prop · H9031d14 · 2021-09-20 00:00:00 — Ärendet bereds inom Regeringskans- liet och är inte föremål för detta lagstiftningsärende. ISF önskar klargöranden om huruvida ett intyg krävs för att visa att ansökan avser en studiedag eller att ett samtal på skolan är ett utvecklingssamtal och klargöranden om vad en försäkrad ska intyga på heder och samvete. Regeringen konstaterar att Försäk- ringskassan ska se till att ärenden blir utredda i den omfattning som krävs (se 110 kap. 13 § SFB). Vilket underlag som behövs för att göra en riktig bedömning av olika ären- den är upp till att bedöma. Ett särskilt reglerat intygskrav bedöms, bland annat med erfarenhet från det tidigare intygskrav som gällde för tillfällig föräldrapenning för vård av barn, medföra stor olägenhet för föräldrar, för de verksamheter inom skolområdet som berörs samt för administrationen på Försäk- ringskassan. Detta instämmer ISF i. Den myndighet som föreslås administrera förmå- nen, , har inte lyft fram att det skulle finnas behov av något sådant intygskrav. Den som ansöker om familjedagspenning ska lämna uppgifter om faktiska förhållan- den på heder och samvete (se 110 kap. 4 § andra stycket SFB). Uppgifterna ska vara fullständiga och sanningsenliga. Faktiska förhållanden kan exempelvis avse att föräl- dern skulle har arbetat den tid som ansökan avser, att skolan har lov eller studiedag och att föräldern har vårdat barnet den dag för vilken föräldern ansöker om ersätt- ning. Den som lämnar felaktiga uppgifter om faktiska förhållanden kan göra sig skyl- dig till bidragsbrott enligt bidragsbrottslagen (2007:612). Eftersom uppgifter lämnas på heder och samvete kan det också vara fråga om brottet osann försäkran (15 kap. 10 § ). Vissa uppgifter kan , om så behövs, kontrollera exempelvis genom offentliga uppgifter om kommunala förskolors och skolors lov och studiedagar. I andra fall kan uppgifter behöva inhämtas på annat sätt. Mot den bak- grunden bedömer regeringen att det inte heller behövs något intyg från föräldern för att säkerställa att det den aktuella dagen är t.ex. en lov- eller studiedag eller att ett ut- vecklingssamtal har ägt rum. Sekretess i ärenden om familjedagspenning I offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) finns bestämmelser om sekretess till skydd för enskild i ärenden enligt lagstiftningen om allmän försäkring (28 kap. 1 och 6 §§). Familjedagspenningen föreslås vara en föräldrapenningsförmån. Uppgifter som förekommer i ärenden om föräldrapenningsförmåner omfattas av de nämnda bestäm- melsernas räckvidd. Regeringens bedömning är att några ytterligare bestämmelser om sekretess därmed inte behöver införas. Förslaget om familjedagspenning medför att kommer att behandla personuppgifter i förhållande till en ny socialförsäkringsförmån. Det kan handla om t.ex. uppgifter om förälders namn, personnummer, adress, inkomster, arbetsgivare och kontonummer, uppgifter om vårdnad avseende förälderns barn, uppgifter om barns namn och personnummer samt kontaktuppgifter till den förskola, skola eller annan pedagogisk omsorg som barnet deltar i. Det kan konstateras att de uppgifter som För- säkringskassan behöver ha tillgång till och behandla när det gäller familjedagspenning är sådana typer av uppgifter som myndigheten har tillgång till och behand- lar med stöd av det gällande regelverket för personuppgiftsbehandling när det gäller bl.a. föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Uppgifterna kommer, på samma sätt som när det gäller föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning, att behandlas för att pröva en persons rätt till familjedagspenning, fastställa beloppets storlek och betala ut beviljad ersättning. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Den grundläggande regleringen om behandling av personuppgifter finns i Europapar- lamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän data- skyddsförordning), nedan kallad EU:s dataskyddsförordning. Därutöver finns bestäm- melser om personuppgiftsbehandling hos i 114 kap. SFB och för- ordningen (2003:766) om behandling av personuppgifter inom socialförsäkringens administration. Såsom har påpekat anges i skäl 38 till EU:s dataskyddsförordning att barns per- sonuppgifter förtjänar särskilt skydd. personuppgiftsbehandling i nu aktuella ärenden är nödvändig för att myndigheten ska kunna fullfölja sin uppgift att handlägga sådana ärenden enligt vad som regleras i SFB i den lydelse som föreslås i denna proposition och i förord- ningen (2009:1174) med instruktion för . Den rättsliga grunden för behandlingen är därmed att den är nödvändig för att fullgöra en rättlig förpliktelse och att den är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse och som ett led i myndighetsutövning (artikel 6.1 c och e i EU:s dataskyddsförordning). Den rättsliga grunden och syftet med behandlingen är fastställda i nationell rätt. De närmare ända- målen för behandling av personuppgifter i allmänhet finns i SFB. Bestämmelserna i 114 kap. SFB tillämpas vid behandling av personuppgifter i verk- samhet som gäller förmåner enligt balken och kommer därmed att tillämpas även i förhållande till familjedagspenning (se 114 kap. 2 § första stycket SFB). De ändamål för vilka får behandla personuppgifter i allmänhet framgår av 114 kap. 7–10 §§ SFB. Myndigheten får i sin verksamhet behandla personuppgifter bland annat om det är nödvändigt för att handlägga ärenden (114 kap. 7 § första stycket 4 SFB). Sådana personuppgifter som behövs i ärenden om familjedagspenning kommer att behandlas för samma ändamål som motsvarande personuppgifter behandlas för i ärenden om föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Upp- gifterna får behandlas i socialförsäkringsdatabasen (se 114 kap. 14 § och 15 § första stycket SFB och 2 § förordningen om behandling av personuppgifter inom socialför- säkringens administration). Den aktuella regleringen om personuppgiftsbehandling har redan i ett tidigare lagstift- ningsärende ansetts vara förenlig med EU:s dataskyddsförordning (se prop. 2017/18:171 s. 76 f.). I promemorian gjordes bedömningen att behandling av person- uppgifter i förhållande till familjedagspenning inte kommer att omfatta några känsliga personuppgifter (se artikel 9.1 i EU:s dataskyddsförordning). anser att det bör analyseras närmare vilka slags kontaktuppgifter till den förskola, skola eller annan pedagogisk omsorg som barnet deltar i som kan komma att behandlas av Försäkrings- kassan och om det exempelvis kan leda till behandling av känsliga personuppgifter om ett barn beroende på vilken pedagogisk omsorg barnet deltar i. Regeringen uppfattar IMY:s synpunkt som att den har sin grund i frågan om det utifrån vilken pedagogiska omsorg som avses kan dras slutsatser om sådana barnets, och möjligen övriga familje- medlemmars, personliga förhållanden som exempelvis religiös övertygelse och hälsa. De typer av kontaktuppgifter som avses är även i detta fall sådana som Försäkrings- kassan behandlar i ärenden om föräldrapenning och tillfällig föräldrapen- ning. Det handlar om den pedagogiska omsorgens namn, postadress och telefonnum- mer samt uppgift om land (om den pedagogiska omsorgen är i annat land än ). Även om inga definitiva slutsatser kan dras om barnets eller övriga familjemedlem- mars personliga situation enbart utifrån vilken pedagogisk omsorg barnet deltar i, så 2021/22:1 Utgiftsområde 12 kan det enligt regeringens bedömning inte uteslutas att barnets deltagande i en verk- samhet med en viss inriktning i vart fall kan indikera ett visst förhållande och att det kan vara fråga om känsliga personuppgifter. Sådana personuppgifter som avses får behandlas av eftersom det är nödvändigt av hänsyn till ett viktigt allmänt intresse på grundval av svensk rätt (artikel i EU:s dataskyddsförordning). Det rättsliga stödet för behandlingen finns i SFB och förordningen med instruktion för . De närmare ändamålen för behandling av känsliga personuppgifter finns i SFB. Myndigheten får behandla känsliga personupp- gifter bland annat om uppgifterna har lämnats till myndigheten i ett ärende eller om de är nödvändiga för handläggning av ett ärende (114 kap. 11 § första stycket SFB). Så- dana känsliga personuppgifter som kan behövas i ärenden om familjedagspenning kommer att behandlas för samma ändamål som motsvarande personuppgifter redan behandlas för i ärenden om föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Upp- gifterna får behandlas i socialförsäkringsdatabasen (se 114 kap. 15 § andra stycket och 16 § SFB och 2 § förordningen om behandling av personuppgifter inom socialförsäk- ringens administration). De aktuella bestämmelserna har ansetts förenliga med artikel i EU:s dataskyddsförordning (se prop. 2017/18:171 s. 193). De personuppgifter som är aktuella kommer i huvudsak att lämnas av den person som ansöker om förmånen. Vissa uppgifter kan dock komma att hämta in från en annan myndighet, framför allt från . Det handlar exempelvis om inkomstuppgifter ur beskattningsdatabas som behövs för att Försäk- ringskassan ska kunna bestämma en persons SGI. Som anges ovan är det fråga om sådana typer av uppgifter som har tillgång till och behandlar vid handläggning av ärenden om föräldrapenningsförmåner. Även när det gäller personuppgiftsbehandlingen vid informationsöverföring mellan Försäkringskas- san och andra myndigheter finns tillräckliga regelverk på plats. När det gäller det nämnda exemplet, dvs. informationsöverföring från beskattningsdatabasen, är den rättsliga grunden för behandling i samband med att uppgifter lämnas till i första hand att fullgöra en rättslig förpliktelse (artikel 6.1 c i EU:s dataskyddsförordning). För behandling är den rättsliga förpliktelsen och syftet med behandlingen fastställd i 7 § förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet som innehåller en sekretessbrytande uppgiftsskyldighet gentemot . Det finns även en kompletterande uppgiftsskyldighet i 110 kap. 31 § SFB. behandling av uppgifter är tillå- ten enligt lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattnings- verksamhet, se 1 kap. 5 § 1.c och 2 kap. 1–3 §§. Se även 2 kap. 8 c § samma lag som innehåller bestämmelser om direktåtkomst för . När det gäller frågan om huruvida personuppgiftsbehandlingen kan anses vara proportionerlig, kan det inledningsvis konstateras att syftet med behandlingen är att ska kunna avgöra om en person har rätt till familjedagspenning och med vilket belopp och betala ut beviljad ersättning. Det handlar om att myndigheten ska handlägga ärenden om en förmån till personer som gör anspråk på förmånen, dvs. det är frivilligt för den enskilde att ansöka om familjedagspenning. De uppgifter som kommer att behandlas är enbart sådana uppgifter som behövs för att Försäkrings- kassan ska kunna handlägga ett ärende om familjedagspenning. Regeringen bedömer att det inte finns någon annan, eventuellt mindre ingripande, metod för att myndigheten ska kunna göra de nödvändiga bedömningarna i ärenden om familje- dagspenning. Den typ av personuppgifter som avses bedöms inte vara av sådan karaktär att behandlingen av dem i nämnda syfte innebär något större intrång i den personliga integriteten. Vidare kommer uppgifterna att behandlas inom en myndighet som redan hanterar personuppgifter av det avsedda slaget och som har uppbyggda system för en sådan behandling. Som anges ovan kommer uppgifter i ärenden om 2021/22:1 Utgiftsområde 12 familjedagspenning att omfattas av sekretess hos . Regeringen bedömer att den personuppgiftsbehandling som det är fråga om är proportionerlig, även med beaktande av att den till viss del kan avse känsliga personuppgifter och avser uppgifter om barn. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att de befintliga regelverken om behandling av personuppgifter är tillräckliga för den personuppgiftsbehandling som förslaget om familjedagspenning medför. Någon ytterligare reglering med anledning av den nya för- månen behövs därför inte. Liksom anger är det den personuppgiftsansvarige, framför allt i detta fall, som ansvarar för att dataskyddsprinciperna efterlevs i praktiken. I samband med införandet av den nya förmånen kommer både föräldrar och arbetsgi- vare ha ett stort behov av information om det nya regelverket. har en generell uppgift att informera om socialförsäkringsförmånerna och därför kommer myndigheten att få en viktig roll att nå ut med information om regelverket och ansök- ningsförfarandet. Utöver information om regelverket bör verka för ett jämställt nytt- jande av förmånen. har ett mål i regleringsbrevet om att bland annat verka för ett jämställt nyttjande av föräldrapenning och tillfällig föräldra- penning. Regeringen anser att det kan övervägas om målet kan behöva kompletteras när bestämmelserna om familjedagspenning har trätt i kraft. Bestämmelsen om familjedagspenning för tid före ansökan finns i 12 a kap. 14 § SFB. 3.9.15EU-frågor och andra internationella frågor Regeringens bedömning: Familjedagspenning kommer att omfattas av EU:s sam- ordningsförordning och bör tillhöra sakområdet familjeförmåner. Socialförsäkringsavtal som har ingåtts med andra länder och som omfattar föräldraför- säkringen kommer att omfatta även familjedagspenning. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: framför att förmånen skulle kunna klassas som förmån vid moderskap/faderskap. Inga andra instanser har yttrat sig i frågan. Skälen för regeringens bedömning Bestämmelser om samordning av socialförsäkringsförmåner inom EU finns i Europa- parlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om sam- ordning av de sociala trygghetssystemen (nedan kallad samordningsförordningen) och och rådets förordning (EG) nr 987/2009 av om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. Syftet med samordningsförordningen är att samordna men inte harmonisera medlemsländernas lagstiftning om bland annat socialförsäkring. Enligt artikel 3.1 i samordningsförordningen framgår att den ska tillämpas på all lag- stiftning som omfattar den sociala tryggheten som rör bland annat moderskaps- och likvärdiga faderskapsförmåner, förmåner vid sjukdom och familjeförmåner. Förmå- nerna kategoriseras i olika sakområden. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Kategoriseringen i olika sakområden har betydelse för hur samordningen av förmåner ska ske vad gäller bland annat beräkning av förmånen, om sammanläggning av period- er ska ske och hur förmånen ska administreras i gränsöverskridande situationer inom EU. De särskilda bestämmelser som gäller för varje angivet sakområde beskrivs i av- delning III i samordningsförordningen. De svenska föräldrapenningsförmånerna (föräldrapenning och tillfällig föräldrapen- ning) och även graviditetspenning omfattas av samordningsförordningen, men har kategoriserats inom olika sakområden. I förordningen saknas en definition av begrep- pet förmåner vid moderskap och likvärdiga faderskapsförmåner. Vad som utgör famil- jeförmån definieras däremot i artikel 1 z som alla förmåner och kontantförmåner som är avsedda att kompensera för en familjs utgifter, exklusive förskott avseende under- hållsstöd till barns vårdnadshavare samt de särskilda bidrag vid barns födelse och barns adoption som anges i förordningens bilaga 1. Regeringen har förklarat att till- fällig föräldrapenning och graviditetspenning ska tillhöra sakområdet förmåner vid sjukdom. Högsta förvaltningsdomstolens dom i mål nr 6869-17 har inneburit att föräldrapenningen anses vara en familjeförmån. Familjeveckan syftar till att underlätta för föräldrar som förvärvsarbetar att kombinera arbetsliv och familjeliv, förbättra förutsättningarna för föräldrar att förvärvsarbeta och att ge föräldrar till något äldre barn bättre möjligheter att i vissa utpekade situationer vara lediga tillsammans med barnen. Familjedagspenning är en arbetsbaserad förmån med syftet att möjliggöra för föräldrar att vara lediga när barn i ett visst åldersspann inte är i förskola, fritidshem eller skola på grund av lov, terminsuppehåll, studiedagar eller motsvarande. Ersättningen kompenserar för förälderns inkomstbortfall. Förmå- nen är en individuell förmån som kan lämnas till barnets vårdnadshavare. Den är arbetsbaserad och utgår från vårdnadshavarnas enskilda anställningsförhållanden och individuella sjukpenninggrundande inkomster. Familjeveckan skiljer sig från exempel- vis föräldrapenningen genom att det enbart är en förälder som faktiskt avstår från förvärvsarbete den aktuella tiden som kan komma i fråga för förmånen och därmed kan inte en förälder som inte arbetar omfattas av förmånen. Dessutom skiljer sig familjedagspenningen från föräldrapenningen på så sätt att den har vårdnadshavaren som utgångspunkt och möjligheten till ersättning ges för barnen som grupp och inte per barn. Att familjedagspenningen är en individuell förmån betonas särskilt genom att dagar tilldelas en förälder som har gemensam vårdnad om ett barn i det aktuella intervallet utan möjlighet att avstå dagar. För en förälder med ensam vårdnad är hälften av dagar- na inte möjliga att avstå. Mot denna bakgrund görs bedömningen att familjedagspenningen är en sådan förmån som kommer att omfattas av samordningsförordningen. Givet reformens syfte och konstruktion, bör den tillhöra sakområdet familjeförmåner. framför att det kan övervägas om familjedagspenningen är att se som en förmån vid moder- skap/faderskap och att en kategorisering som familjeförmån innebär att förmånen ska samordnas med familjeförmåner av föräldrapenningtyp från andra medlemsstater. Moderskaps-/faderskapsförmåner finns visserligen inte definierade i samordningsför- ordningen, men i skäl 19 i ingressen beskrivs moderskaps-/faderskapsförmåner som förmåner som utges av ett nyfött barns liv. I den ovan nämnda domen från hänvisas till skäl 19 som argument för att föräldrapenning inte är att beteckna som en moderskaps- eller faderskapsför- mån utan en familjeförmån. Föräldrapenning kan betalas ut från och med den före den beräknade tidpunkten för barnets födelse till och med barnet tolvårs- dag eller den senare tidpunkt då barnet har avslutat det femte skolåret i . Familjedagspenning är inte är en förmån som endast utges 2021/22:1 Utgiftsområde 12 av ett nyfött barns liv, ersättningen avser barn i åldern 4–. Sammantaget gör regeringen bedömningen att förmånen bör klassificeras som en familjeförmån. Att familjedagspenning bedöms vara en familjeförmån får vissa konsekvenser för handläggningen av förmånen. För att bestämmelserna om familjeförmåner i samordningsförordningen ska kunna tillämpas, så behöver det finnas en familj som är i en gränsöverskridande situation. Nationella kriterier, till exempel behovsprövning och åldersgränser, får tillämpas så länge de inte är diskriminerande ur ett unionsrättsligt perspektiv. En förälder har rätt till föräldrapenningsförmåner endast för vård av ett barn som är bosatt i (se 11 kap. 8 § SFB). Detta föreslås gälla även för familjedagspenningen. Samordnings- förordningens bestämmelser om familjeförmåner innebär exempelvis att krav på bosättning i för rätt till en förmån inte kan upprätthållas. Det betyder att en förälder med stöd av kan ha rätt till familjedagspenning även om barnet inte är bosatt i . Om en förälder arbetar i och den andra föräldern bor tillsammans med barnet i ett annat medlemsland, kan föräldern i därmed ha rätt till familjeförmåner från den svenska socialförsäkringen, exempelvis i form av familjedagspenning, som om barnet var bosatt i . Det gäller dock under förut- sättning att föräldern i uppfyller de övriga villkoren för förmånen som finns i socialförsäkringsbalken. Med stöd av artikel 5 b i samordningsförordningen bör verksamhet som exempelvis förskola och skola i ett annat EU- eller EES-land i detta sammanhang likställas med motsvarande verksamhet enligt skollagen. Även när ett barn går i förskola eller skola i ett annat EU- eller EES-land men föräldrarna är försäkrade för arbetsbaserade förmå- ner i kan det därmed finnas en rätt till familjedagspenning. En familj kan ha rätt till familjeförmåner från flera medlemsländer . I arti- kel 10 i samordningsförordningen finns en bestämmelse om förhindrande av samman- träffande av förmåner. För att undvika överkompensation samordnas förmånerna i sådana situationer, de särskilda bestämmelserna för familjeförmåner återfinns i kapi- tel 8 i avdelning III i förordningen. För föräldrapenning innebär det exempelvis att belopp samordnas i de fall då båda föräldrarna ansöker om föräldrapenning från var- sitt medlemsland för samma barn och tid. Antalet sådana ärenden i är litet. För familjedagspenning skulle det, vid motsvarande hantering, innebära att en motsvaran- de förmån i det andra medlemslandet behöver kontrolleras. Bestämmelserna i samordningsförordningen och i internationella överenskommelser som är bunden av kan medföra att även inkomster från annat land ska ingå i SGI. Avtal om social trygghet Socialförsäkringsavtal är överenskommelser mellan och ett eller flera andra länder för att samordna och reglera tillämpningen av ländernas sociala trygghetssystem i olika försäkringssituationer. Ett avtal om social trygghet ska tillämpas när en förälder eller förälderns barn är i en gränsöverskridande situation som omfattas av avtalet. Av- talen kan innehålla bestämmelser om export, dvs. att ersättning ska betalas ut även om förmånstagaren är bosatt eller uppehåller sig i det andra avtalslandet. Internationella avtal där föräldraförsäkringen ingår är exempelvis avtal med Bosnien och , , , och . Eftersom familjedags- penning kommer att vara en del av föräldraförsäkringen bedöms att även den förmå- nen kommer att omfattas av de nämnda avtalen. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Avtalen kan medföra begränsningar i tillämpligheten av bestämmelserna i socialförsäk- ringsbalken. Regeringens förslag: Det ska införas en ny rätt till ledighet i föräldraledighetslagen, benämnd ledighet med familjedagspenning m.m. En förälder ska ha rätt till ledighet under tid då han eller hon får familjedagspenning. Rätt till ledighet ska finnas även för en förälder som skulle ha haft rätt till familjedags- penning om han eller hon inte hade omfattats av bestämmelserna i socialförsäkrings- balken om bibehållen sjukersättning när den försäkrade förvärvsarbetar. Ledighet med familjedagspenning ska under ett kalenderår få delas upp på ett obe- gränsat antal perioder. En arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet med familjedagspenning för att vårda ett barn när det är lov, terminsuppehåll, studiedag för personalen eller en motsvarande situation ska anmäla detta till arbetsgivaren före ledighetens början eller, om det inte kan ske, . En arbetstaga- re som vill utnyttja sin rätt till ledighet med familjedagspenning för att delta i ett ut- vecklingssamtal eller motsvarande ska anmäla ledigheten till arbetsgivaren minst före ledighetens början. Till följd av att den nya rätten till ledighet införs ska bestämmelsen i föräldraledighets- lagen som anger de olika formerna av föräldraledighet kompletteras. Regeringens bedömning: Inga andra ändringar av föräldraledighetslagens bestäm- melser bör göras. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: Av de instanser som tydligt tar ställning till förslaget om ny ledighetsgrund så avstyrker förslaget och TCO tillstyrker. (Se i övrigt avsnitt 3.9.3 för en redogörelse av de instanser som avstyrker respektive tillstyrker reformen som helhet.) SKR och vill att ledighet med familjedagspenning ska ingå i de tre möjliga föräldraledighetsperioderna för att underlätta arbetsgivarnas planering. De framför också att de vill se en bestämmelse som innebär förstärkt samrådsskyldig- het om ledighetens förläggning. Även anser att arbetsgivaren ska ha större inflytande över ledighetens förläggning än vad nuvarande regelverk möjliggör.