prop · H803114 · 2021-04-13 00:00:00 — Tabellen är uppdelad på KS/ÖK och innehåller, på aggregerad nivå, information om vilka materielkategorier som exporten har avsett. Tabell 15 Värdet av den faktiska exporten av krigsmateriel 2020 per land (kr) 1,2,3,5,8,13 1,3,8 1,2,3,5,6,8,11, 13,14,17,21,22 1,2,3,5,6,13,14 ,17,22 1,2,3,4,5,6,8,1 0,13,14,17,21, 1,2,3,4,5,6,8,1 0,11,13,14,15, 2,4,6 1,3,4,5,6,8,13, 1,2,3,6,14,17 2,3,4,5,8,13,14 ,18,22 2,3,6,8,13,17,2 1,2,3,5,8,10,13 1,2,11,17,18,2 3,6,11,22 3,5,8,17 3,13,17 3,5,6,8,11,13 3,4,5,8,10,13,1 4,17,18,22 1,2,3,4,5,6,8,9, 10,11,13,17,18 ,21,22 2,3,5,8,10,14,1 7,18,22 1,2,3,4,5,6,8,1 0,13,17,22 3 581 415 318 4 447 199 221 1,3,8,17 1,2,3,4,5,6,8,1 0,13,14,17,22 1,3,4,5,6,8,13, 14,17,21,22 1,3,4,5,6,8,10, 13,14,16,17,18 ,21,22 1 228 684 223 2,4,5,10,13,17, 2,3,4,5,6,8,11, 1 446 383 989 1 000 511 695 2 446 895 684 13,14,17,18,21 1 446 543 317 1 088 737 113 2 535 280 430 2,13,22 2,4,5,10,14,21, 1 940 381 758 1 940 381 758 1 947 015 079 1 949 135 879 2,3,4,14,17,22 4,5,8,9,13,14,1 5,21,22 5,21,22 2,4,14,21,22 4,5,9,13,14,21, 5,10,11 2,3,5,9,13,14,1 5,10,11,21 1 153 888 439 1 482 785 670 5,10,11,21,22 3 259 735 969 3 259 735 969 5,11,21,22 3 353 400 550 3 353 400 550 1,3,4,8,10,11,1 3,14,21,22 2,3,4,5,8,10,11 ,13,14,15,17,1 8,21,22 3 458 897 930 12 869 597 608 16 328 495 538 Figur 1 Faktisk export av krigsmateriel fördelad på länder uppdelade enligt Index för mänsklig utveckling [1] (mnkr) Summa av Krigsmaterial för strid (KS) Summa av Övrig krigsmateriel (ÖK) Summa av Total export [1]En fullständig lista över indelningen av länder enligt Index för mänsklig utveckling (HDI) finns i 2020 (se bilaga 6 för källhänvisning). De länder exporterar krigsmateriel till eller har beviljat utförseltillstånd till följer indelningen: Länder med mycket hög mänsklig utveckling: , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Republiken , , , , , , , , , , , , , , . Länder med hög mänsklig utveckling: , , , , , , . Länder med medel mänsklig utveckling: , . Länder med låg mänsklig utveckling: Sammantaget exporterades krigsmateriel till 56 länder samt Europeiska unionen . I tabell 16 redovisas exporten 2020 per region. Regionuppdelningen följer den uppdelning som görs i EU:s årliga statistikrapport till vilken ISP bidrar med statistiskt underlag. Tabell 16 Andel av den faktiska exporten av krigsmateriel 2020 per region Itabell 17 redovisas den faktiska exporten 2020 per ML-kategori uppdelat på KS/ÖK. Det bör noteras att ML11, ML13–18 och ML20–22 endast innefattar ÖK. Tabell 17 Värdet av den faktiska exporten av krigsmateriel 2020 per materielkategori 1 917 289 585 1 544 739 216 7 577 801 955 I tabell 18 redovisas faktisk export av små och lätta vapen samt bärbara luftförsvarssystem (, MANPADS). Uppgifterna ingår i den redovisning som lämnar till FN. Tabell 18 Faktisk export 2020 av små och lätta vapen samt MANPADS enligt definitionen i FN:s vapenregister Finkalibrig ammunition för militärt bruk eller komponenter till sådan ammunition har exporterats till , , , , , , , , , och . Tunga kulsprutor (12,) Granattillsats för montering på Granatgevär har exporterats till , övningsmateriel, komponenter och ammunition till granatgevär har exporterats till , , , , , , , , , , , , , och . Pansarvärnsvapen har exporterats till övningsvapen och komponenter till pansarvärnsvapen har exporterats till , , , och Granatkastare med kaliber mindre Robotar, reservdelar, övningsmateriel m.m. till MANPADS har exporterats till , , , , , och . Faktisk export över tid För att på ett bättre sätt kunna identifiera trender och tendenser inom krigsmaterielområdet bör exportstatistiken företrädesvis visas . Enstaka försäljningar och leveranser av större krigsmaterielsystem kan orsaka kraftiga svängningar i statistiken. I tabell 19 redovisas värdet och procentuell förändring från föregående år avseende den faktiska exporten uppdelat på KS/ÖK. Tabell 19 Värdet av den faktiska exporten av krigsmateriel i löpande priser samt årlig procentuell förändring 2016–2020 (mnkr) 4 995 (- 2 984 (-40) 3 459 (+16) 4 554 (- 12 870 (-3) 16 328 (0,3) I tabell 20 redovisas krigsmaterielexportens andel av totala varuexport . Vid sidan av denna skrivelse redovisas svensk krigsmaterielexport även i den allmänna utrikeshandelsstatistiken vilken grundas på uppgifter till (). SCB använder sig av andra produktkategorier än ISP i sin redovisning och siffrorna är således inte direkt jämförbara med ISP:s statistik. Tabell 20 Krigsmaterielexportens andel av totala varuexport i löpande priser 2016–2020 I figur 2 redovisas värdeutvecklingen över . Notera att definitionen för vad som utgör krigsmateriel utökades och 2012. Figur 2 Värdeutveckling avseende den faktiska exporten av krigsmateriel i löpande priser 1972–2020 (mnkr) I tabell 21 redovisas värdet av exporten per land . Tabell 21 Värdet av den faktiska exporten av krigsmateriel per land 2018–2020 (mnkr) I tabell 22 redovisas värdet av exporten till de 30 största mottagarländerna av svensk krigsmateriel sedan den nuvarande lagen om krigsmateriel trädde ikraft . Tabell 22 Värdet av den faktiska exporten av krigsmateriel till de 30 största mottagarländerna i löpande priser 1993–2020 (mnkr) I tabell 23 redovisas de 30 största mottagarländerna av svensk krigsmateriel uppdelat på femårsperioder . Tabell 23 Värdet av den faktiska exporten av krigsmateriel till de 30 största mottagarländerna uppdelat på femårsperioder (mnkr) Vid sidan av exporten finns vissa krav på tillstånd och redovisning för ytterligare utlandsverksamhet. Avtal om tillverkningsrätt och samarbete Att ingå avtal som innebär upplåtelse eller överlåtelse av tillverkningsrätt till någon utanför kräver tillstånd enligt lagen om krigsmateriel. Enligt samma lag krävs tillstånd att ingå samarbetsavtal med någon utanför landet om att gemensamt med denne eller för dennes räkning tillhandahålla tekniskt bistånd till någon i utlandet, utveckla krigsmateriel eller metod för framställning av sådan materiel eller om att gemensamt tillverka beviljade ISP 10 st. tillstånd för svenska företag att ingå avtal som innebar upplåtelse eller överlåtelse av tillverkningsrätt till någon utanför och 42 st. tillstånd att ingå samarbetsavtal med någon Därutöver beviljades 10 st. tillstånd till ändring av tidigare I tabell 24 redovisas per land antal beviljade tillstånd att ingå licensavtal respektive samarbetsavtal. Notera att vissa avtal avser både tillverkningsrätt och samarbete samt att ett och samma avtal kan avse flera Antal beviljade tillstånd att ingå avtal om licenstillverkning respektive samarbete fördelat på land Den som har fått tillstånd att ingå avtal har skyldighet att lämna uppgifter till ISP om dessa avtals giltighet. redovisade 13 st. företag och en myndighet sammanlagt 35 st. avtal om licenstillverkning. redovisade 16 st. företag och 3 st. myndigheter 138 st. avtal om samarbete. I tabell 25 redovisas samtliga giltiga licensavtal respektive samarbetsavtal fördelade på land. Notera att vissa avtal avser både tillverkningsrätt och samarbete samt att ett och samma avtal kan avse flera länder. Tabell 25 Antal redovisade avtal om licenstillverkning respektive samarbete fördelade på land Den som har ett tillverknings- eller tillhandahållandetillstånd avseende krigsmateriel har skyldighet att lämna uppgift till ISP om ägande i utländska rättssubjekt som bedriver utveckling, tillverkning, marknadsföring eller försäljning av krigsmateriel. redovisade 17 st. företag ägande i 105 st. utländska i sammanlagt 42 st. länder. I tabell 26 redovisas antal utländska rättssubjekt fördelade på de länder i vilka de verkar. Antal redovisade utländska rättssubjekt fördelade på land Militärt inriktad utbildning av utländska medborgare får enligt lagen om krigsmateriel inte bedrivas inom eller utom landet utan tillstånd av ISP. Förbudet gäller inte utbildning som anordnas av statliga myndigheter eller utbildning som är knuten till försäljning av krigsmateriel för vilken utförseltillstånd erhållits. Det utfärdades inga tillstånd för militärt inriktad utbildning . Krigsmateriel som exporterats från är i regel förenad med slutanvändaråtaganden som köparen, genom att underteckna ett slutanvändarintyg, är förbunden vid. För det fall en tidigare köpare önskar vidareöverlåta sådan krigsmateriel krävs medgivande från ISP som då kan frigöra köparen från dennes slutanvändaråtaganden. En förutsättning för att sådan vidareöverlåtelse ska godkännas är att ett slutanvändarintyg från den nya användaren kan uppvisas. I tabell 27 redovisas de tillstånd som utfärdats avseende vidareöverlåtelse av materiel som ursprungligen levererats från . Notera att även vidareöverlåtelse inom landet liksom vidareöverlåtelse tillbaka till kräver tillstånd. Tabell 27 Godkänd vidareöverlåtelse av krigsmateriel fördelat på land och materieltyp Svenska myndigheter, svenska företag och den som är bosatt eller stadigvarande vistas i , som avser att tillhandahålla krigsmateriel som finns i utlandet till någon annan i utlandet, måste i det enskilda fallet ha tillstånd från ISP, ett så kallat enskilt tillhandahållandetillstånd. Tillstånd krävs oavsett om krigsmaterielen tillhör sökanden eller någon annan. I tabell 28 redovisas de tillstånd som utfärdats avseende tillhandahållande av krigsmateriel mellan två parter i utlandet. Tabell 28 Beviljade enskilda tillhandahållandetillstånd fördelat på land och materieltyp Delar till militära lastbilar Delar till militära lastbilar delar till militära lastbilar Delar till militära lastbilar För utförsel av civila skjutvapen (jakt- och sportskyttevapen), delar till skjutvapen och ammunition till dessa vapen utanför EU krävs tillstånd från ISP. Prövningen av export av civila skjutvapen till länder utanför EU sker både enligt rådets förordning (EU) nr 258/2012 av om genomförande av artikel 10 i FN:s protokoll om olaglig tillverkning av och handel med eldvapen, delar till eldvapen och ammunition, bifogat till konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (FN:s protokoll om skjutvapen), och om införande av exporttillstånd, import- och transiteringsåtgärder för skjutvapen, delar till skjutvapen och ammunition – och enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel. Slätborrade hagelvapen samt delar och ammunition till sådana vapen utgör inte krigsmateriel varför en prövning endast sker enligt den nämnda EU-förordningen. I tabell 29 redovisas antalet ansökningar enligt rådets förordning (EU) nr 258/2012 som inkommit till ISP . Tabell 29 Antal inkomna ansökningar rörande export av civila skjutvapen –2020 redovisas antalet beviljade tillstånd per land Då en stor del av de tillstånd som utfärdas enligt förordningen avser eget bruk, gåvor och lån, redovisas inget värde i denna tabell. Antal beviljade tillstånd rörande export av civila skjutvapen 2018–2020 per land Export av produkter med dubbla användningsområden Enligt () utgjorde export av varor till EU-länder av totala export av varor . Det finns inget statistiskt underlag för att anta att exporten av produkter med dubbla användningsområden avviker från den totala varuexportens geografiska fördelning. Tillstånd till överföring av produkter med dubbla användningsområden till ett annat EU-land krävs endast i mycket begränsad utsträckning enligt vad som följer av bilaga IV till rådets förordning 428/2009. I tabell 1 redovisas antalet ansökningar om överföringstillstånd till andra EU-länder uppdelat på beviljade och avslagna ansökningar om tillstånd. Tabell 28 Antal behandlade ansökningar om överföringstillstånd till annat EU-land 2020 Export med stöd av generellt tillstånd till , , , , , , Enligt SCB uppgick export av varor till , , , , , , och till av totala export av varor . För handel med produkter med dubbla användningsområden till de nämnda länderna finns ett, när det gäller antalet produkter mycket omfattande, generellt tillstånd (EU001). För en exportör i som vill exportera produkter med dubbla användningsområden med stöd av det generella tillståndet krävs endast att en engångsanmälan görs i samband med den första användningen av tillståndet. Ett individuellt eller globalt tillstånd till något av de nämnda länderna krävs endast i mycket begränsad omfattning. I tabell 2 redovisas antalet exportörer som anmält användning av det generella tillståndet EU 001 samt det totala antalet anmälningar som gjorts sedan införandet 2009. Antal anmälningar om användning av det generella Anmälningar sedan införandet 2009 Export med stöd av generellt tillstånd till vissa andra länder Enligt SCB uppgick export av varor till övriga länder i världen – d v s export som inte går till EU-länder, , , , , , , och – till av totala export av varor . För handel med produkter med dubbla användningsområden till vissa andra länder i världen finns fem, när det gäller antalet produkter inte särskilt omfattande, generella tillstånd kallade EU002 – EU006. För en exportör i som vill exportera produkter med dubbla användningsområden med stöd av något av de fem generella tillstånden krävs endast att en engångsanmälan görs i samband med den första användningen av tillståndet. I tabell 3 redovisas antalet exportörer som anmält användning av de generella tillstånden EU002–EU006 samt det totala antalet anmälningar som gjorts sedan införandet. Tillstånden infördes varför det totala antalet utgår . Tabell 30 Antal anmälningar om användning av de generella tillstånden EU002–EU006 Anmälningar sedan införandet 2012 Export med stöd av individuella och globala exporttillstånd För det fall något av de generella tillstånden inte är tillämpliga krävs för handel med produkter med dubbla användningsområden utanför EU antingen ett globalt eller ett individuellt exporttillstånd. I tabell 4 och 5 redovisas antalet avgjorda ansökningar om exporttillstånd avseende produkter med dubbla användningsområden uppdelade på beviljade och avslagna ansökningar om tillstånd. Tabellerna omfattar ansökningar om såväl globala som individuella exporttillstånd. I tabell 4 redovisas antalet avgjorda ansökningar om exporttillstånd som rör produkter med dubbla användningsområden förtecknade i bilaga I till rådets förordning 428/2009. I tabellen redovisas tillstånden uppdelade på den kontrollregim enligt vilken produkten i fråga är kontrollerad. Kontrollregimerna är Australiengruppen (AG), Missilteknologi-regimen (MTCR), () och Wassenaararrangemanget (WA). Tabell 31 Antal beviljade och avslagna ansökningar om exporttillstånd 2020 rörande produkter med dubbla användningsområden fördelat på kontrollregimer Australiengruppen (AG) Missilteknologiregimen (MTCR) Wassenaararrangemanget (WA) I tabell 5 redovisas ansökningar om exporttillstånd som rör produkter som omfattas av kontroll genom tillämpning av artikel 4 i rådets förordning 428/2009, den s.k. generalklausulen, även kallad ”catch-all”. Tillämpning av catch-all innebär att produkter som inte förtecknas i bilaga I till rådets förordning 428/2009 ska omfattas av tillståndskrav efter beslut i det enskilda fallet av ISP. Beslut om tillståndskrav, catch-all, kan omfatta produkter som helt eller delvis är eller kan vara avsedda för biologiska och kemiska vapen samt för kärnvapen eller missiler som är i stånd att bära sådana vapen. Tillståndskravet kan också omfatta produkter som är avsedda för militär slutanvändning i länder som omfattas av ett vapenembargo eller produkter som är eller kan vara avsedda att användas som komponenter till krigsmateriel som har exporterats ut ur EU utan tillstånd eller i strid med ett tillstånd. Tabell 32 Antal beviljade och avslagna ansökningar om exporttillstånd 2020 rörande produkter med dubbla användningsområden som omfattas av tillståndskrav enligt artikel 4 (catch-all) i rådets förordning 428/2009 I tabell 6 redovisas antalet beviljade och avslagna ansökningar om exporttillstånd enligt rådets förordning 267/2012 om restriktiva åtgärder mot . Enligt förordningen omfattas fler produkter av tillståndskrav än vid export till andra länder. Av detta skäl redovisas ansökningarna separat i tabell 6 och ingår således inte i underlaget för övriga tabeller. Tabell 33 Antal beviljade och avslagna ansökningar om exporttillstånd 2020 enligt rådets förordning 267/2012 om restriktiva åtgärder mot I tabell 7 redovisas antalet beviljade ansökningar om exporttillstånd fördelat på nio produktkategorier i bilaga I till rådets förordning 428/2009. Bilaga I omfattar även kategori 0 vilken rör kärnmaterial, anläggningar och utrustning. Ansökningar om exporttillstånd rörande kategori 0 redovisas av (). Tabell 34 Antal beviljade exporttillstånd 2020 rörande produkter med dubbla användningsområden fördelat på produktkategori samt fördelat på individuella och globala exporttillstånd Kategorier 1–9 i bilaga I I tabell 8 redovisas antalet beviljade tillstånd per land. Tabellen omfattar endast individuella och globala tillstånd. Sådana tillstånd krävs i regel inte vid överföring till länder inom EU och till , , , , , , och . Länder som omfattades av flest antal beviljade exporttillstånd rörande produkter med dubbla I tabell 9 redovisas antalet avslag på ansökningar om individuella och globala exporttillstånd per land. Sådana tillstånd krävs i regel inte vid överföring till länder inom EU och till , , , , , , och . Länder som omfattades av flest antal avslag rörande produkter med dubbla användningsområden Individuella och globala exporttillstånd för produkter med dubbla användningsområden med militär slutanvändare I tabell 10 och 11 redovisas beviljade respektive avslagna ansökningar om exporttillstånd för produkter med dubbla användningsområden med militära slutanvändare. Tillstånden indelas i globala och individuella exporttillstånd och redovisas per land samt slutligt användningsområde Tabell 37 Antal beviljade exporttillstånd rörande produkter med dubbla användningsområden till militära slutanvändare (via tredjeland) (via tredjeland) Rymd, programvara, (via tredjeland) Programvara, delar till För demonstration, för marint bruk, forskning, retur efter reparation, Rymd, programvara, (via tredjeland) Tabell 38 Antal avslag vid ansökningar om exporttillstånd rörande produkter med dubbla användningsområden till militära slutanvändare Förhandsbesked rörande export av produkter med dubbla användningsområden Redovisningen av avgjorda förfrågningar om förhandsbesked indelas i två huvudkategorier. Den första kategorin rör antalet avgjorda förfrågningar om förhandsbesked avseende produkter som kontrolleras enligt bilaga I till rådets förordning 428/2009. Den andra kategorin rör antalet avgjorda förfrågningar om förhandsbesked avseende icke kontrollerade produkter. I tabell 12 redovisas antalet avgjorda förfrågningar om förhandsbesked avseende produkter kontrollerade i bilaga I till rådets förordning 428/2009, fördelat på positiva eller negativa förhandsbesked. Ett positivt förhandsbesked innebär att ISP har lämnat ett positivt icke bindande förhandsbesked om att tillstånd kan påräknas vid en prövning av en ansökan om exporttillstånd. Ett negativt förhandsbesked innebär att ISP har lämnat ett negativt icke bindande förhandsbesked om att tillstånd inte kan påräknas vid en prövning av en ansökan om exporttillstånd. Slutlig ställning tas alltid i samband med en prövning av en ansökan om exporttillstånd. Tabell 39 Antal positiva respektive negativa förhandsbesked avseende export av produkter kontrollerade i bilaga I till rådets förordning 428/2009 I tabell 13 redovisas avgjorda förfrågningar om huruvida exporttillstånd krävs för icke kontrollerade produkter – ”catch-all”. indelas i kategorierna ”beslut om tillståndskrav för export och positivt förhandsbesked”, ”beslut om tillståndskrav för export och negativt förhandsbesked” samt ”beslut om att tillstånd för export inte krävs”. Med kategorin ”beslut om tillståndskrav för export och positivt förhandsbesked” avses att ISP har fattat beslut om att de produkter som ingår i förfrågan omfattas av tillståndskrav enligt artikel 4 i rådets förordning 428/2009 samt att myndigheten har lämnat ett icke bindande förhandsbesked om att tillstånd kan påräknas vid en prövning av en ansökan om exporttillstånd. Med kategorin ”beslut om tillståndskrav för export och negativt förhandsbesked” avses att ISP har fattat beslut om att de produkter som ingår i förfrågan omfattas av tillståndskrav enligt artikel 4 i rådets förordning 428/2009 samt att myndigheten har lämnat ett icke bindande förhandsbesked om att tillstånd inte kan påräknas vid en prövning av en ansökan om exporttillstånd. Med kategorin ”beslut om att tillstånd för export inte krävs” avses att ISP har fattat beslut om att de produkter som ingår i förfrågan inte omfattas av tillståndskrav enligt artikel 4 i rådets förordning 428/2009. Antal avgjorda förfrågningar 2020 om icke kontrollerade Tabell 41 Beviljade tillstånd om export, eller överföring inom EU, för produkter med dubbla användningsområden (PDA), tillhörande kategori 0 i bilaga 1 till PDA-förordningen, från företag i (Källa SSM) På det nukleära området är export utanför EU tillståndspliktig. För flertalet produkter krävs även tillstånd för överföring mellan EU-länder. Berörda produkter finns beskrivna i bilaga IV del 2 till PDA-förordningen. Generella tillstånd får inte användas för dessa produkter. beviljades 80 tillstånd för export, eller överföring inom EU. 0A001f, 0C002, 0D001 0A001d, 0A001h, 0D001, 0E001 0A001f, 0D001, 0E001 0A001h, 0D001, 0E001 0A001f, 0A001g, 0A001h, 0D001, 0E001 0A001f), 0A001h), 0C002 0A001d), 0A001f, 0A001h, 0A001h), 0A0001f), 0A001d, 0A001f, 0A001f), 0A001h, 0A001h), 0C001, 0C002 0A001d, 0A001f, 0A001h, 0C001, 0C002, 0C004, 0D001, 0E001 * varav ett eller flera inom ramen för ett tillstånd med flera mottagarländer Medlemskap i multilaterala exportkontrollregimer (Rep.) om viktiga tendenser inom svensk och internationell exportkontroll Allmänt om den svenska och internationella exportkontrollens syfte och dess tendens Det huvudsakliga och övergripande syftet med exportkontrollen uttrycks ofta som att ett land som kontrollerar export inte vill att en produkt eller en teknik av ett visst slag ska spridas till oönskade mottagare. En oönskad mottagare kan avse såväl ett slutanvändarland som t.ex. en terroristorganisation. Ett annat viktigt syfte med exportkontrollen är att ett land, särskilt i kristider, inte vill exportera sådana produkter som det lider, eller riskerar att lida, brist på och som landet har ett stort behov av att ha kvar i landet. Förenklat finns det enligt , , bedömning två huvudsakliga skäl till varför ett land som tillverkar och exporterar krigsmateriel eller produkter med dubbla användningsområden (PDA) inte önskar att materielen eller produkterna sprids till oönskade mottagare, nämligen ett hot mot det exporterande landets, eller allierade eller närstående länders, säkerhet eller att det strider mot principerna och målen för det exporterande landets utrikespolitik. Den internationella exportkontrollens tendens i förhållande till pandemin Det är möjligen något för tidigt att försöka ge en efterhandsbild av de trender och tendenser inom internationell exportkontroll som inträffat , eftersom vi ännu lever med den pandemi som drabbade världen . Det mest ändamålsmässiga är trots detta att redan nu försöka ge en initial bild av hur den internationella exportkontrollen påverkades . Det gångna året kan när det gäller internationell exportkontroll enklast beskrivas som präglat av paradoxer, där krav på omedelbara och starka export- och investeringskontrollåtgärder blandades med att delar av det löpande arbetet för att förverkliga dessa krav i praktiken försvårades av pandemin. Åena sidan ledde pandemin inledningsvis till ett högt röstläge mellan länder, även närstående länder, t.ex. inom EU, och krav framfördes på att vissa strategiskt viktiga produkter – såsom medicinska produkter och viss sjukvårdsmateriel – borde vara föremål för exportkontroll, även inom EU. Ledande i detta höga röstläge var enskilda länder men röstläget märktes även mellan självstyrande regioner inom länderna.