prop · H803174 · 2021-04-13 00:00:00 — MKB-direktivet innehåller krav på att medlemsstaterna ska se till att det i tillämpliga fall finns samordnade eller gemensamma förfaranden som uppfyller kraven i dessa direktiv, när det föreligger en skyldighet att göra en miljökonsekvensbedömning av ett projekt enligt såväl MKB-direktivet som enligt andra direktiv. Avsikten är att effektivisera miljöbedömningar av projekt som omfattas av flera EU-direktiv. För att eventuell påverkan på ett Natura 2000-område ska kunna bedömas, ställer art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet krav på viss redovis- ning av miljökonsekvenser av alla planer eller projekt som kan påverka miljön i ett sådant område (undantaget sådana planer och projekt som är kopplade till skötseln eller förvaltningen av området). Ett sådant redovis- ningskrav finns i 6 kap. 36 § . I finns det emellertid ingen hänvisning till denna bestämmelse, vilket leder till att det blir otydligt om kraven i den paragrafen är tillämpliga. Plan- och bygg- lagen bör därför kompletteras så att det framgår att även denna bestäm- melse ska tillämpas. Det innebär att detaljplanens redovisning av miljö- konsekvenser även ska innehålla en beskrivning av verksamhetens eller åtgärdens konsekvenser för syftet med att bevara ett Natura 2000-område, en redogörelse för de alternativ som har övervägts med en motivering till varför ett visst alternativ valts samt de uppgifter som i övrigt behövs för den prövning som ska ske enligt bestämmelserna om dessa områden i 7 kap. . Det gäller dock endast om genomförandet av detalj- planen kan antas påverka miljön i ett Natura 2000område. Kraven på vad kommunen ska redovisa under samrådet behöver förtydligas Under ett samråd om ett förslag till detaljplan ska kommunen redovisa vissa handlingar och uppgifter. finns det två paragrafer i som reglerar vilka handlingar som kommunen ska tillhandahålla. Innehållet i paragraferna överlappar på flera sätt varandra och i några avseenden skiljer sig regleringen åt. För att eliminera den otyd- lighet som den nuvarande dubbelregleringen innebär, bör kraven sam- ordnas. Bestämmelserna har en viss betydelse för att förtydliga genom- förandet av MKB-direktivet, även om de ändringar som föreslås inte primärt görs i det syftet. Kommunen ska underrätta , när samråd ska ske med ett annat land När en medlemsstat uppmärksammar att ett MKB-projekt kan antas med- föra en betydande inverkan på miljön i en annan medlemsstat, eller om en medlemsstat som kan komma att utsättas i betydande grad begär det, ska 3Rådets direktiv /43/EEG av om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter. 4Europaparlamentets och rådets direktiv /147/EG av om bevarande av vilda fåglar. 2020/21:174 Bilaga 1 2020/21:174 Bilaga 1 den medlemsstat på vars territorium projektet är avsett att utföras till den utsatta medlemsstaten och senast när den informerar den egna allmänheten översända viss information. Den medlemsstat på vars territorium projektet är avsett att utföras ska ge den andra medlems- staten rimlig tid att ange om den vill delta i beslutsprocessen. Kraven i MKB-direktivet genomför kraven i Esbokonventionen om miljökonse- kvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang. I huvudsak är det som ansvarar för att fullgöra skyldigheter enligt Esbokonventionen. För att säkerställa att kraven i MKB-direktivet tillgodoses inom ramen för detaljplaneprocessen bör det framgå av att kommunen ska underrätta Naturvårds- verket, om genomförandet av en detaljplan kan antas medföra en betyd- ande miljöpåverkan i ett annat land och som till följd av detta förutsätter att ett samråd ska ske med det andra landet enligt bestämmelser i 6 kap. . I praktiken innebär förslaget att kommunen och Naturvårds- verket ska komma överens om hur samrådet bör utformas för att säker- ställa att kraven i konventionen uppfylls. Samrådstiden, men inte granskningstiden, bör vara minst Enligt MKB-direktivet ska den berörda allmänheten ges möjlighet att inom rimliga tidsramar yttra sig över viss information. Detta ska ske på ett tidigt stadium så att den berörda allmänheten får reella möjligheter att delta i processen. Tidsramarna för ett samråd med den berörda allmänheten om en miljökonsekvensbeskrivning ska enligt direktivet inte vara kortare än . Detaljplaneprocessen ger berörda aktörer möjlighet att lämna synpunkter på förslaget vid två olika tillfällen, medan MKB-direktivet enbart ställer krav på att detta behöver ske . På så sätt överstiger den sammanlagda tiden för samråd väl de som krävs enligt direktivet. kan det ifrågasättas om det är optimalt att det är gransknings- tiden som är , och inte samrådstiden (som ska vara minst ). Tyngdpunkten i kontakterna med allmänheten bör enligt direk- tivet nämligen ligga i ett tidigt skede. Mot denna bakgrund föreslås i pro- memorian att samrådstiden ska förlängas och granskningstiden förkortas. Den sammanlagda tiden för dessa förfaranden föreslås dock vara oföränd- rad. De synpunkter som framkommer under ett avgränsningssamråd ska offentliggöras Enligt MKB-direktivet ska medlemsstaterna se till att den berörda allmän- heten får tillgång till all information som har samlats in under miljöbedöm- ningsprocessen. Det innebär att allmänheten – informa- tionen blir tillgänglig – måste ges tillgång till all information som samlats in under förberedelserna av miljökonsekvensbeskrivningen, inklusive reaktionerna från de ansvariga myndigheterna. Dessa reaktioner motsvaras i PBL-systemet av de synpunkter som en kommun under ett avgräns- ningssamråd kan ha fått – från de kommuner, länsstyrelser och andra myndigheter som på grund av sitt särskilda miljöansvar kan antas bli berörda av planen – när det gäller omfattningen av och detaljeringsgraden i redovisningen av miljökonsekvenserna. Det finns inte något uttryckligt krav i som innebär att kommunen ska offentliggöra sådana synpunkter som framförs under ett avgränsningssamråd. bör därför komplet- teras så att det blir tydligt att kommunen är skyldig att redovisa synpunkter på omfattningen och detaljeringsgraden av planbeskrivningens redovis- ning av miljökonsekvenserna, om kommunen under ett avgränsnings- samråd tar emot sådana synpunkter. Kravet på kungörelsens innehåll behöver kompletteras Kraven på innehållet i den kungörelse som inför ett plansamråd ska anslås på kommunens anslagstavla och föras in i en ortstidning ska kompletteras så att dessa motsvarar kraven i MKB-direktivet. Motsvarande komplet- teringar ska även göras i den underrättelse som inför granskningen ska anslås på kommunens anslagstavla. Kompletteringarna innebär att det bl.a. uttryckligen ska framgå att kommunen har tagit fram ett förslag till att anta, ändra eller upphäva en detaljplan, om genomförandet av planen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan eller om samråd ska ske med ett annat land enligt bestämmelser om gränsöverskridande samråd. Den information som ska tillhandahållas under planprocessen ska tillgängliggöras elektroniskt MKB-direktivet innehåller krav på att medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att relevant information finns tillgänglig för allmänheten i ett elektroniskt format. Det finns inte något uttryckligt krav på att kommunen ska till- handahålla planhandlingarna på sin webbplats, även om nästan alla kom- muner redan gör det . För att säkerställa att kraven i direktivet uppfylls finns det anledning att förtydliga genomförandet i den delen. Det innebär att den information som kommunen ska tillhandahålla under ett detalj- planesamråd ska finnas tillgänglig på kommunens webbplats när flertalet av de aktörer som kommunen ska samråda med ges tillfälle till samråd. Även den information som kommunen ska hålla tillgänglig ska finnas på kommunens webbplats. Skyldigheterna ska inte gälla fastighetsförteckningen eller i den utsträckning det skulle strida mot lag eller annan författning. Redogörelsen för de samråd som har skett med allmänheten ska ske i granskningsutlåtandet MKB-direktivet innehåller krav som innebär att allmänheten ska få till- gång till viss information, när en detaljplan har antagits, ändrats eller upp- hävts. Bland annat ska allmänheten få tillgång till information om för- farandet för allmänhetens deltagande. Resultaten av samråden ska enligt redovisas i en samrådsredogörelse och i ett granskningsutlåtande. I promemorian före- slås att granskningsutlåtandet även ska innehålla information om på vilket sätt allmänheten har beretts tillfälle att delta under planförfarandet. Det kan exempelvis avse vilka insatser som kommunen har vidtagit för att informera allmänheten (t.ex. genom annonsering eller anslag på den avsedda platsen), om samrådsmöten har hållits och hur allmänhetens del- 2020/21:174 Bilaga 1 2020/21:174 Bilaga 1 tagande vid eventuella samrådsmöten har varit. Har ett gränsöverskridande samråd skett, behöver redogörelsen även innehålla information om dessa samråd. De uppgifter som framkommit under granskningen ska offentliggöras Enligt MKB-direktivet ska den berörda allmänheten ges tillgång till viss miljöinformation som framkommer under samrådet. Det kan t.ex. handla om att det framkommer uppgifter om att det finns djur och växter som omfattas av bestämmelserna om artskydd i 8 kap. som inte har uppmärksammats i miljökonsekvensbeskrivningen eller i underlaget i övrigt. Mot bakgrund av hur samrådsprocessen ser ut enligt är det endast sådana synpunkter som framkommer under granskningsskedet som berörs av frågan. Av framgår att kommunen efter granskningstiden ska göra ett granskningsutlåtande. Det ska innehålla en sammanställning av de skriftliga synpunkter som har kommit in . För att säkerställa att den berörda allmänheten ges möjlighet att ta del av informationen i granskningsutlåtandet bör det framgå av plan- och bygg- lagen att kommunen, när utlåtandet finns tillgängligt, i en underrättelse på anslagstavlan ska informera om var detta finns till- gängligt. Kommunen bör dessutom ha en skyldighet att hålla granskningsutlåtandet tillgängligt på sin webbplats. Skyldigheten att hålla utlåtandet tillgängligt ska inte gälla i den utsträck- ning det skulle strida mot lag eller annan författning. Planbeslut ska kungöras på anslagstavlan och information tillgängliggöras på webbplatsen Av MKB-direktivet följer att när kommunen beslutar att anta, ändra eller upphäva en detaljplan, ska den informera allmänheten om detta. De nuvarande bestämmelserna i kan sägas innebära att endast den berörda allmänheten ska informeras om ett planbeslut. Däremot finns det ingen bestämmelse i lagen som säkerställer att även den allmänhet som inte är direkt berörd av beslutet får information om detta. För att informera allmänheten finns det skäl att ställa krav på att kom- munen ska underrätta allmänheten om beslutet på sin anslagstavla. Av underrättelsen ska det framgå var beslutet finns tillgängligt och vad den som vill överklaga beslutet måste göra. Kommunen ska även hålla planen, planbeskrivningen, samrådsredogörelsen, granskningsutlåtandet och ett protokollsutdrag med beslutet tillgängliga på sin webbplats. Skyldigheten att hålla information tillgänglig ska inte gälla i den utsträckning det skulle strida mot lag eller annan författning. ska underrätta andra statliga miljömyndigheter om planbeslutet I MKB-direktivet har de myndigheter som på grund av sitt särskilda miljöansvar eller sin lokala och regionala behörighet kan antas bli berörda av ett projekt en viktig funktion. Av direktivet följer att dessa myndigheter ska informeras, när kommunen har beslutat att anta, ändra eller upphäva en detaljplan. I PBL-systemet har till uppgift att ta till vara och samordna statens intressen under planprocessen. För att säkerställa genomförandet av direktivet finns det anledning att införa ett uttryckligt krav på att läns- styrelsen ska underrätta statliga myndigheter som på grund av sitt särskilda miljöansvar kan antas bli berörda av ett beslut som innebär att kommunen antar, ändrar eller upphäver en detaljplan. Det kan exempelvis gälla för- svarsinspektören för hälsa och miljö, och Strålsäkerhets- myndigheten. Kommunen ska i vissa fall redovisa skälen till ett beslut att inte anta, ändra eller upphäva en detaljplan Enligt MKB-direktivet ska ett avslag på en tillståndsansökan innehålla de huvudsakliga skälen till avslaget. Det innebär att ett beslut att inte anta, ändra eller upphäva en detaljplan, ska innehålla de huvudsakliga skälen för kommunens beslut. Eftersom kommunens planbeslut endast får över- klagas i den ordning som gäller för laglighetsprövning enligt kommunal- lagen (2017:725), gäller inte förvaltningslagens krav på att ett beslut normalt ska innehålla en klargörande motivering. Motiveringsskyldigheten innebär att kommunen måste ange de skäl som har bestämt utgången för beslutet. Av bör således framgå att ett beslut att inte anta, ändra eller upphäva en detaljplan, ska innehålla de huvudsakliga skälen för kommunens ställningstagande. Kravet bör dock enbart gälla de fall där kommunen har redovisat att den avsett att ingå ett exploateringsavtal eller genomföra en markanvisning, vilket exempelvis kan vara fallet när det finns en enskild planintressent som aktivt deltar i planläggningen. Tillgången till rättslig prövning Enligt MKB-direktivet ska medlemsstaterna se till att medlemmar av den berörda allmänheten har rätt till rättslig prövning av vissa frågor. Inne- börden av bestämmelsen är att den berörda allmänheten har rätt att få den materiella eller formella giltigheten av ett beslut, en handling eller en underlåtenhet som omfattas av bestämmelserna om allmänhetens deltag- ande i direktivet prövad i domstol eller något annat oberoende och opart- iskt organ som inrättats genom lag. Bland annat ska icke-statliga miljö- skyddsorganisationer som uppfyller vissa krav i ha en sådan rätt. För att förtydliga genomförandet av dessa krav i direktivet bör det uttryckligen framgå av att en miljöorganisation ska ha rätt att överklaga samtliga detaljplaner som avser ett MKB-projekt, oavsett om kommunen har bedömt att planen kan antas ha en betydande miljöverkan eller inte. Därför föreslås ett förtydligande som innebär att miljöorganisationer ska få överklaga alla detaljplaner som avser ett MKB- projekt, oavsett utfallet i behovsbedömningen. Kraven i direktivet på klagorätt för miljöorganisationer omfattar även vissa beslut om bygglov och förhandsbesked. Det handlar om sådana beslut där den sökta åtgärden avser vissa MKB-projekt och en bedömning ska göras av om åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Det framgår inte uttryckligen av den nuvarande bestämmelsen i att miljöorganisationer får överklaga beslut om lov och 2020/21:174 Bilaga 1 2020/21:174 Bilaga 1 förhandsbesked, men däremot framgår detta av domstolspraxis. Enligt praxis är emellertid s.k. administrativa förfaranden inte tillräckligt för ett korrekt genomförande av ett EU-direktiv. Mot denna bakgrund bör bestämmelserna om vilka beslut i som miljöorganisationer får överklaga förtydligas. Det innebär att en miljö- organisation ska få överklaga ett beslut om att ge bygglov eller positivt förhandsbesked, om beslutet avser ett MKB-projekt som är bygglovs- pliktigt. Klagorätten ska dock inte gälla beslut som rör Försvarsmakten, , eller . Författningsändringarna föreslås träda i kraft . Äldre bestäm- melser ska som huvudregel gälla för ärenden som påbörjats före ikraft- trädandet och mål och ärenden som avser överklagande och överprövning av sådana ärenden till dess målet eller ärendet är slutligt avgjort. Kom- munen ska dock i ett visst ärende kunna besluta att de nya bestämmelserna ska tillämpas. Om så sker, ska det av planhandlingarna framgå vilka bestämmelser som har tillämpats. Förslagen påverkar framför allt kommunerna, genom att det ställs ytter- ligare krav på detaljplaneprocessen. Vidare kan den som ansöker om bygg- lov eller förhandsbesked påverkas, genom att det i vissa fall kommer att behövas ytterligare underlag för att ska kunna ge lov för ett MKB-projekt i områden som inte omfattas av en detaljplan. Kom- munen kommer att kunna täcka de ökade kostnaderna genom avgifter, vilket i viss mån kommer att påverka den som ansöker om bygglov. För- slagen i promemorian leder sammanfattningsvis till begränsade konse- kvenser för de aktörer som berörs av plan- och byggprocessen. Förslagen kan ha vissa positiva effekter för miljön. Förslaget bedöms vara kostnadsneutralt för staten. Om förslaget inte genomförs, och skulle fälla för fördragsbrott för att inte korrekt ha genomfört MKB-direktivet, skulle detta ytterst – om inte rättar sig efter en fällande dom – kunna medföra stora kostnader för staten i form av en straffavgift som utgörs av ett standardbelopp för att bestraffa själva överträdelsen och ett löpande vite tills bristerna åtgärdats. Promemorians lagförslag (Ds 2020:19) Förslag till lag om ändring i (2010:900) Härigenom föreskrivs1 i fråga om (2010:900) dels att nuvarande 5 kap. 29 och 30 §§ ska betecknas 5 kap. 30 och 31 §§ och att 9 kap. 40 a § ska betecknas 9 kap. 40 b §, dels att 4 kap. 2 och 34 §§, 5 kap. 7, 7 a, 11 a, 11 c–11 e, 13, 18, 19, 21, 23, 24, den nya 31, 33–35 och 39 §§, 9 kap. 41 a §, 13 kap. 12 § och 16 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 16 kap. 7 § ska lyda ”Föreskrifter om bygglov och förhandsbesked”, dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 5 kap. 29 och 38 d §§, 9 kap. 40 a § och 16 kap. 7 a §, och närmast före 5 kap. 38 d § en ny rubrik av följande lydelse. 2020/21:174 Bilaga 2 Kommunen ska med en detaljplan pröva ett mark- eller vattenområdes lämplighet för bebyggelse och byggnadsverk samt reglera bebyggelse- miljöns utformning för 1.en ny sammanhållen bebyggelse med bygglovspliktiga byggnads- verk, om det behövs med hänsyn till bebyggelsens karaktär, omfattning eller inverkan på omgivningen, till behovet av samordning eller till förhållandena i övrigt, 2.en bebyggelse som ska förändras eller bevaras, om regleringen behöver ske i ett sammanhang med hänsyn till den fysiska miljö som åtgärden ska genomföras i, till åtgärdens karaktär eller omfattning eller till förhållan- dena i övrigt, 3.en åtgärd som kräver bygglov, om den a) innebär att ett område kan tas ianspråk för eller vidtas i ett område som redan har tagits i anspråk för – ett industriområde, – ett köpcentrum, en parkerings- anläggning eller något annat pro- jekt för sammanhållen bebyggelse, – en skidbacke, skidlift eller lin- bana med tillhörande anläggningar, – en hamn för fritidsbåtar, 1Jfr och rådets direktiv /92/EU av om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt, i lydelsen enligt och rådets direktiv /52/EU. 2 Senaste lydelse 2018:1325. 2020/21:174 Bilaga 2 – ett hotellkomplex eller en fri- tidsby med tillhörande anlägg- ningar, utanför sammanhållen be- – en campingplats, – en nöjespark, eller – en djurpark, och b) kan antas medföra en betyd- 3. ett nytt byggnadsverk som inte 4. ett nytt byggnadsverk som inte är ett vindkraftverk, om byggnads- är ett vindkraftverk, om bygg- verket kräver bygglov eller är en nadsverket kräver bygglov eller är annan byggnad än en sådan som en annan byggnad än en sådan som avses i 9 kap. 4 a §, och avses i 9 kap. 4 a §, och a)byggnadsverket eller dess användning får betydande inverkan på omgivningen eller om det råder stor efterfrågan på området för bebyggande, eller b)byggnadsverket placeras i närheten av en verksamhet som omfattas av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor, och 4. en åtgärd som kräver bygglov 5. en åtgärd som kräver bygglov vid nyetablering av en verksamhet vid nyetablering av en verksamhet som omfattas av lagen om åtgärder som omfattas av lagen om åtgärder för att förebygga och begränsa för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalie- följderna av allvarliga kemikalie- Trots första stycket 3 krävs det Trots första stycket 4 krävs det ingen detaljplan om byggnads- ingen detaljplan om byggnads- verket kan prövas i samband med verket kan prövas i samband med en prövning av ansökan om bygg- en prövning av ansökan om bygg- lov eller förhandsbesked och varken lov eller förhandsbesked. byggnadsverket eller dess använd- ning kan antas medföra en betyd- Regeringen kan med stöd av 16 kap. 1 § meddela föreskrifter om undantag från första stycket 3 Om en betydande miljöpåverkan kan antas enligt det beslut som avses i 5 kap. 11 a § andra stycket eller föreskrifter som regeringen har meddelat med stöd av 6 kap. 4 § , ska redovisningen enligt 33 § första stycket 4 i fråga om miljökonsekvenserna ha det innehåll som följer av 6 kap. 11, 12 och 16 §§ . Redovisningen ska också uppfylla Redovisningen ska också uppfylla kraven i 6 kap. 35, 37 och 43 §§ kraven i 6 kap. 35 § 1–7, 36, 37 och 43 §§ och föreskrifter har meddelats i anslutning till dessa som har meddelats i anslutning till 3Senaste lydelse 2020:76. dessa bestämmelser, om genom- av detaljplanen kan antas medföra förandet av detaljplanen kan antas medföra en betydande miljöpåverk- grund av att planområdet får tas i an på grund av att planområdet får tas i anspråk för 1. industriändamål, 1. ett industriområde, 2.ett köpcentrum, en parkeringsanläggning eller något annat projekt för sammanhållen bebyggelse, 3.en skidbacke, skidlift eller linbana med tillhörande anläggningar, 4.en hamn för fritidsbåtar, 5.ett hotellkomplex eller en fritidsby med tillhörande anläggningar, utan- för sammanhållen bebyggelse, 6. en permanent campingplats, 6. en campingplats, 7. en nöjespark, 8. en djurpark, 9. en spårväg, eller 10. en tunnelbana. Särskilda bestämmelser om ett Särskilda bestämmelser om ett utökat planförfarande finns i 11 c § utökat planförfarande finns i 11 c § första stycket, 11 d, 11 e och 17 §§, första stycket, 11 d och 17 §§, 18 § § andra och tredje styckena samt andra och tredje styckena samt 25 § § för en detaljplan som för en detaljplan som 1.inte är förenlig med översiktsplanen eller gransknings- yttrande enligt 3 kap. 16 §, 2.är av betydande intresse för allmänheten eller i övrigt av stor betyd- else, eller 3.kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Det utökade planförfarandet ska även tillämpas om den del av översikts- planen som har betydelse för planförslaget inte är aktuell enligt 3 kap. 25 § när ärendet påbörjas. 18 a §§, 18 a §§, 23 § andra stycket för en detaljplan 23 § andra stycket för en detaljplan som är förenlig med översikts- som är förenlig med översikts- ningsyttrande enligt 3 kap. 16 § och ningsyttrande enligt 3 kap. 16 § och 1.en verksamhet som har tillståndsprövats eller ska tillståndsprövas enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 9 kap. 6 § , eller 4Senaste lydelse 2020:76. 5 Senaste lydelse 2020:76. 2020/21:174 Bilaga 2 2.en åtgärd som har prövats eller ska prövas genom upprättande och fastställande av en vägplan enligt väglagen (1971:948) eller en järnvägs- plan enligt lagen (1995:1649) om byggande av järnväg. Bestämmelserna om ett samordnat planförfarande är endast tillämpliga om den del av översiktsplanen som har betydelse för planförslaget är aktu- ell enligt 3 kap. 25 § när ärendet påbörjas. Inom ramen för samrådet enligt 11 § ska kommunen undersöka om genomförandet av detaljplanen kan antas medföra en betydande miljöpåver- kan. Undersökningen ska ske på det sätt som anges i 6 kap. 6 § och föreskrifter som regeringen har meddelat i anslutning till den bestäm- melsen. När kommunen tar fram en detaljplan som medger ett sådant ianspråktagande som avses i 4 kap. 34 § andra stycket, ska den vid sin bedömning av om planen kan antas medföra en betydande miljöpåver- kan ta hänsyn till det som anges i föreskrifter som regeringen har meddelat med stöd av 16 kap. 1 §. Kommunen ska efter undersökningen avgöra frågan i ett särskilt beslut på det sätt och med det innehåll som anges i 6 kap. 7 § första och andra Kraven enligt första och andra Kraven enligt första–tredje styck- styckena gäller inte om frågan om ena gäller inte om frågan om betyd- betydande miljöpåverkan redan är