prop · H80375 · 2021-03-16 00:00:00 — 3: har bemyndigat regeringen att ställa ut kredit- garantier som uppgår till högst 10 och som utifrån teknikneutrala kriterier ges till företag för stora industriinvesteringar i som bidrar till att nå målen i miljömålssystemet och det klimat- politiska ramverket. Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad 6: beslutade regeringen regleringsbrev för bud- avseende . Punkten är slutbehandlad. 7: beslutade regeringen regleringsbrev för bud- avseende , geologiska under- sökning, Verket för innovationssystem och anslag 1:5 Näringslivsutveck- ling inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Punkten är slutbehandlad. d) : har godkänt att uppdraget för V.S. ändras i enlighet med regeringens förslag. beslutade att begära samman- kallande av en extra bolagsstämma och föreslog en förändrad bolagsordning för V.S. Vid bolagsstämma beslutades den ändrade bolagsordningen. Bolagets uppdrag är därmed ändrat och punkten är slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 2 c) 1–3. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Prop. 2009/10:1, bet. redovisad, se skr. 2009/10:75 (Ku 16), 2010/11:75 (Ku 7), 2011/12:75 (Ku 3), 2012/13:75 (Ku 1), 2013/14:75 (Ku 1), 2014/15:75 (Ku 1), 2015/16:75 (Ku 1), 2016/17:75 (Ku 1), 2017/18:75 (Ku 1) 2018/19:75 (Ku 1) och 2019/20:75 (Ku 1). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om hyressättningen inom kulturområdet*: har till- kännagett för regeringen vad som anförs i betänkandet med anledning av utskottets uppföljning av hyressättningen inom kulturområdet (bet. 2009/10:KrU1 s. 17 f.). Regeringen har tidigare svarat på delar av tillkännagivandet och den del som kvarstår är frågan om att regeringen bör överväga de särskilda problem som systemet med ändamålsfastigheter och kostnadshyra har lett till inom kulturområdet. Kostnadshyresmodellen infördes och gäller för Kungl. Operan, , , och . Regeringen beslutade att tillsätta en utredning (dir. 2018:98) som skulle föreslå nya hållbara alternativa hyresmodeller för de fem kulturinstitutionerna. I uppdraget ingick även att värdera och bedöma om de föreslagna alternativa modellerna även kunde tillämpas på andra motsvarande fastigheter som rymmer kulturverksamheter och som förvaltas av . Av direktiven framgår att det är angeläget att värdefulla verksamheter inom det kulturpolitiska området fortsatt kan bedrivas på sina ursprungsplatser och i lokaler som ursprungligen formats för dessa specifika ändamål. beslutade regeringen att utse en särskild utredare (/02249). Utredaren redovisade sitt uppdrag i betänkandet Funktionalitet och enhetlighet – hyresmodell för fem kulturinstitutioners huvudbyggnader (SOU 2020:76). Betänkandet har skickats ut på remiss och remisstiden går ut . Punkten är inte slutbehandlad. 2011/12:Kr221, 2011/12:Kr297, 2010/11:K290, bet. 2011/12:KU16 redovisad, se skr. 2012/13:75 (Ku 4), 2013/14:75 (Ku 4), 2014/15:75 (Ku 3), 2015/16:75 (Ku 2), 2016/17:75 (Ku 2), 2017/18:75 (Ku 2), 2018/19:75 (Ku 2) och 2019/20:75 (Ku 2). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om evenemangslista*: har tillkännagett för regeringen att regeringen bör tillsätta en utredning för att avgöra hur en evenemangslista ska utformas (bet. 2011/12:KU16 s. 6). 2020/21:75 Kultur- departementet Myndigheten för radio och tv i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur en evenemangslista kan utformas (Ku2013/201). Uppdraget redovisades (Ku2013/02249) och har remissbehandlats. Under regeringens beredning av ärendet gjordes ett andra tillkännagivande av i vilket regeringen uppmanades beakta vissa synpunkter på listans utformning (se rskr. 2013/14:230). Med anledning av det andra tillkännagivandet gav regeringen ett nytt uppdrag till myndigheten (Ku2015/02645). Det redovisades (Ku2016/00533). Myndighetens rapport har remitterats. I budgetpropo- sitionen (prop. 2020/21:1, utg. omr. 17, avsnitt 14.3. s. 136) redogjorde regeringen för att remissutfallet är delat i frågan om en evenemangslista bör införas eller inte. Det kunde vidare konstateras att en evenemangslista inte innebär någon garanti för att evenemang som listats faktiskt sänds till en väsentlig del av allmänheten i fri tv, eftersom sändningsrätten ska förvärvas enligt marknadspris. Det är således osäkert om en evenemangslista uppfyller sitt syfte. Mot denna bakgrund bedömde regeringen att det saknas tillräckliga skäl för att införa en evenemangslista. Regeringen beslutade att inte gå vidare i ärendet och bedömde att båda tillkännagivanden om evenemangslista var slutbehandlade. Punkten är slutbehandlad. 2012/13:Kr320, 2013/14:Kr339, bet. 2013/14:KU28 redovisad, se skr. 2014/15:75 (Ku 9), 2015/16:75 (Ku 5), 2016/17:75 (Ku 5), 2017/18:75 (Ku 4), 2018/19:75 (Ku 4) och 2019/20:75 (Ku 4). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om evenemangslista*: har tillkännagett för regeringen att regeringen vid den fortsatta beredningen av förslaget från Myndigheten för radio och tv bör beakta vad anfört i frågan (bet. 2013/14:KU28 s. 6). Se redogörelse under rskr. 2011/12:224 punkt 1. Punkten är slutbehandlad. 2014/15:1719, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ku 10), 2016/17:75 (Ku 8), 2017/18:75 (Ku 5), 2018/19:75 (Ku 5) och 2019/20:75 (Ku 5). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om antiziganism, romsk inkludering och inrättande av ett romskt förvaltningsområde*: har tillkännagett för regeringen vad som anförs i betänkandet om fortsatt arbete mot antiziganism och för romsk inkludering (bet. 2014/15:KU16 s. 6 f.). Flera insatser för antiziganism och för romsk inkludering pågår, bl.a. inom ramen för regeringens strategi för romsk inkludering (skr. 2011/12:56) (se prop. 2020/21:1 utg.omr. 12.3.2, s. 95). Det pågår även insatser inom ramen för regeringens nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott (se 2020/21:1 utg.omr. 13 avsnitt 4.3, s. 36) som syftar till att öka kunskapen om bl.a. antiziganism. –2023 fått ett uppdrag att samordna, följa upp och genomföra insatser inom ramen för strategin för romsk inkludering. att genomföra insatser för att öka kunskapen om romsk historia, romers nuvarande livsvillkor och ställning som nationell minoritet, genom exempelvis spridning av utbildningsmaterialet Antiziganismen i (Ku2019/02101). Arbetet med att tillgodose tillkännagivande kommer därmed att fortsätta. Punkten är inte slutbehandlad. Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot vålds- bejakande extremism 2014/15:144, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ku 14), 2017/18:75 (Ku 10), 2018/19:75 (Ku 9) och 2019/20:75 (Ku 8). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Åtgärder med anledning av beslut redovisas under rskr. 2015/16:137. Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot vålds- bejakande extremism 2014/15:144, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ku 15), 2017/18:75 (Ku 11), 2018/19:75 (Ku 10) och 2019/20:75 (Ku 9). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om ansvar för skolhuvudmän m.fl.*: har tillkännagett för regeringen att det finns anledning att se över behovet av ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering, liksom formerna för ett sådant ansvar (bet. 2015/16:KU4 s. 26 f.). har deltagit i projekt issues som syftar till att utveckla vidare- utbildningar och stödmaterial för lärare och pedagoger om hur de kan undervisa i kontroversiella ämnen som t.ex. extremism och terrorism. översatte stödmaterialet till svenska och det pilottestades av ett antal lärare. gav regeringen i uppdrag att utreda vilken roll som utbildningen inom skolväsendet har enligt gällande regelverk i arbetet mot vålds- bejakande extremism. Utgångspunkten för utredningen skulle vara utbild- ningens syfte men även ansvar och skyldigheter för skolhuvudmännen när det gäller enskilda barn och elever samt hur skolväsendet ska samverka med aktörer som socialtjänst och polisen i dessa frågor. också förstärka de insatser som genomförs i syfte att stödja lärare att bemöta olika former av intolerans och extremism (U2018/00162 och U2018/00209). Uppdraget redovisades slutligt . regeringen i skr. 2017/18:75 redovisat att tillkännagivandet är slutbehandlat, ansåg att så inte är fallet (bet. 2017/18:KU21). Regeringen konstaterade i budgetpropositionen 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 3.3.3 s. 91) att punkten åter är öppen. Frågan bereds inom . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 5 om att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna*: har tillkännagett för regeringen att det bör utvecklas metoder och redskap för kommuner för att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna eftersom de inte lever upp till grundläggande demokratiska värderingar 2015/16:KU4 s. 26 f.). I regleringsbrevet fick Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som myndigheten vidtagit avseende myndighetens bidragshantering mot bakgrund av de förslag som Statskontoret redovisat i rapporten av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor 2017:13 (U2017/03808). MUCF konstaterar att många av de åtgärder som Statskontoret har föreslagit redan var påbörjade eller genomförda när rapporten kom eller har effektiviserats. Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund överlämnade betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18) till regeringen. I betänkandet föreslås att ett förtydligat demokratikriterium utformas på så sätt att det exkluderar trossamfund som agerar i strid med särskilt skyddsvärda grundläggande värderingar i det svenska samhället. kandet har remissbehandlats och bereds i . för stöd till trossamfund ska enligt regleringsbrev respektive 2021 utifrån vad som framkommit under den fortlöpande dialogen med de bidragsberättigade trossamfunden om förutsättningarna för stödet, särskilt redovisa hur de bidragsberättigade trossamfunden arbetar för att bidra till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället betänkandet En arvsfond i takt med tiden (SOU 2018:70) till regeringen. betänkandet föreslås bl.a. att det ska införas ett demokrativillkor i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden som föreskriver att stöd inte ska få lämnas till en organisation om den eller någon av dess företrädare främjar, uppmanar till eller försvarar terrorism, eller i övrigt inte respekterar Betänkandet har remissbehandlats och utredningens förslag om demokrativillkor bereds i . villkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35) till regeringen. betänkandet lämnas förslag som syftar till att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar såsom de formuleras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. har remissbehandlats och bereds i . av , och Demokrati- villkorsutredningens betänkanden har behov av att analysera frågor om personuppgiftsbehandling och sekretess i ärenden om stöd till det civila samhället, inklusive trossamfunden, konstaterats. Regeringen gav därför en särskild utredare i uppdrag att analysera på vilket sätt känsliga personuppgifter kan hanteras i prövningen av demokrativillkor (dir. 2020:113). Genom ett tilläggsdirektiv har den särskilda utredaren också fått i uppdrag att analysera och ta ställning till om en stödfunktion bör inrättas som på ett rättssäkert sätt ska kunna bistå med samråd för fördjupade granskningar vid bidragsgivning (dir. 2020:117). Uppdraget som rör personuppgiftshantering ska redovisas och en slutredovisning av utredningens uppdrag ska lämnas . Regeringen avser återkomma med förslag om ett nytt demokrativillkor för statens bidragsgivning till det civila samhället och för det statliga stödet till trossamfunden. MUCF ska enligt regleringsbrev redovisa hur den säkerställer att de statsbidrag myndigheten utbetalar går till verksamheter som uppfyller demokrativillkoren i statsbidragsförordningarna. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 9 om beredskap för att hantera avhoppare*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att det är viktigt att myndigheter och kommuner har beredskap för att hantera avhoppare som fortfarande förespråkar våldsbejakande ideologier eller som återvänder och misstänks ha begått grova brott utomlands. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att utveckla arbetet med män, kvinnor och barn som är involverade i våldsbejakande extremism och skapa ökad beredskap för att göra insatser. De personer som misstänks för att ha begått grova brott, bör i första hand utredas för detta. När det gäller det förebyggande arbetet i sin helhet har regeringen tagit initiativ till ett åtgärdspaket för ca . Effekterna av dessa åtgärder, framförallt av den nationella samordnarens arbete (Ju 2014:18), har bidragit till att det finns en ökad kunskap om våldsbejakande extremism, vilket framkommer av Statskontorets utvärdering av det förebyggande arbetet (Ku2018/02222). När det gäller kommunernas kunskap anger av de kommunala samordnare som tillfrågats i utvärderingen att de har haft nytta av det arbete som utfördes av den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism. Regeringen har även tagit initiativ till att myndigheter har tagit fram specifik vägledning för insatser till individer som är i riskzonen och till individer som är involverade i våldsbejakande extremism. har t.ex. tagit fram stöd för insatser till barn och unga som riskerar att involveras i eller redan är involverade i våldsbejakande extremism. Myndigheten har även tagit fram ett kunskapsstöd till för insatser till män och kvinnor som återvänt från och och deras familjer (/01244). Center mot våldsbejakande extremism (CVE) vid har uppdraget att samla och sprida kunskap om förebyggande av våldsbejakande extremism baserad på forskning och beprövad erfarenhet samt verka för en kunskapsbaserad praktik. Yrkesverksamma på lokal nivå erbjuds direkt stöd från CVE genom centrets stödtelefon och ett mobilt stödteam kan snabbt erbjuda kommuner stöd på plats. fördelar statsbidrag enligt förordning (2019:1282) om statsbidrag för förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism. Statsbidraget kan sökas av kommuner, regioner och det civila samhällets organisationer kan söka för att bland annat utveckla insatser till 2020/21:75 Kultur- departementet individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska miljöer. som stöd i detta arbete tagit fram en vägledning för hur kommuner kan med det civila samhällets aktörer (Ku2018/00456). budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 4, avsnitt 2.7) angav regeringen att de genomförda insatserna har bidragit till ökad beredskap att hantera individer som är involverade i våldsbejakande I och med detta ansågs tillkännagivandet slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 4 och 5. Förutsättningar för svensk film 2015/16: Kr1848, 2015/16:Kr335, 2015/16:Kr3387, bet. redovisad, se skr. 2016/17 (Ku 19), 2017/18:75 (Ku 13), 2018/19:75 (Ku 11) och 2019/20:75 (Ku 10). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om utredning om filmpolitikens framtid*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör tillsätta en bred parlamentarisk filmutredning (bet. 2015/16:KrU11 s. 15). I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 17 s. 34) redo- visade regeringen sin avsikt att genomföra en bred utvärdering av den nya filmpolitiken som infördes , när tillräcklig tid har förflutit för att en utvärdering ska kunna bli meningsfull. farande bedömningen att det inte är möjligt att genomföra en större utredning av filmpolitiken. följer upp och analyserar löpande utvecklingen och över- väger vid behov justeringar. Som stöd för detta arbete har regeringen den 2021 beslutat att film ska vara ett officiellt statistikområde och ingå i verksamhetsområdet för Myndigheten för kulturanalys. har också tillsatt utredningen för kulturen – återhämtning och utveckling efter coronapandemin (dir. 2020:143). särskild utredare ska, med anledning av covid-19-pandemin, sammanfatta de konsekvenser pandemin inneburit och alltjämt innebär för kultursektorn, som även omfattar filmområdet, och analysera vilka lärdomar som kan dras av dessa. Syftet är att bidra till att skapa goda förutsättningar för kultursektorns återstart och utveckling samt möjliggöra att har ett starkt, hållbart och oberoende kulturliv i alla delar av Uppdraget ska redovisas . resultatet av utredningen. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 7 om former för samverkan och inflytande*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att skyndsamt utreda hur parts- och branschsamverkan kan utvecklas efter att den nuvarande modellen med ett gemensamt filmavtal slutar att gälla (bet. 2015/16:KrU11 s. 28). I regeringens beslut om riktlinjer för statens bidrag till Stiftelsen 2017 (Ku2016/02761 [delvis]) angavs att ska utse råd med sakkunniga personer. 2018 (prop. 2017/18:1 utg. omr. 17 s. 153) att hade infört s.k. involverade i arbete med förändringar av stödsystemen. Regeringen bedömde att tillkännagivande därmed var slut- I ett nytt tillkännagivande (jfr rskr. 2017/18:91 punkt 10) anförde att införandet av branschråden inte var tillräckligt för att ta till vara parternas erfarenheter och garantera deras inflytande. delade således inte regeringens bedömning att det tidigare tillkännagivandet var slutbehandlat. i sin analys Från filmavtal till statlig filmpolitik (2019:9) att nya aktörer genom råden har fått mer insyn och inflytande jämfört med tidigare, men att råden med sakkunniga personer inte helt funnit sin form. tog därefter, tillsammans med råden, fram en reviderad arbetsordning, bl.a. för att stärka återkopplingen från till råden och öka transparensen. Utöver rådsarbetet är filmområdets olika aktörer aktivt involverade i utredningar och översyn av Regeringen har återkommande möten med centrala representanter för svensk film för att utbyta information om läget och diskutera aktuella frågor. har utmaningarna i samband med spridningen av sjukdomen covid-19 ytterligare stärkt samarbetet då filmbranschens olika parter varit i nära dialog med regeringen och angående bl.a. publikrestriktioner och utformningen av Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 9 om finansieringen av filmpolitiken*: har tillkänna- gett för regeringen vad utskottet anför om att skyndsamt utreda en alternativ finansiering av filmpolitiken med utgångspunkt i att behålla den nuvarande mervärdesskattesatsen på biografbiljetter (bet. s. 31). Regeringen konstaterar att konsekvenserna av den nuvarande finansieringen följs upp inom ramen för den löpande uppföljningen av Exempelvis genomförde en analys av biografernas situation efter höjningen av mervärdesskatten. gör alltjämt bedömningen att det inte är möjligt att genomföra en större utredning av filmpolitiken. utvecklingen och överväger vid behov justeringar. Följande punkter är inte slutbehandlade: 1, 7 och 9. 2016/17:116, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ku 20), 2018/19:75 (Ku 15) och 2019/20:75 (Ku 12). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om att bevara varje museums särart*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör bejaka varje museums särart utifrån dess samlingar och museernas uppgift att Regeringen har tillmötesgått detta genom att se över styrningen av de statliga museimyndigheterna och vissa stiftelsemuseer. sågs förordningarna med instruktioner för de statliga museimyndigheterna över och ett antal uppdrag om att beakta tvärsgående perspektiv i verksamheten togs bort för att förtydliga varje museums särart (SFS 1086–1091, 1261 och 1262). fördes i de riktlinjebeslut som styr de större stiftelse- museerna (Ku2019/02020 [delvis]). Regeringen avser att se över frågan om att bevara varje museums särart i samband med kommande utvecklingsarbete gällande museifrågor. Frågan bereds därför fortsatt i Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 3 om donation av föremål*: har tillkännagett för rege- ringen vad utskottet anför om att regeringen bör utreda förutsättningarna för statliga museer att kunna donera föremål genom gåvor även utanför det (2017:564) om statliga museers förfogande över museiföremål. förordningen får de statliga museerna genom gåva överlåta museiföremål som har ett begränsat kulturhistoriskt och vetenskapligt värde till annan offentlig verksamhet, till museer utanför det allmänna museiväsendet och till ideell kulturarvsverksamhet. Förordningen trädde i kraft informerades om detta i budgetpropositionen (2017/18:1 utg.omr. 17 avsnitt 3.6.1). tillkännagivande därmed var slutbehandlat. bedömning och har beslutat om ett nytt tillkännagivande (se rskr. 2017/18:91 punkt 9). Frågan om förutsättningarna för statliga museer att kunna donera föremål genom gåvor utanför det allmänna museiväsendet kräver noggranna överväganden och fortsatta analyser. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 22 om transporthistoriska museer*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör ta fram lagstiftning till skydd för det rörliga kulturarvet. fick i regleringsbrevet (KU2017/00942) i uppdrag att undersöka förutsättningarna för lagstiftning till skydd för det rörliga kulturarvet. Uppdraget rapporterades till regeringen genom rapporten ”Det rörliga kulturarvet. Förutsättningar för en lagstiftning till skydd för det rörliga kulturarvet”. Rapportens förslag har beretts i I syfte att främja bevarandet av det rörliga kulturarvet har i regleringsbrevet (Ku2019/02020 [delvis]) fått i uppdrag att, i samverkan med bl.a. Statens maritima och transporthistoriska museer samt det civila samhällets organisationer, under 2020 och 2021 verka för ökad kunskap och kunskapsspridning om Statens maritima och transporthistoriska museer har i regleringsbrevet (Ku2019/02020 [delvis]) fått i uppdrag att bistå i detta arbete. regeringen beslutat (Ku2019/02020 [delvis]) att kan lämna bidrag om högst till insatser som syftar till att stärka bevarandet av historiska transportmedel. budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 17 avsnitt 10.3, 94–95) angavs att regeringen fortsatt ser frågan om bevarande av det rörliga kulturarvet som angelägen. Det angavs vidare att mot bakgrund av att en lagreglering inte bedöms vara en lämplig lösning för att uppnå ett skydd för det rörliga kulturarvet, och då andra åtgärder till skydd för det rörliga kulturarvet vidtagits, avser regeringen inte att vidta ytterligare åtgärder för att ta fram lagstiftning till skydd för det rörliga Av budgetpropositionen framgår att regeringen således inte tillgodoser tillkännagivande och att tillkännagivandet med detta ansågs slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 2 och 3. Förebyggande av våldsbejakande extremism Mot. 2016/17:3287 (delvis), bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ku 21), 2018/19:75 (Ku 16) och 2019/20:75 (Ku 13). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om att säkerställa att verksamheter som stöder våldsbejakande extremism inte tilldelas statliga eller kommunala medel*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att verksamheter eller åtgärder som riskerar att stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism inte ska få statliga eller kommunala medel. Regeringen borde utarbeta en strategi för att säkerställa att det inte sker (bet. 2016/2017:KU23 s. 36 f.). Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund överlämnade betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18) till regeringen. I betänkandet föreslås att ett förtydligat demokratikriterium utformas på så sätt att det exkluderar trossamfund som agerar i strid med särskilt skyddsvärda grundläggande värderingar i det svenska samhället. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . arvsfondsutredning överlämnade betänkandet En arvsfond i takt med tiden (SOU 2018:70) till regeringen.