prop · H90377 · 2021-12-20 00:00:00 — Enligt 28 kap. 12 § första stycket OSL gäller sekretess bl.a. i ärende enligt lagstiftningen om anställningsfrämjande åtgärder för uppgift om en enskilds affärs- och driftförhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada. Sekretessen gäller således även här med ett omvänt skaderekvisit, dvs. det råder presumtion för sekretess. Bestämmelsen avser att skydda i allt väsentligt företag i deras egenskap av arbetsgivare, även om också fysiska personer omfattas. Det sagda framgår av att det i bestämmelsen anges affärs- eller driftförhållanden. På så sätt skiljer sig bestämmelsen från 28 kap. 11 § OSL som gäller för uppgift om en enskilds personliga förhållanden. För att tillgodose intresset av insyn i ärenden om stöd vid korttidsarbete Prop. 2021/22:77 infördes ett nytt andra stycke i 28 kap. 12 § OSL där det föreskrivs att sekretessen inte gäller beslut om stöd i ärende enligt lagen om stöd vid korttidsarbete eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen. Andra stycket innebär att besluten om stöd i ärenden om korttidsstöd och skälen för besluten är offentliga (prop. 2020/21:168, bet. 2020/21:KU32, rskr. 2020/21:373). Förutom bestämmelserna i 28 kap. 11 och 12 §§ OSL aktualiseras vid hantering av korttidsstödet även den s.k. databassekretessen i 27 kap. 1 § andra stycket 1 OSL, när behandlar uppgifter i beskattningsdatabasen. Enligt denna bestämmelse gäller absolut sekretess i verksamhet som avser förande av och uttag ur beskattningsdatabasen enligt lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet för uppgift om en enskilds personliga och ekonomiska förhållanden som har tillförts databasen, dvs. något skaderekvisit finns inte. Förhållandet mellan databassekretessen och sekretessbestämmelserna i 28 kap. OSL har tidigare behandlats av regeringen. Vid införandet av det ursprungliga systemet för stöd vid korttidsarbete gjorde regeringen bedömningen att insynsintresset vad gäller de uppgifter i ärenden om stöd vid korttidsarbete som läggs in i beskattningsdatabasen får anses tillgodosett i tillräcklig mån genom att uppgifterna kan begäras ut ur ärendet, där omvänt skaderekvisit enligt bestämmelserna i 28 kap. 11 och 12 §§ OSL kommer att gälla (jfr prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.17.6.11). När andra stycket tillkom i 28 kap. 12 § OSL hänvisade regeringen till dessa förarbetsuttalanden och bedömde att det inte finns någon regelkonkurrens mellan det föreslagna undantaget från sekretess och bestämmelsen om databassekretess i 27 kap. 1 § andra stycket 1 som kan aktualiseras för det fall är handläggande myndighet för stödet (prop. 2020/21:168 s. 14 och 15). De bestämmelser i som gäller för handläggning av stöd enligt 5 § lagen om stöd vid korttidsarbete kommer också gälla om handlägger övriga frågor enligt samma lag. Bedömningen är därför att den befintliga regleringen är tillräcklig och att någon ändring inte behöver göras av sekretesslagstiftningen. Regeringens förslag: De nya bestämmelserna ska träda i kraft . Ärenden som har inletts hos genom en ansökan om godkännande som lämnats före ikraftträdandet ska handläggas enligt äldre föreskrifter. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. 2021/22:77 Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. anser att lagändringen ska träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: De föreslagna ändringarna innebär att kommer att pröva nya ärenden som handläggande myndighet. Detta innebär att behöver få före ikraftträdandet för att anpassa sin organisation. Bestämmelserna bör därför enligt regeringens mening träda i kraft . Ett tidigare ikraftträdande, vilket föreslår, bedöms inte vara möjligt. För att övergången till en ny handläggande myndighet ska bli så smidig som möjlig bör de nya bestämmelserna gälla för ansökningar om godkännande som lämnas efter . kommer med andra ord endast att pröva frågor i ärenden som initierats genom en ansökan om godkännande som lämnas därefter. kommer fortsatt att handlägga de ärenden som initierats hos före ikraftträdandet genom en ansökan om godkännande. Detta innefattar bl.a. ansökan om preliminärt och ytterligare stöd, ersättning för kostnader för kompetensinsatser samt ansökan om förlängning av stöd som avser en stödperiod som omfattas av ett sådant godkännande. Om beslut överklagas till allmän förvaltningsdomstol kommer också vara motpart i dessa ärenden (se 7 a § förvaltningsprocesslagen [1971:291]). I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Syfte och alternativa lösningar Syftet med förslaget är att tillgodose att den myndighet som handlägger ärenden om stöd vid korttidsarbete enligt 5 a § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete har goda förutsättningar att handlägga ärendena både under normala förhållanden och när ett utökat behov uppstår och ett stort antal beslut måste fattas . Erfarenheterna från pandemin har visat att en större myndighet än bör handlägga stödet. handlägger redan det stöd som regeringen kan besluta om vid en synnerligen djup lågkonjunktur enligt 5 § lagen om stöd vid korttidsarbete och har vana av att hantera stora ärendevolymer samt större möjligheter att snabbt kunna ställa om verksamheten om behovet uppstår. har även en etablerad verksamhet för kontroll och brottsbekämpning. Ett byte av handläggande myndighet från till bedöms därför uppfylla syftet med förslaget. En alternativ lösning skulle vara att ges ytterligare resurser för att myndigheten ska kunna växa i storlek och därigenom vara förberedda för att kunna hantera en liknande situation som under sprid- ningen av sjukdomen covid-19. Detta alternativ skulle innebära att kostnaderna för organisation ökar som det inte går att förutse när stödet återigen kommer att nyttjas i samma omfattning som under pandemin. Att tar över handläggningen bedöms därför vara en lösning som är mer kostnadseffektiv. Förutom att det är viktigt att förslaget träder i kraft bedöms ingen ytterligare särskild hänsyn behöva tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande. Ett byte av myndighet för handläggning av ärenden om stöd vid kort- tidsarbete som lämnas till enskilda arbetsgivare som har tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter bedöms inte medföra några administra- tiva merkostnader för företagen. Att en större myndighet tar över hand- läggningen kan däremot förväntas medföra vissa positiva effekter. bedöms ha goda förutsättningar att hantera stödet även om en snabb omställning skulle krävas med anledning av att det uppstår ett oväntat stort behov av stödet. Detta är en fördel för de företag som är i behov av stödet, eftersom det minskar risken för att situationen hos beslutsmyndigheten förlänger handläggningstiderna. Effekter för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet En del av verksamhet, den s.k. brottsbekämpande verk- samheten, har till uppgift att förebygga, förhindra och upptäcka brottslig Bestämmelser om brottsbekämpande verksam- het finns i lagen (1997:1024) om brottsbekämpande Brottskatalogen i 1 § första stycket omfattar bl.a. olika grader av bedrägeribrott med koppling till bestämmelserna i lagen om stöd vid Att övertar handläggningen av stöd enligt 5 a § lagen om stöd vid korttidsarbete innebär att brottsbe- kämpande verksamhet kommer att omfatta dessa ärenden. att har en etablerad verksamhet för kontroll och brotts- bekämpning bedöms förebygga risken för missbruk av stödet vid kort- Vikten av en fungerande kontroll är även något som förs fram i slutrapporten om förhindrande av brott kopplade till de stödåtgärder med statsfinansiella och samhällsekonomiska konsekvenser som vidtas med anledning av det nya coronaviruset (Ds 2020:28). Effekter för förvaltningsmyndigheter och de allmänna Förslaget innebär att kommer att handlägga ärenden om stöd vid korttidsarbete som initieras efter . I och med att systemet med stöd vid korttidsarbete varit i bruk råder stor osäkerhet om hur många företag som kommer att ansöka om stöd kom det in totalt ca 124 000 ansökningar om stöd vid korttidsarbete. De nya bestämmelserna förväntas dock träda i kraft vid mer normala ekonomiska förhållanden och vid den 2021/22:77 ordinarie utformningen av stödet vid korttidsarbete, där statens andel motsvarar en tredjedel av kostnaden för den nedsatta arbetstiden i stället för . Därför förväntas antalet ansökningar vara betydligt lägre och framöver jämfört med . Vid införandet av det öppna och permanenta systemet uppskattades att ca 240 företag kommer att ansöka om stöd vid korttidsarbete vid en balanserad konjunktur, dvs. när ekonomin varken befinner sig i hög- eller lågkonjunktur (prop. 2019/20:132 s. 84). En ny uppskattning har gjorts med utgångspunkt i det tyska systemet som 2015–2019 omfattade i genomsnitt av de sysselsatta . Motsvarande omfattning i skulle innebära att ca 5 000 anställda i genomsnitt skulle vara permitterade . Utifrån antaganden om en genomsnittlig permitteringstid och 20 anställda per ärende skulle det innebära ca 1 000 företag inkom med lika många ärenden vid ett balanserat konjunkturläge. Lågkonjunkturen bedöms vara över 2022. till uppskattas antalet till ca 750. kommer att få ökade kostnader för hantering och kontroll av ansökningar, it-utveckling samt kompetensutveckling av personal med anledning av förslaget. Något behov av ytterligare särskilda informationsinsatser bedöms inte finnas. beräknar tillkommande kostnader till . I budgetpropositionen föreslogs att förvaltningsanslag skulle ökas med och och framåt med med anledning av förslagen i denna proposition (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:SkU1, rskr. 2021/22:100). Tillkommande kostnader för ska därmed hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget innebär att några nya ärenden inte kommer att initieras hos efter och antalet nya ärenden hos kommer därför att minska. kostnader för att administrera nya ärenden beräknas därför minska med . Kostnaderna beräknas minska med (prop. 2021/22:1, bet. 2021/22:NU1, rskr. 2021/22:113). Effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna Beslut enligt lagen om stöd vid korttidsarbete kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Det finns inte någon särskild forumregel för mål om stöd vid korttidsarbete. Ett överklagande ska därför ges in till den förvaltningsrätt inom vars domkrets ärendet först prövats (14 § andra stycket lagen [1971:289] om allmänna förvaltningsdomstolar). Någon ändring av den ordningen föreslås inte. Eftersom ett beslut om stöd vid korttidsarbete inte avser beslut om uttag av skatter och avgifter blir heller inte skatteförfarandelagens (2011:1244) forumregler automatiskt tillämpliga om blir handläggande myndighet av stödet. Förvaltningsrätten i framhåller att samtliga beslut rörande stöd vid korttidsarbete har ansetts fattade i , vilket medfört att domstolen handlägger samtliga överklaganden av Beroende på hur väljer att organisera denna Prop. 2021/22:77 del av sin verksamhet kan en överflyttning av handläggningen till leda till att andra och fler domstolar kommer att bli behöriga att pröva mål om stöd vid korttidsarbete. Regeringen konstaterar att även om så blir fallet så medför den föreslagna ändringen av handläggande myndighet i sig inte någon förändring av den nu gällande ordningen. Förslaget bedöms därför inte medföra några ökade kostnader för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget bedöms vara förenligt med . Förslaget bedöms inte medföra offentligfinansiella effekter eller påverka offentlig sektor, sysselsättning, miljön, den ekonomiska jämställdheten, jämlikhet, integration eller inkomstfördelning. Förslaget till lag om ändring i lagen (2013:948) om stöd 2 § I denna lag finns bestämmelser om – vilka arbetsgivare som omfattas av lagen (3 §), – innebörden av vissa uttryck i denna lag (4 §), – när stöd vid korttidsarbete får lämnas (5–8 §§), – förutsättningar för preliminärt stöd (9–16 §§), – beräkning av preliminärt stöd (17–17 a §§), – ansökan om preliminärt stöd (18 §), – avstämning av preliminärt stöd (19–27 §§), – anmälan om avstämning (28–30 §§), – återbetalningsskyldighet för felaktiga utbetalningar (31 §), – kreditering av skattekonto och återbetalning av stöd (32–34 §§), – kontroll (35 och 36 §§), – handläggande myndighet (37 §), och – överklagande (38 §). I paragrafen anges lagens innehåll. Den tionde strecksatsen ändras till följd av att återbetalning av stöd ska ske till ett särskilt konto enligt 33 § i stället för att skattekontot debiteras. Övervägandena finns i avsnitt 8. 4 § Vid tillämpning av denna lag ska följande gälla: Ordinarie arbetstid är den tid som en arbetstagare skulle ha arbetat, om han eller hon inte hade deltagit i korttidsarbete. Vid beräkning av den ordinarie arbetstiden ska det bortses från frånvaro. Ordinarie lön är den regelmässigt utgående kontanta lön som arbetstagaren ha haft under stödmånaden om han eller hon inte hade deltagit i 2021/22:77 korttidsarbete. I den ordinarie lönen ingår dock inte löneökningar som avser tid efter jämförelsemånaden. Inte heller ingår lön till den del som den överstiger det belopp som regeringen bestämmer. Vid beräkning av den ordinarie lönen ska det bortses från frånvaro. Om arbetstagaren har deltagit i korttidsarbete under endast en del av stödmånaden, utgör den ordinarie lönen motsvarande del. 3.Korttidsarbete är arbete där arbetstiden är kortare än den ordinarie arbetstiden, eller där partiell arbetsbefrielse införs med stöd av ett centralt kollektivavtal, och lönen därför är lägre än den ordinarie lönen. 4.Stödperiod är den tidsperiod när stöd vid korttidsarbete ska lämnas enligt 5– 8 a §§. 5.Stödmånad är den kalendermånad som arbetsgivaren begär preliminärt stöd 6.Jämförelsemånad är den kalendermånad som infaller före den månad då regeringen föreskriver att stöd vid korttidsarbete ska lämnas enligt 5 § eller, när fattat beslut om godkännande enligt 5 a §, den kalendermånad som infaller före den månad då beslutet fattades. 7.Avstämningstidpunkt är den tidpunkt då skyldigheten att göra en avstämning har uppkommit. 8.Avstämningsperiod är en stödperiod eller den som skyldigheten att göra en avstämning avser. 9.Kompetensinsats är en insats som syftar till att höja eller validera kompetensen hos en arbetstagare. Paragrafen innehåller definitioner av ett antal centrala uttryck i lagen. I sjätte punkten anges vilken månad som är jämförelsemånad när stöd lämnas enligt 5 § respektive 5 a §. Ändringen innebär att ersätter som handläggande myndighet och att jämförelsemånaden när stöd lämnas enligt 5 a § därmed ska beräknas utifrån när fattat beslut om godkännande enligt 5 a §. Övervägandena finns i avsnitt 5. 5 a § Stöd ska lämnas till en enskild arbetsgivare efter godkännande av . Ett sådant godkännande får bara lämnas om 1.arbetsgivaren har fått tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter, 2.de ekonomiska svårigheterna har orsakats av något förhållande utom arbetsgivarens kontroll, 3.de ekonomiska svårigheterna inte rimligen hade kunnat förutses eller undvikas, och 4.arbetsgivaren har använt sig av andra tillgängliga åtgärder för att minska kostnaden för arbetskraft. Paragrafen innehåller bestämmelser om godkännande för stöd till arbetsgivare vid tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter. Ändringen i första stycket innebär att ersätter som handläggande myndighet och att stöd således ska lämnas till en enskild arbetsgivare efter godkännande av . Övervägandena finns i avsnitt 5. 7 a § Om de ekonomiska svårigheter som avses i 5 a § andra stycket förväntas kvarstå när den tidsperiod som anges i 6 a § löper ut får den förlängas en gång med tre kalendermånader. En ansökan om förlängning ska ha kommit in till inom fyra Prop. 2021/22:77 kalendermånader från det att den tidsperiod som anges i 6 a § inletts. får förlängning inte medges. Paragrafen innehåller bestämmelser om förlängning av den tidsperiod som enligt 6 a § gäller vid stöd vid korttidsarbete efter godkännande enligt 5 a §. I andra stycket ändras begreppet handläggande myndighet till . En ansökan om förlängning ska således ha kommit in till inom fyra kalendermånader från det att den tidsperiod som anges i 6 a § har inletts. Övervägandena finns i avsnitt 5. 17 a § I den utsträckning arbetsgivare och arbetstagare enligt 15 eller 16 § reglerat att tid som frigörs i samband med korttidsarbete ska användas till kompetensinsatser, ska ersättning lämnas till arbetsgivaren för kostnader för enskilda kompetensinsatser efter prövning av . Preliminär ersättning för kompetensinsatser ska betalas med ett belopp som motsvarar av kostnaden för enskilda kompetensinsatser som planeras eller har genomförts som frigörs eller har frigjorts med stöd vid korttidsarbete. Ersättningen får dock uppgå till högst det belopp som följer av föreskrifter som avses i tredje stycket 2. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om 1.underlaget för preliminär ersättning för kompetensinsatser, 2.ett högsta belopp för ersättning för kompetensinsatser per arbetstagare, 3.vilka typer av kostnader som får ingå vid beräkning av ersättning för kompetensinsatser som genomförs av arbetsgivare internt eller av företag i samma koncern, och 4.ansökan om preliminär ersättning för kompetensinsatser, avstämning av preliminär ersättning för sådana insatser, anmälan om avstämning, återbetalningsskyldighet för felaktiga utbetalningar och kontroll. Paragrafen innehåller bestämmelser om ersättning för kostnader för kompetensinsatser. Ändringen i första stycket innebär att hänvisningen till bestämmelserna om handläggande myndighet i 37 § tas bort och att det i stället anges att ersättning för kostnader för enskilda kompetensinsatser lämnas efter prövning av . Övervägandena finns i avsnitt 5 och 6. 18 § En ansökan om preliminärt stöd ska ha kommit in till inom två kalendermånader från utgången av stödmånaden. I annat fall får stöd inte lämnas för stödmånaden. Vid stöd efter godkännande enligt 5 a § ska den första stödmånaden i stödperioden infalla senast efter godkännandet. I annat fall får stöd inte lämnas. Paragrafen innehåller bestämmelser om ansökan om preliminärt stöd. I första stycket ändras begreppet handläggande myndighet till . En ansökan om preliminärt stöd ska således ha kommit in till inom två kalendermånader från utgången av stödmånaden. Övervägandena finns i avsnitt 5. 29 § En arbetsgivare som är skyldig att göra en avstämning ska ge in en anmälan om avstämning. När preliminärt stöd har lämnats enligt 5 § ska anmälan ha kommit in till inom två kalendermånader från avstämningstidpunkten. När preliminärt stöd har lämnats enligt 5 a § ska anmälan ha kommit in till från avstämningstidpunkten. I anmälan ska det anges om arbetsgivaren är skyldig att betala tillbaka ett belopp efter sammanställning enligt 28 §. En arbetsgivare som efter sammanställning enligt 28 § har rätt till ytterligare stöd ska begära detta i anmälan om avstämning. I annat fall betalas inte något ytterligare stöd ut för avstämningsperioden. Om det finns särskilda skäl, ska anstånd med att ge in anmälan om avstämning medges. Om förhållandena har ändrats så att det inte längre finns förutsättningar för anståndet, ska anståndet återkallas. Paragrafen innehåller bestämmelser om anmälan om avstämning. I första stycket ändras begreppet handläggande myndighet till . Det innebär således att en anmälan om avstämning ska ha kommit in till från avstämningstidpunkten. Övervägandena finns i avsnitt 5. 29 a § Om en anmälan om avstämning inte ges in i rätt tid, ska förelägga arbetsgivaren att inom ge in en sådan anmälan. Paragrafen innehåller en bestämmelse om att den handläggande myndigheten ska förelägga en arbetsgivare som inte gett in anmälan om avstämning i rätt tid att ge in en sådan anmälan. I paragrafen ändras begreppet handläggande myndighet till . Det innebär således att ska förelägga arbetsgivaren att inom ge in en anmäla om avstämning om en sådan inte har getts in i rätt tid. Övervägandena finns i avsnitt 5. 32 § Stöd enligt denna lag ska tillgodoföras arbetsgivaren genom kreditering på ett sådant skattekonto som avses i 61 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244). Om en avstämning av skattekontot visar att det finns ett överskott på kontot efter kreditering av ett stöd, ska utbetalning ske om det inte finns hinder mot detta enligt 64 kap. 4 § skatteförfarandelagen. Paragrafen innehåller bestämmelser om kreditering av skattekontot för stöd som lämnas enligt 5 §. I första stycket tas hänvisningen till 5 § bort, vilket innebär att bestämmelsen är tillämplig för allt stöd som lämnas enligt lagen, dvs. stöd som lämnas enligt 5 § och stöd som lämnas enligt 5 a §. preliminärt stöd och ytterligare stöd ersätts av samlingsbegreppet stöd, som också innefattar ersättning för kostnader för enskilda kompetens- Ändringen i andra stycket innebär ändrade regler för utbetalning av stöd. Om en avstämning av skattekontot visar att det finns ett överskott på kontot efter kreditering av stöd vid korttidsarbete ska utbetalning ske, om det inte finns hinder mot detta enligt 64 kap. 4 § skatteförfarandelagen (2011:1244). Av den paragrafen framgår bl.a. att återbetalning inte ska göras om belopp behövs för avräkning enligt 62 kap. 11 § Av den sistnämnda bestämmelsen framgår att Prop. 2021/22:77 inbetalda och andra tillgodoräknade belopp i första hand ska räknas av från den del av betalarens sammanlagda skuld för skatter och avgifter (sammanlagd skatteskuld) som inte har lämnats för indrivning och i andra hand från den del av skulden som har lämnats för indrivning. En kontohavare kan vilja att stödbeloppet helt eller delvis ska stå kvar på skattekontot, t.ex. för att kunna avräknas mot skatter och avgifter som kommer förfalla till betalning men ännu inte beslutats. För att undvika att sådana överskott utbetalas måste företaget begära att beloppet ska användas för betalning av framtida skatte- eller avgiftsskulder (64 kap. 4 § skatteförfarandelagen). Övervägandena finns i avsnitt 7. 33 § Om en arbetsgivare är återbetalningsskyldig för stöd enligt denna lag, ska besluta att återkräva beloppet. Ett sådant beslut ska innehålla uppgift om det belopp som arbetsgivaren ska betala tillbaka och när beloppet senast ska betalas. Återbetalningen ska göras senast den efter den månad då beslutat om återkrav. Om det finns särskilda skäl får besluta att återbetalning ska göras senast en annan dag. Det belopp som arbetsgivaren är skyldig att betala tillbaka ska återbetalas genom att sättas in på ett särskilt konto för återbetalning. Återbetalningen ska anses ha gjorts den dag då betalningen har bokförts på det särskilda kontot. Paragrafen innehåller bestämmelser om återbetalningsskyldighet och återkrav av utbetalt stöd. I första stycket tas hänvisningen till 5 § bort, vilket innebär att bestämmelsen är tillämplig för allt stöd som lämnas enligt lagen, dvs. både stöd som lämnas enligt 5 § och stöd som lämnas enligt 5 a §. Bestämmelsen gäller för preliminärt stöd och ytterligare stöd samt ersättning för kostnader för kompetensinsatser. Enligt ändringen i andra stycket första meningen ska återbetalningen göras senast den efter den månad då beslutat om återkrav. Ändringen följer av att återbetalningen inte längre ska hanteras via skattekontot och att de betalningsdatum som gäller för inbetalning till skattekontot därför inte längre behöver vara styrande. Samma ordning gäller vid t.ex. återbetalning av omställningsstöd. Enligt andra stycket andra meningen får besluta att återbetalning ska göras senast en annan dag om det finns särskilda skäl. Verket kan då både tidigarelägga och senarelägga återbetalningsdagen. En bedömning ska göras i varje enskilt fall.