prop · H803160 · 2021-03-24 00:00:00 — Datainspektionen (numera ) anser att integritetsriskerna med de föreslagna bestämmelserna om samordningsnummer inte har analyserats i tillräcklig grad och att det därför inte är möjligt att genomföra en sådan proportionalitetsbedömning som krävs enligt artikel 6.3 i dataskyddsförordningen. anser att det finns ett behov av att i folkbokföringsdatabasen behandla uppgifter om att ett samordningsnummer ”förnyats” efter en anmälan om fortsatt behov. Om sådan information inte på ett enkelt sätt finns tillgänglig för myndigheterna kommer dessa i onödan att anmäla fortsatt behov av ett samordningsnummer när detta redan utförts av en annan myndighet eller av den enskilde själv. Detta skulle innebära en omotiverad administrativ belastning både för rekvirerande myndigheter och . För att underlätta myndighetens vidare hantering av samordningsnummer ser Transportstyrelsen ett behov av att veta orsaken till en avregistrering. anser att det bör förtydligas med vilket stöd myndigheten får behandla uppgift om bl.a. datum kopplade till åtgärden. Enligt bedömning kan det inte uteslutas att underlaget och grunden för beslut om avregistrering av samordningsnummer kan komma att innehålla känsliga personuppgifter enligt artikel 9.1 i EU:s dataskyddsförordning. Däremot innebär en behandling av känsliga personuppgifter i databasen inte att en sökning på känsliga personuppgifter får ske. Detta anser myndigheten bör förtydligas. Skälen för regeringens förslag och bedömning Förslaget i avsnitt 6.3 innebär en utvidgning av skyldigheten att underrätta om fel i folkbokföringen. gäller bestämmelsen endast för uppgift om den folkbokfördes adress och underrättelseskyldigheten omfattar endast ett antal särskilt angivna aktörer. Skyldigheten föreslås nu även omfatta andra uppgifter i folkbokföringen, såsom uppgift om civilstånd och födelsetid, och gälla för i huvudsak samtliga myndigheter. De underrättelseskyldiga aktörerna kommer att behandla personuppgifter när de lämnar information till i enlighet med underrättelseskyldigheten. kommer i sin tur att i folkbokföringsdatabasen behandla de personuppgifter som har tagits emot. Det står alltså klart att förslaget ger upphov till sådan personuppgiftsbehandling som omfattas av och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), nedan kallad EU:s dataskyddsförordning. Dataskyddsförordningen är i alla delar bindande och direkt tillämplig i samtliga EU:s medlemsstater. Förordningen, som utgör den generella regleringen av personuppgiftsbehandling inom EU, tillåter och förutsätter ibland att medlemsstaterna kompletterar förordningen med nationell lagstiftning. EU:s dataskyddsförordning kompletteras genom lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning (dataskyddslagen) och för personuppgiftsbehandling i folkbokföringsverksamheten finns även lagen och förordningen om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet som kompletterar regleringen. För att den utökade personuppgiftsbehandlingen ska vara tillåten måste åtminstone ett av villkoren i artikel 6.1 i EU:s dataskyddsförordning vara uppfyllt. I artikel 6.1 i dataskyddsförordningen regleras vilka rättsliga grunder som måste föreligga för att behandling av personuppgifter ska vara laglig. Den rättsliga grunden för behandlingen hos de offentliga aktörer som omfattas av den nu föreslagna uppgiftsskyldigheten är i första hand att den är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse på det sätt som anges i artikel 6.1 c i EU:s dataskyddsförordning. Den aktuella grunden för behandlingen är vidare fastställd i den nationella rätten på det sätt som krävs enligt artikel 6.3 i dataskyddsförordningen genom den föreslagna nya paragrafen 32 c § i folkbokföringslagen. EU:s dataskyddsförordning, dataskyddslagen och myndigheters egna registerförfattningar på förordningens område gäller inte för personuppgiftsbehandling som brottsbekämpande myndigheter utför i syfte att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, i vilket även ingår att skydda mot samt förebygga och förhindra hot mot den allmänna säkerheten (artikel 2.2 d i dataskyddsförordningen). I dessa fall gäller i stället brottsdatalagen (2018:1177) som innebär det huvudsakliga genomförandet av och rådets direktiv (EU) 2016/680 av om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut /977/RIF, förkortad dataskyddsdirektiv. Brottsdatalagen innehåller bl.a. bestämmelser om rättslig grund och ändamål för behandling av personuppgifter. Även brottsdatalagen kompletteras av registerförfattningar som gäller för respektive behörig myndighets verksamhet. Innan personuppgifter som behandlas med stöd av brottsdatalagen behandlas för ett ändamål utanför lagens tillämpningsområde ska det säkerställas att det är nödvändigt och proportionerligt att personuppgifterna behandlas för det ändamålet. I den utsträckning skyldigheten att lämna uppgifter följer av lag eller förordning behöver någon sådan prövning dock inte göras (2 kap. 22 § brottsdatalagen). När brottsbekämpande myndigheter lämnar uppgifter till , enligt den underrättelseskyldighet som föreslås, är det fråga om en ny behandling av personuppgifter för ett ändamål som ligger utanför lagens tillämpningsområde. Eftersom skyldigheten att lämna uppgifterna följer av lag kan de enligt 2 kap. 22 § brottsdatalagen lämnas till utan någon prövning av om det är nödvändigt och proportionerligt. När de underrättelseskyldiga har lämnat de uppgifter till som följer av den nya bestämmelsen om underrättelseskyldighet i 32 c § folkbokföringslagen behöver behandla personuppgifter i folkbokföringsdatabasen. Den rättsliga grunden för behandlingen hos är att den är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i den personuppgiftsansvariges myndighetsutövning på det sätt som anges i artikel 6.1 e i dataskyddsförordningen. Det allmänna intresset av att får behandla de underrättelseskyldiga myndigheternas uppgifter är att uppgifterna i folkbokföringen ska spegla befolkningens bosättning, identitet och familjerättsliga förhållanden så att olika samhällsfunktioner får ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. Den rättsliga grunden för behandlingen är vidare fastställd i den nationella rätten genom reglering i förordningen med instruktion för och folkbokföringslagen på det sätt som krävs enligt artikel 6.3 i dataskyddsförordningen. De närmare ändamålen för behandlingen liksom andra specificerade bestämmelser finns i lagen om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet. De krav som ställs för att behandlingen ska vara tillåten enligt 2 kap. 1 och 2 §§ dataskyddslagen är därmed också uppfyllda. Medlemsstaternas nationella rätt ska enligt artikel 6.3 b i EU:s dataskyddsförordning uppfylla ett mål av allmänt intresse och vara proportionell mot det legitima mål som eftersträvas. Regeringen gör i avsnitt 6.3 bedömningen att förslaget inte innebär ett sådant intrång i den personliga integriteten som går utöver vad som är godtagbart för att folkbokföringen ska hålla en hög kvalitet. Vid avvägningen mellan behov av den personuppgiftsbehandling som blir en följd av den föreslagna uppgiftsskyldigheten och den enskildes rätt till skydd för den personliga integriteten anses förslaget därmed vara proportionerligt. De uppgifter som kommer att behandlas är inte sådana personuppgifter som avses i artikel 9.1 eller artikel 10 i EU:s dataskyddsförordning. Mot denna bakgrund bedöms EU:s dataskyddsförordning, dataskyddslagen, brottsdatalagen liksom lagen om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet utgöra tillräcklig reglering för 2020/21:160 den personuppgiftsbehandling som föranleds av förslaget om en utökad underrättelseskyldighet. Det behöver därför inte införas någon ytterligare reglering av personuppgiftsbehandlingen. Vissa steg mot ett säkrare samordningsnummer Regeringens förslag om att ett samordningsnummer ska förklaras vilande om inte någon anmälan eller ansökan om förnyelse har kommit in vid utgången av det femte kalenderåret numret tilldelades eller senast förnyades innebär att det finns ett behov av att i folkbokföringsdatabasen behandla uppgift om när numret tilldelades. Genom att denna uppgift behandlas och aviseras via Navet möjliggörs för de mottagare av uppgifterna som också är behöriga att begära tilldelning av samordningsnummer att, från att numret tilldelades, anmäla förnyelse av numret hos . Även för andra myndigheter som kommer i kontakt med ett samordningsnummer kan det enligt regeringens mening vara betydelsefullt att känna till när numret tilldelades. För ett samordningsnummer som redan har förnyats kommer en anmälan eller ansökan om förnyelse att behöva göras på nytt före utgången av det femte kalenderåret numret senast förnyades. I annat fall kommer numret att bli vilandeförklarat. Det kommer därför inte vara tillräckligt att myndigheterna endast känner till när numret tilldelades. Även uppgift om när samordningsnumret kan komma att förklaras vilande behöver därför få behandlas i folkbokföringsdatabasen så att det kan aviseras via Navet. Det preliminära datumet för när ett samordningsnummer ska förklaras vilande kommer att ta hänsyn till om ett nummer redan har förnyats. På detta sätt minskar den administrativa belastning som nämner och myndigheterna kan enkelt veta när de behöver anmäla förnyelse av ett samordningsnummer för att inte numrets status ska ändras. ska förklara ett samordningsnummer vilande om inte någon anmälan eller ansökan om förnyelse har kommit in inom den angivna tiden eller om det finns andra skäl för det. Uppgift om att ett samordningsnummer har förklarats vilande behöver därför också kunna behandlas i folkbokföringsdatabasen. Regeringen instämmer i vad Transportstyrelsen anfört om att det kan finnas ett behov av att myndigheter får kännedom om huruvida ett samordningsnummer har förklarats vilande på grund av den föreslagna femårsregeln eller på grund av att det finns andra skäl för det. Som Lagrådet anfört kan dessa andra skäl innehålla mycket integritetskänsliga uppgifter. Regeringen delar därför Lagrådets uppfattning att regleringen enbart bör ge rätt att i folkbokföringsdatabasen behandla uppgift om vilandeförklaring på grund av att ansökan eller anmälan inte har kommit in i rätt tid eller att numret har vilandeförklarats av annat skäl. Med beaktande av Lagrådets synpunkter gör regeringen i avsnitt 7.4.1 bedömningen att ett samordningsnummer som tilldelats en person som är avliden inte ska förklaras vilande men att uppgift om när personen avlidit ska få behandlas i folkbokföringsdatabasen. Den registrering som görs i folkbokföringsdatabasen om detta motsvarar den som görs när en folkbokförd person avregistreras till följd av att personen avlidit. Förslagen ger upphov till en sådan personuppgiftsbehandling av i folkbokföringsdatabasen som omfattas av EU:s dataskyddsförordning. När det gäller de personuppgifter som enligt den tänkta regleringen ska behandlas i folkbokföringsdatabasen görs bedömningen att den rättsliga grunden för behandlingen hos följer av artikel 6.1 c, att den är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse, respektive nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i den personuppgiftsansvariges myndighetsutövning på det sätt som anges i artikel 6.1 e. Att samordningsnummer kan förnyas och förklaras vilande kommer att författningsregleras och blir då en rättslig förpliktelse för . Det allmänna intresset av behandling är att uppgifterna i folkbokföringen ska spegla befolkningens bosättning, identitet och familjerättsliga förhållanden så att olika samhällsfunktioner får ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. De aktuella rättsliga grunderna för behandlingen är vidare fastställda i den nationella rätten genom reglering i förordningen med instruktion för och folkbokföringslagen på det sätt som krävs enligt artikel 6.3i EU:s dataskyddsförordning och de närmare ändamålen för behandlingen är fastställda i lagen om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet. Av artikel 6.3 i dataskyddsförordningen framgår vidare att den nationella rätten ska uppfylla ett mål av allmänt intresse och vara proportionell mot det legitima mål som eftersträvas. Vad gäller frågan om personuppgiftsbehandlingen är proportionerlig bör beaktas att det är frivilligt för den enskilde att ansöka om tilldelning och förnyelse av ett samordningsnummer. De myndigheter och andra organ som begär att en person ska tilldelas ett samordningsnummer och som senare kan komma att förnya det numret, får förutsättas ha behov av numret i sin verksamhet. De förändringar som föreslås syftar till att stärka systemet med samordningsnummer och göra numren säkrare och mer användbara. Förslagen kan leda till ett visst ökat utbyte av uppgifter i syfte att ge en mer samlad och korrekt bild av samordningsnumret och de uppgifter som är kopplade till numret. Även utbyte av förhållandevis harmlösa uppgifter kan, om de skapar en tydligare bild av en enskilds personliga förhållanden, innebära ett visst integritetsintrång. Ett ökat uppgiftsutbyte leder i det enskilda fallet till större upptäcktsrisk för samordningsnummer som inte längre bör användas. Det integritetsintrång som utbytet av uppgifter innebär ska ställas mot vikten av att kan fullgöra sina uppgifter inom folkbokföringsverksamheten, bl.a. att de uppgifter som registreras håller en så hög kvalitet som möjligt. Ändamålen innebär att vissa begränsningar av integritetsskyddet får accepteras. Den integritetsanalys som Datainspektionen efterfrågat leder regeringen till den sammantagna bedömningen att de förändringar som föreslås för systemet med samordningsnummer inte innebär ett sådant intrång i den personliga integriteten som går utöver vad som är acceptabelt för att folkbokföringsverksamhet ska kunna förse samhället med aktuella uppgifter om personer som har tilldelats samordningsnummer. Vid en avvägning mellan den registrerades rätt till skydd för den personliga integriteten och behovet av personuppgiftsbehandling anser regeringen förslagen således vara proportionerliga. Av 1 kap. 4 § lagen om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet framgår att uppgifter bl.a. får behandlas för att 2020/21:160 tillhandahålla information som behövs för aktualisering, komplettering och kontroll av personuppgifter samt för uttag av urval av personuppgifter. I 2 kap. 3 § den lagen och i förordningen om behandling av person- uppgifter i folkbokföringsverksamhet finns bestämmelser om vilka uppgifter som får behandlas i folkbokföringsdatabasen. möjliggöra för att i folkbokföringsdatabasen även behandla uppgifter om när ett samordningsnummer kan komma att förklaras vilande liksom att numret har förklarats vilande på grund av att en anmälan eller ansökan om förnyelse inte har kommit in i rätt tid eller på grund av att det finns andra skäl för vilandeförklaringen föreslår regeringen, i enlighet med Lagrådets förslag, att ett tillägg ska göras i nämnda paragraf i lagen om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet. Ett tillägg ska även göras för att göra det möjligt att behandla uppgift om tidpunkt för när en person med samordningsnummer har avlidit. har efterfrågat förtydliganden om vilket stöd myndigheten har för att behandla uppgift om t.ex. vilket år samordningsnummer Regeringen konstaterar att folkbokföringsdatabasen får innehålla uppgifter om tidpunkter för registrerade förhållanden. Det har dock inte ansetts nödvändigt att särskilt reglera detta (prop. 2000/01:33 s. 206). Regeringen gör därför bedömningen att det inte finns behov av någon särskild reglering för att det ska vara möjligt att behandla uppgift om t.ex. när ett samordningsnummer tilldelades. Av artikel 9.1 i dataskyddsförordningen framgår att behandling av personuppgifter som avslöjar t.ex. ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening och uppgifter om hälsa eller uppgifter om en fysisk persons sexualliv eller sexuella läggning är förbjuden. För det fall det i något enskilt fall ändå skulle förekomma känsliga personuppgifter föreskrivs i artikel ett undantag från förbudet om behandlingen är nödvändig med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse, på grundval av t.ex. medlems- staternas nationella rätt, vilken ska stå i proportion till det eftersträvade syftet, vara förenligt med det väsentliga innehållet i rätten till dataskydd och innehålla bestämmelser om lämpliga och särskilda åtgärder för att säkerställa den registrerades grundläggande rättigheter och intressen. Enligt kan det inte uteslutas att underlaget och grunden för ett beslut om avregistrering av samordningsnummer kan komma att innehålla De uppgifter som kommer att behandlas enligt förslagen är som regel enligt regeringens bedömning inte sådana känsliga personuppgifter som avses i artikel 9.1 i EU:s dataskyddsförordning. för det fall känsliga personuppgifter ändå förekommer finns det stöd för Av 1 kap. 6 § lagen om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet följer att känsliga person- uppgifter får behandlas endast om uppgifterna har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det, eller om det särskilt anges i 2 kap. I 2 kap. 5 § samma lag anges att en handling som har kommit in i ett ärende får behandlas i folkbokföringsdatabasen och får innehålla sådana uppgifter som avses i 1 kap. 6 §. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att den personuppgifts- behandling som förslagen ger upphov till är förenlig med EU:s dataskyddsförordning och dataskyddslagen. Bortsett från den ändring som föreslås i lagen om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet är den befintliga regleringen på Prop. 2020/21:160 personuppgiftsområdet tillräcklig för den personuppgiftsbehandling som kan komma att ske med anledning av förslagen. I övrigt behöver det således inte införas någon ytterligare reglering om denna behandling. Förslaget innebär att det i 2 kap. 3 § första stycket lagen om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet införs tre nya punkter, 18, 19 och 20. Regeringens förslag: Det ska tydliggöras att SPAR även får innehålla uppgifter om att en person är avregistrerad från folkbokföringen på grund av falsk identitet, utflyttning eller att personen är försvunnen samt tidpunkter för dessa förhållanden. Uppgift om när ett samordningsnummer tilldelades och när det kan komma att förklaras vilande ska också få behandla i SPAR. gäller uppgift om när ett samordningsnummer har förklarats vilande på grund av att anmälan eller ansökan om förnyelse inte har kommit in i rätt tid eller på grund av att det finns andra skäl för det. I SPAR ska också få anges tidpunkt för när en person med samordningsnummer har avlidit. Uppgifterna ska hämtas från folkbokföringsdatabasen. Regeringens bedömning: Den behandling av personuppgifter som förslagen ger upphov till är förenlig med EU:s dataskyddsförordning. Bortsett från de ändringar som föreslås i SPAR-lagen är den befintliga regleringen på personuppgiftsområdet tillräcklig för den personuppgifts- behandling som kan komma att ske med anledning av förslagen. behöver det inte införas någon ytterligare reglering av denna behandling. Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer delvis med Utöver uppgift ett samordningsnummer tilldelades, föreslås i promemorian även att uppgift om avregistrering av den som tilldelats ett samordningsnummer och om upphävande av avregistrering ska få behandlas i SPAR. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget. anser dock att samtliga samordningsnummer ska få behandlas i SPAR och anför att begränsningen att endast samordningsnummer med fastställd identitet får finnas i SPAR medför problem för bl.a. pensionsförsäkringsföretag. behöver få tillgång till uppgifter om alla samordningsnummer för att kunna beräkna en persons livslånga pension. Om personen genom årens lopp har tilldelats samordningsnummer och kanske även blivit folkbokförd och tilldelats ett personnummer ska personens sammanlagda pension Detta skulle underlättas om företagen får elektronisk tillgång till uppgift om alla samordningsnummer via SPAR. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Genom SPAR lämnas från folkbokföringen ut i samhället till såväl privata som 2020/21:160 offentliga aktörer. Ett grundläggande syfte med verksamheten är att personuppgifter som behövs i samhället ska finnas tillgängliga på ett sätt som tillförsäkrar att uppgifterna är korrekta och att uppgifterna behandlas med hänsyn till enskildas behov av skydd för den personliga integriteten. Genom att staten tillhandahåller de uppgifter som behövs i samhället och ser till att dessa uppgifter är så korrekta som möjligt, motverkas att uppgifter samlas in på andra sätt för olika register med de risker detta kan medföra avseende hanteringen av uppgifter och kvaliteten på uppgifterna. Det är därför viktigt att utlämnandet av uppgifter från SPAR överensstämmer med de behov som finns i samhället. I folkbokföringslagen regleras när avregistrering från folkbokföringen får ske (19–22 §§ folkbokföringslagen). Den som avlider eller dödförklaras ska avregistreras. Även den som kan antas komma att regelmässigt tillbringa sin dygnsvila utom landet under ska som huvudregel avregistreras som utflyttad. Den som oavbrutet saknat känd hemvist ska också avregistreras som försvunnen. ska den som i folkbokföringen har registrerats under en falsk identitet avregistreras från folkbokföringen när det gäller den identiteten. Uppgifter om avregistrering får även behandlas i folkbokföringsdatabasen (2 kap. 3 § första stycket 13 lagen om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet). SPAR får bl.a. innehålla uppgifter om personer som är eller har varit folkbokförda i landet och om personer som har tilldelats samordningsnummer, om det inte råder osäkerhet om personernas identitet. Såvitt avser uppgifter om avregistrering från folkbokföringen får det i SPAR anges avregistrering från folkbokföringen på grund av dödsfall, med angivande av tidpunkt, eller avregistrering av annan anledning (4 § första stycket 9 SPAR-lagen). I SPAR har tidigare endast angetts avregistrering från folkbokföringen på grund av dödsfall, med angivande av tidpunkt, medan avregistreringar utifrån annan grund inte har specificerats närmare. lämnade 2014 in lagförslag till för att samtliga grunder för avregistreringen skulle få anges i SPAR, på samma sätt som i folkbokföringsdatabasen. har därefter gjort bedömningen att befintlig reglering redan ger stöd för en sådan behandling av uppgifterna. Även med beaktande av att uppgifterna numera därmed behandlas i SPAR anser regeringen att det finns anledning att förtydliga bestämmelsen så att det klart framgår vilka uppgifter som får behandlas. Regeringen föreslår därför att det tydliggörs att grunden för avregistrering får anges på samma sätt i SPAR som i folkbokföringsdatabasen. I SPAR får därmed anges om en person är avregistrerad på grund av dödsfall, falsk identitet, utflyttad eller att personen är försvunnen. Uppgifter om tidpunkter för dessa förhållanden ska också få anges i SPAR. Uppgifter om personer som har samordningsnummer förekommer i SPAR om det inte råder osäkerhet om personernas identitet.