prop · H803105 · 2021-03-23 00:00:00 — Skr 2020/21:105 Ungdomspolitisk skrivelse Regeringens skrivelse 2020/21:105 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Regeringen lämnar i skrivelsen en redovisning av utvecklingen mot det ungdomspolitiska målet att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor redovisas med avseende på hälsa, utbildning, arbete, brottslighet och utsatthet för brott, boende, fritid, idrottande och kulturutövande. Regeringen presenterar i skrivelsen även ett handlingsprogram med insatser som ska bidra till att det ungdoms- politiska målet uppfylls. Skrivelsen lyfter även prioriterade områden för att främja utvecklingen mot målet: den psykiska hälsan bland unga ska öka, social inkludering och etablering på arbetsmarknaden ska öka, alla unga ska ha en meningsfull fritid och alla unga ska vara delaktiga i samhällsbygget. Skrivelsen innehåller också en genomgång av det inter- nationella samarbetet inom ungdomspolitiken. Del I – Mål och utgångspunkter................................................................ Ärendet och dess beredning ............................................. Regeringens ungdomspolitiska mål.................................. Vilka är ungdomar? Den demografiska utvecklingen ....................................... Ungdomar och migration................................. Ungdomsbefolkningen i olika delar av Förhållande till andra mål................................................. Målet för politiken för mänskliga Mål inom internationella och Ungdomspolitikens ramverk och aktörer ......................... Del II – Redovisning av utvecklingen mot det ungdomspolitiska Psykisk hälsa och ohälsa .................................................. Suicid i ungdomsgruppen ................................ Goda uppväxtvillkor betydelsefullt för Utbildningens betydelse för den psykiska Psykisk hälsa och fysisk aktivitet .................... Psykisk hälsa bland grupper av unga i särskilt utsatta positioner ................................. Ungas medieanvändning kopplat till Matvanor och fysisk aktivitet .......................... Sexuell och reproduktiv hälsa och Bruk av alkohol, narkotika, dopning och tobak................ Utvecklingen av narkotikabruket.................... Utvecklingen av dopning................................ Utvecklingen av tobaksbruket ........................ Spel om pengar ............................................... 3 Ungdomar och utbildning .............................................................. 3.1Alla barn och ungdomar ska få en utbildning av hög och likvärdig kvalitet....................................................... Kunskapsutvecklingen i svensk skola ............................. Meritvärdet vid urval till gymnasieskolan ...... De flesta får godkänt betyg i alla ämnen ........ Utvecklingen i grundsärskolan och Alla ungdomar ska påbörja och fullfölja Majoriteten påbörjar gymnasieskolan............. Andel elever som slutfört utbildningen Genomströmning uppdelat efter kön och Betygspoäng i gymnasieskolan ...................... Fler uppnår grundläggande behörighet till Alltför många lämnar gymnasieskolan utan att fullfölja sina studier ........................... Etableringen på arbetsmarknaden är högre bland ungdomar som slutfört Elevers upplevelse av trivsel, stress och mobbning......... 3.5Jämlikhet i möjligheter och utfall i den svenska Utbildning för ungdomar och vuxna ............................... Universitet och högskolor................................................ Regeringen verkar för att bygga ett starkt kunskapssamhälle med forskning och utbildning av hög kvalitet i hela landet........... Övergångar till högre utbildning .................... Studenter på universitet och högskolor........... Könsfördelningen i utbildningsval på universitet och högskolor................................ Informellt och icke-formellt lärande ................................ 4 Ungdomars etablering på arbetsmarknaden .................................... Utveckling av ungdomars arbete och Tiden i arbetslöshet ......................................... Ungdomar som varken arbetar eller Utmaningar bland arbetslösa ungdomar .......... Ungas egna attityder till arbete och Ungas oro över sin ekonomiska situation........ Ungdomars villkor på arbetsmarknaden........................... Entreprenörskap i skola och högre Socialt företagande och social innovation ....... 5 Ungdomars boende och tillgång till den fysiska miljön.................. Trångboddhet och låga inkomststandarder...... Bostadsmarknaden för unga ............................ Unga och hemlöshet ........................................ Barn och ungdomar tar plats ............................................ En god skolmiljö med tillräckliga ytor ............ Rum för kultur och fritid ................................. Att kunna ta sig fram på egen hand ................. 6 Ungas brottsutövande och utsatthet för brott .................................. Riskfaktorer för en vanekriminell livsstil ........ Ungdomars utsatthet för brott........................................... Våld i nära relationer bland unga .................... Utsatthet för sexualbrott .................................. Unga som lever under hedersrelaterat våld Dödligt våld mot ungdomar............................. Brottslighetens konsekvenser för ungas Vilka straff får ungdomar? Ungdomar dömda till sluten ungdomsvård...... 6.4Ungdomar med psykosociala problem, missbruk och 7 Fritid, idrott och kultur.................................................................... Vad gör ungdomar ?....................... Skillnader i deltagande utifrån kön, ålder och socioekonomisk bakgrund ....................... Hinder för deltagande i fritidsaktiviteter ........ Ungdomar och idrott ....................................................... Idrottande och motionerande .......................... Unga som sällan eller aldrig idrottar ............ Utmaningar när det gäller unga och idrott .... Ungdomar och kultur..................................................... Deltagande i kulturaktiviteter ....................... Unga och bibliotek ....................................... Utmaningar när det gäller unga och kultur ... 8 Makt att forma sina liv ................................................................. Skillnader i makt att forma sina liv ............................... Möjlighet till självbestämmande för unga Unga hbtq-personers makt att forma sina Diskriminering och rasism............................ De nationella minoriteterna .......................... Löneinkomster och studiemedel ................... Inkomster från näringsverksamhet ............... Ekonomiskt bistånd, bostadsbidrag och Föräldrapenning och sjukpenning................. 9 Ungdomars inflytande över samhällsutvecklingen ...................... Ungas deltagande i demokratin ..................................... Medlemskap i politiska partier ..................... Ungas politiska representation...................... Ungas deltagande i demokratin mellan Medlemskap och aktiviteter i föreningar ...... Delaktighet i utvecklingen av sin närmiljö ... Ungas egen organisering .............................. Områden och frågor som ungdomsorganisationerna engagerar sig i..... Protester, nätverk och sociala rörelser .......... Ungas engagemang för klimat och miljö...... 9.2Ungas attityder till sitt eget inflytande och till 9.2.1Ungas möjligheter att påverka politiska Ungas kunskaper om hur de kan påverka ..... De flesta är nöjda med demokratin ............... Intresset för politik är historiskt högt ............ Viktigaste samhällsfrågorna för unga............ Nyhetskonsumtionen bland unga................... Hot och hat i den allmänna Unga och EU .................................................................. Ungas inställning till EU ............................... Viktigaste samhällsfrågorna för ungdomar Del III – Handlingsprogram 2021–2024 ............................................... 10 Insatser för att främja utvecklingen mot det ungdomspolitiska Prioriteringar inom ungdomspolitiken........... Insatser för att förbättra barn och ungdomars psykiska och fysiska hälsa.............................................. Prioritering: Den psykiska hälsan bland unga ska öka .................................................. Insatser för att förbättra barn och ungas Insatser för att förbättra ungas hälsa.............. Insats för att förbättra ungas sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter ................. Insatser inom alkohol-, narkotika-, dopnings- tobak- och spelområdet................. Insatser för att främja ungdomars tillgång till utbildning av hög och likvärdig kvalitet......................... Det finns flera utmaningar när det gäller ungdomars tillgång till utbildning ................. Ett långsiktigt arbete för att främja ungdomars tillgång till utbildning av hög och likvärdig kvalitet..................................... Insatser inom skolväsendet............................ Insatser inom folkbildningen ......................... Insatser inom högskolan ................................ Insatser för att främja ett högt studiedeltagande och social rättvisa .............. Insatser för att främja ungdomars etablering på Prioritering: ungas sociala inkludering och etablering på arbetsmarknaden ska Insatser för ungdomar på Insatser för att minska antalet ungdomar som varken arbetar eller studerar................... 10.5Insatser som främjar ungdomars möjligheter till bostad och tillgång till den fysiska miljön..................... 10.5.1Insatser för att förbättra ungdomars situation på bostadsmarknaden ..................... 10.5.2Insatser för att inkludera unga i den 10.6Insatser som främjar brottsförebyggande arbete och 10.6.1Insatser för att motverka hedersrelaterat våld och förtyck............................................ 10.6.2Åtgärder för att motverka ungas Insatser för att förebygga brott ..................... 10.7Insatser för att främja ungdomars fritid, idrott och 10.7.1Prioritering: Alla unga ska ha en Insatser för att främja idrottsverksamhet ...... 10.7.3Insatser för att främja ungdomars 10.8Insatser för att främja ungdomars makt att forma Insatser för unga med aktivitetsersättning .... Diskriminering och rasism............................ Insatser för barnets rättigheter ...................... 10.9Insatser för att främja ungdomars inflytande över Prioritering: Alla unga ska vara delaktiga Insatser för att främja ungdomars Insatser för att främja deltagande och delaktighet i demokratin ............................... Insatser för att förebygga och motverka hot och hat .................................................... Ungas klimat- och miljöengagemang ........... 10.10 Övriga insatser............................................................... Del IV – Internationella och mellanstatliga samarbeten på det 11 Internationella och mellanstatliga samarbeten på det 11.1Nordiska ministerrådets barn- och ungdomspolitiska Nordiska ministerrådets vision ..................... Om arbetet inom nordiska ministerrådet ...... Europeiska unionens ungdomspolitiska samarbete ....... 2019–2027 ..................................................... De europeiska ungdomsmålen....................... Arbetet med unga inom EU ........................... Utveckling framåt för EU-programmen i FN-samarbetet på ungdomsområdet............................... Agenda 2030 för hållbar utveckling ............................... Deltagare i det 2019–2020 ....... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... Del I – Mål och utgångspunkter Det ungdomspolitiska målet är att alla unga ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Regeringen lämnar i den här skrivelsen en redovisning av utvecklingen mot det målet. Av redovisningen framgår att det i flera avseenden har skett en positiv utveckling av ungas levnadsvillkor, t.ex. inom utbildnings- området och vad gäller ungas hälsa. finns det utmaningar när det kommer till exempelvis utbildningsresultat och tillgång till idrott och kultur där det finns tydliga skillnader mellan unga baserat på socio- ekonomiska faktorer. Exempelvis är ungdomar boende i områden med socioekonomiska utmaningar särskilt utsatta och har generellt ofta sämre uppväxtvillkor och livschanser än ungdomar boende i andra områden. Alla minns hur det är att vara ung men alla vet inte hur det är att vara ung . Unga måste betraktas som en mångfald individer, stödjas att bli självständiga och ha möjlighet att vara delaktiga i samhällsutvecklingen. Demokratin behöver ungas deltagande både som framtida makthavare och som viktiga aktörer här och . Allt fler unga bedömer att de har möjlighet att påverka politiska beslut och intresset för politik befinner sig på historiskt höga nivåer. har socioekonomiskt utsatta grupper mindre möjlighet till att påverka och upplever att de lyssnas på i mindre utsträckning än andra unga. Med utgångspunkt i den utveckling som har kunnat iakttas presenterar regeringen i skrivelsen ett handlingsprogram för att bidra till att det ungdomspolitiska målet uppfylls. Skrivelsen lyfter även prioriterade områden för att främja utvecklingen mot målet: den psykiska hälsan bland unga ska öka, ungas sociala inkludering och etablering på arbets- marknaden ska öka, alla unga ska ha en meningsfull fritid och alla unga ska vara delaktiga i samhällsbygget. Den pågående covid-19-pandemin har slagit hårt mot stora delar av samhället och haft särskilt stora konsekvenser för barn och ungas livs- möjligheter. Allt från begränsningar i skolan och att utföra fritids- aktiviteter till ökade svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden har gjort att mångas mående och upplevda livsutsikter försämrats. Covid-19- pandemin riskerar generellt sett också att få stora ekonomiska och sociala konsekvenser för redan utsatta grupper. I den analys som presenteras görs en tillbakablick ur ett historiskt perspektiv. Hur ungdomars levnadsvillkor med anledning av covid-19-pandemin kommer att påverkas på lång sikt kan man inte med säkerhet uttala sig om. Även om statistik finns tillgänglig inom några områden kommer det att ta innan vi får kunskap om de långsiktiga konsekvenserna för ungdomar. 2020/21:105 levnadsvillkor kommer därför att vara viktiga att följa och analysera även . 1.1Ärendet och dess beredning Målet för den nuvarande ungdomspolitiken lades fast i propositionen Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:345). I propositionen gjorde regeringen bedömningen att en samlad redovisning av utvecklingen i förhållande till det ungdomspolitiska målet bör lämnas till med tre till mellanrum (prop. 2013/14:191 s. 35). I propositionen presenterades ett ungdomspolitiskt handlingsprogram för perioden –2017 med insatser inom tre prioriterade områden: ungdomars inflytande, egen försörjning och psykiska hälsa. Alltsedan 2016 års budgetproposition har prioriteringarna varit att förbättra ungas etablering i arbets- och samhällslivet, stärka ungas makt och delaktighet och att främja ungas fritid, organisering och välmående (prop. 2015/16:1 utg.omr. 17, bet. 2015/16:KrU2, rskr 2015/16:83). I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1, utg.omr 17, bet. 2019/20:KrU1, rskr. 2019/20:101) aviserade regeringen att avsikten var att under mandat- perioden återkomma med en redovisning och ett nytt handlingsprogram för ungdomspolitiken. Till grund för denna skrivelse ligger ett stort antal rapporter från myndigheter, organisationer och forskare samt statistik om ungas levnadsvillkor. Regeringen gav likalydande uppdrag till Barn- ombudsmannen, , Delegationen mot segregation, Folkhälso- myndigheten, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF), och att inkomma med analyser till regeringens ungdomspolitik (Ku2019/01066). för ungdomsorganisationer (LSU) beviljades ett bidrag för att samordna ungdomsrörelsen i framtagande av ett underlag till regeringen som bl.a. inkluderade en beskrivning av barn- och ungdomsorganisationers behov och en analys av hur regeringens ungdomspolitik kan utvecklas. Underlaget redovisades (Ku2019/01150). Inbjudningar om att inkomma med analyser i syfte att utveckla regeringens ungdomspolitik skickades ut till arbetsgivar- organisationer, fackliga organisationer, politiska ungdomsförbund, religiösa ungdomsförbund, bildningsförbund, minoriteter och urfolket samer samt till forskningsinstitutioner. Ett 30-tal analyser redovisades . Statsrådet , som har ansvar för ungdomspolitiken, höll en hearing med myndigheter och ideella föreningar som berörs av det ungdomspolitiska målet. Samråd med har hållits . Arbetet med att ta fram denna skrivelse har skett inom ramen för en arbetsgrupp i . Målet för alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar mellan är att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen (prop. 2013/14:191). För att målet ska uppnås ska alla statliga beslut som berör ungdomar i åldern 13–ha ett ungdomsperspektiv. Med goda levnadsvillkor menas att alla ungdomar ska ha goda levnads- villkor med utgångspunkt i ungdomars rätt att komma i åtnjutande av de mänskliga rättigheterna såsom de uttrycks i grundlagarna och i konventionsåtaganden på området. Individen ska ha tillgång till utbildning, arbete, bostad, hälsa, trygghet, kultur, fritid, sitt språk, möjlig- het till delaktighet och inflytande samt ett liv fritt från diskriminering. Med makt att forma sina liv menas att alla ungdomar ska kunna bli delaktiga och inkluderas utifrån sina olika förutsättningar, önskemål och behov, att alla ungdomar oberoende av kön, könsidentitet eller köns- uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktions- nedsättning, sexuell läggning eller ålder har samma möjligheter till utveckling och att kunna vara självständiga, göra självständiga val och kunna ta ansvar för sina handlingar. Med inflytande över samhällsutvecklingen menas att det ska vara en ut- talad målsättning att ungdomar ska finnas med i samhällsbygget och att ungdomar har en uttalad rätt till inflytande. Ungdomars kunskaper, erfarenheter och värderingar måste tas tillvara som en resurs och beaktas för att en hållbar samhällsutveckling ska uppnås. 1.3Vilka är ungdomar? Med begreppet ungdom avses personer i övergången mellan barndom och vuxenlivet. Vanligtvis brukar den infalla i åldern 13–, men i praktiken finns ingen skarp gräns mellan barndom och vuxenliv. Det är en individuell process då individen genomgår ett mognadsförlopp, där känsloliv och kognitiv förmåga successivt utvecklas. Mognadsprocessen från barn till vuxen sker oftast inte isolerat utan i samspel med omvärlden, inom skolan, i familjen och . Ungdomstiden påverkas också av hur samhället utvecklas i övrigt. Det innebär att ungdomstiden har förändrats och utvecklats i takt med samhällsutvecklingen. Tidpunkten för när en person blir vuxen har förändrats historiskt från det industriella samhället då barn tvingades ut i arbete direkt efter skolan till att vara som alltmer förlängs högre upp i åldrarna. I propositionen Med fokus på unga – en politik för goda levnadsvillkor, makt och inflytande (prop. 2013/14:191) bedömde regeringen att målet för ungdomspolitiken skulle omfatta ungdomar mellan . Sam- tidigt varierar för när en person betraktas som ungdom mellan olika politikområden. Detta avspeglas inte minst i de variationer i ålders- intervall som används inom lagstiftningsområdet. Det varierar också mellan länder och i internationella och mellanstatliga samarbetsorgan. specificeras ungdomstiden med ett specifikt åldersintervall. 2020/21:105 Nordiska ministerrådets barn- och ungdomsstrategi omfattar alla i åldrarna . Enligt () definieras ungdomar som personer . Inom ungdomsdelen av EU- programmet Erasmus+ är det möjligt för ungdomar mellan att delta, och EU-programmet solidaritetskåren erbjuder unga mellan möjlighet att delta. använder åldersintervallet 15 till . Inom det ungdomspolitiska samarbetet i anges inte någon specifik åldersgräns för ungdomstiden utan varje medlemsstats definition av ungdom ska tas i beaktande. FN:s konvention om barnets rättigheter () innehåller rättigheter för alla barn som bor eller vistas i ett land och gäller alla upp till . I kallas alltså både barn och ungdomar för barn. Ungdomar är inte en grupp som är skild från den övriga befolkningen och ungdomsgruppen är heller inte generellt mer problemtyngd än andra åldersgrupper. Men som ungdomstiden är ett skede i livet som kännetecknas av ökande möjligheter, förmågor och kreativitet känne- tecknas ungdomstiden också av utsatthet. De utmaningar och möjligheter en individ möter kan se olika ut under olika perioder i livet. Pojkar och flickor, unga män och kvinnor möter olika utmaningar och utsatthet . Det finns vissa sociala och kulturella villkor som gruppen ungdomar trots sin heterogenitet i mångt och mycket delar. Ungdomar är generellt mer beroende av vuxna och offentlig verksamhet än äldre. I princip alla ungdomar i genomgår exempelvis och gymnasieskolan och för de allra flesta ungdomar är hemma- och boende- situationen starkt beroende av hur föräldrarnas situation ser ut. Gruppen ungdomar som är i arbetsför ålder är också mer känslig för ekonomiska konjunktursvängningar än andra åldersgrupper, vilket generellt sett hänger samman med att ungdomar både har kortare arbetslivserfarenhet och är nya på arbetsmarknaden. Sammantaget kan ungdomar och ungdomstiden beskrivas som tiden mellan barndom och vuxenliv, men kan belysas statistiskt med olika åldersintervall beroende på sammanhang. Ungdomstiden formar människor och utgör en period med stor betydelse och ett värde i sig. I fanns drygt 1,5 miljoner ungdomar i åldern 13–. Det motsvarar av totala befolkning på drygt 10 miljoner invånare. Antalet födda barn utgör en tidig indikation på hur ungdomsbefolkningen kommer att utvecklas. Figur 1.1 visar barnkullarnas storlek och . 1900 1910 1920 1930 1940 1950 1960 1970 1980 1990 2000 2010 Stora barnkullar föddes och på 1940-, 60- och 90- talen. Den senaste uppgången följdes av en kraftig nedgång i födelsetalen som nådde sin kulmen 1999 då antalet barn som föddes var det lägsta . har antalet födda barn stadigt ökat även om en viss avmattning kan skönjas . föddes minst 100 000 barn och minst 110 000 barn . Sammantaget tyder barnkullarnas storlek och utveckling på att kommer att få en växande ungdomsbefolkning. Förutom barnkullarnas storlek påverkas även ungdomsbefolkningen av dödligheten samt av migrationen bland barn och unga. Ungdomsbefolkningens sammansättning har förändrats mot bakgrund av en ökad invandring. Normalt sett föds det ca 3 000–4 000 fler pojkar än flickor, men bland unga i åldern 17–finns en större andel män än kvinnor. Detta beror på att unga män varit i majoritet bland de som invandrat till . Könsskillnaderna är som störst bland 19-åringarna där det finns drygt 9 000 fler män än kvinnor. Detta är historiskt stora skillnader i befolkningssammansättning mellan kvinnor och män. Många av de utrikes födda i åldern 13–har relativt kort vistelsetid i . hade totalt av de unga kvinnorna en vistelsetid på mindre än , medan hade en vistelsetid . För unga män var motsvarande andelar respektive . 2020/21:105 Figur 1.2 Antal inrikes och utrikes födda unga kvinnor och män i åldern 13–, 2018 Personer som söker asyl i är inte folkbokförda och ingår därmed inte i befolkningsstatistiken. För att ingå i statistiken krävs folkbokföring och uppehållstillstånd . har det totala antalet asylsökande varierat kraftigt från nivåer på mellan 20 000–30 000 personer till nära 163 000 personer 2015. Majoriteten av de asylsökande har varit män. Cirka en tredjedel av alla asylsökande var ung- domar. , då tog emot ett stort antal asylsökande, var andelen ungdomar (13–) .