prop · H90360 · 2021-11-09 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2021/22:60 arbete med att förebygga sjukskrivning Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i rapporten med att förebygga sjukskrivning – ett otydligt uppdrag (RiR 2021:19). Granskningen visar enligt att det finns brister i arbete med att förebygga sjukskrivningar då det gäller både effektivitet och enhetlighet. anser även att regeringen inte har gett ett tydligt uppdrag att förebygga sjukskrivningar. Granskningen visar att det finns regionala skillnader i användningen av förebyggande sjukpenning, att ersättningarna förebyggande sjukpenning och det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet sällan används förebyggande samt att de förbyggande ersättningarna inte är särskilt kända i primärvården och bland arbetsgivare. konstaterar vidare att förebyggande insatser är svåra att utvärdera. rekommenderar regeringen att förtydliga ansvar och uppdrag när det gäller att förebygga sjukfrånvaro, arbetsoförmåga och sjukskrivningar samt att säkerställa att effekter av förebyggande insatser som ges med ersättningarna utvärderas. Regeringen anser att iakttagelser i stort stämmer överens med det regeringen uppmärksammat i fråga om förebyggande sjukpenning och arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd. I skrivelsen redovisar regeringen vidtagna åtgärder som är av relevans utifrån iakttagelser och rekommendationer. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. Ärendet och dess beredning .............................................................. Regeringens bedömning av iakttagelser ................. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser och rekommendationer .................................................. 4.1Utredningen om sjuk- och aktivitetsersättning samt förmåner vid rehabilitering................................................. 4.2Uppdrag till Inspektionen för socialförsäkringen om uppföljning och utvärdering av förstärkt rehabilitering för återgång i arbete ..................................... och uppdrag till Statskontoret............................................. arbete med att förebygga sjukskriving – ett otydligt uppdrag RiR 2021:19 ............. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Ärendet och dess beredning har granskat om arbetar på ett effektivt och enhetligt sätt med att förebygga sjukskrivningar. Resultatet av granskningen har redovisats i rapporten med att förebygga sjukskrivning, se bilagan. överlämnade till regeringen . I denna skrivelse behandlar regeringen de iakttagelser och rekommendationer till regeringen som redovisar i sin rapport. Rapporten innehåller även rekommendationer till . har granskat om arbetar på ett effektivt och enhetligt sätt med att förebygga sjukskrivningar. Granskningen har ett särskilt fokus på förebyggande sjukpenning och arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd. Syftet med förebyggande sjukpenning och det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet är att skapa förutsättningar för försäkrade att genomgå förebyggande behandlingar och insatser, som i sin tur förväntas minska risken för framtida arbetsoförmåga och långvarig sjukskrivning. Båda ersättningarna kan användas innan individen blivit sjukskriven med sjukpenning från . Granskningen har genomförts mot bakgrund av att de utbetalda beloppen för de båda ersättningarna är små i förhållande till sjukpenning och rehabiliteringspenning. Medlen för de arbetsplatsinriktade stöden utnyttjas heller inte fullt ut. har genom granskningen velat klargöra om ersättningarna underutnyttjas eller inte prioriteras inom ramen för arbete med sjukskrivningar, om det finns omständigheter i handläggningsprocesserna som försvårar att ersättningarna används eller om ersättningarna inte ses som tillräckligt effektiva för att förebygga sjukskrivning. Granskningen bygger på dokumentstudier, intervjuer, kvantitativ analys av registerdata och en enkät till . Granskningen visar att användningen av förebyggande sjukpenning skiljer sig åt över landet. De regionala skillnaderna kan inte alltid förklaras av skillnader i den demografiska sammansättningen, sysselsättningen och sjukpenningtalen. Län med stor användning kännetecknas av att antalet dagar med förebyggande sjukpenning per mottagare är stort. Granskningen visar att en stor andel av dem som fått förebyggande sjukpenning och arbetsplatsinriktat stöd har varit sjukskrivna med sjukpenning. Enligt innebär detta att ersättningarna sällan används preventivt, trots att regelverket möjliggör det. Förebyggande sjukpenning används också i högre grad i län med en stor mängd sjukskrivningar. bedömer därför att individers möjligheter att få tillgång till preventiva insatser kan variera i landet. intervjuer med handläggare tyder på att primärvårdens kännedom om förebyggande sjukpenning är sämre i jämförelse med delar av specialistvården. Om typen av vårdgivare har betydelse för individens möjlighet att få behandling med förebyggande sjukpenning, kan det innebära risk för bristande enhetlighet. Då det gäller det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet tyder granskningen på att det främst är stora arbetsgivare som regelbundet vänder sig till anordnare och söker hjälp med insatser. Det finns vissa indikationer på att arbetsgivare avstår från att söka stödet eftersom en ansökan enligt kräver en stor arbetsinsats för ett relativt litet belopp. även på att tillgång till företagshälsovård har betydelse för användningen Skr. 2021/22:60 av förebyggande ersättningar. granskning visar att arbetet med att förebygga sjukskrivningar har fått ett relativt litet utrymme inom samverkansuppdrag. bedömer att ett hinder för att ska kunna arbeta effektivt med att förebygga sjukskrivningar är att det finns olika uppfattningar bland olika aktörer om vilken roll har då det gäller det förebyggande arbetet. Granskningen visar också att det samverkansarbete som är inriktat på att förebygga sjukskrivningar är olika intensivt i olika delar av landet. handläggare och lokalt samverkansansvariga anser att de förebyggande ersättningarna inte är särskilt kända bland försäkrade, hos primärvården eller arbetsgivare i allmänhet. bedömer därmed att det finns brister i information om ersättningarnas preventiva syfte till relevanta aktörer. anser att uppdrag att förebygga sjukskrivningar inte är tydligt och konstaterar att detta uppdrag inte har uttalats explicit i regleringsbrev . konstaterar att förebyggande insatser är svåra att utvärdera och att kunskapsläget delvis är oklart. Granskningen visar att det finns bristande möjligheter att utvärdera effekten av förebyggande insatser som kan ges med ersättningarna från och att det därför är svårt att uttala sig om ersättningarnas betydelse som ett effektivt instrument för att förebygga sjukskrivningar. De utbetalda beloppen för de båda ersättningarna har ökat, men är mycket små i förhållande till sjukpenning och rehabiliteringspenning och granskningen visar att arbetet med dessa ersättningar är lågt prioriterat internt inom . bedömer därför att, givet myndighetens nuvarande tillämpning av uppdraget, möjligheter att påverka sjukpenningtal och ohälsotal med dessa ersättningar är begränsade. lämnar följande rekommendationer till regeringen: –Förtydliga ansvar och uppdrag när det gäller att förebygga sjukfrånvaro, arbetsoförmåga och sjukskrivningar. –Säkerställ att effekter av förebyggande insatser som ges med ersättningarna utvärderas. lämnar följande rekommendationer till : –Säkerställ att nödvändiga uppgifter om insatser samlas in så att ersättningarna kan utvärderas. –Säkerställ att alla relevanta aktörer får nödvändig information om ersättningarna och deras preventiva syfte samt utöka informationen om roll i det förebyggande arbetet mot sjukskrivning. –Utveckla möjligheten till erfarenhetsutbyte mellan handläggare av förebyggande sjukpenning och säkerställ att det finns tillräckligt stöd i handläggningen i syfte att minska risken för skillnader i bedömningar. – Utveckla interna kontakter mellan handläggare av sjukförmåner och handläggare av förebyggande ersättningar för att lättare identifiera individer i behov av förebyggande insatser. – Överväg att förenkla förfarandet för att ansöka om rehabiliterings- stödet för att skapa bättre förutsättningar för små arbetsgivare att ta del 3 Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen instämmer i iakttagelser om att ersättningarna för att förebygga sjukskrivning bör kunna användas mer effektivt och att effekterna av insatser som ges med stöd av ersättningarna behöver kunna följas upp och utvärderas. Granskningen visar att användningen av förebyggande sjukpenning skiljer sig åt över landet och att detta inte alltid kan förklaras av skillnader i den demografiska sammansättningen, sysselsättningen och sjukpenningtalen. Granskningen visar också att arbetet med att förebygga sjukskrivningar fått ett relativt litet utrymme inom samverkansuppdrag, och bedömning är att det finns utrymme för att utveckla sitt samverkansuppdrag då det gäller det förebyggande arbetet. rekommenderar att säkerställa att alla relevanta aktörer får nödvändig information om ersättningarna och deras preventiva syfte samt utöka informationen om roll i det förebyggande arbetet. Regeringen instämmer i rekommendationer. får i de allra flesta fall inte kännedom om personer som är i behov av förebyggande insatser, och som inte tidigare varit sjukskrivna, på annat sätt än genom att den försäkrade själv, hälso- och sjukvården eller arbetsgivare identifierar sådana behov och ansöker om stöd för åtgärder. För att personer som har behov av insatser som kan möjliggöras genom förebyggande sjukpenning eller av det arbetsplatsinriktade rehabiliteringsstödet ska kunna få ta del av sådana insatser, krävs hög kännedom om ersättningarna, och vad de ersätter, inom hälso- och sjukvården och hos arbetsgivare. Regeringen delar därför bedömning att inom ramen för sitt samverkansuppdrag behöver arbeta för att kunskapen om ersättningarna ska öka för att rätt personer ska få ta del av dem. granskning visar vidare att ersättningarna sällan används förebyggande trots att regelverket möjliggör det. Av granskningen framgår att en stor andel av dem som fått de förebyggande ersättningarna hade fått sjukpenning före perioden med de förebyggande ersättningarna. Regeringen anser att sjukhistorik i sig inte kan utesluta att ersättningen använts i förebyggande syfte. Regeringen instämmer dock i att de förbyggande ersättningarna bör användas i högre utsträckning och att det finns behov av att överväga om nuvarande konstruktion av för- månen förebyggande sjukpenning kan utgöra hinder för möjligheten att Skr. 2021/22:60 använda förmånen för att förebygga sjukdom. anser att regeringens uppdrag till om det förebyggande arbetet inte är tydligt och konsistent , och konstaterar att det förebyggande arbetet inte explicit nämns i regleringsbrev . Regeringen instämmer i att uppdrag om det förebyggande arbetet behöver vara tydligt. Av granskning framgår att det är svårt att uttala sig om ersättningarnas betydelse för att förebygga sjukskrivningar, vilket bland annat beror på att inte registrerar uppgifter om insatserna. Regeringen instämmer i att det är viktigt att de insatser som ges inom ramen för ersättningarna både kan följas upp och utvärderas och att det faktiskt görs. 4Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser och rekommendationer Regeringen anser att iakttagelser i stort stämmer överens med det regeringen uppmärksammat i fråga om förebyggande sjukpenning och arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder inom området. 4.1Utredningen om sjuk- och aktivitetsersättning samt förmåner vid rehabilitering Regeringen har sett ett behov av att se över regelverket för förebyggande sjukpenning. tillsatte därför regeringen en särskild utredare som bland annat fick i uppdrag att se över regelverket för förebyggande sjukpenning och rehabiliteringsersättning. Utredaren lämnade sitt betänkande till regeringen . I betänkandet föreslås en ny förmån, preventionsersättning, som består av förmånerna preventionspenning och preventionsbidrag. Utredaren föreslår att preventionspenning ska beviljas en försäkrad som gör inkomstförlust till följd av att han eller hon genomgår en förebyggande medicinsk eller arbetslivsinriktad åtgärd i syfte att förebygga sjukdom, att förkorta sjukdomstid eller helt eller delvis förhindra nedsatt arbetsförmåga till följd av sjukdom. Syftet med den nya förmånen är att det ska bli enklare för försäkrade att delta i förebyggande åtgärder. Utredaren föreslår vidare att bör ges i uppdrag att sammanställa statistik över vilka insatser som ersätts med preventions- och rehabiliteringsersättning samt att regeringen ska finansiera ytterligare forskning kring effekterna av olika rehabiliteringsinsatser. Utredarens förslag bereds i . 4.2Uppdrag till Inspektionen för socialförsäkringen om uppföljning och utvärdering av förstärkt rehabilitering för återgång i arbete En reform för att åstadkomma en förstärkt rehabilitering för återgång i arbete trädde i kraft (prop. 2017/18:1, bet.2017/18: SfU1, rskr. 2017/18:124). Reformen genomfördes mot bakgrund av att regeringen bedömde att det behövdes strukturer som ger den anställde en starkare ställning i rehabiliteringskedjan och att det på arbetsplatserna bör göras omsorgsfulla prövningar av vilka möjligheter det finns för återgång i arbete hos befintlig arbetsgivare. Inom ramen för reformen ingick ett ökat ekonomiskt stöd för insatser som bidrar till att förebygga sjukfrånvaro och öka sjukskrivna arbetstagares möjligheter att återgå i arbete. Bidraget till arbetsgivare för köp av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd utvidgades till att även omfatta bidrag för insatser som består av att utreda, planera, initiera, genomföra och följa upp åtgärder för arbetstagarens återgång i arbete. Regeringen gav Inspektionen för socialförsäkringen i uppdrag att följa upp och utvärdera reformen om förstärkt rehabilitering för återgång i arbete. I uppdraget ingår bland annat att följa upp och utvärdera det ekonomiska stödet till arbetsgivare genom bidrag för köp av arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd. Inspektionen för socialförsäkringen slutredovisar sitt uppdrag . 4.3Förändringar i regleringsbrev och uppdrag till Statskontoret förtydligade regeringen mål för sjukförsäkringen i myndighetens regleringsbrev. I nuvarande mål framgår att samlade arbete ska leda till att sjukpenningtalet minskar långsiktigt med fokus på förebyggande insatser, tidigare rehabiliteringsinsatser och bättre samordning. Regeringen har också gett Statskontoret i uppdrag att granska de åtgärder som vidtar med anledning av sin egeninitierade genomlysning av förvaltningen av sjukförsäkringen. Inom ramen för uppdraget ska Statskontoret bland annat analysera om nuvarande kvantitativa och kvalitativa indikatorer och mått är ändamålsenliga för att följa upp att människor får de förebyggande insatser som de har rätt till. Uppdraget delredovisas och slutredovisas . Regeringen förutsätter att beaktar de iakttagelser och rekommendationer som lämnar till . I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. arbete med att förebygga sjukskrivning – ett otydligt uppdrag är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och effektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom effektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur effektiv den statliga verksamheten är. Effektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978-91-7086-601-2 rir 2021:19 omslagets originalfoto: caiaimage tryck: interntryckeri, 2021 EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN TILL RIK SDA GE N BESLUTA D : 2 0 2 1 - DN R: 3 . 1 - 2 0 1 9 - 3 2 0 Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport: arbete med att förebygga sjukskrivning –ett otydligt uppdrag har granskat om arbetar förebyggande mot sjukskrivning på ett effektivt och enhetligt sätt. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Den innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen och . Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisor har varit föredragande. Revisor och enhetschef har medverkat i den slutliga handläggningen. FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Förebyggande insatser: regelverk och roller Regelverket för de förebyggande ersättningarna roll i att förebygga sjukskrivningar utifrån samverkansuppgiften Använder de förebyggande ersättningarna på ett effektivt och enhetligt sätt? Förebyggande ersättningar används främst i ett rehabiliterande syfte 3.2Regionala skillnader kan inte alltid förklaras av demografi, sysselsättning och 4 Bedriver ett effektivt och enhetligt arbete med de förebyggande ersättningarna? 4.1Typ av vårdgivare, storlek på arbetsgivare och tillgång till företagshälsovård kan ha betydelse för möjligheten att ansöka om förebyggande ersättningar 4.2Brister i användningen av interna informationskanaler kan leda till att försäkrade i behov av förebyggande insatser inte identifieras 4.3Brist på tydlig vägledning skapar utrymme för olika bedömningar och behov av 4.4Det finns vissa brister i interna styrning av arbetet med att 4.5Försäkringskassan följer upp regeltillämpningen men säkerställer inte att insatserna med ersättningarna kan utvärderas Samverkar med andra aktörer på ett ändamålsenligt sätt för att förebygga sjukskrivning? Det finns utrymme för en mer effektiv samverkan Det finns ett behov av mer riktad information om de förebyggande ersättningarna Har regeringen gett ett tydligt uppdrag att arbeta förebyggande mot sjukskrivning? 6.1Regeringens uppdrag till om det förebyggande arbetet är inte tydligt och konsistent över tid 6.2 Regeringen har inte säkerställt att insatserna effekter utvärderas FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G 7 Slutsatser och rekommendationer 7.1Försäkringskassan använder inte de förebyggande ersättningarna på ett enhetligt 7.2 Det finns brister i arbete med de förebyggande ersättningarna 7.3Försäkringskassan kan arbeta mer effektivt och enhetligt inom ramen för 7.4Regeringen har inte gett ett tydligt uppdrag att förebygga Till rapporten finns bilagor att ladda ned från . Bilagorna kan begäras ut från ärendets akt genom registraturen. Teknisk bilaga samt tabeller och diagram med beteckningen E EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN har granskat om arbetar på ett effektivt och enhetligt sätt med att förebygga sjukskrivningar. Granskningen har ett särskilt fokus på förebyggande sjukpenning och arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd. övergripande slutsats är att det finns brister i arbete med att förebygga sjukskrivningar då det gäller både effektivitet och enhetlighet. konstaterar att regeringen inte har gett ett tydligt uppdrag att förebygga sjukskrivningar. Därför har sämre förutsättningar för att genomföra sitt uppdrag än vad som skulle vara möjligt med ett tydligt och långsiktigt uppdrag från regeringen. Det finns regionala skillnader i användningen av förebyggande sjukpenning Granskningen visar att användningen av förebyggande sjukpenning skiljer sig åt över landet. De regionala skillnaderna kan inte alltid förklaras av skillnader i den demografiska sammansättningen, sysselsättning och sjukpenningtal. Län med stor användning kännetecknas av att antalet dagar med förebyggande sjukpenning per mottagare är stort, något som tyder på långa sammanhållande behandlingar eller att samma individer återkommer med nya ansökningar. Handläggarna tar sig också därför an färre individer, vilket betyder att de behöver sätta sig in i färre personers individuella problematik. Detta kan innebära att handläggning här har blivit mer standardiserad. Det kan leda till att handläggningen blir enklare, men också att individer som inte redan är ”inne i systemet” går miste om ersättning. Ersättningarna används sällan preventivt, trots att regelverket möjliggör det konstaterar att ersättningarna främst används i ett rehabiliterande syfte. möjliggör regelverket att ersättningar används i rent preventivt syfte, det vill säga innan arbetsoförmåga och behov av sjukskrivning är ett faktum. Granskningen visar att en stor andel av de som fått förebyggande sjukpenning och arbetsplatsinriktat stöd har varit sjukskrivna med sjukpenning. Förebyggande sjukpenning används också i högre grad i län med en stor mängd sjukskrivningar. Förebyggande sjukpenning används med andra ord i högre grad där behoven av att använda ersättningen i ett rehabiliterande syfte är stora. bedömer därför att individers möjligheter att få tillgång till preventiva insatser kan variera i landet. FÖR SÄ KRIN G S KA SSA N S A RBE TE M ED A TT F ÖREB YGGA SJU KSKRI VN IN G Det är inte lätt att ansöka om ersättningarna Det finns omständigheter som gör att vissa individer kan få tillgång till de förebyggande ersättningarna i större utsträckning än andra. intervjuer med handläggare tyder på att primärvårdens kännedom om förebyggande sjukpenning är sämre i jämförelse delar av specialistvården. Det kan innebära risk för bristande enhetlighet om typen av vårdgivare har betydelse för individens möjlighet att få behandling med förebyggande sjukpenning. Granskningen tyder vidare på att det är främst stora arbetsgivare som vänder sig regelbundet till anordnare och söker hjälp med insatser. Det finns vissa indikationer att arbetsgivare avstår från att söka stödet eftersom en ansökan kräver en stor arbetsinsats för ett relativt litet belopp. Granskningen tyder även på att tillgång till företagshälsovård har betydelse för användningen av förebyggande ersättningar. Det finns brister i arbetet med ersättningarna Granskningen visar att intervjuade handläggare har en samstämmig uppfattning om vad evidensbasering i samband med förebyggande sjukpenning innebär. De är överens om att det finns behandlingar som oftast inte kan godkännas. visar granskningen att handläggarna av de förebyggande ersättningarna arbetar åtskilda från övrig verksamhet och att den interna styrningen av arbetet med främst förebyggande sjukpenning inte är särskilt omfattande. bedömer att bristen på ett systematiserat stöd till handläggare innebär en risk för att försäkrade kan få olika bedömningar av behandlingar och ersättningar, beroende på var i landet som ansökan om förebyggande sjukpenning handläggs. kan arbeta mer effektivt inom ramen för sitt samverkansuppdrag Målet med strukturella samverkan är att verka för att arbetsgivare och hälso- och sjukvården tar sitt ansvar för det förebyggande och det rehabiliterande arbetet. Granskningen visar dock att arbetet med att förebygga sjukskrivningar har fått ett relativt litet utrymme inom samverkansuppdraget. bedömer att ett hinder för att ska kunna arbeta effektivt med att förebygga sjukskrivningar är att det finns olika uppfattningar bland olika aktörer om vilken roll har. Utmaningen ansluter till samverkansuppdraget där definierat sin roll i det förebyggande arbetet mot sjukskrivningar. Granskningen visar också att samverkansarbetet som är inriktat på att förebygga sjukskrivningar är olika intensivt i olika delar av landet och att kan arbeta mer effektivt inom ramen för sitt samverkansuppdrag. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN handläggare och lokalt samverkansansvariga anser att de förebyggande ersättningarna inte är särskilt kända bland försäkrade, hos primärvården eller arbetsgivare i allmänhet. bedömer därmed att det finns brister i information om ersättningarnas preventiva syfte till relevanta aktörer. Möjligheterna att utvärdera ersättningarna behöver förbättras