prop · H90332 · 2021-10-26 00:00:00 — En nästintill oförändrad tillgänglighet i glesbefolkade regioner kan bero på att besiktningsunderlagen inte är stora och att besiktningsstationernas besiktningskapacitet därför kan vara tillräcklig för att möta regionens behov av besiktningar. Vidare har antalet besiktningsföretag ökat i stora delar av landet vilket har lett till en ökad valfrihet för konsumenterna. Priserna för besiktning har ökat mer än konsumentprisindex Fram till omregleringen var det ett fast pris för besiktning i hela landet. De genomsnittliga marknadspriserna för kontrollbesiktning och ombesiktning av personbilar har ständigt ökat efter omregleringen. Priset för kontrollbesiktning har ökat och priset för efterkontroll . har konsumentprisindex ökat . Andelen underkända fordon minskar men klagomålen ökar Andelen underkända fordon vid kontrollbesiktningar ökade efter omregleringen, men denna andel har en nedåtgående trend . Den minskade andelen underkända kontrollbesiktningar har lett till färre efterkontroller. gjordes förändringar i en föreskrift om miljökontroller vid besiktningar vilket kan ha lett till färre anmärkningar vid miljömätningar. Antalet klagomål på besiktningsföretag från fordonsägare har ökat. Det gäller klagomålen till besiktningsföretagen, , och . Det finns brister i förutsättningarna för Swedacs tillsyn Swedac har en särskild enhet för ackreditering och tillsyn av besiktningsföretagen. Den fysiska tillsynen görs enligt ett rullande schema och Swedac har gjort knappt 200 tillsynsbesök . Swedac förefaller arbeta ändamålsenligt med ackreditering och tillsyn eftersom myndigheten, vid behov, har anpassat processen till faktiska förändrade omständigheter. På grund av skrivningar i fordonslagen behöver Swedac inte göra en fullständig vandelsprövning av besiktningsföretagens styrelser - det bolagsorgan som har det yttersta ansvaret. Därmed finns det en risk att någon styrelseledamot skulle kunna vara olämplig utan att detta upptäcks. Vidare är det en brist att Swedac inte gör förnyade vandelsprövningar i samband med den återkommande tillsynen . Det skulle i så fall vara för att säkerställa att det inte tillkommit uppgifter i register hos , , och som innebär att personer i ledande ställning hos besiktningsföretagen inte kan anses ha ett allmänt gott anseende. R I K S R E V I S I O N E N O M R E G L E R I N G E N A V B E S I K T N I N G S M A R K N A D E N F Ö R F O R D O N Swedac har inte kunnat få uppgifter om exempelvis besiktningsresultat från Transportstyrelsen som hänvisat till sekretess. Det har prövats av Transportstyrelsen i ett ärende 2018. Detta är en brist eftersom Swedac är den myndighet som har sanktionsmöjligheter mot besiktningsföretag och besiktningsstationer genom indragning av hela eller delar av ackrediteringen. Frågan är emellertid inte lyft till en högre nivå mellan myndigheterna. Transportstyrelsens tillsyn är i det närmaste obefintlig Transportstyrelsen har haft en särskild grupp för tillsyn som startades i samband med omregleringen 2010. Gruppen bestod 2011 av 5,5 årsarbetskrafter men har successivt minskats till att numera omfatta enbart en analytiker. I takt med resursminskningen har även antalet stickprov minskat. Främst har de fysiska stickproven hos besiktningsföretagen minskat, men även de administrativa. Vidare har Transportstyrelsen upphört att ta ut en avgift från besiktningsföretagen för tillsynsverksamheten, eftersom överskottet blev för stort. Det innebär att Transportstyrelsen inte arbetat ändamålsenligt med sin tillsyn och att regeringen inte har styrt Transportstyrelsen så att Transportstyrelsen arbetar ändamålsenligt med sin tillsyn av besiktningsmarknaden. riktar följande rekommendationer till regeringen: •Regeringen bör ombesörja att skrivningarna i fordonslagen justeras så att Swedac vandelsprövar alla styrelseledamöter i besiktningsföretagens bolagsstyrelser. •Regeringen bör säkerställa att Transportstyrelsen utövar tillsyn över besiktningsmarknaden. riktar följande rekommendation till Swedac: •Swedac bör återkommande vandelspröva besiktningsföretagens ledning. riktar följande rekommendation till Transportstyrelsen: •Transportstyrelsen bör fullfölja sitt uppdrag att utöva tillsyn över besiktningsmarknaden genom att tillföra verksamheten resurser och personal. riktar följande rekommendation till Transportstyrelsen och Swedac: •Transportstyrelsen och Swedac bör klargöra vilka möjligheter det finns för Swedac att ta del av uppgifter om besiktningsföretagens statistik från Transportstyrelsen. 6R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.1 Motiv till granskning Det är nu ett drygt decennium sedan besiktningsmarknaden för fordon omreglerades. Det statliga monopolet för AB () avskaffades och flera nya aktörer har etablerat sig på marknaden. finns åtta ackrediterade besiktningsföretag för fordon (personbilar), varav tre är tydligt större än de övriga. två ackrediterade besiktningsföretag, (numera ) och SMP Svensk Maskinprovning, (numera ) som besiktar andra typer av fordon, till exempel lyftanordningar och traktorer. Det finns fyra olika former av besiktningar: kontrollbesiktning, lämplighetsbesiktning, registreringsbesiktning och mopedbesiktning.1 Den vanligaste besiktningsformen är kontrollbesiktning. Därtill kan kontroll av fordon som anträffas i trafik ske genom så kallade flygande inspektioner. Behörig att utföra flygande inspektioner är en polisman eller en bilinspektör som har förordnats av Polismyndigheten.2 Inför omregleringen av fordonsbesiktningsmarknaden framförde förväntningar på att högt ställda krav på trafiksäkerhet och miljökontroll skulle kunna bibehållas även efter en omreglering. Dessutom förväntades omregleringen leda till pressade priser, mer valfrihet för konsumenter och högre kvalitet. Ökad konkurrens skulle också för de anställdas del innebära fler arbetsgivare att välja mellan, vilket skulle leda till bättre utvecklingsmöjligheter, till exempel vad gäller lönefrågor. Dessutom skulle fri konkurrens gynna entreprenörskapet, menade riksdagen.3 Kraven på hög kvalitet och tillförlitlighet skulle säkras genom ett ackrediteringsförfarande som Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) skulle ansvara för. Swedac fick också ansvaret för att göra så kallad lämplighetsbedömning av ledande personer i besiktningsföretagen. Swedac kallar det vandelsprövning, vilket är det begrepp vi använder fortsättningsvis. Ackreditering skulle bara ges till dem som med hänsyn till ekonomiska förhållanden och allmänt gott anseende bedöms vara lämpliga att bedriva verksamheten.4 1Se 2 kap. 6–9 §§ fordonslagen (2002:574). Kontrollbesiktning är en återkommande besiktning av om fordon i trafik uppfyller gällande trafiksäkerhets- och miljöregler. Lämplighetsbesiktning genomförs för att bedöma om ett fordon är lämpligt för exempelvis taxidrift eller som körskolebil. Registreringsbesiktning ska genomföras vid förändringar på ett fordon eller vid import av fordon. Mopedbesiktning är en frivillig besiktning av mopedfordon (TSFS 2010:87; TFSF 2017:54). 22 kap 10 § fordonslagen (2002:574). 2009/10:32, bet. 2009/10: TU8, rskr. 2009/10:161. 2009/10:32, bet. 2009/10: TU8, rskr. 2009/10:161. R I K S R E V I S I O N E N O M R E G L E R I N G E N A V B E S I K T N I N G S M A R K N A D E N F Ö R F O R D O N Vidare underströk att verksamheten skulle stå under statlig tillsyn med bland annat detaljerat föreskrivna regler. Transportstyrelsen fick ansvaret för dessa uppgifter.5 Eftersom omregleringen har skapat en helt ny marknad men med fortsatta krav på bland annat trafiksäkerhet och miljökontroll, är det motiverat att granska reformen. Resultaten av omregleringen har inte granskats tidigare av , vilket också motiverar denna granskning. 1.2Övergripande revisionsfråga och avgränsningar Den övergripande revisionsfrågan är: Har omregleringen av besiktningsmarknaden för fordon lett till de resultat som förväntade sig? 1.Har omregleringen av besiktningsmarknaden lett till avsett resultat för konsumenterna och besiktningsbranschen? 2.Arbetar Swedac på ett ändamålsenligt sätt med ackreditering och tillsyn? 3.Arbetar Transportstyrelsen på ett ändamålsenligt sätt med föreskrifter och tillsyn? 4.Har regeringen vidtagit de åtgärder som krävs för att Swedac och Transportstyrelsen ska kunna arbeta ändamålsenligt? Granskningsperioden är 2010–2019. Vi använder oss av 2010 som utgångspunkt, eftersom detta år hade av marknadsandelarna. Resterande marknadsandelar bestod av annat än besiktning av fordon, till exempel lyftanordningar. Granskningen omfattar besiktningsverksamheten för personbilar. Bedömningsgrunderna är uttalade förväntningar6 på omregleringen av besiktningsmarknaden samt fordonslagen.7 För att besvara den första revisionsfrågan utgår vi från att menade att omregleringen skulle leda till en fri och fungerande konkurrens på besiktningsmarknaden. Detta skulle i sin tur leda till bland annat ökat entreprenörskap, mer valfrihet för konsumenterna, pressade priser, högre kvalitet och bättre utvecklingsmöjligheter för de anställda vad gäller lönefrågor. 2009/10:32, bet. 2009/10: TU8, rskr. 2009/10:161. 2009/10:32, bet. 2009/10: TU8, rskr. 2009/10:161. 7Fordonslagen (2002:574). 8R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det är inte självklart hur begreppen entreprenörskap, valfrihet och högre kvalitet ska tolkas. Vi förstår entreprenörer som förnyelseagenter genom nyetablering av företag8.Vi utelämnar aspekter av entreprenörskap som handlar om förnyelse av tjänster inom befintliga företag eftersom besiktningsverksamhetens reglering lämnar lite utrymme för vilka tjänster som besiktningsföretagen kan erbjuda. Mer valfrihet för konsumenterna operationaliserar vi med att konsumenterna har fler besiktningsföretag och besiktningsstationer att välja mellan i sin geografiska närhet. Att det finns flera besiktningsstationer att vända sig till betecknas ofta med begreppet tillgänglighet (till exempel har Transportstyrelsen i uppdrag att följa just hur tillgängligheten utvecklas). Slutligen kan högre kvalitet omfatta en rad olika aspekter. Exempel på några kvalitetsindikatorer är utvecklingen av besiktningsutfallen och konsumenternas klagomål på besiktningsverksamheten. Utvecklingen av besiktningsutfallen är emellertid, utöver kvaliteten på besiktningarna, även beroende av Transportstyrelsens föreskrifter och kvaliteten på fordonsparken. Vi kommer därför inte att göra någon sammanfattande bedömning av om kvaliteten har förändrats i någon viss riktning. Vi kommer däremot att redogöra för besiktningsutfallens utveckling efter omregleringen och utvecklingen vad gäller antalet klagomål från konsumenterna. Vi bedömer att de av avsedda resultaten för omregleringen av besiktningsmarknaden har nåtts om: •entreprenörskapet har gynnats genom en utbredd nyetablering av besiktningsföretag •valfriheten för konsumenterna har ökat genom en ökad tillgänglighet, det vill säga fler besiktningsstationer och fler besiktningsföretag att välja mellan •prisutvecklingen för besiktning är lägre eller har följt utvecklingen av konsumentprisindex •besiktningsteknikernas löneutveckling har varit bättre än jämförbar yrkesgrupp och den generella löneutvecklingen sedan omregleringen av besiktningsmarknaden. För att ovanstående resultat skulle kunna realiseras angav också vissa förutsättningar. menade att kraven på hög kvalitet och tillförlitlighet skulle tillgodoses genom ett ackrediteringsförfarande. Särskilda krav som såg framför sig skulle ställas i ackrediteringsförfarande var att besiktningsföretagen ska ha en anknytning till samt vara lämpliga och oberoende.9 Vidare ska, enligt fordonslagen, den tekniska kompetensen och utrustningsnivån i verksamheten samt kvalitetssäkring av denna uppfylla föreskrivna krav. 10 Swedac har ansvar för att kontrollera detta. 8SOU 2016:72, s. 42. 2009/10:32, bet. 2009/10:TU8, s. 17, rskr. 2009/10:161. 105 kap. 3 a § andra stycket fordonslagen (2002:574). R I K S R E V I S I O N E N O M R E G L E R I N G E N A V B E S I K T N I N G S M A R K N A D E N F Ö R F O R D O N För att besvara den andra revisionsfrågan bedömer vi därför att Swedac arbetar ändamålsenligt med ackreditering och tillsyn om Swedac: •kontrollerar att kraven på hög kvalitet och tillförlitlighet råder på besiktningsmarknaden genom att −ha en tydlig arbetsprocess för hur ackreditering och tillsyn ska bedrivas −analysera om deras arbetsprocess är välfungerande och vidtar åtgärder vid brister. Vidare skulle besiktningsverksamheten stå under statlig tillsyn med bland annat detaljerat föreskrivna regler.11 Transportstyrelsen ansvarar för den statliga tillsynen och ska kontrollera att besiktningsverksamheten fungerar väl med avseende på trafiksäkerhet, miljö, prisutveckling, teknikutveckling och tillgänglighet.12 Ansvaret för de detaljerade föreskrivna reglerna är delegerat till Transportstyrelsen. För att besvara den tredje revisionsfrågan bedömer vi därför att Transportstyrelsen arbetar ändamålsenligt med tillsyn och föreskrifter om Transportstyrelsen: •kontrollerar att besiktningsverksamheten fungerar väl med avseende på trafiksäkerhet, miljö, prisutveckling, teknikutveckling och tillgänglighet •har en fungerande process för sitt föreskriftsarbete för att formulera detaljerade föreskrivna regler. För att besvara den fjärde revisionsfrågan menar vi att regeringen bör ha agerat och korrigerat sin styrning av Swedac och Transportstyrelsen så att de arbetar ändamålsenligt. I granskningen har vi intervjuat berörda personer på myndigheterna och tagit del av dokument. Det handlar exempelvis om riksdagstryck, tillsynsrapporter, vandelsprövningar, marknadsrapporter och skrivelser till regeringen. Vidare har vi inhämtat statistik över klagomål från konsumenter när det gäller besiktningsmarknaden. Uppgifterna kommer från Swedac, Transportstyrelsen, , och besiktningsföretagen. Vi har även intervjuat intresseorganisationen för besiktningsföretagen, Fordonsbesiktningsbranschen, och de fem största besiktningsföretagen. Slutligen har vi kartlagt hur besiktningsmarknaden fungerar i , och (se bilaga 1). 2009/10:32, bet. 2009/10:TU8, s. 17, rskr. 2009/10:161. 125 kap. 3 a § tredje stycket fordonslagen (2002:574). 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vi har gjort en deskriptiv analys baserad på uppgifter om priser för besiktning, konsumentprisindex, besiktningsstationer, befolkning, personbilar och löner för besiktningstekniker, fordonsmekaniker och den generella löneutvecklingen samt besiktningsutfall. Uppgifter om priser för besiktning, besiktningsstationer och förrättningar har hämtats från Transportstyrelsen. Befolkningsstatistik och konsumentprisindex har hämtats från (), medan uppgifter om personbilar har hämtats från Trafikanalys. Uppgifter om löner för besiktningstekniker och fordonsmekaniker och den generella löneutvecklingen har hämtats från SCB. Baserat på uppgifter i den deskriptiva analysen har vi beräknat indextal för respektive parameter för att analysera utvecklingen . Indexeringen möjliggör en enkel jämförelse av utvecklingen av flera parametrar med samma starttidpunkt (2010) över (se utförligare beskrivningar i bilaga 2). Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av projektledaren och projektmedarbetarna . En referensperson har lämnat synpunkter på granskningsupplägget och på ett utkast till granskningsrapporten: professor , , Företrädare för Swedac, Transportstyrelsen och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapporten. R I K S R E V I S I O N E N O M R E G L E R I N G E N A V B E S I K T N I N G S M A R K N A D E N F Ö R F O R D O N Det är fordonsbesiktningsmarknaden omreglerades.13 hade monopol på besiktningsverksamhet för fordon. finns det åtta ackrediterade besiktningsföretag för fordon (personbilar) varav sju är privatägda. Vi har uppskattat att hela marknaden uppgick till cirka 3,2 miljarder kronor.14 Inför omregleringen betonade att den förväntade sig att de befintliga kraven på trafiksäkerhet och miljökontroll skulle vara fortsatt höga. En marknad med fungerande konkurrens förväntades leda till pressade priser, mer valfrihet för konsumenter och högre kvalitet, enligt . Fri konkurrens skulle gynna entreprenörskapet och därmed på lång sikt tillväxten. Dessutom förväntade sig att ökad konkurrens för de anställdas del skulle innebära fler arbetsgivare att välja mellan, vilket skulle leda till bättre utvecklingsmöjligheter vad gäller såväl arbetsförhållanden som lönefrågor.15 Transportstyrelsen hade ansvar för att utfärda föreskrifter för besiktningsverksamheten.16 I samband med omregleringen fick myndigheten också ansvaret för en övergripande tillsyn. Swedac fick ansvaret för att ackreditera besiktningsföretag (och återkalla ackreditering) och att utöva tillsyn kopplat till ackrediteringen.17 Utöver de tekniska kraven som ställs vid en ackreditering betonade vissa krav på besiktningsföretagen utifrån att besiktning är myndighetsutövning, till exempel att besiktningsföretagets huvudkontor ska finnas i . Ackreditering får bara ges till dem som med hänsyn till ekonomiska förhållanden och allmänt gott anseende bedöms vara lämpliga att bedriva verksamheten.18 Därför fick Swedac möjligheten att begära registerutdrag från , , och . Ett ytterligare krav var att besiktningsföretaget inte skulle bedriva eller vara beroende av någon som till exempel bedriver reparation eller service av besiktningspliktiga fordon.19 Detta krav särskiljer från till exempel och där det är tillåtet för även verkstäder att bedriva besiktningsverksamhet.20 2009/10:32, bet. 2009/10: TU8, rskr. 2009/10:161. 14AB , Års- och hållbarhetsredovisning 2018, 2019; Sammanställning av information från . 2009/10:32, bet. 2009/10: TU8, rskr. 2009/10:161. 16Se 8 kap. 16 § fordonsförordningen (2009:211). 17Se 5 kap. 3 a–3 c §§ fordonslagen (2002:574). 18Se 4 kap. 2 b–c §§ fordonslagen (2002:574). 2009/10:32, bet. 2009/10: TU8, rskr. 2009/10:161. Se även 4 kap. 2 h § fordonslagen. 20Se bilaga 1. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.1 Beskrivning av besiktningsform och besiktningsutfall Kontrollbesiktning är en lagstadgad periodisk kontroll av fordon.21 Kontrollbesiktning är ett övergripande begrepp för fordonskontroller som innefattar fullständig kontrollbesiktning och efterkontroll.22 Fullständig kontrollbesiktning ska genomföras senast 36 månader efter att bilen togs i bruk , därefter och därefter 14 månader efter senaste månaden då den senaste besiktningen genomfördes. Sedan ska bilen kontrollbesiktas tills det att fordonet är , och då ökar intervallet till var 24:e månad.23 Om fordonet blir underkänt vid fullständig kontrollbesiktning kan det föreläggas om ombesiktning, så kallad efterkontroll. Efterkontroll är en besiktning av fordon där brister från den föregående fullständiga kontrollbesiktningen kontrolleras. En efterkontroll kan också avse brister som upptäckts vid en flygande inspektion. Flygande inspektion är en slumpmässig teknisk kontroll av fordon i trafik som utförs av polis eller bilinspektör längs med vägar.24 Vid en flygande inspektion kan polisen eller bilinspektören förelägga om antingen en fullständig kontrollbesiktning eller en efterkontroll.25 Besiktningsutfallen från kontrollbesiktningen kan vara godkänd, underkänd med brister, där bristerna ska åtgärdas men fordonet inte behöver återkomma för efterkontroll och underkänd.26 Om fordonet uppfyller föreskrivna miljö- och trafiksäkerhetsmässiga krav godkänns fordonet på besiktningen. Fordonet ska godkännas om det har brister som är av endast ringa betydelse. Om fordonet har endast enkla brister som inte utgör en uppenbar fara för trafiksäkerheten vid fordonsanvändning kan fordonet bli underkänd med brist, vilket innebär att fordonsägaren ansvarar för att åtgärda bristen utan krav på efterkontroll. Om fordonet har allvarligare brister så att det inte kan godkännas, men inte utgör en uppenbar fara för trafiksäkerheten vid fordonsanvändning, kan fordonet underkännas med krav på efterkontroll. Om bristerna är av sådan karaktär att fordonsanvändningen utgör en uppenbar fara för trafiksäkerheten kan körförbud föreläggas.27 21Fordonslagen (2002:574) och Fordonsförordningen (2009:211). 22Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om kontrollbesiktning (konsoliderad elektronisk utgåva), TSFS 2017:54.T. 23Se 6 kap. 5 § fordonsförordningen (2009:211). 24Se 2 kap. 10 § fordonslagen (2009:211) och 2017:55, Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om flygande inspektion (TSFS 2017:55). 25Se 6 kap 28 § fordonsförordningen (2009:211). 26Jämför 6 kap. 13 § och 16–18 §§ fordonsförordningen (2009:211). 27Se 6 kap. 16 § fordonsförordningen ((2009:211). Det kallas också bedömning tre och benämns med 3.Denna bedömning görs när fordonet har försämrats i otillåten grad beträffade föreskrivna krav i fråga om beskaffenhet och utrustning och bristen har sådan betydelse att fordonet inte kan användas utan uppenbar fara för trafiksäkerheten. Se också 3 §1 TSFS2017:54. R I K S R E V I S I O N E N O M R E G L E R I N G E N A V B E S I K T N I N G S M A R K N A D E N F Ö R F O R D O N Både Transportstyrelsen och Swedac har tillsynsansvar för delar av besiktningsverksamheten. Transportstyrelsen ska utöva tillsyn över besiktningsverksamheten med avseende på trafiksäkerhet, miljö, prisutveckling, teknikutveckling och tillgänglighet.28 Transportstyrelsen har vidare möjlighet att utföra stickprovskontroller och på så sätt kontrollera regelefterlevnaden hos besiktningsföretagen. Swedac ska utöva tillsyn över att ackrediterade besiktningsföretag fortsatt efterlever kraven för att bli ackrediterade. Swedac ska även kontrollera att den tekniska kompetensen, utrustningsnivån och kvalitetssäkringen av denna uppfyller föreskrivna krav.29 Ett sätt att något förenklat beskriva skillnaden mellan de två myndigheterna är att Swedac utövar tillsyn över förutsättningarna för att genomföra besiktningar medan Transportstyrelsen utövar tillsyn över själva genomförandet och besiktningsverksamhetens konsekvenser. Swedac kan vidta åtgärder utifrån de iakttagelser som de gör i sin tillsyn, genom att ta tillbaka ackrediteringen för enskilda besiktningsstationer eller ett helt besiktningsföretag.30 Transportstyrelsens tillsyn ska följa utvecklingen av besiktningsverksamheten men myndigheten har ingen sanktionsmöjlighet gentemot besiktningsföretagen. I samband med omregleringen av besiktningsmarknaden gav också regeringen bemyndigande att bland annat ändra ägarandelen av . 31 Syftet var att ha möjlighet att anpassa till en omreglerad besiktningsmarknad. Regeringen valde senare att använda detta bemyndigande eftersom få nya aktörer hade etablerat sig på besiktningsmarknaden. delades upp i tre kluster av besiktningsstationer. Två kluster gjordes till dotterbolag och förbereddes för försäljning.32 meddelades att kluster 1, med 69 besiktningsstationer, sålts till Opus Group.33 beslutade ägarna av att dela upp ägandet av bolaget i två resterande delar. Svenska staten kvarstod som ensam ägare av 28Se 5 kap. 3 a § fordonslagen (2002:574). 29Se 5 kap. 3 a § fordonslagen (2002:574) 306 § lagen (2011:791) om ackreditering och teknisk kontroll och artikel 5.4 och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning (EEG) nr 339/93. 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10, rskr. 2009/10:162. 32Regeringsskrivelse 2011/12:140. 33Beslut om ändrad ackreditering. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N De övriga ägarna34 köpte kluster 2 som bestod av