prop · H90354 · 2021-11-09 00:00:00 — AP7 har sin roll i premiepensionssystemet, som är den del av det allmänna pensionssystemet där var och en själv kan välja hur ens pensionsmedel ska förvaltas utifrån de fonder som tillhandahåller. Utbetalningarna från premiepensionssystemet styrs av värdeutvecklingen för valda fonder. AP7 förvaltar runt i premiepensionssystemet.58 Övrigt kapital förvaltas av privata fondbolag. För att värna pensionssystemets oberoende så är AP-fonderna statliga myndigheter som styrs av lag.59 Det innebär att AP-fonderna har givits större självständighet än andra statliga förvaltningsmyndigheter som regeringen bland annat styr genom instruktioner, regleringsbrev och tilldelning av medel från statens budget.60 AP-fondernas är fristående från varandra och i sin löpande förvaltning oberoende gentemot regering och riksdag. Skälet till att AP-fondernas verksamhet regleras i lag och till att regeringens styrningsmöjligheter därför är begränsade, är för att markera att pensionssystemet är autonomt och ska ha en hög grad av självständighet gentemot regeringen.61 55Från 2001 till slutet av 2019 har nettoutflödet från AP1–AP4 till inkomstpensionssystemet uppgått till . 2019/20:130 s. 15. 56AP6:s uppdrag var inledningsvis att ställa riskvilligt kapital till det svenska näringslivets förfogande för att främja tillväxt och sysselsättning. Se Ds 2004:25, s. 28. ekonomiska vårproposition konstaterade regeringen att utbudet av riskkapital inte längre var nationellt bestämt och inte heller möjligt att styra på direkt väg. Den formella möjligheten för AP6 att investera även i utländska bolag infördes genom ändring SFS 2007:709, i enlighet med prop. 2006/07:100, s. 188 f, bet. 2006/07:FiU21, rskr. 2006/07:222. Utifrån detta har AP6:s strategiska inriktning utvecklats successivt, vilket exempelvis framgår av årsredovisningarna (s. 4 ff.) samt (s. 4 ff.) 2017/18:271, s. 12. 2019/20:130, s. 13. 59Lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) samt lagen (2000:193) om . 1999/2000:46, s. 123. 61Ds 2015:34, s. 78. 22R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I förarbeten inför inrättandet av AP-fonderna tydliggörs att AP-fonderna inte bör ha näringspolitiska eller ekonomisk-politiska uppgifter.62 Resonemanget bygger på att det är AP-fonderna som själva är bäst lämpade att avgöra vilka typer av placeringar som ger störst nytta för pensionssystemet. Förarbeten lyfter också fram betydelsen av att AP-fonderna kan agera långsiktigt och affärsmässigt i sin ägarroll.63 Oberoendet anges även som viktigt för allmänhetens förtroende för att buffertkapitalet endast används till nytta för pensionssystemet.64 Regeringens styrning sker främst genom att utse AP-fondernas styrelser. Regering och riksdag kan också framföra önskemål till AP-fonderna, främst i samband med den årliga utvärderingen av AP-fondernas verksamhet. AP-fonderna behöver dock inte följa önskemålen.65 2.3 AP-fondernas mål och tillgångar 2.3.1 Det övergripande målet är långsiktigt hög avkastning har i lag fastställt tre uppsättningar mål och placeringsregler för AP-fonderna. Placeringsreglerna sätter övergripande ramar för hur kapitalet ska placeras i olika tillgångar. De är identiska för AP1−AP4, men skiljer sig åt för AP6 och AP7. För samtliga AP-fonder är det övergripande målet (enkelt uttryckt) att skapa långsiktigt hög avkastning för att bidra till att landets nuvarande och framtida pensionärer får en god levnadsstandard.66 För att kunna uppnå sina övergripande mål om långsiktigt hög avkastning investerar AP-fonderna i olika typer av tillgångar. Ägandet är fördelat över ett stort antal bolag, i olika branscher, på olika geografiska marknader och med olika ägarformer. Utöver aktiebolag äger AP-fonderna räntebärande tillgångar (utlåning till bolag och stater) och alternativa tillgångar (som onoterade bolag, infrastruktur och fastigheter). De sex AP-fonderna förvaltade runt vid utgången av 2020.67 I tabellen nedan redovisas tillgångarna fördelat på aktier (svenska och globala), räntebärande tillgångar och alternativa tillgångar.68 1999:2000:46 s. 71. 63Detta är inte minst viktigt för de parter som AP-fonderna ingår avtal med när det gäller onoterade tillgångar. Se Ds 2015:34 s. 80. 64Ds 2015:34, s. 80. 1999/2000:46 s. 122–123. 66Lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) samt lagen (2000:193) om . 67Summerat från AP-fondernas årsredovisningar . 68Fonderna har olika definitioner av vad som ingår i alternativa investeringar, vilket innebär att allokeringen inte är helt jämförbar. Samtliga klassificerar dock onoterade bolag, infrastruktur och fastigheter som alternativa investeringar. R I K S R E V I S I O N E N A P - F O N D E R N A S H Å L L B A R H E T S A R B E T E – I N V E S T E R I N G A R O C H Ä G A R S T Y R N I N G Tabell 1 AP-fondernas tillgångar vid utgången av 2020 Svenska aktier, mdkr Svenska aktier, andel Globala aktier, mdkr Globala aktier, andel Räntebärande tillgångar, mdkr Räntebärande tillgångar, andel Alternativa tillgångar, mdkr Alternativa tillgångar, andel Totala tillgångar, mdkr Antal svenska bolag* Antal utländska bolag* Källa: AP-fonderna. *För AP1−AP4 och AP7 avses direktägda börsnoterade bolag. För AP6 avses co-investeringar (s.k. sido-investeringar) samt direktägda onoterade bolag. Med svenska bolag avses i huvudsak sådana där moderbolaget i den aktuella koncernen har sitt säte i . 2.4.1 Operationalisering av hållbarhet i finansiell verksamhet Hållbarhetsrelaterade händelser kopplade till bolags verksamhet, som till exempel klimatförändringar, otillbörligt utnyttjande av arbetskraft eller korruption, bedöms i allt större utsträckning också ge företagsekonomiska konsekvenser. ESG-faktorer är ett sätt att operationalisera och integrera hållbarhetsfaktorer i förvaltningen av kapital. Integrering av ESG-faktorer i finansiella analyser och beslut innebär att de vägs in i bedömningen av en investerings risk och möjligheter till avkastning. De beaktas numera i till exempel finansiell analys, förvaltningsmetoder, utvärdering och redovisning samt inom finansiell forskning.69 Miljömässiga faktorer (E för ”environment”) avser påverkan på miljö och klimat. Sociala faktorer (S för ”social”) innebär att hänsyn ska tas till frågor som rör socialt ansvarstagande som till exempel frågor om mänskliga rättigheter och arbetstagarrättigheter. Med bolagsstyrning (G för ”governance”) avses hur bolag ska ägas och styras, till exempel aktieägares rättigheter samt frågor om 69SOU 2019:44, s. 344. 24R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ersättningar till och ansvarsutkrävande av ledande befattningshavare.70 I tabellen nedan ges exempel på vilka faktorer som ingår under de olika rubrikerna. • affärsetik, antikorruption • hälsa och säkerhet • farliga utsläpp etc. Källa: Integration av hållbarhet inom AP4:s förvaltning. Material inför styrelsemöte . 2.4.2AP-fondernas metoder för hållbarhet i investeringar och ägarstyrning Investerare kan försöka att investera hållbart samt försöka påverka bolag framför allt genom att: •välja bort bolag som inte är hållbara (normbaserad och negativ screening) •integrera ESG-faktorer som en del av investeringsanalysen, vilket innebär att vissa bolag blir över- eller underviktade eller uteslutna från portföljen •investera i bolag som bidrar till hållbarhet genom sin produktion, genom att till exempel producera miljövänliga produkter eller förnybar energi, och i bolag som har en hållbar verksamhet, genom till exempel en effektiv resursanvändning, goda arbetsvillkor etc. (positiv screening) •vara aktiva ägare och försöka påverka bolag i önskad riktning genom dialoger, lägga fram förslag och rösta på bolagstämmor, samt driva rättsliga processer mot bolag. AP-fonderna använder sig i princip av samma metoder för hållbarhetsarbetet, även om tyngdpunkt och prioriteringar kan skilja sig åt. Samtliga AP-fonder använder sig av ESG för att integrera hållbarhet i sin förvaltning av medel. AP-fonderna deltar också i olika nationella och internationella samarbeten tillsammans med andra kapitalägare. Detta är ett sätt att få ökad tyngd och genomslag i hållbarhetsarbetet. Initiativen handlar bland annat om att påverka bolag till att vidta nödvändiga åtgärder för att begränsa klimatförändringen (Climate Action 100+) och höja standarden inom ägarstyrning, bland annat gällande rättigheterna för aktieägare att rösta på bolagsstämmor ().72 70SOU 2019:44, s. 40 och s. 342. 71Kölbel, Heeb, Paetzold, , ”Can Sustainable Investing Save the World? Reviewing the mechanisms of Investor Impact”, 2020. 72Se t.ex. AP1, Årsredovisning 2020, s. 37. R I K S R E V I S I O N E N A P - F O N D E R N A S H Å L L B A R H E T S A R B E T E – I N V E S T E R I N G A R O C H Ä G A R S T Y R N I N G 2.4.3 Organisering och resurser avseende hållbarhetsarbetet AP-fonderna leds av styrelser, vars ledamöter utses av regeringen. Styrelsen utser verkställande direktör (vd). Fondernas interna organisationer skiljer sig åt beroende av uppdrag och förvaltningsmodell. I samtliga fonder är dock hållbarhetsarbetet integrerat i förvaltningsorganisationerna. Det innebär att det löpande hållbarhetsarbetet, i investeringsverksamheten och i ägarstyrningen, hanteras ute i organisationen och inte enbart av team och personer som har ett utpekat ansvar för hållbarhetsfrågor. Detta gör det svårt att skilja ut hur mycket resurser respektive AP-fond allokerat till hållbarhetsarbetet.73 AP1−AP4 uppskattar att av dess kostnader kan hänföras till hållbarhet, varav avsåg interna personalkostnader och övriga kostnader (bland annat konsulttjänster, datakällor och system).74 Det motsvarar av fondernas förvaltningskostnader.75 Personalkostnaderna baseras på att 130 anställda i olika grad arbetat med hållbarhetsrelaterade uppgifter och arbetet motsvarar 39 heltidsekvivalenter.76 AP1−AP4 menar att de lägger på hållbarhetsarbetet. i uppskattningarna är stor, och fonderna betonar att uppgifterna bygger på grova uppskattningar.77 AP6 menar att det är omöjligt att bedöma hur mycket tid varje anställd lägger ner på arbete kopplat till hållbarhet, eftersom hållbarhet är helt integrerat Fonden uppskattar dock att antalet heltidsekvivalenter för personer med ett särskilt hållbarhetsansvar uppgick till 2,2 under 2019.78 Därutöver tillkommer övriga kostnader som kan kopplas till hållbarhetsarbetet till . AP7 uppskattar att drygt nio miljoner av fondens kostnader kan kopplas till hållbarhet . Personalkostnaderna står för drygt hälften av dessa kostnader fördelat på 4,8 heltidsekvivalenter. Därutöver tillkommer övriga kostnader kopplat hållbarhetsarbetet för . 73Respektive AP-fond har ombetts lämna uppskattningar över hur mycket av deras kostnader och arbetstid som går att hänföra till hållbarhetsarbetet –2019. Sifforna nedan avser uppskattningen . 74Etikrådet stod för av AP1−AP4:s samlade hållbarhetskostnader. delas jämnt mellan nämnda fonder. 75Som nämnare används posten ”Rörelsens kostnader” vilket omfattar fondernas interna förvaltningskostnader. 76Siffrorna kan jämföras med att AP1−AP4 sammanlagt hade 249 anställda . 77För 2019 uppskattar AP1 att av deras interna förvaltningskostnader kan hänföras till hållbarhetsarbetet medan motsvarande andel för AP2 är . AP2 högre andel speglas även i antalet heltidsekvivalenter. AP2 uppskattar att 16 heltidsekvivalenter varit involverade i hållbarhetsarbetet, medan motsvarande siffra för AP1, AP3 och AP4 är runt 7. 78Avser arbetstid för vice vd, hållbarhetsansvarig samt tre personer i deras ESG-team. 26R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.4.4 utvärderingar av AP-fondernas hållbarhetsarbete AP1−AP4:s samt AP7:s arbete med miljö och etik var föremål för en utredning 2008.79 Utredningen konstaterade att samtliga AP-fonder hade utvecklat och aktivt arbetat med att införa metoder för att integrera miljöaspekter, sociala aspekter och bolagsstyrningsaspekter i förvaltningen av tillgångarna, även om lagkrav saknades. Utredningen kom fram till att AP-fonderna hade hanterat uppdraget att arbeta med etik och miljö på ett bra sätt. Fonderna behövde dock precisera vad uppdraget innebar och utveckla arbetssättet. De borde även arbeta mer proaktivt och integrera hållbarhetsaspekter i sin förvaltning. Utredningen lyfte också vikten av att fonderna utvecklade och kommunicerade sin värdegrund för verksamheten, framför allt för att få allmänhetens förtroende. Ägarstyrningen behövde också analyseras och följas upp i större utsträckning.80 Regeringen har även låtit utvärdera AP-fondernas hållbarhetsarbete 2013 och 2020 i samband med den årliga utvärderingen av AP-fondernas verksamhet.81 Utvärderingen som genomfördes granskade mandat, strategier, verksamhet, organisation, uppföljningsprocesser och hållbarhetsrapportering. Utvärderingen visade bland annat att den nya lagen tydliggjorde hållbarhetsarbetet och att AP-fonderna hade en hög aktivitetsgrad inom hållbarhetsområdet, men lyfte också några utvecklingsmöjligheter framför allt avseende att tydliggöra strategier och kommunikationen kring dessa.82 79SOU 2008:107, Etiken, miljön och pensionerna. 80SOU 2008:107, s. 9. 2013/14:130 och skr. 2019/20:130. 2019/20:130, s. 244 och s. 252. R I K S R E V I S I O N E N A P - F O N D E R N A S H Å L L B A R H E T S A R B E T E – I N V E S T E R I N G A R O C H Ä G A R S T Y R N I N G 3 AP-fondernas styrning av hållbarhetsarbetet I detta avsnitt granskar vi om AP-fonderna har tydliga styrdokument och mål för arbetet med hållbarhet i investeringar och ägarskap. Granskningen visar att samtliga AP-fonder har integrerat hållbarhet i sina övergripande styrdokument och riktlinjer för placeringsverksamheten. Det finns stora likheter i hur hållbarhet kommer till uttryck i AP-fondernas styrdokument och vilka metoder fonderna använder. Att integrera hållbarhet i investeringar och ägarskap bedöms bidra till minskad risk och en högre riskjusterad avkastning. Genomgående tonas en eventuell målkonflikt mellan avkastning och hållbarhet ned. Så som AP-fondernas uppdrag är definierat finns det inte någon målkonflikt mellan hög avkastning och hållbarhet, eftersom hög avkastning ska prioriteras. Att väga in hållbarhet i analyser och investeringsbeslut bidrar till god riskhantering. Däremot kan det uppstå målkonflikter i enskilda investeringsbeslut. Lagändringen 2019 har inneburit att AP1–AP4 har ett tydligare hållbarhetsuppdrag än AP6 och AP7. Företrädare för AP1–AP4 lyfter att lagändringen ger utrymme för tolkningar och fortsatta skillnader i hur AP1–AP4 agerar i hållbarhetsfrågor. AP6 och AP7 har utvecklat sitt hållbarhetsarbete, baserat på lagstiftarens intentioner som de uttrycks i förarbetena. AP6 har formaliserat sitt hållbarhetsarbete i form av tydligare riktlinjer för verksamheten och förtydligande av sin rapportering. Samtliga AP-fonder har tagit fram egna hållbarhetsmål, som omfattar både investeringar och ägarstyrning, och som i stor utsträckning är mät- och uppföljningsbara. AP-fondernas hållbarhetsmål och hållbarhetsstrategier fokuserar framför allt på miljö och klimat, i viss utsträckning på ägarstyrning och i mindre utsträckning på social hållbarhet. 3.2 Hållbarhet i AP-fondernas styrdokument Granskningen visar att AP-fondernas hållbarhetssyn kommer till uttryck i övergripande styrdokument. AP-fonderna har också utvecklat etiska värdegrunder för placeringsverksamheten. Övergripande betonar AP-fonderna att integrering av hållbarhet i förvaltningen bidrar till minskad risk och högre förväntad avkastning. mellan avkastning och hållbarhet tonas ned. 28R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.2.1AP-fonderna har ett likartat ramverk för styrdokument avseende hållbarhetsarbetet Styrdokument som samtliga AP-fonderna använder sig av är investeringsövertygelser, verksamhetsplaner och värdegrund för placeringsverksamheten. I investeringsövertygelserna uttrycks AP-fondernas övergripande syn på hur de finansiella marknaderna fungerar och principer för hur de ska agera på marknaderna. Där behandlas bland annat tidshorisont för investeringar, grad av diversifiering av portföljen, vilken risknivå fonden ska ha, och hantering av hållbarhet. I AP-fondernas verksamhetsplaner, som fastställs av AP-fondernas styrelser, återfinns riktlinjer för verksamheten.83 För AP1−AP4 anger lagen specifikt att verksamhetsplanen ska innehålla riktlinjerna för placeringsverksamheten, och att dessa ska innehålla strategier för hur målet om föredömlig förvaltning ska uppnås.84 Utredningen som genomfördes framhöll att fonderna borde utveckla och tydliggöra sina värdegrunder som en utgångspunkt och etisk plattform för placeringsverksamheterna, och att denna borde innefatta ESG-aspekter.85 Samtliga AP-fonder har vidareutvecklat sina värdegrunder som baseras på regeringsformen, internationella konventioner samt globala och svenska riktlinjer.86 Värdegrunderna ligger bland annat till grund för AP-fondernas exkluderingar och svartlistningar av bolag. De övergripande ställningstagandena som kommer till uttryck i investeringsövertygelser och värdegrunder utvecklas i hållbarhets- och klimatstrategier (eller policyer) och i ägarpolicyer. De omsätts i praktiken genom till exempel vd-instruktioner och processbeskrivningar för hur exkluderingar och avinvesteringar ska hanteras. Hur hållbarhet ska beaktas i investeringar specificeras i avtal med externa förvaltare och i mandatet till interna förvaltare. I mandaten specificeras hur förvaltarna får hantera medlen, avseende till exempel vilken risk förvaltaren får ta, och vilka tillgångar de kan investera i.87 83AP1, Affärsplan 2021; AP2, Verksamhetsplan 2021; AP3, Delar i verksamhetsplanen 2020 som rör hållbarhet; AP4, Verksamhetsstrategi 2020-2022, uppföljning av 2020; AP6, Verksamhetsplan 2021, AP7, Verksamheten 2021. AP1 har använt sig av begreppet ”affärsplan”, men kommer använda sig av begreppet ”verksamhetsplan”, enligt skriftligt underlag från AP1, . 844 kap. 1 a och 2 §§ lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). 85SOU 2008:107, s. 9 och s. 85. 86Första, Andra, Tredje och Fjärde AP-fondernas gemensamma värdegrund för förvaltning av fondmedlen; AP6, Uppförandekod. Fastställd av Sjätte ; AP7, AP7 Värdegrund, AP7 – Uppdrag och investeringsfilosofi. 87Se t.ex. AP3, Hållbarhet är en integrerad komponent i avtal med externa förvaltare och Hållbarhet är en integrerad komponent i interna mandatskrivningar. R I K S R E V I S I O N E N A P - F O N D E R N A S H Å L L B A R H E T S A R B E T E – I N V E S T E R I N G A R O C H Ä G A R S T Y R N I N G 3.2.2Övergripande styrdokument betonar hållbarhet ur ett risk- och avkastningsperspektiv Samtliga AP-fonder har integrerat hållbarhet i sina övergripande styrdokument och riktlinjer för verksamheten. Övergripande betonar AP-fonderna i sina investeringsövertygelser och verksamhetsplaner att fokus på hållbart värdeskapande ger möjligheter att långsiktigt öka avkastningen och reducera finansiell risk. Vidare ska hållbarhet integreras i förvaltningen, både avseende investeringar och ägarstyrning.88 I AP-fondernas verksamhetsplaner redogörs för hur AP-fonderna förhåller sig till hållbarhet. 89 Ägarpolicy och hållbarhetspolicy kan ingå som en del av verksamhetsplanen.90 Företrädare för AP-fonderna framhåller att lagstiftningen är tydlig med att AP-fonderna inte ska göra avkall på avkastningen i hållbarhetsarbetet.91 Företrädare för samtliga AP-fonder menar också att det inte finns någon övergripande målkonflikt mellan hållbarhet och hög avkastning.92 Att integrera hållbarhet i investeringar och ägarskap bedöms bidra till minskad risk och högre riskjusterad avkastning. Om ett bolag har brister i hållbarhet, så kommer det förr eller senare påverka avkastningen. Bolagets ställning försvagas på grund av att köpare inte vill bli förknippade med det.93 Det faktum att AP-fonderna ska vara långsiktiga ägare innebär en risk för att AP-fonderna kan bli sittande med tillgångar som tappar i värde om de inte beaktar hållbarhetsrisker, framför allt miljö- och klimatrisker, i branscher och bolag.94 Däremot så framhåller företrädare för AP-fonderna att inte alla hållbara investeringar är lönsamma investeringar. Att styra mot hållbara investeringar i för stor utsträckning skulle därmed kunna leda till sämre riskspridning och lägre avkastning.95 88AP1, Förslag Långsiktiga förutsättningar, ; AP2, Översyn av investeringsövertygelser, ; AP3, Mål och förvaltningsprinciper, ; AP4, Fjärde AP-fondens investeringsövertygelser och särdrag, ; AP6, Investeringspolicy för (AP6), Fastställd av Sjätte ; AP7, AP7 – Uppdrag och investeringsfilosofi, odaterad. 89AP1, Affärsplan 2021; AP2, Verksamhetsplan 2021; AP3, Delar i verksamhetsplanen 2020 som rör hållbarhet; AP4, Verksamhetsstrategi 2020–2022, uppföljning av 2020; AP6 Verksamhetsplan 2021; AP7, Verksamheten 2021. 90AP2, Hållbarhetsrapport , s. 7. 91Intervju med företrädare för AP3, b; AP7 . 92Se t.ex. intervju med företrädare för AP1, ; företrädare för AP2, ; företrädare för AP3, b; företrädare för AP4, ; företrädare för AP6, b; företrädare för AP7, . 93Intervju med företrädare för AP2, . 94Intervju med företrädare för AP2, ; företrädare för AP6, b. 95Se t.ex. intervju med företrädare för AP1, . 30R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.2.3 Målkonflikter avgörs från fall till fall Det kan dock uppstå konkreta målkonflikter i samband med investeringsbeslut, där AP-fonderna väger förväntad avkastning mot hållbarhetsrisker. AP-fonderna har breda portföljer avseende tillgångsslag, marknader och branscher i syfte att uppnå en gynnsam riskspridning. De breda portföljerna innebär att de investeringar AP-fonderna gör innehåller hållbarhetsrisker av olika slag. Att AP-fonderna till exempel äger fossila bolag och bolag som bryter mot mänskliga rättigheter har uppmärksammats av bland annat intresseorganisationer.96 Företrädare för AP-fonderna framhåller att risker ur ett ESG-perspektiv inte nödvändigtvis är ett skäl för att avstå från en möjlig investering. Att ha för snäva kriterier för investeringar leder enligt ett finansiellt teoretiskt perspektiv till sämre avkastning.97 Det ställer dock krav på att ha metoder och processer för att identifiera och hantera ESG-riskerna, till exempel genom analys av innehav ur ett hållbarhetsperspektiv och genom ägarstyrning.98 Det innebär också att AP-fondernas ställningstagande om lämpligheten att investera i vissa bolag och branscher skiljer sig åt, baserat på att fonderna har gjort olika bedömningar av risker och möjligheter. Ett exempel är AP1–AP4:s olika ställningstagande om investeringar i bolag med fossil verksamhet, där AP1 och AP2 har fattat beslut om att sluta investera, medan AP3 och AP4 har minskat sina innehav.99 AP3 framhåller att fonderna i stället har strategier som innebär att de ska påverka bolagen till förändring.100 AP4 framhåller att AP-fonderna gjort olika affärsmässiga bedömningar avseende vilka bolag som kan bidra till omställningen till ett fossilfritt samhälle.101 3.2.4AP1–AP4 har tagit fram gemensam värdegrund och riktlinjer för redovisning av hur föredömlig förvaltning ska uppnås En av anledningarna till att ha fyra AP-fonder med samma uppdrag är att de ska konkurrera med varandra när det gäller placeringsverksamheten. kan fonderna samarbeta med varandra när det gäller andra områden.102 Samarbete mellan AP1−AP4 betonades i förarbetena till lagändringen om föredömlig förvaltning 2019.103 Fonderna skulle samverka kring att ta fram en gemensam värdegrund för förvaltningen av fondmedlen, gemensamma riktlinjer för 96Se t.ex. , Våra fossila pensioner. En granskning av AP-fondernas aktiva ägande av fossila bolag, 2021; , Fossilfria pensioner. Dags för AP-fonderna att fasa ut sina fossila investeringar, 2020; WWF, DU ÄGER! AP-fondernas ägande av fossila reserver, 2015.