prop · H803104 · 2021-03-09 00:00:00 — Andra exempel på mål där en sådan sammansättning skulle kunna aktualiseras är mål om fakturor avseende VA-avgifter och vissa fastighetsrättsliga klandermål. Mot denna bakgrund anser regeringen, i likhet med vad som föreslås i promemorian, att möjligheten att avgöra mål som är av enkel beskaffenhet med en lagfaren domare bör gälla även för mål och ärenden som prövas av mark- och miljödomstolen som första instans. Tillståndsmål enligt bör dock liksom tidigare aldrig kunna avgöras av enbart en lagfaren domare. Som anförs ovan bör rättens sammansättning inte vara beroende av om ett mål eller ärende avgörs efter huvudförhandling eller sammanträde eller på handlingarna. Möjligheten att avgöra ett mål om utdömande av vite på särskild talan av myndighet i sak med en lagfaren domare bör därför finnas även när ett sådant mål avgörs efter sammanträde. På samma sätt som bör rätten kunna bestå av en lagfaren domare vid handläggningsbeslut och vid sammanträde för muntlig förberedelse. Regleringen bör utformas så att möjligheten att fatta beslut med en lagfaren domare finns vid handläggning som inte innefattar ett avgörande i sak. Därigenom kommer regleringen även att omfatta handläggning som sker vid sammanträde för muntlig förberedelse och det finns inte något behov av att ange detta särskilt. Följdändringar i annan lagstiftning I lagen (1929:405) med vissa föreskrifter angående tillämpningen här i riket av svensk-norska vattenrättskonventionen av är rättens sammansättning vid yttranden när en ansökan till vattenverksamhet har lämnats in i reglerad särskilt genom en hänvisning till lagen om mark- och miljödomstolar (12 §). Regleringen bör anpassas så att utgångspunkten även fortsättningsvis är att rätten ska bestå av en lagfaren domare, ett tekniskt råd och två särskilda ledamöter i dessa fall. I likhet med vad som föreslås gälla vid avgörande i sak av en tillståndsfråga enligt bör det emellertid finnas en möjlighet att ha en sammansättning med en lagfaren domare och ett tekniskt råd, om det med hänsyn till frågans omfattning och svårighetsgrad är tillräckligt. Även i lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet är rättens sammansättning i ett visst fall reglerad särskilt genom en hänvisning till lagen om mark- och miljödomstolar (7 kap. 10 § första stycket). Regleringen avser rättens sammansättning i sådana stämningsmål enligt lagen, som avgörs på handlingarna i annat fall än som 2020/21:104 avses i 42 kap. 18 § första stycket 1–4 . De ändringar av sammansättningsreglerna i lagen om mark- och miljödomstolar som föreslås i denna proposition innebär att det inte ska göras någon skillnad mellan mål som avgörs efter sammanträde eller huvudförhandling och mål som avgörs på handlingarna. Det innebär att det inte längre finns något behov av att reglera den aktuella situationen särskilt. Bestämmelserna om rättens sammansättning i vissa stämningsmål enligt lagen med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet bör därför upphävas. 5Ett effektivare resursutnyttjande i Mark- och Regeringens förslag: Vid prövning av en fråga om avvisning av ett överklagande till Mark- och ska rätten bestå av tre lagfarna domare. Vid annan handläggning än avgörande av ett mål eller ärende ska rätten kunna bestå av tre lagfarna domare. Ett tekniskt råd får ingå i rätten i stället för en av de lagfarna domarna. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker eller har inga invändningar mot promemorians förslag. Bland dessa finns Havs- och vattenmyndigheten, , ombudsmän, tingsrätt (mark- och miljödomstolen) och (mark- och miljödomstolen). Skälen för regeringens förslag Bestämmelser om Mark- och sammansättning finns i 2 kap. 10 och 11 §§ lagen om mark- och miljödomstolar. Vid prövningen av ett överklagat mål eller ärende i sak är rätten som huvudregel domför med minst fyra ledamöter, av vilka minst tre ska vara lagfarna domare. Om tre lagfarna domare har ingått i rätten i mark- och miljödomstolen ska minst fyra lagfarna domare delta. Dessutom ska ett tekniskt råd ingå i rätten, om det inte är uppenbart obehövligt (2 kap. 10 § första stycket). Vid behandling av en fråga om prövningstillstånd och vid prövning av en ansökan om resning eller återställande av försutten tid eller en klagan över domvilla ska rätten bestå av tre lagfarna domare. Ett tekniskt råd får ingå i rätten i stället för en av de lagfarna domarna (2 kap. 10 § andra stycket). Huvudregeln för Mark- och sammansättning skiljer sig från huvudregeln för domförhet i hovrätten. I hovrätten består rätten som utgångspunkt av tre lagfarna domare och minst fyra ledamöter ska ingå i rätten endast i de fall tingsrätten har bestått av tre lagfarna domare (2 kap. 4 § första stycket ). Åtgärder som endast avser beredningen av ett mål eller ärende får utföras av en lagfaren domare eller, i vissa fall, av en annan tjänsteman som har tillräcklig kunskap och erfarenhet (2 kap. 11 § lagen om mark- och miljödomstolar och 2 kap. 4 § femte och sjätte styckena ). Fler frågor bör kunna prövas i en sammansättning med tre domare Det är inte ovanligt att prövningen av en fråga om avvisning av ett överklagande till Mark- och aktualiseras av att den som överklagat domen inte har fört talan i mark- och miljödomstolen. Frågan om avvisning prövas i regel i samband med att frågan om prövningstillstånd avgörs. När frågan om prövningstillstånd behandlas ingår tre ledamöter i rätten men vid prövningen av avvisningsfrågan måste alltså minst fyra ledamöter delta. Även när det gäller annan handläggning än avgörande av ett mål eller ärende beslutar Mark- och med fyra ledamöter, om det inte är fråga om sådana beredningsåtgärder som får utföras av en lagfaren domare eller en annan tjänsteman. Det kan t.ex. gälla prövningen av en fråga om avvisning av bevisning, ett yrkande om att syn eller sammanträde ska hållas eller en begäran om att en lägre instans avgörande tills vidare inte ska få verkställas (inhibition). När prövningen av särskilda rättsmedel för vissa kommunala beslut flyttades från till Mark- och ansåg regeringen att rätten skulle vara domför med tre ledamöter vid sådana avgöranden. Som skäl för ställningstagandet anförde regeringen bl.a. att det vid prövningen av särskilda rättsmedel inte är saken som prövas utan endast frågan om saken i en eller annan form ska få tas upp till prövning. Prövningen av särskilda rättsmedel ansågs därför mer likna behandlingen av frågor om prövningstillstånd än prövningen i sak av ett överklagat avgörande, se propositionen Vissa åtgärder för en effektivare och mer ändamålsenlig mark- och miljöprocess (prop. 2016/17:95 s. 14). Regeringen anser att liknande överväganden kan göras när det gäller prövningen av en fråga om avvisning av ett överklagande till Mark- och . Inte heller i dessa fall rör det sig om en prövning i sak och det finns inget påtagligt behov av att fyra ledamöter deltar i prövningen. Eftersom avvisningsfrågan i regel prövas i samband med att frågan om prövningstillstånd avgörs finns det också tydliga effektivitetsvinster med att frågorna kan prövas i samma sammansättning. Mot denna bakgrund anser regeringen, i likhet med vad som föreslås i promemorian, att Mark- och bör pröva en fråga om avvisning av ett överklagande till domstolen med tre lagfarna domare. Den föreslagna regleringen innebär att Mark- och undantagsvis kan komma att avgöra ett mål eller ärende med lika många eller färre lagfarna domare än vad som har ingått i rätten i mark- och miljödomstolen. Mot bakgrund av att det inte är fråga om en prövning i sak anser regeringen att det inte finns något hinder mot en sådan ordning. Även när det gäller annan handläggning än avgörande av ett mål eller ärende kan det ifrågasättas om det finns skäl att upprätthålla kravet på att rätten alltid ska bestå av minst fyra ledamöter. Inte heller i dessa fall handlar det om en prövning i sak. Det kan också konstateras att hovrätten, i annat fall än i egenskap av Mark- och miljööverdomstol, avgör sådana frågor i en sammansättning med tre lagfarna ledamöter (2 kap. 4 § ). Mot bakgrund av det anförda anser regeringen att rätten 2020/21:104 bör kunna bestå av tre lagfarna domare vid annan handläggning än avgörande av ett mål eller ärende. ingår i allmänhet ett tekniskt råd i rätten vid prövningen av en fråga om avvisning av ett överklagande till Mark- och och vid annan handläggning än avgörande av ett mål eller ärende. Det kan även fortsättningsvis finnas ett behov av teknisk sakkunskap i rätten när dessa frågor prövas. Det bör därför finnas möjlighet att byta ut en av de lagfarna domarna mot ett tekniskt råd. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Det behövs inte några övergångs- Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. I promemorian finns inget förslag om när lagändringarna ska träda i kraft. Remissinstanserna yttrar sig inte i denna del. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Lagändringarna bör träda i kraft . De bör därför träda i kraft . Utgångspunkten när det gäller processrättslig lagstiftning är att nya regler blir tillämpliga genast efter ikraftträdandet. Det finns inget behov av övergångsbestämmelser. Regeringens bedömning: Förslagen medför inga kostnader för domstolarna. Förslagen bedöms leda till ett bättre resursutnyttjande och en mer effektiv handläggning för domstolarna utan att rättssäkerheten påverkas. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrar sig särskilt i frågan, bl.a. och , delar promemorians bedömning. Skälen för regeringens bedömning: Förslagen medför inga kostnader för domstolarna. Förslagen bedöms leda till ett bättre resursutnyttjande och en mer effektiv handläggning för domstolarna. Sammansättningen kommer i större utsträckning att bestämmas efter det enskilda målets karaktär och regleringen blir både enklare och tydligare. Förutsägbarheten och rättssäkerheten bedöms därför inte påverkas negativt av ändringarna. Förslagen bedöms inte påverka jämställdheten mellan kvinnor och män Prop. 2020/21:104 eller ha några konsekvenser för miljön. 8.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1929:405) med vissa föreskrifter angående tillämpningen här i riket av svensk-norska vattenrättskonventionen av 12 § När mark- och miljödomstolen ska yttra sig enligt 8 eller 11 § ska domstolen ha den sammansättning som anges i 2 kap. 4 § tredje stycket lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar. Kostnaden för en undersökning enligt 3 kap. 4 § lagen om mark- och miljödomstolar och utgifter i anledning av kungörelser och liknande betalas av statsmedel. Paragrafen reglerar domstolens yttrande när en ansökan till en verksamhet har lämnats in i . Övervägandena finns i avsnitt 4. Första stycket anpassas till att sammansättningsreglerna i 2 kap. 4 § lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar ändras. När en mark- och miljödomstol yttrar sig enligt 8 eller 11 § ska det liksom tidigare som utgångspunkt ske i en sammansättning med en lagfaren domare, ett tekniskt råd och två särskilda ledamöter. På samma sätt som får en av de särskilda ledamöterna bytas ut mot en lagfaren domare eller ett tekniskt råd. Vidare införs en möjlighet att ha en sammansättning med en lagfaren domare och ett tekniskt råd, om det med hänsyn till frågans omfattning och svårighetsgrad är tillräckligt (se författningskommentaren till 2 kap. 4 § tredje stycket lagen om mark- och miljödomstolar). Ändringen i andra stycket är språklig. 8.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet 10 § I fråga om förelägganden för parterna att avge skriftligt svaromål eller att inställa sig vid muntlig förberedelse eller vid huvudförhandling och om parts utevaro från ett sådant sammanträde gäller bestämmelser rörande en sak, om vilken förlikning inte är tillåten. I paragrafen finns bestämmelser om förfarandet i mark- och miljödomstol i vissa stämningsmål. Övervägandena finns i avsnitt 4. Det gällande första stycket tas bort som en följd av att sammansättningsreglerna i lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar ändras. Ändringen innebär att reglerna om rättens sammansättning i 2 kap. lagen 2020/21:104 om mark- och miljödomstolar gäller i sin helhet även för stämningsmål som avgörs utan huvudförhandling i annat fall än som avses i 42 kap. 18 § första stycket 1–4 . I övrigt ändras paragrafen språkligt. Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar Lagförslaget innebär bl.a. att det i 2 kap. 4–6 §§ införs bestämmelser om rättens sammansättning i mål och ärenden i mark- och miljödomstolen som ersätter den hittillsvarande regleringen i 2 kap. 4–7 §§. gäller för alla mål och ärenden som handläggs vid mark- och miljö- domstolen, oavsett om de inleds där eller överklagas dit och oavsett om de avgörs efter huvudförhandling eller sammanträde eller på handlingarna. 4 § Mark- och miljödomstolen ska, om inte annat är föreskrivet, bestå av en lagfaren domare och ett tekniskt råd. I stället för det får ytterligare en lagfaren domare ingå i rätten, om målets eller ärendets beskaffenhet motiverar det. Vid avgörande i sak av en tillståndsfråga enligt ska även två särskilda ledamöter ingå i rätten, om det inte med hänsyn till målets eller ärendets omfattning och svårighetsgrad är tillräckligt med en lagfaren domare och ett Även i andra fall får två särskilda ledamöter ingå i rätten, om målets eller ärendets beskaffenhet motiverar det. I stället för en av de särskilda ledamöterna får ytterligare en lagfaren domare eller ett tekniskt råd ingå i rätten. I de fall och under de förutsättningar som anges i tredje stycket får, utöver vad som anges där, ytterligare en eller två ledamöter ingå i rätten. med två ledamöter ska den ena ledamoten vara lagfaren domare och den andra tekniskt råd eller särskild ledamot. Paragrafen innehåller bestämmelser om rättens sammansättning i mål och ärenden i mark- och miljödomstolen. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 4. Enligt första stycket ska mark- och miljödomstolen som utgångspunkt bestå av en lagfaren domare och ett tekniskt råd, om inte något annat är Att avsteg från huvudregeln får och ibland ska göras framgår av andra–fjärde styckena och 5 och 6 §§. Regleringen om de särskilda ledamöternas kompetens flyttas till 8 § Av andra stycket, som är nytt, framgår att det – när det gäller samman- sättningen enligt första stycket – är möjligt att byta ut det mot en lagfaren domare, om målets eller ärendets beskaffenhet motiverar Regleringen motsvarar vad som har gällt enligt 6 § andra stycket i mål som har överklagats till mark- och miljödomstolen. tidigare är möjligheten främst tänkt att användas när den fråga som ska prövas är av mer utpräglat rättslig karaktär (prop. 2009/10:215 s. 196). I tredje stycket regleras i vilka fall särskilda ledamöter ska eller får ingå Av regleringen framgår att särskilda ledamöter ska ingå i rätten när en tillståndsfråga enligt avgörs i sak, om det inte med till målets eller ärendets omfattning och svårighetsgrad är tillräckligt med en lagfaren domare och ett tekniskt råd. Utgångspunkten i Prop. 2020/21:104 dessa mål är alltså att särskilda ledamöter ska ingå i rätten och samman- sättningen med en lagfaren domare och ett tekniskt råd får användas endast när det bedöms som tillräckligt med hänsyn till målets omfattning och svårighetsgrad. Regleringen motsvarar delvis vad som har gällt enligt andra stycket och 6 § tredje stycket. På samma sätt som tidigare ska rätten i varje enskilt fall göra en samlad bedömning av målets omfattning och svårighetsgrad, se propositionen Ökad endomarbehörighet i tvistemål (prop. 2015/16:56 s. 16 och 18). Av stycket framgår vidare att särskilda ledamöter även i andra fall får ingå i rätten, om målets eller ärendets beskaffenhet motiverar det. Huruvida målet eller ärendet är av sådan beskaffenhet att särskilda ledamöter bör ingå i rätten bestäms i varje enskilt fall efter en samlad bedömning av målets eller ärendets svårighetsgrad, karaktär och behovet av teknisk kompetens. Exempel på mål där det kan finnas anledning att tillämpa bestämmelsen är mål om ersättning eller skadestånd enligt 31 och I tredje stycket regleras också möjligheten att – i de fall särskilda ledamöter ingår i rätten – byta ut en av de särskilda ledamöterna mot en lagfaren domare eller ett tekniskt råd. gällande fjärde meningen i första stycket. Liksom tidigare är denna möjlighet främst avsedd för mål där det förekommer frågeställningar som motiverar att tekniska råd med olika inriktning ingår i rätten (prop. 2009/10:215 s. 194). Fjärde stycket motsvarar det gällande tredje stycket men anpassas till att bestämmelserna om i vilka fall särskilda ledamöter ska ingå i rätten flyttas från första till tredje stycket. möjligt för rätten att vid behov förstärka den sammansättning med fyra ledamöter som följer av tredje stycket med ytterligare en eller två Någon ändring i sak i denna del är inte avsedd. 5 § Vid avgörande i sak av ett mål om utdömande av vite på särskild talan av myndighet får rätten bestå av en lagfaren domare. Detsamma gäller vid avgörande i sak av ett annat mål eller ärende, om det är av enkel beskaffenhet och inte avser en tillståndsfråga enligt . Paragrafen reglerar vilka mål och ärenden som får avgöras i sak av en Övervägandena finns i avsnitt 4. Första meningen i paragrafen motsvarar delvis hittillsvarande 5 § andra Ändringen innebär att möjligheten att avgöra ett mål om utdömande av vite i sak med en lagfaren domare utvidgas till att även omfatta sådana mål som avgörs efter sammanträde. Av andra meningen framgår att en lagfaren domare ensam får avgöra ett mål eller ärende i sak, om det är av enkel beskaffenhet och inte avser en Regleringen motsvarar i sak vad som har gällt enligt 7 § andra meningen i mål som har överklagats till mark- och miljödomstolen. En förutsättning för att ett mål eller ärende ska kunna avgöras med en lagfaren domare är att det är av enkel beskaffenhet. Regeln är främst avsedd att tillämpas i situationer där det saknas behov av teknisk kompetens, t.ex. i mål som avgörs genom tredskodom, stadfästa förlikningar och domar på medgivanden. Andra exempel på förstainstans- mål där det kan finnas anledning att tillämpa regeln är mål om fakturor avseende VA-avgifter och vissa fastighetsrättsliga klandermål. I de överklagade målen bör en sammansättning med en lagfaren domare liksom tidigare kunna aktualiseras t.ex. i vissa mål enligt (2010:900) och vissa fastighetsbildningsmål (prop. 2009/10:215 s. 197). Regleringen är utformad som en möjlighet för mark- och miljödomstolen att fatta beslut med en lagfaren domare. Det finns alltså inget som hindrar att frågan prövas av den större sammansättning som anges i 4 §, om domstolen anser att det är motiverat. 6 § Vid handläggning som inte innefattar ett avgörande i sak får rätten bestå av en lagfaren domare. Paragrafen innehåller bestämmelser om rättens sammansättning vid handläggning som inte innefattar ett avgörande i sak. Övervägandena finns i avsnitt 4. Paragrafen motsvarar i sak hittillsvarande 5 § första stycket och 7 § första meningen. Regleringen innebär att en lagfaren domare ensam får fatta sådana beslut som inte medför att ett mål eller ärende avgörs i sak. Med det avses t.ex. avvisning, avskrivning efter återkallelse och beslut under handläggningen som inte innebär att domstolen skiljer sig från målet eller ärendet (prop. 2009/10:215 s. 195 och 197). Även om det inte längre anges särskilt får rätten liksom tidigare bestå av en lagfaren domare vid sammanträde för muntlig förberedelse. 8 § Om det ska ingå andra än lagfarna domare i rätten, bestämmer rättens ordförande med hänsyn till de frågor som prövas i målet eller ärendet och vad som föreskrivs i andra stycket vilka som ska ingå. När det ingår två eller tre särskilda ledamöter i rätten, ska en av dem ha erfarenhet av sådana sakfrågor som faller inom , Havs- och vattenmyndighetens, eller Lantmäteriets verksamhetsområde och en av dem ha erfarenhet av industriell, eller areell verksamhet eller av sådana sakfrågor som faller inom nämnda förvaltningsmyndigheters verksamhetsområden. I mål enligt lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster ska de särskilda ledamöterna ha erfarenhet av vatten- och avloppsfrågor. Paragrafen innehåller bestämmelser om vem som ska bestämma vilka tekniska råd och särskilda ledamöter som ska ingå i rätten och utifrån vilka kriterier detta ska ske. Övervägandena finns i avsnitt 4. Första stycket anpassas till att regleringen om de särskilda ledamöternas kompetens flyttas från 4 § första stycket till andra stycket i denna paragraf. Andra stycket motsvarar i huvudsak den gällande regleringen om de särskilda ledamöternas kompetens i 4 § första stycket andra och tredje meningen. Ändringen innebär att det nu uttryckligen anges att det endast är i mål enligt lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster som de särskilda ledamöterna ska ha erfarenhet av vatten- och avloppsfrågor. Detta överensstämmer med hur den hittillsvarande regleringen tillämpas i praktiken. Övriga ändringar är språkliga. 10 § I ett mål eller ärende som har överklagats till Mark- och ska rätten bestå av minst fyra ledamöter, av vilka minst tre ska vara lagfarna Minst fyra lagfarna domare ska dock alltid delta i rätten, om tre lagfarna Prop. 2020/21:104 domare har ingått i rätten i mark- och miljödomstolen. Om en av de lagfarna domarna får förhinder sedan en huvudförhandling eller någon annan handläggning har påbörjats, är rätten ändå domför. Fler än fem ledamöter får inte delta. Ett tekniskt råd ska alltid ingå i rätten, om det inte är uppenbart obehövligt. Vid behandling av frågor om prövningstillstånd eller vid prövning av en fråga om avvisning av ett överklagande till Mark- och ska rätten bestå av tre lagfarna domare. Detsamma gäller vid prövning av en ansökan om resning eller återställande av försutten tid eller en klagan över domvilla. Ett tekniskt råd får ingå i rätten i stället för en av de lagfarna domarna. Vid avskrivning efter återkallelse får rätten bestå av en lagfaren domare. Paragrafen innehåller bestämmelser om Mark- och sammansättning. Övervägandena finns i avsnitt 5. Ändringen i andra stycket innebär att Mark- och ska bestå av tre ledamöter i stället för fyra vid prövningen av en fråga om avvisning av ett överklagande till domstolen. Bestämmelserna i hittillsvarande tredje stycket flyttas till den nya 10 b §. Övriga ändringar är språkliga och redaktionella. 10 a § Vid annan handläggning än avgörande av ett mål eller ärende får rätten bestå av tre lagfarna domare. Ett tekniskt råd får ingå i rätten i stället för en av de lagfarna domarna. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om Mark- och sammansättning vid annan handläggning än avgörande av ett mål eller ärende. Övervägandena finns i avsnitt 5. Enligt paragrafen får Mark- och bestå av tre lagfarna domare vid annan handläggning än avgörande av ett mål eller ärende. Regleringen utgör ett undantag från den sammansättning om minst fyra ledamöter som följer av 10 § första stycket. Exempel på sådan handläggning kan vara prövningen av en fråga om avvisning av bevisning, av ett yrkande om att syn eller sammanträde ska hållas eller av en begäran om att en lägre instans avgörande tills vidare inte ska få verkställas (inhibition). I stället för en av de lagfarna domarna får ett tekniskt råd ingå i rätten. Åtgärder som endast avser beredningen av ett mål eller ärende får utföras av en lagfaren domare enligt 11 §. 10 b § Om det ska ingå andra än lagfarna domare i rätten, bestämmer rättens ordförande med hänsyn till de frågor som prövas i målet eller ärendet vilka som ska ingå. Paragrafen, som är ny, reglerar vem som ska bestämma vilket tekniskt råd som ska ingå i rätten i Mark- och och utifrån vilka kriterier detta ska ske. Paragrafen motsvarar hittillsvarande 10 § tredje stycket. Ändringarna är endast språkliga. 2020/21:104 Bilaga 1