prop · H803101 · 2021-04-15 00:00:00 — Vidare blev utgifterna inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg lägre, främst till följd av att färre personer sökte tandvård och att utgifterna för tandvårdsförmåner därmed blev lägre än beräknat. Skillnader till följd av den makroekonomiska utvecklingen Skillnader till följd av ändrade makroekonomiska förutsättningar medförde att utgifterna blev lägre än i statens budget. Utgifterna för utgiftsområdena, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., blev lägre än i statens budget till följd av ändrade makro- ekonomiska förutsättningar. Det förklaras i huvudsak av lägre utgifter för arbetslöshetsersättning inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv än beräknat i statens budget, vilket följer av lägre arbetslöshet och att en lägre andel av de arbetslösa än beräknat fick ersättning. Utgifterna inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. blev lägre till följd av ändrade makroekonomiska förutsättningar. Det förklaras främst av att de långa marknadsräntorna blev lägre än beräknat. nettoutlåning blev högre än i statens budget beroende på den makroekonomiska utvecklingen. Differensen förklaras av en svagare krona. Det beror på att lån i Riksgälden ökat mer än beräknat när ett enskilt lån förfallit och refinansierats till en högre växelkurs. Tabell 2.36 Makroekonomiska förutsättningar Procentuell förändring från föregående år: BNP (fp) -2,8 -4,2 KPI (årsgenomsnitt) -1,2 Antal sysselsatta, 15–74 år -1,3 -1,7 Arbetslöshet, 15–, procent av arbetskraften SEK/Euro, årsgenomsnitt -0,1 SEK/USD, årsgenomsnitt 6-mån ränta, årsgenomsnitt -0,3 -0,2 -0,4 5-årig statsobligation, årsgenomsnitt -0,3 -0,3 -0,4 Anm.: Fp=fasta priser, SB=Statens budget. Skillnader till följd av beslut De totala utgifterna blev högre än i statens budget till följd av beslut fattade av . Hela förändringen avser utgifterna för utgiftsområdena, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. De högre utgifterna är en följd av beslut om högre anslagsnivåer efter förslag i propositionerna om ändringar i statens budget (se avsnitt 2.3 Ändringar i statens budget och bilaga 3 Specifikation av ändringsbudgetar i statens budget). Här redovisas budgeteffekterna i enlighet med redovisningen ekonomiska vårproposition. Budgeteffekten av en åtgärd bedöms i samband med att förslaget lämnas till . I normalfallet gäller den ursprungligen redovisade budget- effekten när utgifternas utveckling beskrivs i efterföljande propositioner. För några av de åtgärder som fattat beslut om med anledning av pandemin har bedömningen av åtgärdernas faktiska utfall reviderats kraftigt. De aktuella åtgärderna är korttidsarbete, omställningsstöd, stöd till enskilda näringsidkare samt ökade resurser till bidrag till folkhälsa och sjukvård för merkostnader på grund av spridningen av covid-19 och medel för utökad testverksamhet. I dessa synnerligen speciella fall, som har sin grund i de ekonomiska konsekvenserna av pandemin, är det motiverat att redovisa budgeteffekten av en åtgärd i enlighet med den nya bedömningen i de fall budgeteffekten av reformerna har bedömts vara mycket stor och skillnaden mot det faktiska utfallet väntas bli betydande. Detta trots att regeringen inte har lämnat något nytt förslag till . Se vidare ekonomiska vårproposition (prop. 2020/21:100, avsnitt 6.1). Skillnader till följd av övriga orsaker Av övriga orsaker blev utgifterna lägre än i statens budget. Utgiftsområdenas utgifter (exkl. statsskuldsräntor) blev lägre. Detta nettobelopp innefattar flera utgiftsområden med lägre utgifter än anvisat i budgeten medan vissa områden hade högre utgifter. Inom framför allt följande fyra utgiftsområden blev utgifterna lägre än i statens budget av övriga orsaker: 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 16 Utbildning och universitetsforskning och 20 Allmän miljö- och naturvård. I avsnitt 2.6 Utfall per utgiftsområde finns detaljerade kommentarer till skillnaden mellan utfall och anvisade belopp i den ursprungliga budgeten. nettoutlåning blev högre än beräknat i statens budget, i huvudsak beroende på att AB lånade upp hos . Enligt 3 kap. 12 § budgetlagen (2011:203) får regeringen besluta att medel på ett anvisat anslag inte ska användas om det är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällsekonomiska skäl. beslutade regeringen om indragning av anslagsmedel om totalt , främst avseende anslagssparanden . Det är mindre än 2019. De 37 indragningar, som översteg , omfattar av totalbeloppet . I tabell 2.37 redovisas samtliga indragningar som är större än . De flesta indragningarna av anslagsmedel rör anslagssparande Den största indragningen, som uppgick till , avsåg avgiften till Europeiska unionen. Den näst största indragningen gjordes av räntor på statsskulden och uppgick till . Båda dessa indragningar avsåg anslags- sparande. Offentligt biträde i utlänningsärenden Bidrag till folkhälsa och sjukvård Vissa statsbidrag inom funktionshinderområdet Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Sjukpenning och rehabilitering m.m. Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 Åtgärder för havs- och vattenmiljö Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Avgiften till Europeiska unionen Enligt 3 kap. 8 § budgetlagen får ett anslag tillfälligt överskridas genom att en kredit, motsvarande högst av det anvisade anslaget (anslagskredit), tas i anspråk. Året därpå ska tillgängliga medel reduceras med ett belopp som motsvarar den utnyttjade anslagskrediten. Med bemyndigande får regeringen även besluta att ett anslag får överskridas om det är nödvändigt för att täcka särskilda utgifter i en Utgifterna ska inte ha varit kända då anslaget anvisades. Regeringen får även fatta beslut om att överskrida ett anslag för att uppfylla ett av beslutat ändamål med anslaget. Regeringen beslutade om två medgivna överskridanden . I statens budget anvisades för anslaget 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Regeringen medgav i beslut att anslaget fick överskridas med (UD2020/17621/delvis, UD2020/17657). Det medgivna överskridandet utnyttjades inte. I statens budget anvisades för anslaget 1:16 Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Regeringen medgav i beslut att anslaget fick överskridas med (N2020/02142). Det medgivna överskridandet utnyttjades inte. Tabell 2.38 Medgivna överskridanden Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för Omstrukturering och genomlysning av har ett anslag överskridits utöver den tillåtna kreditgränsen och utan medgivande från regeringen. Tabell 2.39 visar detta anslagsöverskridande. Tabell 2.39 Icke medgivna överskridanden -30,75 -41,07 -1,42 -1,42 Totalt disponibelt belopp, inklusive anslagskredit för anslaget 6:1 inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, har överskridits med Regeringen beslutade om att höja anslagskrediten för till , motsvarande av anslaget. Överskridandet beror på att enhet för digitalisering i fick lägre intäkter än beräknat. I följande avsnitt (2.6.1–2.6.27) presenteras utfallet per utgiftsområde. Här ges en samlad bild över hur regeringen har utnyttjat de finansiella befogenheter som regeringen har inom respektive utgiftsområde. Anslagen redovisas i tabeller som i första hand visar utfallet för de största anslagen inom respektive utgiftsområde. Tabellerna visar även anslag vars utfall avviker från statens ursprungliga budget med . Anslag som anvisats mindre än visas dock bara om utfallet avviker . Tabellerna visar också anslag där utfallet avviker från de totalt anvisade medlen, statens budget (SB) och ändringar i budgeten (ÄB), med . Anslag som totalt anvisats visas endast då utfallet avviker mer än För varje utgiftsområde kommenteras först skillnader mellan den ursprungligen beslutade budgeten och utfall. Därefter jämförs även utfallet med utfallet . För sammanfaller ofta förklaringarna för skillnaden mot budget och föregående år. Då görs analysen samlat, under respektive utgiftsområde. En redo- visning av samtliga anslag finns i bilaga 2 och en redovisning av samtliga ändrings- budgetar per anslag finns i bilaga 3. Förutom anslagsutfallet redovisas, per utgiftsområde, hur regeringen har utnyttjat beställningsbemyndiganden samt bemyndiganden avseende statlig utlåning, garantier, inomstatliga lån och övriga krediter. Av redovisningen framgår även hur bemyndig- anden att lämna kapitaltillskott till bolag eller utvecklingsbanker har utnyttjats. Fler- talet av bemyndigandena utgörs av årliga bemyndiganden som lämnar i sam- band med besluten om statens budget och om ändringar i denna. I redovisningen hän- visas inte till riksdagsbeslutet i de fall ett bemyndigande har lämnats i samband med besluten om statens budget eller i beslut om ändring i budgeten . Om däremot ett bemyndigande har lämnats görs en hänvisning till riksdags- beslutet. En redovisning av samtliga beställningsbemyndiganden finns i bilaga 4. Efter de 27 avsnitten om de olika utgiftsområdena följer en redogörelse för posterna Förändring av anslagsbehållningar (avsnitt 2.6.28), nettoutlåning (avsnitt 2.6.29), och Kassamässig korrigering (avsnitt 2.6.30). Alla dessa poster hör till budgetens utgiftssida. Avslutningsvis redovisas även Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget (avsnitt 2.6.31). Utgiftsområdet omfattar Statschefen, , ombudsmän, och samepolitiken, m.m., länsstyrelserna, demokratipolitik och mänskliga rättigheter, nationella minoriteter, medier och Sieps samt insatser för att stärka delaktigheten i EU-arbetet. Tabell 2.40 UO 1 Anslag -5,7 -0,3 -13,4 -5,0 -2,4 Allmänna val och demokrati -0,4 -2,4 Utfallet uppgick till och blev därmed (4,) högre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare . Jämfört med 2019 blev utgifterna (5,) högre. Intäktsbortfall medför högre utgifter för Kungliga slottsstaten Utfallet för anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten uppgick till , vilket är (27,) högre än vad som anvisades i statens budget och (28,) högre än 2019. I ändringsbudget anvisades ytterligare till följd av intäktsbortfall från besöks- verksamheten vid de kungliga slotten på grund av restriktioner och smittbegränsade åtgärder till följd av spridningen av covid-19. Antalet besökare minskade med , från 1,7 miljoner till 170 000 besökare. Länsstyrelserna har fått nya uppdrag med anledning av covid-19 vilket påverkar jämförelsen mot budget och föregående år Utfallet för anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. uppgick till , vilket är (5,) högre än vad som anvisades i statens budget och (9,) högre än 2019. I ändringsbudget anvisades ytterligare . använts för administration av utbetalning av omsättningsstöd till enskilda näringsidkare. Ytterligare har använts för att bistå regionerna vid testning för covid-19. Nya mediestödsformer introducerades – redaktions- och utgivningsstöd Utfallet för anslaget 8:1 Mediestöd uppgick till . (92,) högre än anvisat i statens budget och (128,) högre än föregående år. I ändringsbudget anvisades ytterligare för två nya stöd till följd av covid-19. infördes en ny stödform inom mediestödsförordningen (2018: 2053), stöd för redaktionell verksamhet. Totalt har betalats ut i redaktionsstöd, för 159 ansökningar. infördes tillfälliga lättnader i kriterierna för att även medier som oftast inte är stödberättigade skulle kunna omfattas. Det andra nya stödet är ett tillfälligt stöd till tryckta allmänna nyhetstidningar utifrån distribuerad upplaga. Stödet infördes genom förordningen (2020:716) om statligt stöd för utgivning av tryckta allmänna nyhetstidningar med anledning av spridningen av covid-19. Totalt beviljades 217 ansökningar och betalades ut. Även det befintliga stödet för lokal journalistik i områden som saknar eller har svag bevakning utökades. Totalt betalades ut, jämfört med föregående år. Driftsstödet, vilket är det beloppsmässigt största av de befintliga stöden, uppgick till 2020. Det är högre än föregående år. har driftsstöd betalats ut till 74 dagstidningar jämfört med 77 tidningar föregående år. Dessutom infördes tillfälliga ändringar i presstödet för att t.ex. möjliggöra förskotts- betalningar. Bland annat slopades tillfälligt kravet på en dagstidning att ha viss andel eget redaktionellt innehåll . EU-val 2019 påverkar jämförelsen mellan åren Utfallet för anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati blev , vilket är (69,) lägre än förgående år. Utgifterna var högre 2019, främst till följd av valet till Tabell 2.41 UO 1 Beställningsbemyndiganden Stöd till politiska partier Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndigandet och de utestående åtagandena uppgick till Tabell 2.42 Inomstatliga lån lån för investeringar som används i verksamheten lån för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningstillgångar som används i verksamheten har beslutat om låneramar på för Riksdags- förvaltningen och för . Utestående lån vid utgången av 2020 var . iakttagelser – årlig revision i har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. i har ingått nya åtaganden för utgiftsområde 19, anslag 1:1, anslagspost 9 Regionala tillväxtåtgärder. Enligt regleringsbrevet får anslaget och bemyndiganderamen endast användas till utbetalningar med anledning av ekonomiska åtaganden gjorda 2019 och . nya åtaganden är inte förenliga med 10 och 17 §§ anslagsförordningen (2011:223). Åtagandena uppgår till varav är utbetalt . 2.6.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområdet omfattar utgifter för allmän offentlig förvaltning, inklusive finans- förvaltning och finansiell tillsyn m.m., utgifter för de statliga tjänstepensionerna, statistik och fastighetsförvaltning. Tabell 2.43 UO 2 Anslag -67,4 -2,3 -0,7 -1,2 -8,0 -2,8 -2,2 Utfallet uppgick till , vilket är (2,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2019 blev utgifterna (2,) högre. Statliga tjänstepensioner blev lägre än budget Utfallet för anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. blev , vilket är (2,) lägre än den ursprungliga budgeten. Att utfallet blev lägre beror på att utgifter för ålderspensioner kopplade till tjänstepensionsavtalen PA 03/PA 16 blev lägre. Nya garantiprogram med anledning av covid-19 Utfallet för anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter blev , vilket är (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades anslaget ytterligare för svenska statens garantiåtagande gällande Europeiska investeringsbankens garantifond för stöd till i första hand företag i ekonomiska svårigheter orsakade av utbrottet av covid-19 och EU:s tillfälliga stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation SURE (Support to mitigate Unemployment Risks in an Emergency). Dessa två garanti- program utgör några av de stödåtgärder som regeringen vidtagit med anledning av spridningen av covid-19. Garantiåtagandena har inte infriats, vilket förklarar skillnaden mot statens budget. Statens servicecenters utfall blev lägre än budgeterat men högre än 2019 Utfallet för anslaget 1:15 Statens servicecenter blev , vilket är (8,0) lägre än vad som anvisades i statens budget. Att utfallet blev lägre beror framför allt på att utgifterna för etablering av de nya servicekontoren blev lägre än planerat. Det beror också på att etableringen av delar av Statens servicecenters verksamhet i inte blev av. Jämfört med föregående år blev utfallet för anslaget (15,) högre. Det beror på att Statens servicecenter övertog ansvaret för statens verksamhet med lokal statlig service. Denna verksamhet har bedrivits , vilket har medfört högre utgifter jämfört med . I de lokala service- kontoren kan enskilda få service i frågor som handläggs av , och . har fyra nya servicekontor, i , , och , öppnats i syfte att utöka statens lokala närvaro i landet. Antalet servicekontor uppgår till 117 stycken . Arbetet med att etablera nya servicekontor i , , och har också påbörjats . Högre utgifter för kapitaltillskottet till AIIB Utfallet för anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter blev , vilket är (3,) högre än föregående år. Att utfallet blev högre beror på att utgifterna för kapitaltillskottet till Asiatiska banken för infra- strukturinvestering (AIIB) blev (3,) högre än 2019 och uppgick till . Tabell 2.44 UO 2 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på . Totalt har utnyttjats . 1Lån till ges med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203). I nettoutlåning redovisas lånen till kassamässigt, och uppgår till . I ovanstående tabell redovisas lånen valuta- omvärderade till bokslutskurs. Obegränsad 1 734 196 Garanti till insättare i utländska instituts filialer i Garantikapital i Europeiska investeringsbanken (EIB)4 Garantikapital i Nordiska investeringsbanken (CEB)6 Pensionsgaranti (inkl. efterborgen) Akademiska Garantikapital Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB)8 Garanti till Europeiska unionen för SURE Garanti till för stöd till i första hand företag i ekonomiska svårigheter orsakade av utbrottet av covid-19 1Lagen (1995:1571) om insättningsgaranti (15 §). Åtagandet för insättningsgarantin avser . 2Lag (2008:812) om statliga garantier till insättare i utländska instituts filialer i . 3Lagen (1999:158) om investerarskydd (31 §). 2018/19:46, bet 2018/19:FiU33, rskr. 2018/19:148. 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU2, rskr. 2010/11:139. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU2, rskr. 2011/12:104. 7I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade om statliga borgen för överlåtna pensions- åtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:311. Tabell 2.47 Inomstatliga lån Statens fastighetsverks investeringar i fastigheter investeringar i mark, anläggningar och lokaler Statens järnvägars långfristiga lån exkl. finansiell leasing 1) 2013/14:1, bet. 2013/14: FiU2, rskr. 2013/14:135. har beslutat om låneramar på inom utgiftsområdet. Utestående lån vid utgången av 2020 var . Tabell 2.48 Övriga krediter Kammarkollegiets behov av likviditet för inrättande av nya - behov av likviditet i pensions- Kammarkollegiets kredit för statliga försäkringssystemet 1Lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. 2Lagen (1999:158) om investerarskydd. har beviljat krediter inom utgiftsområdet, bl.a. för insättningsgarantin och investerarskyddet. iakttagelser – årlig revision har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande: har överskridit anslagskrediten för utgiftsområde 2 anslag 1:1, anslagspost 3 med . Myndigheten har i och med överskridandet inte följt 6 § anslagsförordningen (2011:223). Överskridandet framgår på sidan 82 i årsredovisningen. har det fulla ansvaret för sin verksamhet i enlighet med myndighetsförordningen (2007:515). Det är den myndighet som har tilldelats anslaget som har ansvaret för att anslagsförordningen efterlevs. RiR 2020:18 arbete för att motverka intressekonflikter har granskat om bedriver ett effektivt arbete för att motverka risken för intressekonflikter inom myndigheten. Rapporten innehåller rekommendationer till för att förbättra sina processer och utveckla sin kontroll och uppföljning i insatserna mot intressekonflikter. Regeringen har i skrivelsen om arbete för att motverka intressekonflikter (skr. 2020/21:93) redovisat vilka åtgärder som avser att vidta med anledning av granskningsrapporten och hur regeringen avser att följa upp åtgärderna. Ärendet är därmed avslutat. RiR 2020:23 Statliga stöd med delat myndighetsansvar – Effektivitet och förenklingar har granskat huruvida ett delat myndighetsansvar för vissa statliga stöd utgör ett effektivitetsproblem. Regeringen har i skrivelsen om statliga stöd med delat myndighetsansvar (skr. 2020/21:102) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2020:25 Framtidens skatteintäkter och förändrad energianvändning har granskat om regeringen tagit hänsyn till de stora förändringar som sker på klimat- och energiområdet i bedömningen av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. Rapporten innehåller rekommendationer om hur beräkningen av intäkter från energi- och koldioxidskatter på lång sikt kan förbättras. Regeringen har i skrivelsen granskning av miljöskatter på lång sikt (skr. 2020/21:167) redovisat vilka åtgärder som avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2020:28 Utgiftstaket – olika roll har granskat regeringens tillämpning av utgiftstaket och rapporten innehåller en rekommendation till regeringen om hur myndigheten bedömer att tillämpningen kan bli mer tydlig och transparent. Regeringen har i skrivelsen om utgiftstaket (skr. 2020/21:146) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av gransknings- rapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2020:29 Det finanspolitiska ramverket – regeringens tillämpning 2020 har granskat regeringens tillämpning av det finanspolitiska ramverket och rapporten innehåller rekommendationer till regeringen om hur myndigheten bedömer att tillämpningen kan bli mer tydlig och transparent. Regeringen har i skrivelsen om tillämpningen av det finans- politiska ramverket 2020 (skr. 2020/21:145) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.6.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utgiftsområdet omfattar beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och indrivning av skatter och avgifter. Förutom dessa verksamheter ingår även verksamhet för bl.a. folkbokföring och brottsbekämpning. , och är förvaltningsmyndigheter för respektive område. Tabell 2.49 UO 3 Anslag -0,3 Utfallet uppgick till , vilket är lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med utfallet blev utgifterna (4,) högre. Högre utgifter än föregående år men lägre än budgeterat för Utfallet för anslaget 1:1 uppgick till . lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. I ändringsbudget anvisade anslaget ytterligare för att kunna hantera stödåtgärder med anledning av spridningen av covid-19. har prioriterat om den ordinarie verksamheten för att kunna hantera de tillfälliga stödåtgärderna betalningsanstånd och omställningsstöd. Omprioriteringen av den ordinarie verksamheten medförde att de utgifter beräknades få för de tillkomna uppdragen inte uppstod. Jämfört med föregående år blev utfallet (4,) högre. Utfallet för anslaget 1:2 uppgick till , vilket är (0,) högre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. I ändringsbudget anvisades anslaget ytterligare bl.a. för att öka tullens närvaro vid gränserna för att motverka den grova brottligheten och framför allt stoppa narkotika och vapen från att komma in i landet. har ökat sina insatser mot grov brottlighet genom samverkan med tolv andra myndigheter och identifierat fler kriminella nätverk inom narkotikasmuggling jämfört med . Jämfört med föregående år blev utfallet (7,) högre. RiR 2020:2 Rutavdraget – konsekvenser av reformen