prop · H803144 · 2021-03-23 00:00:00 — Flera instanser, t.ex. kommun, Samhällsbyggarna, , anser att kravet på klimatdeklaration bör kompletteras med krav på en tidigare klimatkalkyl eller interimistisk klimatdeklaration i samband med bygglov eller startbesked för att tydligare styra mot att byggherren genomför reduktionsåtgärder under projekterings- och byggskedet. kommun poängterar att klimatdeklarationen då skulle kunna skapa viss klimatnytta redan innan gränsvärden införs. Vissa instanser, som , Tyréns och Swedac, anser att klimatdeklarationen bör utföras av oberoende certifierade personer eller av ett ackrediterat företag med tillräcklig kompetens och rutiner. Instanserna lyfter vikten av god kunskap om LCA-metodik och beräkningsverktyg. Vidare krävs tillräcklig kunskap 2020/21:144 för att tolka beräkningsresultat och därmed ge deklarationerna en högre kvalitetsnivå, ökad användbarhet och trygghet för byggherren och tillsynsmyndigheten. anser vidare att genomförande av en klimatdeklaration inte kräver mindre kunskap än en energideklaration. Trästad anför att det beräknade klimatdeklarationsvärdet bör anslås i huvudentré till byggnaden i likhet med energideklarationerna. kommun delar promemorians bedömning att en särskild certifieringsordning inte bör införas. Skälen för regeringens bedömning Kunskapen bland marknadens aktörer om vilken klimatpåverkan som uppstår i byggskedet bedöms vara låg. Det kan bl.a. leda till att byggherrar fattar beslut som inte är optimala ur klimathänseende. Det finns behov av ökade åtgärder för att minska bygg- och fastighetssektorns klimatpåverkan. Konsekvenser av att inte införa krav på klimatdeklaration finns ett antal generella styrmedel som syftar till att påverka utsläppen av växthusgaser till atmosfären. De viktigaste ekonomiska styrmedlen är EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) samt den svenska koldioxidskatten. Båda dessa styrmedel omfattar flera av de insatsfaktorer som används vid uppförande av ny bebyggelse. insatser för att minska byggsektorns klimatpåverkan har främst inriktats mot att förbättra byggnadsbeståndets energieffektivitet och minska utsläppen under användningsfasen, till följd av bl.a. krav på energihushållning enligt PBL. Insatser för att minska utsläppen i byggfasen har dock inte genomförts i lika stor utsträckning och det finns inget riktat styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser under byggskedet. Utan ytterligare insatser bedöms kunskapen bland marknadens aktörer om klimatpåverkan under byggprocessen vara fortsatt låg som omställningen mot lägre utsläpp i byggsektorn riskerar att gå långsammare. Alternativa utformningar av krav på klimatdeklaration Klimatdeklarationen förslås i detta skede endast omfatta de inledande modulerna i en livscykel, dvs. modul A1–A5. Flera remissinstanser har invändningar mot detta och menar att hela livscykeln bör ingå i klimatdeklarationen (se avsnitt 6.3). Det har övervägts om införandet av kravet på klimatdeklaration bör omfatta hela livscykeln. är kunskapen och mognadsgraden i större delen av branschen låg avseende hur man genomför fullständiga livscykelanalyser. Få aktörer genomför livscykelanalyser på grund av bristande kompetens och tillgängliga data. Mot denna bakgrund bedöms en fullständig livscykelanalys bli alltför betungande för branschen. kan systemet dock utvecklas till att omfatta fler moduler i en livscykel. Det har även övervägts om kravet på att genomföra och upprätta en klimatdeklaration bör kompletteras med ett krav på upprättande av en klimatkalkyl i ett tidigt skede, som bl.a. HSB och kommun föreslår. Klimatdeklarationen avser inledningsvis att öka medvetenheten och kun- skapen om klimatpåverkan inom byggandet genom att identifiera, Prop. 2020/21:144 kvantifiera och räkna på klimatpåverkan. Det bör visserligen uppmuntras att i ett tidigt skede arbeta med klimatdeklarationen men det bedöms inte som nödvändigt att i detta skede införa krav på en kompletterande tidig klimatkalkyl. Då klimatdekarationen innebär nya krav för branschens aktörer är det inledningsvis viktigt att administrationen och tillämpningen av bestämmelserna inte blir alltför betungande. Det är därför lämpligt att begränsa kravet till en klimatdeklaration när byggnaden har färdigställts. Det blir mindre administrativt betungande och ett enklare regelsystem eftersom byggherren endast behöver redovisa uppgifter om klimatpåverkan . Om det längre fram införs minimikrav för utsläpp av växthusgaser vid uppförande av byggnader kommer det dessutom vara nödvändigt att ta fram en klimatkalkyl i ett tidigt skede för att säkerställa att kravnivån uppfylls. Det kommer då inte att räcka att i ett sent skede göra beräkningar av klimatpåverkan. Sammantaget bedömer regeringen det lämpligt och ändamålsenligt att krav ställs på att ge in en klimatdeklaration , inför slutbesked, men att tidiga klimatkalkyler uppmuntras. Vidare har det övervägts om det behöver regleras vem som upprättar och redovisar klimatdeklarationen t.ex. genom ett system med särskilt certifierade personer eller ackrediterade företag som vissa remissinstanser, bl.a. och Tyréns, föreslår. En möjlighet skulle kunna vara att samordna systemet med det befintliga certifieringssystemet för energiexperter, som genomför energideklarationer. Energideklarationen och klimatdeklarationen har dock olika syften, ändamål och utformning. Ett system utan krav på certifiering blir mer flexibelt, mindre administrativt tungt och enklare, vilket är fördelaktigt vid införande av nya krav. Sammantaget bedömer regeringen, i likhet med kommun, att det därför inte är lämpligt att införa en särskild certifieringsordning. Det bedöms heller inte lämpligt att i detta skede ställa krav på att klimatdeklarationen ska anslås i entrén för den aktuella byggnaden som Trästad anför. 9.3Konsekvenser för samhällsekonomi och miljö Regeringens bedömning: Krav på klimatdeklaration är i detta skede att betrakta som ett informationsstyrmedel. Det är möjligt att kravet på kort sikt leder till en mindre effekt på utsläppen av växthusgaser då kravet är begränsat till sin omfattning. Förslaget skapar dock förutsättningar för sektorn att vidta reduceringsåtgärder baserade på resultaten av beräkningarna i deklarationen. På bör klimatdeklarationerna leda till kunskapsuppbyggnad kring klimatpåverkan och därmed till beteendeförändringar bland marknadens aktörer. Införandet av krav på klimatdeklaration bör skapa incitament för branschen för snabbare och ökad forsknings- och innovationsaktivitet. Införandet av kravet på klimatdeklarationer bör ha en marginell effekt på byggandet av flerbostadshus och en något större effekt på byggandet av småhus. Förslaget bör endast påverka bostadsinvesteringarna Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flera remissinstanser bedömer att klimatdeklara- tionen inte kommer ge någon betydande direkt effekt på utsläppen av växthusgaser på grund av att klimatdeklarationerna är ett informations- och anser att de initiala effekterna av klimatdeklara- tionerna blir begränsade men att förslaget är ett bra första steg i rätt rikt- ning för att kunna utvecklas och få effekt. menar att klimatdeklarationer kan vara ett effektivt steg mot en mer klimatneutral bransch, skapa en ökad medvetenhet om byggskedets betydelse och i förlängningen utgöra en plattform för att kunna ställa krav vid byggande ur livscykelperspektiv. t.ex. kommun och , poängterar vikten av att framöver införa andra åtgärder såsom gränsvärden, kvalificeringssystem och inkludering av fler delar av byggnadens livscykel i deklarationen för att systemet ska ge större effekt. Linnéuniversitetet bedömer att de direkta effekterna av förslaget är svaga men ser förslaget som en nödvändig förberedelse för kommande initiativ med skarpa krav. anför att promemorians beräkning av nationella effekter av koldioxidutsläpp bör beräknas på /kg CO2, baserat på den maximala nivån på reduktionsavgiften vilket avser att använda. remissinstanser, t.ex. Byggföretaggen, Allmännytta, Bygg- herrana, och kommuner konstaterar att förslaget är ett ytterligare krav som kommer att belasta byggandet med kostnader och är inte i linje med avsikten att förenkla bygglovsprocessen, Det är därför viktigt att klimatdeklarationerna inte bli alltför omfattande, rapporteringen blir så enkel som möjligt samt att den administrativa arbetsbördan anför vidare att klimatdeklarationerna inte får bli en flaskhals i byggnadsprocessen eller orsaka onödiga Det är därför viktigt att systemet utformas på ett lätthanterligt, tydligt och begripligt sätt för såväl byggaktörer som kommuner. kommun poängterar att införandet av ett informationsstyrmedel i form av en klimatdeklaration för nybyggnation av byggnader i samband med slutbesked inte kommer inte ge tillräcklig effekt för att nå och åtaganden inom Agenda 2030. Vissa instanser, såsom och WSP, menar att promemorians föreslagna undantag och deklarationens begränsade omfattning hämmar styrmedlets potentiella effekt. ägarna och Swedisol anser att förslaget kan få motsatt effekt för klimatet om kortsiktiga lösningar i byggskedet leder till bristande funktioner i förvaltningsskedet som måste repareras eller byggas om till en samman- lagt högre klimatbelastning. Svensk Betong tillägger att uteslutandet av stora delar av byggnadens livscykel riskerar att få allvarliga konsekvenser för ett framtida hållbart byggande i . Byggherrarna och Fastighetsägarna menar att byggherrar har ett stort ansvar för att producera byggnader med långsiktigt hållbara egenskaper och ett alltför ensidigt fokus på klimatpåverkan under byggskedet kan ha en negativ effekt för andra långsiktiga krav på byggnaden, såsom beständighet, god ljudisolering, god energieffektivitet, och flexibilitet. Flera instanser, som , Swedisol och Region , poängterar att ett alltför stort fokus på klimatpåverkan under byggskedet kan innebära att andra viktiga tekniska funktioner nedprioriteras, t.ex. brandskydd, fuktskydd och bullerskydd. Kemikalieinspektionen betonar också vikten av att materialval för att minska klimatpåverkan inte får medföra risk för hälsa och miljö på grund av innehåll av farliga kemiska ämnen i HSB anser att det kan finnas en viss risk att funktioner under förvaltningsskedet nedprioriteras, men bedömer att byggherrar har tillräcklig kompetens att säkerställa att byggnader upp- fyller alla kvalitetsmässiga krav och tekniska egenskapskrav. Skälen för regeringens bedömning Utsläppen av växthusgaser leder till betydande kostnader för sam- Förslaget om införande av klimatdeklaration syftar till att utsläppen av växthusgaser från byggsektorn ska minska. består av minskade utsläpp från sektorn och därmed ett bidrag till ett bättre klimat och minskade kostnader för att hantera konsekvenserna av Eftersom kravet initialt enbart tillämpas vid upp- förande av en ny byggnad, med vissa undantag, kommer miljöeffekten på kort sikt att vara begränsad då nyproduktion utgör en liten del av det totala bostads- och lokalbeståndet, vilket t.ex. kommun och WSP Regeringen menar dock, i likhet med bl.a. , HSB och Linnéuniversitetet, att instrumentet blir viktigare på när fler byggåtgärder kan omfattas och då systemet kan utvecklas. Inledningsvis innebär kravet på klimatdeklaration att en beräkning av klimatpåverkan under byggskedet ska genomföras. Det ställs inget krav på att byggherren måste genomföra aktiva åtgärder för att minska klimat- påverkan utifrån beräkningens resultat. Detta innebär att kravet till en början är att betrakta som ett informationsstyrmedel och riskerar att enbart leda till en liten effekt på utsläppen av växthusgaser. för att införa krav på klimatdeklaration därmed överstiga den initiala nyttan av styrmedlet. Klimatdeklarationen skapar dock förutsättningar för att styra mot kraftigt minskad klimatpåverkan från sektorn. klimatdeklaration som föreslås införas innebär att sektorn kan anpassa sig och bygga upp nödvändig kunskap för att kunna hantera en ökad styrning av byggandets klimatpåverkan. Som ett led i att skapa möjlighet för en ökad styrning av byggandets klimatpåverkan har , på uppdrag av regeringen, tagit fram en plan för den fortsatta utvecklingen av Klimatdeklarationen stödjer även fortsatt utveckling av marknadsinitiativ för att minska byggandets klimatpåverkan, såsom miljöcertifiering av byggnader och grön finansiering. Beteendeförändringar hos marknadens aktörer Enligt en referensgrupp bestående av experter inom livscykelanalyser bedöms införandet av krav på klimatdeklaration medföra beteende- förändringar hos marknadens aktörer, framför allt bland de större aktörerna som arbetar med att beräkna och analysera klimat- Vidare bedömer referensgruppen att effekterna på minskad klimatpåverkan bör vara synliga om 5–från systemets införande och att växthusgasutsläppen bör minska med mellan 10–per byggnad jämfört med dagens nivåer, se (2018:23). Kravet på att genomföra och upprätta en klimatdeklaration omfattar den första fasen av en livscykel (modul A1–A5), dvs. 2020/21:144 Byggherren är den aktör som är skyldig att genomföra och upprätta deklarationen. Kravets framgång i att minska klimatpåverkan vid uppförandet av nya byggnader kommer att bero på i vilken utsträckning marknadens aktörer väljer att aktivt vidta åtgärder för att minska klimatpåverkan till följd av kravet. Eftersom det inte finns något krav på att marknadens aktörer ska vidta åtgärder baserat på beräkningarna av klimatpåverkan finns dock en risk att åtgärder inte vidtas. Den ökade medvetenheten och kunskapen om klimatpåverkan som kravet innebär skapar dock förutsättningar för branschens aktörer att fatta mer klimatsmarta beslut under olika delar i byggprocessen och ju tidigare i processkedjan desto mer effektivt. Att ta miljöhänsyn i projekteringsfasen är viktigt för att minska utsläppen av växthusgaser. Därtill finns även en vilja i branschen att delta i omställningen mot ett hållbart samhälle. Införandet av krav på klimatdeklaration bör ses som ett konkret verktyg för branschen att använda i sitt arbete med klimat- och hållbarhetsfrågor. Dessutom främjar deklarationen ett ökat kravställande på byggnaders klimatpåverkan inom branschen. Skillnaden i kunskapsnivå bland marknadens aktörer avseende vilken påverkan olika val i byggprocessen har på klimatet är stor. De aktörer som redan är bekanta med beräkningar av klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv kommer att ha lättare att ta till sig informationen och förändra sitt beteende utifrån resultaten av klimatdeklarationen. Aktörer som inte har arbetat med att genomföra beräkningar av klimatpåverkan kommer att ha en längre inlärningskurva innan de kan börja agera på resultaten som deklarationen ger. arbetar relativt få aktörer aktivt på eget initiativ med att beräkna och analysera klimatpåverkan vid uppförande av en byggnad. Det finns således en stor potential för att vidta fler reduceringsåtgärder baserade på resultaten av analyserna. är avsikten att kravet ska kunna utvecklas och bli skarpare bl.a. genom att införa gränsvärden för klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv (Fi2019/02439). Större klimatvinster kommer troligtvis inträffa då kravet blir skarpare och om gränsvärden införs, vilket även HSB, och kommun anför. Kravet på att upprätta en klimatdeklaration bidrar till att öka kunskapen bland marknadens aktörer om klimatpåverkan vilket är en nyckelfaktor för att kunna minska utsläppen. Kunskap definieras ofta som en kollektiv nyttighet. Kollektiva nyttigheter tenderar att drabbas av det s.k. snålskjutsproblemet, dvs. att aktörer som inte bidrar till att upprätthålla nyttigheten ändå utnyttjar den. När ny kunskap blir offentlig kan man inte hindra andra från att använda den. Detta innebär att den som investerade i kunskapsutvecklingen från början inte tjänar på att andra använder den vilket ofta leder till att det, ur ett samhällsekonomiskt perspektiv, sker för få investeringar i forskning och innovation på en fri marknad. I dagens läge innebär detta att det inte finns tillräckliga incitament för branschen att själva investera i forskning och innovation av t.ex. klimatsmarta lösningar i tillräckligt stor utsträckning. Införandet av krav på klimatdeklaration skapar incitament för branschen för snabbare och ökad forsknings- och innovationsaktivitet. Kvantifiering av den samhällsekonomiska nyttan av minskad klimatpåverkan Det är svårt att beräkna den samhällsekonomiska nyttan av minskad klimatpåverkan eftersom det är svårt att uppskatta både värdet av, och kostnader för, olika klimatåtgärder. Om man antar att införandet av krav på klimatdeklaration trots allt leder till att marknadens aktörer ändrar sitt beteende till att genomföra åtgärder som reducerar utsläppen kan man överslagsvis beräkna den samhällsekonomiska vinsten av att minska utsläppen av växthusgaser. bedömer att en minskning av utsläppen av växthusgaser på för ett projekt på 2 500 kvm, dvs. koldioxid per kvm, är inom rimliga gränser utifrån tidigare studier. Detta exempel är utgångspunkten för beräkningen i denna produkt. Befintliga skattningar av koldioxidutsläppens skadekostnader är behäftade med stora osäkerheter. Det vedertagna priset som används för att beräkna nationella effekter av koldioxidutsläpp är /kg CO2, uppräknat till dagens prisnivå (uppräknat ), ger ett värde på /kg CO2. Priset baseras på skuggpriset från drivmedelsskatten på koldioxid. Det finns dock anledning att tro att priset är för lågt satt, speciellt i ljuset av allt mer ambitiösa klimatmål. Såsom i anför kan det egentliga priset vara mycket högre. Skuggpriset från koldioxidskatten bör därför ses som en lägsta nivå. har börjat tillämpa ett kalkylvärde för koldioxidvärderingen på /kg CO2, utan någon uppräkning . Kalkylvärdet baseras på den lagstadgade reduktionsplikten genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen och värderingen av den maximala reduktionspliktsavgiften (SFS 2017:1201). Detta är en relativt stor höjning av kalkylvärdet och skulle därför kunna betraktas som en övre nivå. Med dessa prisnivåer uppgår den samhälleliga nyttan till i det fall ett projekt på 2 500 kvm minskar utsläppen med koldioxid. Om priset för att beräkna nationella effekter av koldioxid stiger skulle även den beräknade, samhälleliga nyttan öka. uppgick kostnaden för att bygga ett flerbostadshus i till /kvm. Spridningen i produktionskostnad i landet är relativt stor. kostade det /kvm att bygga ett flerbostadshus, vilket kan jämföras med att det i övriga regioner (exklusive storstadsregionerna) kostade /kvm. Miljönyttan för en koldioxidminskning på för ett flerbostadshus på 2 500 kvm i riket som helhet uppgår till mellan av den totala produktionskostnaden. I uppgår miljövinsten till mellan av den totala produktionskostnaden medan den i övriga regioner (exklusive storstadsregionerna) uppgår till 0,07–0,. Införandet av klimatdeklaration kan även bidra till andra samhällsekonomiska nyttor, såsom minskad försurning och övergödning. Införandet av kravet på klimatdeklarationer bedöms ha en marginell effekt på byggandet av flerbostadshus och en något större effekt på byggandet av småhus. Flera faktorer påverkar hur mycket som byggs, t.ex. bygg- 2020/21:144 kostnader, storleken på efterfrågan och möjligheter för företagen att anställa rätt kompetenser. En ökning av byggkostnaderna kan påverka bostadsinvesteringarna. Tidigare studier har visat att en procents ökning av byggkostnaderna beräknas leda till en minskning av bostadsinvesteringarna med på lång sikt (2018:23). Införandet av krav på klimatdeklarationer beräknas öka byggkostnaden med mellan 0,11–0,för ett flerbostadshus varför effekterna på bostadsinvesteringarna kommer att vara förhållandevis små. För småhusen är kostnadsandelen högre och uppgår till . Den nyproduktion av småhus som omfattas av kravet genomförs dock till största del av byggherrar som bygger större volymer småhus t.ex. radhusområden eller fritidshus (t.ex. fjällstugor). För dessa aktörer kommer kostnaden sannolikt att vara mindre än vad som beräknas per hus eftersom de kan återanvända stora delar av deklarationerna och därmed fördela större delen av kostnaden på flera byggnader. Regeringen anser att en enkel och effektiv bygg- och planprocess är viktigt för att göra byggandet snabbare och billigare. Då klimatdekarationen innebär nya krav för branschens aktörer är det viktigt att tillämpningen av bestämmelserna inte blir alltför betungande, vilket flera remissinstanser, bl.a. Allmännytta, Byggherrana och , poängterar. Detta har varit en utgångspunkt för de avgränsningar av klimatdeklarationen som regeringen föreslår. Förslaget skulle indirekt kunna leda till att byggprocessen förlängs. Kravet föreslås bli ett villkor för att bevilja slutbesked. I de fall byggherren inte har upprättat en klimatdeklaration inför slutbesked kan kommunen utfärda ett interimistiskt slutbesked. Detta innebär att kommunens arbetsbelastning kan komma att öka något och kommuner behöver lägga lite mer tid på handläggning av interimistiska slutbesked i förhållande till annan handläggning. Det kan därmed finnas en viss risk för att mindre arbetstid kommer att läggas på t.ex. bygglov, vilket kan leda till att byggprocessen förlängs något. Detta skulle kunna ge upphov till negativa samhällsekonomiska och företagsekonomiska konsekvenser eftersom förseningar i byggprocessen innebär kostnader både för det enskilda företaget och i förlängningen samhällsekonomin. Konsekvenserna kan dock minskas av det faktum att byggherren har starka incitament att färdigställa och upprätta klimatdeklarationen för att få slutligt slutbesked. I takt med att branschens erfarenhet av klimatdeklarationssystemet ökar och alltfler digitala beräkningsverktyg tillgängliggörs och används kommer risken att byggherrar inte har upprättat en klimatdeklaration vid slutbesked sannolikt minska. Risken för en betydande förlängning av byggprocessen eller förseningar, som lyfter, är svår att kvantifiera men bedöms vara begränsad. Konsekvenser av att det bara en del av en livscykel som omfattas Ett ökat fokus på klimatreducerande åtgärder under byggprocessen skulle kunna innebära negativa effekter på andra viktiga långsiktiga egenskaper på och i byggnaden, vilket bl.a. Fastighetsägarna, Byggherrarna och anför. PBL innehåller dock en rad egenskapskrav som måste vara uppfyllda för att en byggnad ska få tas i bruk. påverkar inte skyldigheten att säkerställa att dessa krav uppfylls i alla avseenden. I likhet med vad HSB anför bedömer regeringen att byggherrar har tillräcklig kompetens att säkerställa långsiktigt hållbara egenskaper och att byggnader uppfyller gällande tekniska egenskapskrav. Att endast en begränsad del av livscykeln omfattas av kravet på klimatdeklaration innebär vidare att det finns en risk för suboptimeringar. Avgränsningen kan leda till att vissa åtgärder och materialval görs som medför en lägre klimatpåverkan i byggskedet men som ökar klimatpåverkan under exempelvis användningsskedet eller ur ett livscykelperspektiv. Vissa instanser, såsom Fastighetsägarna och Swedisol påpekar att detta kan få motsatt effekt för klimatet och en sammanlagt högre klimatbelastning av byggnaden. Detta bör motverkas och är en viktig aspekt att beakta i informationsinsatserna vid införandet av styrmedlet. I sammanhanget bör det poängteras att även om kravet endast omfattar det initiala skedet av en livscykel finns andra krav och styrmedel som syftar till att stimulera hållbara val även i användnings- och rivningsskedena, t.ex. krav på energideklarationer för byggnader och deponiskatt. I PBL ställs dessutom energikrav vilka stimulerar till ett långsiktigt perspektiv vid förvaltandet av byggnader. Utöver detta har även den myndighet regeringen bestämmer möjligheten att i föreskrifter precisera vilka uppgifter som deklarationen ska innehålla, t.ex. periodiskt underhåll och tekniska livslängder för olika delar av byggnaden. På så vis kan det långsiktiga perspektivet främjas i samband med att beräkningarna genomförs vilket reducerar risken för eventuella suboptimeringar.