prop · H9031 · 2021-09-20 00:00:00 — Detta mått på den kommunala verksamhetsvolymen kan jämföras med hur mycket den kommunala konsumtionen behöver öka för att utvecklas i takt med befolkningens tillväxt och ålderssammansättning, baserat på en framskrivning av resursåtgång i verksamhet (se diagram 8.2). Regeringen beräknar att kommunsektorns konsumtion åtminstone motsvarar dessa behov. Diagram 8.2 Bedömning av verksamhetsvolym respektive konsumtionsnivå framskriven med förändringar i åldersstrukturen Miljarder kronor, fasta priser konsumtionsvolym, framskriven med åldersstruktur Anm.: Regeringens ordinarie prognos på konsumtion görs i enlighet med hur denna variabel mäts och publiceras i nationalräkenskaperna (NR). Eftersom det måttet inte speglar hur mycket resurser som satsas på verksamhet har regeringen gjort en alternativ beräkning av konsumtionsvolym för att spegla hur mycket resurser som bedöms satsas i verksamhet. Denna bedömning redovisas i detta diagram och är bättre lämpad att jämföra med de behov av verksamhet som ges av åldersstrukturen än konsumtions- prognosen enligt NR:s definition. Källor: och egna beräkningar. bedöms kommunsektorns faktiska konsumtionsutgifter i fasta priser öka i snabbare takt än den genomsnittliga utvecklingen (se diagram 8.3). Konsumtionsutvecklingen understöds av en stark utveckling av kommunsektorns skatteintäkter samt de tillskott som regeringen i denna och tidigare propositioner har aviserat till kommunsektorn. väntas konsumtionen i fasta priser öka något svagare än 2021. Diagram 8.3 Kommunala konsumtionsutgifter Årlig procentuell förändring. Utfall 2000–2020, prognos 2021–2024 1 0 -1 00 01 02 03 04 05 06 07 Medel 2000-2020 fasta priser Medel 2000-2020 löpande priser Anm.: konsumtion i fasta priser mäts till största delen med s.k. volymindex vilka främst påverkas av demografiska faktorer och inte nödvändigtvis är detsamma som hur mycket resurser kommunsektorn lägger på verksamheten. Källor: och egna beräkningar. I kommunsektorns finansiella sparande och resultat ingår konsumtionsutgifterna i löpande priser. Prisutvecklingen har därmed stor betydelse för hur konsumtion utvecklas. Prisutvecklingen styrs i sin tur främst av löneutvecklingen i För perioden –2024 väntas lönekostnaden per arbetad timme i genomsnitt öka . Utgifter för transfereringar, räntor och investeringar av kommunsektorns totala utgifter består av transfereringar till staten, näringslivet och hushållen. Denna andel har varit relativt oförändrad och bedöms även vara det i prognosen –2024. Transfereringarna till hushållen i form av ekonomiskt bistånd utgör av kommunsektorns utgifter. Kommunsektorns skulder antas fortsätta öka medan räntorna antas vara fortsatt låga. Det leder till den sammantagna bedömningen att sektorns ränteutgifter ökar i långsam takt 2021–2024. Kommunsektorns investeringsutgifter har ökat kraftigt det men de har utvecklats svagare . uppgick sektorns fasta brutto- investeringar till eller av BNP, vilket är en ökning från nivån på 2010. Kommunsektorns omfattande investeringar har flera förklaringar. Många kommuner har en växande befolkning och är i behov av nya lokaler för skol- och förskoleverksamhet. har det ökande antalet äldre också ökat behoven inom sjukvården och äldreomsorgen. Äldre byggnader och infrastruktur behöver dessutom renoveras eller bytas ut. Utöver ökade behov har det låga ränteläget tillsammans med sektorns goda ekonomiska resultat ökat benägenheten att investera. I prognosen antas de kommunala investeringsutgifterna ligga kvar på en hög nivå men öka i en något långsammare takt 2021–2024 än de gjort det . Den höga investeringsnivån bidrar till att kommunsektorns skulder, där kommunerna står för den största andelen, bedöms öka då investeringarna till en viss del lånefinan- sieras. Investeringar som utförs av kommunala bolag, som enligt NR:s redovisning inte ingår i kommunsektorn, ökar till en viss del också kommunsektorns skuldsättning. Det sker genom att kommunsektorn tar upp lån som vidareutlånas till dessa bolag. 8.6Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet Den offentliga sektorns nettoförmögenhet består av fasta produktionstillgångar och finansiella tillgångar, med avdrag för skulder. I detta avsnitt redovisas den finansiella förmögenheten, medan de reala tillgångarna finns redovisade i bilaga 2. Den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet är positiv, detta eftersom ålderspensionssystemets tillgångar i AP-fonderna överstiger de negativa ställningsvärden som staten och kommunsektorn redovisar (se tabell 8.11). Den offentliga sektorns kapitalinkomster i form av räntor och utdelningar, huvudsakligen hänförliga till ålderspensionssystemet, översteg ränteutgifterna av BNP 2020. Den totala skulden inkluderar statens och kommunsektorns åtaganden för de förmånsbestämda tjänstepensionerna som intjänats . De totala skulderna för de fonderade avgiftsbestämda tjänstepensionerna ingår, i likhet med premiepensionssystemet, inte i den offentliga sektorn utan redovisas i försäkringssektorn. Trots det prognostiserade underskottet i de offentliga finanserna väntas nettoförmögenheten växa snabbare än BNP 2021 till följd av att de finansiella tillgångarna beräknas öka kraftigt. Nettoförmögenheten väntas i större utsträckning förstärkas av överskott i det finansiella sparandet. Tabell 8.11 Den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet Procent av BNP. Utfall 2020, prognos 2021–2024 -4,8 -4,1 -2,4 -2,9 -3,2 -3,5 -3,9 -4,3 -1,6 varav bidrag till förändringen -3,0 -1,8 -0,7 -1,7 -1,4 -0,9 -1,0 Anm.: Prognosen är baserad på publicerad statistik . Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld, den s.k. Maastrichtskulden, definieras av EU-regler och är det skuldbegrepp som används vid bedömningen av medlemsstaternas offentliga finanser inom ramen för Stabilitets- och tillväxtpakten. För innebär definitionen att skulden består av den konsoliderade statsskulden och kommunsektorns skulder på kapitalmarknaden, med avdrag för AP-fondernas innehav av statsobligationer. Inför att blev medlem i EU uppgick den konsoliderade bruttoskulden till , vilket motsvarade av BNP (se diagram 8.4). har det nominella värdet ökat med , för att vid utgången av 2020 uppgå till . Skulden har emellertid minskat kraftigt som andel av BNP och uppgick vid utgången av 2020 till av BNP (skuldkvoten). Diagram 8.4 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld Utfall 1994–2020, prognos 2021–2024 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Konsoliderad bruttoskuld, mdkr (höger) Källor: och egna beräkningar. Utvecklingen av den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld beror dels på det finansiella sparandet (som kan fördelas på primärt sparande och ränteutgifter), dels på faktorer som inte påverkar det finansiella sparandet. De sistnämnda faktorerna rör periodiseringar och s.k. stock-flödesförändringar, som bl.a. utgörs av finansiella transaktioner. Exempel på stock-flödesfaktorer är köp och försäljning av tillgångar. Den offentliga sektorns bruttoskuld ökade snabbt till följd av de stora underskotten i de offentliga finanserna. Bruttoskulden beräknas fortsätta öka 2021, främst till följd av ytterligare vidtagna finanspolitiska åtgärder. Som andel av BNP beräknas dock skulden snabbt minska (se tabell 8.12). Att skuldkvoten beräknas minska innevarande år trots underskotten i finanserna beror på att tillväxten ökar och på beslut att amortera valutalånen, vilket i sin tur innebär att årliga lånebehov minskar med av BNP 2021–2023. Bruttoskulden faller snabbt som andel av BNP , bl.a. på grund av att omfattningen av tillfälliga finanspolitiska åtgärder minskar och att fortsätter att amortera på valutalånen. Tabell 8.12 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld och bidrag till förändringen Procent av BNP om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 -4,8 -0,7 -1,0 -1,3 -1,0 -1,1 varav periodisering av räntor och skatter -0,8 -0,1 -0,1 -0,3 varav försäljning av aktier m.m. -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,3 -0,9 -0,9 -2,5 -2,0 -1,1 -1,1 Anm.: Prognosen är baserad på publicerad statistik . Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. 8.7Finansiellt sparande enligt olika bedömare I detta avsnitt (8.7) redovisas en jämförelse mellan de senaste prognoserna för det finansiella och strukturella sparandet gjorda av regeringen i denna proposition, (), (), och Europeiska kommissionen. Vid en jämförelse av de olika bedömningarna är det viktigt att beakta att de har gjorts och kan bygga på olika antaganden om den framtida politiken. Exempelvis gör KI prognoser på aktiv finanspolitik för åren efter budgetåret, vilket försvårar prognosjämförelser. Prognosjämförelse avseende det finansiella sparandet Regeringen räknar med en utveckling av den offentliga sektorns finansiella sparande som innevarande år är relativt överensstämmande med KI:s och ESV:s prognos (se tabell 8.13). skiljer sig prognoserna av att övriga bedömare inte kunnat beakta de åtgärder som föreslås och aviseras i denna proposition. KI gör en annorlunda prognos på åtgärder än vad som inkluderats i regeringens beräkningar medan ESV endast tar hänsyn till tidigare aviserade och beslutade åtgärder. Att ESV ändå räknar med ett sparande som är relativt överensstämmande med regeringens prognos beror på att skilda skatteprognoser även omfattar 2022–2024. Kommissionens bedömningar gjordes under ett tidigare skede och bygger på väsentligt annorlunda information än inhemska bedömningar, vilket medför att en jämförelse inte är helt rättvisande. Tabell 8.13 Bedömningar av finansiellt sparande -1,8 -0,7 -1,6 (0,4) (0,3) -1,9 -0,1 -2,0 -0,3 -3,3 -0,5 Anm.: Publiceringsdatum är för regeringen , (KI:s) prognos omfattar endast 2021 och 2022, prognos 2023 och 2024 från 2021-06-23 inom parentes, () 2021- 09-10, och Europeiska kommissionen . Källor: , , , Europeiska kommissionen och egna beräkningar. Prognosjämförelse avseende det strukturella sparandet I tabell 8.14 redovisas olika bedömares prognoser för den offentliga sektorns strukturella sparande. Skillnaderna mellan regeringen och andra bedömare är i vissa fall annorlunda vid jämförelser av det strukturella sparandet än vid jämförelser av det finansiella sparandet. Detta kan bero dels på olika bedömningar av ekonomins potentiella BNP-nivå, dels på skillnader i beräkningsmetoder. Tabell 8.14 Bedömningar av strukturellt sparande Procent av potentiell BNP -1,2 -0,6 -0,4 -1,6 -0,3 -1,9 Anm.: Publiceringsdatum är för regeringen , () , () och Europeiska kommissionen . Källor: , , Europeiska kommissionen och egna beräkningar. 8.8Uppföljning av den offentliga sektorns finanser Finansiellt sparande jämfört med ekonomiska vårproposition Den offentliga sektorn redovisade 2020 ett underskott på ca eller av BNP. Jämfört med det utfall som förelåg till beräkningarna ekonomiska vårproposition är detta ett något lägre underskott (se tabell 8.15). Revideringen är fördelad på flera inkomstslag såsom skatter, utdelningar samt transfereringar. är revideringen av det finansiella sparandet betydande. Det beräknade underskottet är i denna beräkning mer än halverat i förhållande till föregående prognos. Det är främst en förväntad snabbare återhämtning av den ekonomiska tillväxten som medför att skattebaserna växer snabbare än enligt föregående prognos. Vidare innebär bl.a. den ljusare synen på ekonomin också att volymer för flera av regeringens stödåtgärder beräknas bli lägre än vad som bedömdes i vårpropositionen. Sammantaget innebär detta att det finansiella sparandet reviderats upp med eller av BNP i förhållande till föregående prognos. En förväntat starkare konjunkturåterhämtning jämfört med föregående beräkning innebär att de offentliga finanserna reviderats upp 2022–2024. har aviserade och föreslagna åtgärder inneburit att framför allt utgifterna reviderats upp i förhållande till vårpropositionen. Sammantaget innebär detta att det finansiella sparandet reviderats relativt måttligt 2022–2024. Samtliga sektorer beräknas bidra till ett högre finansiellt sparande 2021 i förhållande till ekonomiska vårproposition. I första hand är det statens finansiella sparande som beräknas bli högre än i tidigare prognos. Även kommande år beräknas kommunsektorn och ålderspensionssystemet redovisa högre finansiellt sparande, medan statens sparande reviderats ned i förhållande till föregående beräkning. Tabell 8.15 Offentliga sektorns inkomster och utgifter. Aktuell prognos och förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 -3,1 -4,5 -1,0 Förändring av finansiellt sparande -0,1 -0,2 Finansiellt sparande i budgetpropositionen -3,0 -1,8 -0,7 Anm.: Baserad på publicerad statistik . Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Konsoliderad bruttoskuld och den finansiella nettoförmögenheten jämfört med ekonomiska vårproposition Utfallet för den finansiella nettoförmögenheten 2020 har marginellt reviderats upp i förhållande till det utfall som redovisades i samband med ekonomiska vårproposition (se tabell 8.16). Mindre underskott i de offentliga finanserna i kombination med högre värderingar av tillgångar i både staten och pensionssystemet medför att den finansiella nettoförmögenheten beräknas bli betydligt högre än vad som förväntades enligt vårpropositionen. Tabell 8.16 Offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet. Aktuell prognos och förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 Anm.: Baserad på publicerad statistik . Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Kommunsektorns finanser jämfört med ekonomiska vårproposition Sedan vårpropositionen har utfallet för de kommunala finanserna 2020 inte reviderats (se tabell 8.17). För prognosåren 2021–2024 har däremot de kommunala inkomsterna reviderats upp förhållandevis kraftigt då prognoser för både skatteinkomster och statsbidrag har reviderats upp dessa år. Jämfört med vårpropositionen har de kommunala utgifterna reviderats upp 2022– 2024 men inte 2021. Utgiftsrevideringarna är dock mindre än inkomstrevideringarna i prognosen. Det leder till att det finansiella sparandet och ekonomiska resultatet har reviderats upp under hela prognosperioden. Resultatet har dock reviderats upp betydligt mindre än det finansiella sparandet 2021. Det beror på att förändrade antaganden i beräkningen av den kommunala pensionsskulden i redovisning leder till en kostnad som belastar sektorns resultat med ca 2021 som det inte påverkar utgifterna som ingår i det finansiella sparandet i NR. Tabell 8.17 Kommunsektorns finanser. Förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition Utfall 2020, prognos 2021–2024 Statsbidrag, exkl. mervärdesskatt Resultat efter finansiella poster Anm.: Baserad på publicerad statistik . Källor: och egna beräkningar. 9Statens investeringar och finansiella befogenheter I detta avsnitt redovisar regeringen en investeringsplan med de samlade investe- ringarna i staten. Investeringsplanen ska ge en bild av de planerade totala investeringarna i staten för de kommande tre åren. Avsnittet innehåller även regeringens förslag till låneram för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet och regeringens förslag till räntekontokreditram för myndig- heternas rörelsekapital. Vidare presenteras sammanställningar över alla förslag till övriga kontokrediter inom staten, låneramar för samhällsinvesteringar i staten, statlig utlåning, statliga garantier och beställningsbemyndiganden som lämnas i denna proposition. Avslutningsvis innehåller avsnittet regeringens förslag till bemyndigande att överskrida anslag. –Statens samlade investeringar, inklusive investeringar i forskning, beräknas uppgå till 2022. 2023 för att därefter öka till 2024. –Låneramen för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet föreslås uppgå till 2022. –Räntekontokreditramen för myndigheternas rörelsekapital föreslås uppgå till 2022. –föreslår regeringen låneramar för samhällsinvesteringar som uppgår till totalt och övriga kontokrediter som uppgår till . –föreslår regeringen ramar för statlig utlåning som uppgår till sammanlagt . –föreslår regeringen ramar för statliga garantier som uppgår till sammanlagt . –föreslår regeringen beställningsbemyndiganden som uppgår till totalt . 1.1En samlad investeringsplan för staten I den samlade investeringsplanen (se tabell 9.1) redovisas både samhällsinvesteringar och investeringar som används i statens egen verksamhet. Med samhällsinvesteringar avses investeringar i samhällets infrastruktur. Som samhällsinvesteringar räknas vägar och järnvägar, försvarsmateriel och krisberedskap, fastigheter och markanläggningar samt affärsverkens investeringar i elförsörjning, flygtrafikledning och sjöfart. För dessa investeringar presenterar regeringen investeringsplaner inom respektive utgiftsområde. Med investeringar som används i statens verksamhet avses investeringar i tillgångar som myndigheterna använder för att utföra sina uppgifter. Dessa investeringar finansieras med en låneram som beslutar om samlat för alla myndigheter (se tabell 9.3). En övervägande del av investeringarna redovisas som anläggningstillgångar, medan resterande del redovisas som löpande kostnader i statens bokföring. I nationalräkenskaperna klassificeras forskning som en investering. I den samlade investeringsplanen ingår därför även en beräkning av statens investeringar i forskning. Anskaffning och utveckling av nya Elförsörjning, flygtrafikledning, sjöfart (affärsverk)4 Lån i för statens egen verksamhet (nyupplåning) Egna medel (affärsverk) Elförsörjning, flygtrafikledning, sjöfart (affärsverk)4 Egna medel (affärsverk) Summa investeringar i nyanskaffning Summa varav investeringar i Statens investeringar i forskning6 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 2Investeringar hos Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och . 3Investeringar hos , , och . 4Investeringar hos , och . 5Investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som finansieras med lån i enligt 7 kap. 1 § budgetlagen (2011:203). 6Beräkningarna baseras på vissa antaganden. För anslagsfinansierad forskning baseras beräkningen på utfallet för anslagsmedel som användes till forskning som bedrivs i staten. Motsvarande andelar har applicerats på de beräknade anslagen –2024. För forskning som bedrivs i staten finansierad med externa bidrag har utfallet antagits gälla även . uppgår investeringsbeloppet i investeringsplanen till Beloppet avser forskning som har bedrivits av statliga myndigheter, varav finansierats med anslag och med externa bidrag. 7Skillnaden mellan nyupplåning i denna tabell och tabell 9.3 förklaras av att och inte ingår i tabell 9.3. Källa: Egna beräkningar. De sammanlagda investeringarna i staten i form av anskaffning och utveckling, vidmakthållande samt forskning beräknas uppgå till i genomsnitt och sammanlagt 2022–2024. nyanskaffning, vidmakthållande och forskning (se tabell 9.1). Investeringarna beräknas finansieras till med anslag, med lån i och på annat sätt. Andelen lånefinansiering ökar jämfört med beräkningen för perioden 2021–2023 i budgetpropositionen , vilket främst förklaras av Folkhälso- myndighetens inköp av vaccin mot covid-19 som finansieras med lån. De största investeringarna i anskaffning och utveckling samt vidmakthållande 2022–2024 utgörs av försvarsmateriel och krisberedskap (), vägar och järnvägar () och fastigheter respektive statens egen verksamhet (vardera). Jämfört med redovisningen av den samlade investeringsplanen i budget- propositionen (prop. 2020/21:1) ökar investeringarna i försvarsmateriel som andel av de totala investeringarna medan andelen investeringar i vägar och järnvägar minskar. De ekonomiska effekterna av propositionen Framtidens infrastruktur – hållbara investeringar i hela (prop. 2020/21:151, bet. 2020/21:TU16, 2020/21:409) ingår dock inte i investeringsplanen. Av investeringarna i statens egen verksamhet utgörs av investeringar i datorsystem och rättigheter såsom programlicenser. Investeringarna i anskaffning, utveckling och vidmakthållande beräknas sammantaget öka med () i löpande priser 2021–2024. Investeringarna i försvarsmateriel och krisberedskap ökar med (), affärsverkens investeringar ökar med () medan investeringar i fastigheter ökar med (). Investeringar i vägar och järnvägar minskar med (). Som framfördes ovan ingår dock inte effekterna av förslagen i propositionen om framtidens infrastruktur i beräkningarna. Diagram 9.1 Statens investeringar Utfall 2020, prognos 2021, beräknat 2022–-2024 Källa: Egna beräkningar. I jämförelse med investeringsplanen i budgetpropositionen blev utfallet lägre än prognostiserat . Det beror främst på statens investeringar i forskning och i statens egen verksamhet som blev 3,1 respektive lägre än prognostiserat. Därutöver blev affärsverkens investeringar respektive investeringar i fastigheter 1,2 respektive lägre än prognostiserat. beräknas de totala investeringarna öka med jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen . Ökningen beror främst på att investeringar i försvarsmateriel och krisberedskap respektive investeringar i statens egen verksamhet beräknas bli 8,5 respektive högre. Investeringar i forskning, fastigheter och affärsverken beräknas däremot bli 3,5, 1,9 respektive lägre än beräknat. För en mer utförlig analys av investeringarna hänvisas till de investeringsplaner som redovisas inom respektive utgiftsområde i denna proposition. Jämförelse med tidigare års utfall De planerade investeringarna i anläggningstillgångar (se raden Summa varav investeringar i anläggningstillgångar i tabell 9.1) kan jämföras med utfallet för statens investeringar som redovisas i årsredovisningen för staten (se tabell 9.2). Tabell 9.2 Utfall statens investeringar anläggningstillgångar Investeringar exklusive finansiella tillgångar Källa: Årsredovisning för staten för åren 2016–2020, not om investeringar till finansieringsanalysen. 9.1Finansiering av anläggningstillgångar och rörelsekapital i statens verksamhet Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 51 . Skälen för regeringens förslag: I tabell 9.3 redovisas regeringens förslag till låneram avseende investeringar i anläggningstillgångar i statens verksamhet. Låneramen anger det högsta lånebelopp, inklusive tidigare tagna lån, som regeringen och myndigheterna under regeringen får ha i . Fördelningen på utgiftsområdesnivå är preliminär, då regeringen fastställer respektive myndighets låneram i samband med att regleringsbreven beslutas. Förslaget , om , är högre än innevarande års låneram. Låneramen har, inklusive förslaget , i genomsnitt ökat nominellt (2013–2022). Myndigheternas totala skuld avseende investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet uppgick till . Myndigheternas nyttjande av låneramen per den Det innebär att nyttjandegraden var högre jämfört med . Den totala nyupplåningen beräknas uppgå till och utgör den huvudsakliga finansieringen av nya investeringar i statens egen verksamhet 2022, vilka framgår av tabell 9.1. Av den begärda låneramen kommer inledningsvis inte att fördelas till myndigheterna. Syftet är att regeringen ska kunna hantera situationer då lånebehov uppstår till följd av oförutsedda händelser i myndigheternas verksamheter. Tabell 9.3 Låneramar för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens egen verksamhet Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom