren göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper på den aktuella nivån i ämnet i förhållande till de betygskriterier som gäller för ämnet som helhet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kun- skaper. Samtliga kriterier för betyget E ska dock vara uppfyllda för att eleven ska kunna få ett godkänt betyg. För den elev som inte har uppfyllt betygskriterierna för betyget E, ska betyg inte sättas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om betygskriterier. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur betyg ska sättas på en kurs. Ändringen i första stycket innebär att betyg ska sätta i ett ämne i stället för på en kurs. Ändringen i andra stycket innebär att betygssättningen ska ske på den aktuella nivån i ämnet. Att ämnen består av en eller flera nivåer föreskrivs i 19 kap. 24 §, se kommentaren till den paragrafen. Att ett godkänt betyg på en högre nivå i ett ämne med flera nivåer omfattar lägre nivåer i ämnet och ersätter betyg för sådana nivåer framgår av 18 kap. 22 §, se kom- mentaren till den paragrafen. Ändringarna motsvarar de ändringar som görs i 15 kap. 24 §, se kom- mentaren till den paragrafen. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3.1 och 6.3.2. 4 § För de elever på nationella program som ska erbjudas modersmålsunder- visning ska varje språk som ska erbjudas som modersmål vara ett eget ämne. Paragrafen innehåller en bestämmelse om modersmålsundervisning inom Prop. 2021/22:36 gymnasiesärskolans nationella program. Ändringen innebär att modersmål inte längre ska vara ett ämne inom gymnasiesärskolan utan att varje språk som en elev läser som modersmål ska vara ett eget ämne. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.5. 16 § För de elever på individuella program som ska erbjudas modersmåls- undervisning ska varje språk som ska erbjudas som modersmål vara ett eget ämne. Paragrafen innehåller en bestämmelse om modersmålsundervisning inom gymnasiesärskolans individuella program. Ändringen motsvarar den ändring som görs i 4 §. Se kommentaren till den paragrafen. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.5. 22 § För varje ämne ska det finnas en ämnesplan. Om det finns särskilda skäl får flera ämnen ha en gemensam ämnesplan. För varje ämnesområde ska det finnas en ämnesområdesplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om ämnesplaner och ämnes- områdesplaner. Paragrafen innehåller bestämmelser om ämnesplaner och ämnes- områdesplaner. I första stycket görs en ändring som innebär att flera ämnen ska kunna ha en gemensam ämnesplan om det finns särskilda skäl för detta. Ändringen motsvarar den ändring som görs i 16 kap. 21 §. Se kommen- taren till den paragrafen. I andra stycket görs språkliga ändringar som innebär att upplysnings- bestämmelsen anpassas till hur denna typ av bestämmelser normalt utfor- mas. Ändringen innebär inte någon förändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.5. 24 § Ett ämne består av en eller flera nivåer. För varje nivå ska det anges hur många gymnasiesärskolepoäng som nivån om- fattar. I paragrafen finns bestämmelser om hur utbildningen i ämnen struktureras i gymnasiesärskolan. Ändringen i första stycket innebär att varje ämne ska bestå av en eller flera nivåer i stället för att ges i form av kurser. I andra stycket görs en ändring som innebär att det ska anges hur många gymnasiesärskolepoäng som varje nivå i de olika ämnena omfattar i stället för hur många gymnasiesärskolepoäng en kurs omfattar. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3.1. och 6.3.2. 25 § Har en elev efter en avslutad nivå i ett ämne eller ett genomfört gymnasie- särskolearbete fått lägst betyget E, är huvudmannen inte skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag, om inte annat följer av föreskrifter som har meddelats med stöd av andra stycket. 2021/22:36 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om vad som krävs för att en elev ska få 1.börja läsa ett ämne eller en viss nivå i ett ämne, och 2.läsa ett ämne eller en viss nivå i ett ämne på nytt. Paragrafen innehåller bestämmelser om att en huvudman inte är skyldig att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag som en elev redan genom- gått. I första stycket finns en bestämmelse om i vilka fall huvudmannen inte behöver erbjuda utbildning av samma slag. Ändringen innebär att bestäm- melsen ska gälla när en elev har avslutat utbildning i ett ämne på en viss nivå och inte när leven har avslutat utbildning i form av en kurs. Dessutom görs språkliga ändringar av bestämmelsen.