prop · H9031d19 · 2021-09-20 00:00:00 — I viss omfattning har aktörer på filmområdet också kunnat ta del av andra statliga krisstöd. Kontinuitet i fokus för utveckling och produktion av ny svensk film Filminspelningar omfattas inte av regleringen av allmänna sammankomster och offentliga tillställningar, och fortsatte i större utsträckning än i andra länder. De jämförelsevis små svenska produktionsbolagen var dock ekonomiskt sårbara redan före pandemin. Produktionskostnaderna ökade avsevärt när flera projekt tvingades flytta till och den internationella finansieringen uteblev, samt på grund av kraven på smittsäkra inspelningar. De minskade biografintäkterna försvårade 2021/22:1 Utgiftsområde 17 finansiering och planering av kommande projekt, vilket i sin tur skapar problem med att upprätthålla kontinuerlig verksamhet och yrkesmässiga kompetens. omfattades inte produktion av regeringens krisstöd, men omfördelade efter samråd med berörda aktörer inom befintlig ram för att framför allt stötta pågående filmprojekt. avsattes från regeringens krismedel till kompensation för utökade kostnader i produktion av film och dramaserier, samt stöd till produktionsbolag för kontinuitet i verksamheten. En treårig talangutvecklingssatsning på utformades tillsammans med regionala filmaktörer i syfte att stötta personer som har svårare att hitta vägar in i filmbranschen, i synnerhet i ett krisläge, t.ex. nyutexaminerade från filmutbildningar och andra som saknar jobberfarenhet och nätverk. Det efterhandsstöd som baseras på biografbiljettintäkter reviderades för att ge extra stöd till de filmer som trots allt fick biopremiär. fördelas som komplement även ett efterhandsstöd baserat på filmens kvalitetsresultat, bl.a. festivaldeltagande. Inom ramen för stödgivning fördelades ca () till personer verksamma inom filmområdet i form av bl.a. arbetsstipendier, resebidrag och projektbidrag. (krisstöd redovisas i avsnitt 8.3) Tabell 13.1 Nyckeltal för stöd till svensk filmproduktion (lång spelfilm) Beviljade ansökningar (totalt antal)1 17 (325) 17 (385) 22 (370) 18 (473) 15 (405) Andel stöd av total budget (procent) Genomsnitt budget (mnkr) 1Könsuppdelad statistik saknas på denna nivå, då det krävs en mer detaljerad genomgång av varje enskilt projekt för jämförbarhet. Spridning och visning av film i hela landet och internationellt Biografsektorn tillhör den del av kulturlivet som drabbades hårdast av pandemin. Som följd av restriktionerna mot allmänna sammankomster och offentliga tillställningar var biograferna under stora delar av året mer eller mindre stängda. ökade tittandet på strömningstjänster för rörlig bild kraftigt. Under en genomsnittlig dag 2020 använde av befolkningen (9 till ) någon strömningstjänst för rörlig bild, vilket var en ökning jämfört med (Mediebarometern 2019 och 2020. Nordicom, ). En stor osäkerhet för biograferna är i vilken omfattning publiken återvänder till biograferna när restriktionerna släpps. Av de krisstöd som tillfördes aktörer som sprider och visar film gick (148,) till biografer. Övriga medel fördelades mellan distributörer och filmfestivaler. Inom ramen för ordinarie stödgivning gjordes omprioriteringar för att öka stödet till genomförda biografvisningar. Målgruppen för stödgivning förändrades när även de största biografägarna förlorade sina intäkter. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Tabell 13.2 Svensk film på biograf film (miljoner) biograf (procent) 1Därutöver hade en lång spelfilm sin premiär på en digital strömningstjänst. Könsuppdelad statistik saknas. gjordes av biografbesök. Det totala antalet besök sjönk (för svensk film) och intäkterna . Antalet premiärer minskade (för svensk film). De få biografer som höll öppet hade ett begränsat utbud av nya filmer, men visade upp en stor idérikedom i verksamheten. Minskad konkurrens från internationell film ledde till en dubblering av den svenska marknadsandelen på biograf jämfört med . Samma tendens noterades i övriga nordiska länder. Tiden mellan biografpremiär och visning i andra fönster förkortades kraftigt eller ersattes av simultana premiärer. En svensk långfilm hade enbart premiär digitalt. Intresset för att se svenska produktioner digitalt var stort, av de svenskar som sett minst en svensk film den senaste månaden uppgav att det skett via en abonnemangsbaserad strömningstjänst. Motsvarande andel för tv var och för biograf (publikundersökning ). Svenska och internationella filmfestivaler tvingades till nytänkande och många genomfördes helt eller delvis digitalt. Tillgängligheten för publiken ökade, liksom möjligheterna att nå ut till nya grupper, men tillkom kostnader för tekniska lösningar och svårigheter att planera på . Svensk film var fortsatt väl representerad vid festivaler och utlandsförsäljningen höll en liknande nivå som 2019. När det gäller de statliga medlen till filmkulturell verksamhet inom ramen för kultursamverkansmodellen avser att se närmare på regionernas och kommuns arbete på området, som en uppföljning av rapporten filmen - En översyn av filmområdet i kultursamverkansmodellen (Myndigheten för kulturanalys 2020:2). Pandemin försvårar restaureringen av filmarvet Det digitala restaureringsarbetet av filmer kunde inte genomföras som planerat som en följd av arbetsplatsrestriktioner. Visningar både i och internationellt ställdes in och fokus lades i stället på olika digitala lösningar. Användningen av digitalt material ökade markant liksom tillgängligheten till filmarvet via strömningstjänster eller tv. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Tabell 13.3 Digitalisering och tillgängliggörande av filmarvet Biografvisningar (distribution) Tillgänglighet vod/bluray/dvd (procent)1 1 Siffror är inte tillgängliga för åren 2014–2016. Fortsatt intresse för filmpedagogik Fjärr- eller distansundervisning och publikrestriktioner för biografvisning försvårade arbetet med filmpedagogik både för elever och lärare. En särskild satsning ledde till att 165 skolklasser över hela landet kunde se filmen utan kostnad (via strömning, även hemifrån) samt diskutera den utifrån en särskild handledning. Intresset från kommuner och kulturskolor för bidrag till skolbio och filmkurser etc. låg kvar på liknande nivå (81 ansökningar, 87 stycken 2019). Ett nationellt nätverk för film i startades av föreningen och stötta den filmpedagogiska utvecklingen. Jämställdhet och breddad representation i fokus för filmdiskussioner Slutåret för handlingsplan för jämställdhet, 50/50 2020, inleddes positivt med att , som världens första filmfestival, genom- fördes med ett helt jämställt program. Pandemin försvårade uppföljningen av handlingsplanen, men de digitala seminarier som genomfördes ledde till ett brett deltagande och genomslag både nationellt och internationellt. Utvecklingen, mätt i fördelningen av produktionsstöd –2020, visar att kategorierna producent och regissör kom närmast en jämn fördelning. Jämfört med tidigare mätperioder var det en fortsatt uppgång för andelen kvinnor på producentsidan, men en minskning när det gäller regissörer. För manusförfattare var tillbakagången ännu större. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Diagram 13.1 Jämställdhet på filmområdet 2009–2020 utifrån andel kvinnor på nyckelpositioner Anm.: Nyckelpositioner i projekt som har fått produktionsstöd för lång spelfilm av konsulent, baserat då projektet fick stöd. Måluppfyllelsen mäts främst i fyraårsperioder för att se de långsiktiga trenderna, då varje enskilt år omfattar ett begränsat antal filmer och kan skapa stora fluktuationer. årliga jämställdhetsrapport behandlade frågor om inkludering och diskriminering utifrån ålder och rasifiering (Vilka kvinnor? Kvalitativ intervjustudie med 19 regissörer och skådespelare som identifierar sig som kvinnor, i åldrar mellan ). Där framkom att könsdiskriminering ofta samspelar med andra diskrimineringsgrunder och att den utpräglade utseende- och åldersfixeringen och de ojämlika ekonomiska strukturerna i filmbranschen särskilt drabbar äldre kvinnor och kvinnor som rasifieras. För att främja tillgång till film på de nationella minoritetsspråken inrättades stöd till kommuner och regioner för insatser riktade till barn och unga, samt stöd för spridning och visning. Produktionssatsningen GLÖD lanserades tillsammans med och Utbildningsradion. Projekt har även fått medel från ordinarie produktionsstöd. Jämställdhet, breddad representation och andra frågor kopplade till deltagande och tillgänglighet på filmområdet fick mycket utrymme i samhällsdebatten . Intresset för femton Filmrumsseminarier om aktuella frågor växte, mätt i ett ökat antalet besök både för live-strömmade evenemang och visningar i efterhand. 13.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen De extra statliga medel som tillförts med anledning av pandemin har, tillsammans med det ordinarie statliga bidraget till film, haft en avgörande betydelse för måluppfyllelsen inom filmpolitiken. Krisstöden bidrog till att rädda biografer, festivaler och produk- tionsbolag m.fl. från nedläggning och konkurs. Utveckling och produktion av svensk film och dramaserier kunde fortgå kontinuerligt. Måluppfyllelsen av svensk films kvalitet är mer svårbedömd på grund av minskad internationell spridning och biografernas nedstängning, men beräkningar visar att den genomsnittliga kvalitets- poängen låg något högre än 2019. När det gäller spridning och visning av film i olika visningsformer i hela landet är måluppfyllelsen inte entydig. Utbudet av film och dramaserier var mycket stort och tillgängligheten ökade genom t.ex. filmfestivalernas omställning till digitala evenemang och det kraftigt växande antalet digitala visningstjänster. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 biograferna hårt av publikrestriktionerna. Även om krisen inte verkar ha orsakat konkurser bedömer regeringen att läget trots de statliga stödinsatserna är allvarligt. De snabba förändringarna på området kopplade till affärsmodellen understryker vikten av löpande uppföljning för att förbättra måluppfyllelsen. Införandet av film som officiellt statistikområde är ett viktigt steg för att få tillgång till förbättrade analysunderlag. Övriga mål för filmpolitiken var svårare att uppfylla i samma utsträckning som normalt som följd av smittspridning och behovet av att fokusera på krishantering. Det gäller exempelvis arbetet med internationell verksamhet, filmpedagogik, digitalisering av filmarvet samt jämställdhet och breddad representation. Intresset för att diskutera film och filmpolitik, i kombination med en digital utveckling som stärker tillgänglighet och deltagande, bedöms positivt påverka uppfyllelsen av målet att filmen bidrar till att stärka yttrandefriheten och det offentliga samtalet. En viktig faktor för att den totala måluppfyllelsen, trots krisläget, bedöms som relativt god, är att krisstödet nådde ut snabbt, enkelt och träffsäkert. Detta möjliggjordes av ett tätt samarbete mellan regeringen, och representanter från berörda aktörer. Som en följd av den nya filmpolitik som infördes förändrades formerna för samarbete på filmområdet. Under pandemin har de upparbetade kanalerna, som råd med sakkunniga personer från filmområdet, utgjort grunden för ett effektivt utbyte av information, utformning av krisstöden och omprioriteringar av ordinarie medel. Ett annat exempel är översynen av stöden till spridning och visning, påbörjad före pandemin, som ledde till att stödformer som inte nått de avsedda målen förändrades, bl.a. för att bättre stödja publik- och marknadsföringsarbete. höll regeringen löpande möten med olika centrala aktörer om läget för svensk film. har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att skyndsamt utreda hur parts- och branschsamverkan inom filmområdet kan utvecklas sedan modellen med ett gemensamt filmavtal har slutat gälla (bet. 2015/16:KrU11 punkt 7, rskr. 2015/16:289 och bet. 2017/18:KrU1 punkt 10, rskr. 2017/18:91). Mot bakgrund av ovanstående redogörelse konstaterar regeringen att formerna för parts- och branschsamverkan på filmområdet har utvecklats i rätt riktning och fungerar tillfredsställande. Regeringen bedömer därför tillkännagivanden som slutbehandlade. Återstart för kulturen – film Regeringen föreslår att medel tillförs filmstödet, som ett led i regeringens återstart för kulturen. Finansiering av ny film har länge varit starkt kopplad till en films intäkter från biografvisning. Denna affärsmodell har dock blivit alltmer ifrågasatt i takt med de digitala strömningstjänsternas framväxt och publikens förväntningar på att ny film direkt görs digitalt tillgänglig via sådana tjänster. I och med pandemin, där biograferna hör till de aktörer som varit särskilt drabbade, har denna situation blivit ännu tydligare. De ändrade förutsättningarna påverkar hela filmområdet och utan en fungerade affärsmodell blir de statliga stöden och stimulanserna till film ännu viktigare för att uppfylla de filmpolitiska målen. Regeringen bedömer därför att det behövs förstärkningar av anslaget för att kunna ha kvar en svensk filmbransch och för att stimulera den återstart samt utveckling som branschen behöver. Övriga insatser kopplade till återstart för kulturen redogörs det för i avsnitten 4.5, 5.5, 7.5 och 8.5. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Tabell 13.4 Anslagsutveckling 10:1 Filmstöd 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för statsbidrag till utveckling, produktion, visning och spridning av film, samt till filmkulturell verksamhet. Skälen för regeringens förslag Tabell 13.5 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 10:1 Filmstöd Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för att höja filmstödet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 10:1 Filmstöd . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 I avsnitt 3.4 anges de mål som har beslutat för medieområdet. 14.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatredovisningen inom medier utgår från följande bedömningsgrunder: –spridningen av press- och mediestöd över landet fördelat på antal nyhetsmedier eller insatser –dagspressens ekonomiska resultat och övergripande utveckling –och tv:s bedömning av om programföretagen i allmänhetens tjänst har uppfyllt sina public service-uppdrag –antalet taltidningar och prenumeranter samt kostnadsutveckling –antalet tillstånd respektive registrering av icke tillståndspliktig sändningsverksamhet gällande radio och tv –antalet ärenden i samt andelen fällande beslut –insatser för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem mot skadlig mediepåverkan. I resultatredovisningen redovisas även vissa resultat avseende verksamheten vid public service-företagen. Public service-verksamheten fyller en central funktion för att de mediepolitiska målen ska uppfyllas. Det är dock inte regeringen utan gransknings- och tv vid Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) som har i uppdrag att bedöma i vilken utsträckning företagen uppfyllt villkoren för sändningarna. Mer än en fördubbling av utbetalat press- och mediestöd betalades sammanlagt ca ut i press- och mediestöd. Det är mer än en fördubbling () jämfört med då betalades ut. Ökningen beror främst på de nya stödformer och förordnings- ändringar som tillfälligt infördes med anledning av spridningen av covid-19. Presstöd, som ges till abonnerade dagstidningar, består av driftsstöd och distributions- stöd. betalades i driftsstöd till 74 av totalt 144 dags- tidningar, jämfört med till 77 tidningar året innan. Ökningen av utbetalat driftsstöd beror till största delen på att flera traditionella förstatidningar uppfyllt täckningsgradskravet för driftsstöd, till följd av fallande upplagor (se diagram 14.1). Därmed har dessa tidningar kommit in i systemet för driftsstöd . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Diagram 14.1 Utbetalat driftsstöd per tidningskategori 2016–2020 3 till 5 nummer 1 till 2 nummer Källa: Myndigheten för press, radio och tv:s årsredovisning. Kostnaden för distributionsstödet minskade något 2020 till följd av generellt sjunkande upplagor och att något färre tidningar tog del av stödet. betalades ut i distributionsstöd till 123 tidningar, jämfört med till 127 tidningar föregående år. Stödnivåerna har höjts med men täcker enbart ca 1–av tidningarnas distributionskostnader. MPRT har lämnat förslag på nytt riktat stöd för att upprätthålla fortsatt distribution varje vardag i områden som påverkas av Postnords införande av varannandags- utdelning av post. Rapporten har remitterats. finns ett mediestöd som kan fördelas till allmänna nyhetsmedier, oberoende av spridningsform. Mediestödet består av ett stöd för lokal journalistik i områden med svag bevakning, ett innovations- och utvecklingsstöd och av ett stöd till redaktionell verksamhet. fördelades ca till 192 mottagare genom stöd till lokal journalistik. höjde regeringen taket för hur mycket stöd som kan fördelas per område från till två miljoner. Stödet fördelas för att journalistik ska nå svagt bevakade områden och nådde mottagare i 181 kommuner i 20 län. fördelades genom 64 ansökningar. Innovations- och utvecklingsstöd kan gå till allmänna nyhetsmedier för utveckling av redaktionellt innehåll i digitala kanaler eller utveckling av digitala affärsmodeller. Stödet kan beviljas för upp till . har 38 ansökningar från 32 tidningar beviljats ett totalt belopp på nästan . Inom ramen för stödet har betalats ut inklusive redan beslutade belopp , vilket är mindre än utbetalat stöd . Regeringen beslutade i propositionen Extra ändringsbudget – stöd till hälso- och sjukvården, utbildningsinsatser och andra åtgärder med anledning av corona- viruset (prop. 2019/20:167) att tillfälligt tillföra i stöd för 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Syftet var att stärka de ekonomiska förutsättningarna för den redaktionella verksamheten och delvis kompensera för de förlorade annonsintäkterna under pandemin för att säkra allmänhetens tillgång till nyheter. Ett nytt stöd för redaktionell verksamhet infördes i mediestödet för att inledningsvis fördela tillfälliga medel med anledning av pandemin. beviljades 159 mottagare stöd. gällde vissa tillfälliga villkor och lättnader i mediestödsförordningen som möjliggjorde för fler allmänna nyhetsmedier att söka stöd till följd av pandemin. Framför allt var det möjligt för tidningar som även är berättigade till driftstöd att söka stöd. Tidningsbranschen drabbades av kraftigt minskade annonsintäkter till följd av pandemin. ökade behovet av, och efterfrågan på, nyheter och information. I propositionen Vårändringsbudget ökades mediestödet med varav avsattes för ett nytt tillfälligt utgivningsstöd för tryckta nyhetstidningar. Stödet fördelades till 217 tidningar. Genom stödet fick tidningarna i genomsnitt tillbaka av förlorade annonsintäkter . Sedan ett företag lämnat tillbaka sitt stöd fördelades totalt genom stödet. Dagspressen står inför fortsatt stora ekonomiska utmaningar Dagspressen tappade ca av sin försäljning, vilket innebär att de förlorat en fjärdedel av sina intäkter (Medieekonomi, Myndigheten för press, radio och tv och (Nordicom), 2019). sjönk dagspressens intäkter från tryckt reklam , en försämring med jämfört med , till stor del till följd av konkurrens från globala digitala aktörer som Google och Facebook. Tidningsbranschen är därmed den mediegren som drabbats hårdast av den pågående förskjutningen av reklaminvesteringar från traditionella medier till internetbaserade reklamkanaler. Preliminära siffror för visar att spridningen av covid-19 snabbt har försämrat förutsättningarna för många tidningsföretags överlevnad. Annonsin- täkterna sjönk kraftigt och även om viss återhämtning skedde blev helårseffekten minus (2020). I takt med att tidningsföretagens intäkter har sjunkit har kostnadseffektiviseringar kunnat genomföras vilket gjort att tidnings- branschen som helhet har upprätthållit ett överskott i verksamheten. innebar dock ett trendbrott där det samlade rörelseresultatet för branschen blev negativt, -. Många lokaltidningskoncerner redovisar en tydlig ökning av antalet digitala prenume- rationer. sjönk den samlade upplagan något för i stort sett samtliga av dessa koncerner. Av landsortstidningarnas 19 företag var det endast två som inte gick med förlust 2019. visade storstadstidningarna återigen ett positivt resultat 2019, som dock generellt var något lägre än året innan. har antalet taltidningsprenumeranter nära nog halverats. Minskningen var som störst åren efter taltidningsreformen och övergången till datorgenererad inläsning med talsyntes. Antalet prenumeranter ökade något 2019 men minskade återigen . Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) bedömer att minskningen främst beror på den pågående pandemin. Färre hembesök har kunnat 2021/22:1 Utgiftsområde 17 göras, vilket medfört att många potentiella prenumeranter inte kunnat påbörja en prenumeration med det användarstöd som behövts. Även myndighetens omlokalisering till har medfört att det utåtriktade arbetet med taltidningstjänsten haft en mindre omfattning . Tabell 14.1 och prenumeranter 2011–2020 Källa: Tal- och årsredovisningar 2011–2012, Myndigheten för tillgängliga mediers årsredovisningar 2013–2020. MTM har på regeringens uppdrag sett över hur taltidningsverksamheten skulle kunna anpassas till det moderna medielandskapet. I rapporten En taltidning i takt med tiden (Ku2021/00658) har myndigheten analyserat förutsättningarna att bredda verksamheten så att fler innehålls- och spridningsformer för nyheter och samhälls- information kan inkluderas. Frågan om taltidningsverksamhetens framtida inriktning bereds i . Ny tillståndsperiod och ökad räckvidd för public service var i en ny tillståndsperiod för (), () och (). Tillstånds- perioden gäller från t.o.m. . Förändrat utbud och ökad räckvidd Public service-företagen har ett särskilt ansvar när samhället befinner sig i kris. När spridningen av covid-19 drabbade samhället vidtog företagen en mängd åtgärder för att verksamheten skulle fungera säkert och stabilt, men också för att möta samhällets ökade behov av nyheter och information. gjordes stora satsningar för att erbjuda ett programutbud som gav sällskap och förströelse när en stor del av befolkningen tillbringade tiden i sina hem. utvecklade SR och SVT även sitt utbud av levande kultur, vilket både bidrog till att tillgängliggöra denna för publiken och till att skapa arbetstillfällen för konstnärer och kulturskapare. Genom att upprätthålla en bred radio- och tv-produktion bidrog företagen till att externa produktionsföretag kunde fortsätta sin verksamhet under pandemin. UR ställde om en stor del av sin verksamhet och fokuserade dels på program och pedagogiska verktyg lämpade för skolors fjärr- eller distansundervisning, dels på program för att stärka den digitala kompetensen hos både barn och vuxna och för ökad medie- och informationskunnighet. Fler tog del av företagens utbud . SVT:s totala räckvidd, mätt som andel av befolkningen som tar del av utbudet via traditionella sändningar eller online en vanlig vecka, ökade från . Räckvidden har ökat i alla åldersgrupper utom den yngsta gruppen, 9–. SR:s totala veckoräckvidd låg kvar på . ökade dock den linjära radiolyssningen med en långsamt nedgående trend. Framför allt lyssnade fler på nyhetsprogram och kanalen P1. Fler lyssnade också på nyheter på minoritetsspråk som somaliska och . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Antalet starter av UR:s program på digitala plattformar, främst UR Play och UR Skola, ökade . Även förtroendet för public service-företagen ökade. I Medieakademins årliga Förtro- endebarometer ökade förtroendet för såväl SR som SVT med några procentenheter till för och för SVT. UR ingår inte i undersökningen men företaget mäter löpande bl.a. användarnas upplevelse av hur UR:s utbud bidrar till lärande.