prop · H9033 · 2021-09-21 00:00:00 — 6.2Konsekvensutredningarnas kvalitet och innehåll behöver förbättras och utvecklas har i sin rapport Union analyserat arbetet med konsekvensutredningar i utifrån dimensionerna metodologi, kvalitetskontroll, systematisk tillämpning och transparens (2019). Utifrån detta har ett kompositindex sammanställts och länderna rankats i förhållande till varandra. rankas på plats 15 av 28 länder, med ett indexvärde som är något sämre än EU:s medelvärde. Förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning föreskriver inte att en konsekvensutredning ska innehålla en redogörelse för hur den regel som föreslås kan påverka företagens innovations- och omställningsförmåga, bl.a. i relation till de strukturomvandlingar som pågår i samhället. konsekvensutredningar (regulatory impact assessments) innehåller dock bl.a. bedömningar av regelgivningens påverkan på innovation och har riktlinjer för hur sådana konsekven- ser kan bedömas. Om motsvarande analys genomfördes i de svenska kon- sekvensutredningarna skulle de kunna användas för att följa upp det första målet för förenklingspolitiken, i de delar som målet rör företagens inno- Regeringen överväger därför hur formerna för konse- kvensutredningarna kan vidareutvecklas för att beakta innovations- och Det finns också anledning att överväga hur konsekvensutredningarna ska vidareutvecklas när det gäller bedömningarna av bl.a. proportionalitet, tillväxt och konkurrenskraft. visat på bristande kvalitet i konsekvensutredningarna (årsrap- port 2016, 2017, 2018, 2019 och 2020). yttrade sig 2020 om 147 konsekvensutredningar för nya eller ändrade regler som påverkar företag. Av de granskningar där rådet yttrade sig bedömdes 78 uppfylla kraven i 6 och 7 §§ i förordningen om konse- kvensutredning vid regelgivning, vilket motsvarar en andel om . bedömdes av alla konsekvensutredningar uppfylla kraven, 2018 var andelen och 2017 var andelen . är således en stor andel av alla konsekvensutredningar – mellan 34 och – som inte håller tillräcklig kvalitet, givet de krav som finns för Av de konsekvensutredningar som tagits fram inom uppfyllde kraven 2020, 2019, 2017. behäftat med osäkerhet givet de särskilda utmaningar som covid-19-pan- demin medförde, resultatet representerar en viss förbättring jäm- fört med resultatet . Detta innebär sammantaget att det relativt ofta fattas beslut om regelgivning som inte föregåtts av en tillräcklig utredning av reglernas konsekvenser för företagen. Enligt rapporter finns det brister i konsekvensutredningarna oftast då det gäller bedömningen av aspekter som omfattningen av admi- nistrativa och andra kostnader, reglernas påverkan på företagens konkur- rensförmåga samt storleken på företagen som berörs och om små företag berörs särskilt av regleringen ifråga. behovet att tidigare i processen påbörja arbetet med konsekvensutred- ningar och arbetet med att konsultera näringslivet och de som förväntas följa reglerna,. Regeringen bedömer därför att det kan finnas utrymme att ytterligare öka och förbättra både kvaliteten och användandet av konse- , som har i uppdrag att följa utvecklingen på de kostnader som följer av nya och ändrade regler, har uppgett att verket ibland behöver göra kompletterande beräkningar för att uppskatta storleken på kostnader till följd av enskilda regler även i de fall då konsekvensutredningarna behandlar sådana kostnader. Detta indikerar att även då konsekvensutred- ningarna delvis uppfyller kraven i förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning, framgår inte nödvändigtvis en tillräckligt tydlig kost- En proportionalitetsbedömning förutsätter att det går att väga samman om den samlade nytta som följer av en föreslagen regel överstiger de sam- lade kostnader och begränsningar som regeln medför. skatta de kostnader som följer av regelgivning och som bl.a. och noterat, kan i förlängningen göra det omöjligt att göra en tillfredsställande proportionalitetsbedömning. Även detta antyder att det finns utrymme att förbättra och utveckla kvaliteten på konsekvens- Skr. 2021/22:3 utredningarna. Konsekvensutredningarna kan också bidra till en bättre fungerande inre marknad inom EU. Konsekvensutredningarna skulle t.ex. behöva innehålla en analys av de föreslagna regleringarnas överensstämmelse med , så att inte onödiga eller oproportionerliga hinder för handel med varor eller tjänster uppstår. Regeringen överväger därför vilka åtgärder som bör vidtas för att förbättra och vidareutveckla konsekvensutvärderingarnas kvalitet och innehåll samt hur de används. 6.3Regler behöver ibland utvärderas Även i de fall när det genomförs högkvalitativa konsekvensutredningar i samband med att nya regler beslutas så finns det en rad osäkerhetsfaktorer som gör att reglerna kan behöva utvärderas i efterhand. De bedömningar som framgår i konsekvensutredningarna utgör bedömningar av vilka effekter regler eventuellt kan få , inte empiriska observationer av vilka effekter givna regler faktiskt har fått, vilket utgör ett osäkerhetsmoment. Vidare kan regler bli föråldrade och obsoleta – t.ex. kan samhällsförändringar göra att de behov, nyttor och kostnader som en viss regelgivning en gång utgick ifrån inte längre finns. Exempelvis har regeringen tillsatt en utredning med uppgift att utreda bestämmelser i bokföringslagen (1999:1078) eftersom utvecklingen med digitalisering innebär att det inte längre finns samma behov som tidigare av t.ex. arkivering av verifikationer i pappersformat (dir. 2020:48). Utredningen överlämnade sitt betänkande Förenklingar för mikroföretag och modernisering av bokföringslagen (SOU 2021:60). Bedömningar av hur regler påverkar t.ex. företags kostnader, konkurrensförmåga och innovationskraft kan inte heller göras endast för enskilda regler betraktade som isolerade företeelser utan behöver göras med beaktande av de konsekvenser som de föreslagna reglerna ger upphov till givet den samlade regelgivningen. Detta är en aspekt som inte helt omhändertas av bestämmelserna i förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Det behöver klargöras hur den enskilda regel som föreslås adderar till och interagerar med andra regler. Ambitionen är att detta, i den mån det bedöms vara möjligt, bör ske i konsekvensutredningarna. Det kan dock ofta vara svårt att redan i förväg bedöma vilka interaktioner som kan ske mellan olika regelverk. Vidare kan det finnas externaliteter i regelgivningen. En externatlitet uppstår t.ex. då en första aktör fattar ett ekonomiskt beslut eller genomför en ekonomisk transaktion som medför nyttor eller kostnader för en andra aktör utan att dessa nyttor och kostnader helt beaktas av den första aktören. Regler medför vanligen både nyttor, kostnader och begränsningar. Men dessa nyttor, kostnader och begränsningar behöver inte vara fördelade jämnt mellan de aktörer som förväntas följa reglerna (t.ex. producenter), de som drar nytta av effekterna av reglerna (t.ex. konsumenter) och de som beslutar reglerna. Eftersom både nyttorna och kostnaderna inte tydligt samlas hos en aktör finns risk att en balanserad avvägning inte kan ske mellan nyttorna och kostnaderna. Dessa faktorer innebär sammantaget att det kan finnas avsevärda osäkerhetsfaktorer när konsekvensutredningar genomförs. svårt att bedöma reglers samlade konsekvenser innan de beslutas. skäl kan det finnas anledning att utvärdera regler efter det att de Analys- och utvärderingsutredningen konstaterade i sitt betänkande (SOU 2018:79) att de statliga utvärderingar som genomförs relativt sällan syftar till att undersöka om statlig verksamhet bedrivs på ett kostnads- Vidare konstaterades att i de fall som utvärderingar tar ställ- ning till om givna statliga åtgärder uppnått målen för åtgärderna så utvär- deras de oftast i förhållande endast till de målsättningar som finns för det enskilda utgiftsområdet och att det sker relativt få sektorsövergripande utvärderingar, som tar hänsyn till hur eventuella reformer och beslut ger effekter inom andra politikområden. Detta skulle kunna leda till att kost- nader eller konsekvenser som uppstår inom andra politikområden, inklu- sive förenklingspolitiken, inte beaktas fullt ut. har tillkännagett för regeringen att den bör pröva att använda solnedgångsklausuler då nya regelverk införs (bet. 2019/20:NU16 punkt 7, rskr. 2019/20:287). En solnedgångsklausul innebär att en regel har tids- begränsad giltighet och automatiskt upphör att gälla eller obligatoriskt ska utvärderas och omprövas när giltighetstiden passerats. utgångspunkt är att lagar och regler bör behållas endast när det går att motivera utifrån att de fortfarande fyller en funktion. detta anser att regler bör ha en giltighetstid , därefter bör det finnas en kontrollstation då de utvärderas. Om det inte vid den tid- punkten går att motivera att reglerna i fråga fortfarande fyller en funktion ska reglerna upphöra automatiskt. bedömning att regler kan behöva utvärderas systematiskt. utskott, regeringen och myndigheterna har ett visst ansvar enligt lagar och förordningar att löpande följa upp sin verksamhet och sina beslut inklusive beslut om regelgivning. I de fall utvärderingar genomförs så sker det dock inte med den systematik och automatik som skulle vara fallet med automatiska utvärderingar, utan förefaller snarare ske när myndigheterna av andra anledningar redan identifierat omprövningar de skulle vilja göra. Analys- och utvärderingsutredningen konstaterar att det inte finns en tydlig princip eller ett ställningstagande att utgå ifrån då t.ex. regeringen ska bedöma om en verksamhet eller reform behöver utvärderas. noterade tillkortakommandena i konsekvensutredningarnas beräkningar av de kostnader som följer av regelgivning gör detta problem än allvarli- Regeringen bedömer därför att det i många fall kan vara ändamålsenligt att utvärdera regler efter exempelvis och att vissa regler bör kunna upphöra att gälla utan ytterligare beslut, om inte initiativ till förlängning av regeln tas på grundval av utvärderingen. helst anges när regeln beslutas och bedömningen av om regelgivningen ska utvärderas eller ej bör göras utifrån fördefinierade kriterier och omfatta en proportionalitetsbedömning. Regeringen bedömer dock också att det finns fall då det inte är lämpligt att en regel ska utvärderas eller automatiskt upphöra efter en viss tids- Vissa regler införs t.ex. i syfte att etablera mycket långsiktiga spel- Skr. 2021/22:3 regler. I vissa fall kan det eventuellt finnas tillräcklig information redan då reglerna beslutas som gör det möjligt att mer trovärdigt bedöma de långsiktiga konsekvenserna av reglerna i fråga. I sådana fall förefaller det inte lika motiverat att en regel obligatoriskt ska behöva utvärderas för att ha fortsatt giltighet . En obligatorisk utvärdering av alla regler medför också en betydande administration och kostnader för staten, vilket behöver vägas mot behovet av en sådan utvärdering i det enskilda fallet. Eftersom vissa regler kan behöva utvärderas medan andra kan behöva fortleva längre bedömer regeringen att det inte är lämpligt att all lagstiftning eller regelgivning obligatoriskt ska utvärderas eller automatiskt förlora sin giltighet . Regeringen bedömer att det är mer lämpligt att hantera frågan om utvärderingar av regler på annat sätt än genom generella och automatiska solnedgångsklausuler, men på ett sätt som möter de grundläggande behoven av mer systematiska ex post-utvärderingar av relevanta regler. Regeringen överväger vilka ytterligare åtgärder som bör vidtas t.ex. genom en vidareutveckling av konsekvensutredningarna. Regeringen bedömer att tillkännagivande därmed är slutbehandlat i den del det rör solnedgångsklausuler. 7 Förenklingspolitiken i EU Enligt EU:s statistikdatabas är regelbördan det största problem som små och medelstora företag möter på EU-nivå. andel av de kostnader och begränsningar som uppstår för svenska företag härrör från regleringar som beslutas på EU-nivå. Det är därför fortsatt vik- tigt att påverka förenklingspolitiken på EU-nivå i en positiv riktning. sker i första hand inom rådets konfiguration för konkurrenskraftsfrågor. stödjer och vill förstärka kommissionens och rådets arbete för bättre lagstiftning och regelförenkling. Förenklingsarbetet bidrar också till en bättre fungerande inre marknad Förenklingsarbetet kan, genom t.ex. förenklade tillståndsproces- ser, förenkla för företag från andra EU-länder att sälja varor eller tjänster i och på motsvarande sätt underlätta för svenska företag att bedriva affärsverksamhet i andra länder inom EU. presenterade kommissionen sitt meddelande Bättre lagstiftning: Samarbete för att stifta bättre lagar (COM[2021] 219 final). Kommissionen driver ett arbete för bättre lagstiftning och regelförenkling som –2020 fokuserat på bra konsekvensutredningar (regulatory impact assessments) och konsultationer med intressenter och allmänhet inför och efter regelgivningsbeslut. aviserat att den ska tillämpa en princip om ”en in, en ut”. innebörden är att om och när kommissionen lämnar ett förslag på regel- givning som medför ökade kostnader för företag så avser kommissionen i samband med detta också att lämna förslag på andra omregleringar som innebär en motsvarande kostnadsreduktion. Regeringens mål för påverkan på förenklingspolitiken på EU- nivå har under redovisats i budgetpropositionen och är: 1. att regelgivning ska utformas med de små företagens förutsättningar i åtanke (tänk småskaligt först), 2. att bättre och mer heltäckande konsekvensutredningar ska användas i regelgivningsarbetet inom och mellan EU-institutionerna och 3. att målsättningar bör fastställas avseende minskad regelbörda för företagen på EU-nivå. Dessa målsättningar kvarstår. Regeringen stödjer åtgärder och mekanismer som bidrar till att uppnå dessa tre målsättningar på EU-nivå. Regeringen stödjer även åtgärder och mekanismer på EU-nivå som mot- svarar eller understödjer de nationella förenklingsmålen inom som beslutas och redovisas i denna skrivelse. Principerna om subsidiaritet och proportionalitet ska styra utövandet av unionens befogenheter. har tillkännagett för regeringen att den bör verka för att EU- direktiv genomförs i nationell rätt på ett sätt som inte missgynnar svenska Utgångspunkten bör vara att EU-lagstiftning ska införas på miniminivå i nationell rätt och när det finns skäl att överskrida denna miniminivå ska effekterna för företag tydligt redovisas (bet. 2018/19:NU7 punkt 7, rskr. 2018/19:166). En av utgångspunkterna för förenklingspolitiken är att stärka svensk konkurrenskraft, och regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24) angett att den ska verka för att genomföra EU- rätt i nationell rätt på ett sätt som skyddar företagens konkurrenskraft. Regeringen överväger vilka ytterligare åtgärder som bör vidtas för att genomförandet av EU-rätt i nationell rätt ska ske i enlighet med detta. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2021/22:3 En förenklingspolitik för stärkt konkurrenskraft, tillväxt och innovationsförmåga