prop · H9036 · 2021-09-21 00:00:00 — Då skulle MSB fortsatt kunna satsa på projekt som bedöms vara av stor betydelse för samhällets samlade beredskap, som det gick att säkerställa att de åtgärder som krävs för att upprätthålla och förbättra krisberedskapen huvudsakligen finansieras inom ramen för de ansvariga myndigheternas ordinarie verksamhet. De negativa aspekter som finns med projektstyrningen skulle sannolikt minska som man skulle kunna bibehålla värdet av att kunna använda anslagsmedlen på ett flexibelt sätt till de områden där behoven bedöms vara som störst. Om det vid införandet av ett krav på motfinansiering skulle visa sig att vissa myndigheter skulle stå utan egen finansiering för sitt arbete med krisberedskap och civilt försvar bör det inte lösas med hjälp av projektbidrag från anslag 2:4. Då behöver regeringen se över andra möjligheter till en långsiktig finansieringslösning för myndigheternas grundläggande beredskapsarbete. 6.4.3 Långsiktig uppföljning och utvärdering Möjligheten till utvärdering och kontroll lyfts ofta fram som en fördel med projektstyrning. Detta är också en fördel som regeringen lyfte fram vid införandet av anslaget och något som företrädare för fortsatt framhåller som en fördel med styrmedlet. kan konstatera att mycket lite görs för att följa upp och utvärdera de projekt som genomförs med finansiering från anslag 2:4. Projektens slutrapporter är i stort sett den enda informationen som finns om projekten. Förvisso följs den mer generella utvecklingen av myndigheternas beredskapsförmåga genom deras risk- och sårbarhetsanalyser, men det saknas kunskap om vad som händer med projekten på länge sikt och hur de många projekten påverkar den generella utvecklingen av krisberedskapen. Att systematiskt utvärdera projekten skulle ge mer kunskap om deras långsiktiga effekter och ge regeringen ett bättre underlag för att kontinuerligt följa upp hur styrmedlet fungerar och för att kunna ompröva användandet av anslaget. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 6.4.4 Överväg en ändring av ersättningen för MSB:s utvecklingsprojekt MSB har ett brett ansvar inom krisberedskap och civilt försvar. Enligt MSB:s instruktion har myndigheten bland annat ansvar för frågor om skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar, i den utsträckning det inte är någon annan myndighet som har ansvaret. Såväl MSB som anslag 2:4 har alltså till uppgift att se till att viktiga uppgifter inte faller mellan stolarna i ett i övrigt sektoriserat system. Det blir därför mycket svårt att dra en tydlig gräns för vilka aktiviteter hos MSB som anslaget kan finansiera. Detta är också en kritik som har framförts i en rad tidigare granskningar och studier. Problemet blir också allvarligare för MSB:s projekt eftersom medel söks i konkurrens med andra myndigheter. Misstankar om att MSB inte hanterar interna och externa projekt likvärdigt riskerar att underminera förtroendet för MSB:s hantering av anslaget. MSB arbetar nu med att harmonisera processen för ansökningar, granskning och bedömningar av egna projekt med den för övriga myndigheters projekt. Arbetet beräknas vara klart . Men att harmonisera den interna och den externa fördelningsprocessen kan knappast lösa det grundläggande problemet – att det finns en inneboende svårighet att skilja mellan åtgärder som ska finansieras via myndighetens ordinarie anslag enligt ansvarsprincipen och sådant som kan finansieras med anslag 2:4. Om regeringen anser att MSB är i behov av förstärkningsresurser måste riskerna med att ge MSB sådan finansiering på annat sätt ses som minimala. Risken för att medlen skulle användas för andra ändamål är i det närmaste obefintliga då krisberedskap och civilt försvar är MSB:s kärnuppgifter. MSB:s förmåga att utifrån sin centrala position i beredskapssystemet även fortsättningsvis kunna inrikta och prioritera sina åtgärder för att på bästa sätt stärka samhällets samlade krisberedskap borde inte heller vara beroende av i vilken form finansieringen ges. Fördelarna med att ge förstärkningsmedel direkt till MSB skulle vara att den administration som är förknippad med projekthanteringen kunde avskaffas och att man kunde bli av med de nackdelar som finns med projektstyrning, till exempel av extensiv användning av konsulter, planeringssvårigheter och brister i kunskapsöverföring och implementering. Dessutom kunde legitimiteten för MSB:s prioriteringar och hantering av anslaget stärkas om myndigheten inte längre själv är en av bidragsmottagarna. PROJEKTBIDRAG FRÅN ANSLAG 2:4 KRISBEREDSKAP – ETT STYRMEDEL MED UTMANINGAR bedömning är att det finns anledning för regeringen att överväga vad anslaget ska användas till. Om regeringen fortsatt vill använda anslaget till tillfälliga särskilda satsningar för att stärka samhällets krisberedskap och det civila försvaret ger följande rekommendationer till regeringen: •Säkerställ att anslag 2:4 inte blir den huvudsakliga finansieringskällan genom att se till att myndigheternas egen finansiering av krisberedskap och civilt försvar följs upp. Om det visar sig att vissa myndigheter saknar egen finansiering för sitt grundläggande beredskapsarbete bör regeringen överväga andra finansieringslösningar för dessa. •Ta ställning till om länsstyrelsernas stadigvarande verksamhet ska finansieras med projektbidrag från anslag 2:4. •Ta ställning till om MSB även fortsättningsvis ska fördela projektmedel från anslag 2:4 till den egna verksamheten. rekommenderar MSB att: •utveckla uppföljningen av projekten i syfte att få en överblick över deras långsiktiga effekter för samhällets samlade beredskap. •tydligare motivera och kommunicera skälen till sina beslut om tilldelningen av projektbidrag. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN län, geografiska områdesansvar – vägledning för utövande, län, 2019. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Intern fördelning av anslag 2:4 Krisberedskap, anslagspost 5. Internrevisionen: granskningsrapport. Diarienr 2019-10491, MSB, 2020. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Anslag 2:4 Krisberedskap – Uppföljning 2019: Redovisning av uppdrag i MSB:s regleringsbrev , MSB, 2020. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Finansieringsprinciper – Anslag 2:4, Ärendenr. 2019-09098, MSB, 2019. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Anslag 2:4 Krisberedskap – uppföljning 2018: Redovisning av uppdrag 1 i MSB:s regleringsbrev , MSB, 2019. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Fördjupad uppföljning av anslag 2:4 Krisberedskap – Tema inriktning och samordning. Forskning/studie: Crismart, Försvarshögskolan. MSB, 2018. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Anslag 2:4 Krisberedskap – uppföljning 2017: Redovisning av uppdrag 1 i MSB:s regleringsbrev , MSB, 2018. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Utlysning länsstyrelser – Syfte, villkor, utgångspunkter och mål för länsstyrelsernas sammanhållna projekt 2019–2022, bilaga 1, MSB, 2018. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Anslag 2:4 Krisberedskap – uppföljning 2016: Redovisning av uppdrag 15 i MSB:s regleringsbrev , MSB, 2017. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Uppföljning av anslag 2:4 Krisberedskap 2013 och inriktning 2015: Redovisning av uppdrag 28 i MSB regleringsbrev, MSB, 2014. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Gemensamma grunder för samverkan och ledning vid samhällsstörningar, publikation 777, MSB, 2014. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Processbeskrivning för bidrag till statliga myndigheter från anslag 2:4 Krisberedskap, dnr. 2012-5785, MSB, 2012. , Länsstyrelsernas krisberedskapsarbete – skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar. rapport 2015:18, , 2015. , Vanans makt – regeringens styrning av länsstyrelserna, rapport 2019:2, , 2019. PROJEKTBIDRAG FRÅN ANSLAG 2:4 KRISBEREDSKAP – ETT STYRMEDEL MED UTMANINGAR Statskontoret 2012:1 Myndighetsanalys av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, rapport 2012:1, Statskontoret, 2012. Statskontoret, Mer krisberedskap för pengarna? MSB:s hantering av anslag 2:4, rapport 2014:6, Statskontoret, 2014. , Det civila försvarets utgångspunkter i krisberedskapen – en övergripande analys av förutsättningar och utmaningar, FOI, 2017. , Sektorsansvar – ansvarssystem eller semantik?, FOI, 2017. , Samhällets krisberedskap – en introduktion, FOI, 2018. , R., Fred, M., och , P. (2013). ”Projekt som det politiska samverkanskravets uppsamlingsplatser: en studie av stads projektverksamhet”, SJPA 17 (2) 2013. SOU 2019:7, Skogsbränderna . Dir. 2019:98 Tilläggsdirektiv till Utredningen om civilt försvar (Ju 2018:05). 2007/08:92 Stärkt krisberedskap - för säkerhets skull. 2008/09:140 ett användbart försvar, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2014/15:1 Budgetproposition , bet. 2014/15:FiU10, rskr. 2014/15:29. 2017/18:1 Budgetpropositionen . Regeringsbeslut Ju2015/00054/SSK. Planeringsanvisningar för det civila försvaret. Regeringsbeslut Ju2020/01362/SSK, Ju2020/01319SSK. Regleringsbrev för avseende Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Regeringsbeslut Ju2018/05301/SSK, Ju2018/01238SSK. Regleringsbrev för avseende Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. 2009/10:124 Samhällets krisberedskap – stärkt samverkan för ökad säkerhet. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Projekt som följts upp av RIR Tabell 2 Projekt som har följt upp och deras självskattade resultat I mycket hög grad Ja, det är redan SOES 2016: Stärka Ja, men arbete återstår Ja, det är redan I mycket hög grad Ja, det är redan I mycket hög grad Ja, men arbete återstår Ja, det är redan Ja, men arbete återstår I mycket hög grad Ja, det är redan Ja, men arbete återstår Ja, men arbete återstår PROJEKTBIDRAG FRÅN ANSLAG 2:4 KRISBEREDSKAP – ETT STYRMEDEL MED UTMANINGAR EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Övriga aktörer som kan erhålla medel från anslag 2:4 Kommuner får en årlig ersättning från anslaget för att stärka förmågan att hantera extraordinära händelser och upprätthålla en grundläggande förmåga till civilt försvar, i enlighet med LEH. Ersättningsnivåerna regleras i överenskommelser mellan och Kommuner och Regioner (SKR). Kommunerna kan också ansöka om att få viss medfinansiering från anslaget för iordningställande och utveckling av ledningsplatser. () till kommunerna. Regioner får precis som kommunerna ersättning i enlighet med LEH och ersättningsnivån regleras i en överenskommelse mellan ska bidra till att minska sårbarheten i regionernas verksamhet, stärka förmågan att hantera krissituationer i fred och öka förmågan till civilt försvar. Även regionerna kan ansöka om att få viss medfinansiering från anslaget för iordningställande och utveckling av ledningsplatser. gick av anslaget () till kommunerna.168 Frivilliga försvarsorganisationer har möjlighet att ansöka om ersättning för uppdrag som syftar till att höja krisberedskapen i samhället och främja totalförsvaret. MSB lämnar i huvudsak uppdrag inom utbildning, rekrytering och försvarsupplysning, men också vissa uppdrag utifrån behov av att stärka förmågan inom civilt försvar. gick av anslaget () till frivilliga försvarsorganisationer.169 Aktörer så som universitet, högskolor och forskningsinstitut kan ansöka om forskningsfinansiering från anslaget. MSB fördelar forskningsmedel via tematiska utlysningar. Forskningen ska vara behovsinriktad och möjlig att tillämpa i samhället. gick av anslaget () till forskning.170 167Se även 11 § förordningen (2006:637) om kommuners och regioners åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. 168Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Anslag 2:4 Krisberedskap – Uppföljning 2019: Redovisning av uppdrag i MSB:s regleringsbrev , 2020, s. 7. PROJEKTBIDRAG FRÅN ANSLAG 2:4 KRISBEREDSKAP – ETT STYRMEDEL MED UTMANINGAR Här återfinns finansiering av skyddsrum, ersättning till och större nationella samverkansövningar som MSB hanterar enligt villkor i regleringsbrevet.171 gick av anslaget () till posten övrigt. 171Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Anslag 2:4 Krisberedskap – Uppföljning 2019: Redovisning av uppdrag i MSB:s regleringsbrev , 2020, s. 8. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN MSB:s process för fördelning av medel till centrala myndigheter MSB har inrättat en omfattande process med syftet att säkerställa att anslagsmedlen betalas ut till rätt projekt. Processen består av ett flertal steg som vi i korthet redogör för här. Myndigheterna kan söka om medel från anslag 2:4 för projekt som sträcker sig upp till . Sista ansökningsdagen var . För att söka om medel fyller myndigheten i en standardiserad ansökningsmall. I ansökningsmallen ska myndigheten lämna ett antal uppgifter om det föreslagna projektet. Detta är några exempel: •Motivera varför projektet ska finansieras med anslag 2:4 och inte i ordinarie verksamhet. •Beskriv vilka effekter ni förväntar er att projektet ska generera. •Beskriv det behov som ligger till grund för projektet. •Vilka aktörer samverkar ni med i projektet och hur? •Hur ska projektets resultat implementeras i den ordinarie verksamheten? När projektansökningarna kommit in gör tjänstemän på MSB en första grovsållning av ansökningarna.172De projekt som uppenbart inte handlar om krisberedskap, inte uppfyller grundläggande finansieringsvillkor eller inte motsvarar inriktningen för anslaget gallras bort. Den interna referensgruppen, som består av personer med expertkunskap inom sina respektive områden, tar sedan emot projektansökningarna för att göra en mer ingående bedömning. Till stöd för bedömningen finns en bedömningsmall. innehåller bland annat stöd för hur granskarna ska göra sina bedömningar. Bedömningarna ska dokumenteras i . Granskarna ska exempelvis ta ställning till huruvida behovet är relevant utifrån inriktningen och om myndigheten lyckats motivera varför projektet bör finansieras med 2:4-medel och inte inom myndighetens ordinarie verksamheten. Samtliga frågor har ett fast svarsalternativ men granskarna ombeds även att motivera sina svar. Slutligen görs en övergripande bedömning av om ansökan ska beviljas medel eller inte. Om granskarna gör olika bedömningar av om ett projekt ska erhålla finansiering eller inte försöker de först lösa frågan internt mellan enheterna. kan lösningen vara enkel. Ett projekt kan anses vara relevant av flera granskare men kanske inte är möjligt att genomföra på grund av att det finns juridiska hinder. 172Grovsållningen görs av de tjänstemän som arbetar med anslag 2:4 på MSB och de som har uppdrag som samordnare för samverkansområdena. PROJEKTBIDRAG FRÅN ANSLAG 2:4 KRISBEREDSKAP – ETT STYRMEDEL MED UTMANINGAR Lyckas inte enheterna att lösa frågan hissas den till avdelningscheferna och i ett sista steg till ledningsgruppen.173 Eftersom resurserna är begränsade kan antalet ansökningar som uppfyller alla kriterier vara större än vad MSB har möjlighet att finansiera. Då krävs det att MSB gör prioriteringar mellan projekten. Företrädare för uppger att de först har behövt göra prioriteringar. fick i princip alla projekt som uppfyllde kriterierna finansiering. Enligt uppgift från MSB görs det ingen prioritering mellan projekt från olika myndigheter eller sektorer. MSB utgår istället från expertgranskningarna och hur myndigheternas egna experter prioriterat och kommenterat ansökningarna.174 När alla ansökningar är behandlade tar handläggarna fram ett preliminärt förslag. Myndigheterna meddelas sedan om vilka projekt som har blivit beviljade medel och vilka som inte har blivit beviljade medel. 173Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Processbeskrivning för bidrag till statliga myndigheter från anslag 2:4 Krisberedskap. Dnr: 2012-5785, 2012 samt intervju med företrädare för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, . 174Intervju med företrädare för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN MSB:s process för fördelning av medel till egna utvecklingsprojekt MSB kan söka medel för projekt från anslag 2:4 enligt samma villkor som övriga centrala myndigheter. Hur mycket medel som ska användas till den egna myndighetens utvecklingsprojekt och till externa projekt beslutas i MSB:s verksamhetsplan175. MSB fördelar relativt stora summor till projekt där den egna myndigheten är projektägare. –ökade dessutom MSB:s andel av den totala summan projektmedel från anslag 2:4 väsentligt. Tabell 3 MSB:s egna utvecklingsprojekt, som andel av årets bidrag till centrala myndigheters utvecklingsprojekt. 54 895 () 68 370 () 103 270 () 102 151 () Tilldelning av medel till interna respektive externa projekt har skett i två olika spår. MSB fördelar medel till egna utvecklingsprojekt inom ramen för deras ordinarie planerings- och uppföljningsprocess. Varje avdelning äskar medel från anslaget genom att på rubriknivå redogöra för vilka satsningar man har behov av. Ledningsgruppen fattar sedan beslut om hur mycket medel som ska fördelas till respektive avdelning. Prioriteringar görs utifrån MSB:s planeringsanvisningar och ”målsol” som också beaktar NRFB och inriktningen för anslag 2:4. När varje avdelnings ram har bestämts ansöker berörda handläggare om medel i projektmallar som motsvarar de som används för centrala myndigheter. Även här ska till exempel den som ansöker motivera varför projektet ska finansieras med medel från anslaget i enlighet med finansieringsprinciperna. När projektansökningarna har upprättats så granskas de mot inriktning och finansieringsprinciper av utsedda handläggare på de aktuella avdelningarna. Därefter beslutar avdelningschefen vilka projekt som ska finansieras av anslaget. I projektansökan ska handläggaren ange om det finns kopplingar till andra projekt, interna eller externa. Planerings- och uppföljningsenheten stämmer av med den avdelning som hanterar de externa projekten, för att undvika att MSB genomför projekt som en annan myndighet redan gör eller för att koppla ihop olika projekt. 175Intervju med företrädare för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, . 176Bidrag till centrala myndigheter inklusive MSB:s utvecklingsprojekt. projektbidrag från anslag 2:4 krisberedskap – ett styrmedel med utmaningar Anslag 2:4 Krisberedskap är ett av regeringens främsta styrmedel för att stärka samhällets krisberedskap och det civila försvaret. har granskat om det är ett effektivt sätt att stärka myndigheternas arbete med krisberedskap och civilt försvar. Granskningen visar att det finns en stor risk för att projektbidragen går till verksamhet som egentligen borde finansieras inom ramen för myndigheternas ordinarie anslag. Detta gäller i synnerhet de projektmedel som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap betalar ut till den egna myndighetens utveck lingsprojekt. Projektbidragen riskerar därför att inte bli den förstärkning av krisberedskapen som det är tänkt. Granskningen visar också att de problem som generellt följer med projektstyrning, till exempel att det inte alltid finns resurser att förvalta och ta hand om projektens resultat, förvärras när projektmedlen utgör en stor del av myndigheternas sammantagna finansiering. Detta riskerar att leda till att projektens avsedda effekter uteblir. I rapporten konstateras även att projektbidragen, i den del som betalas ut till länsstyrelsernas sammanhållna projekt, används till verksamhet som regeringen uttryckligen har uttalat att anslaget inte ska användas till. rekommenderar regeringen bland annat att säkerställa att anslag 2:4 inte blir den huvudsakliga finansieringskällan för myndigheternas arbete med krisberedskap och civilt försvar samt att ta ställning till om läns styrelsernas stadigvarande verksamhet ska finansieras med projektbidrag från anslaget. s:t eriksgatan 117, 102 33 | Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2021/22:6 om projektbidrag från anslag 2:4 Krisberedskap