prop · H9031d16 · 2021-09-20 00:00:00 — Utkastets förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: Enligt 35 § första stycket lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ska en företagare som upphör att bedriva näringsverksamhet anses vara arbetslös så snart det inte vidtas några åtgärder i näringsverksamheten. Som åtgärder anses inte nödvändiga åtgärder som har vidtagits på grund av oförutsedda händelser. Av 35 § tredje stycket följer att om näringsverksamheten återupptas av företagaren eller av en närstående person till denne, får bedömningen av företagarens arbetslöshet enligt definitionen i första stycket göras tidigast från det att näringsverksamheten återupptogs, den s.k. femårsregeln. Om en företagare inte är att anse som arbetslös enligt ovanstående definition, ska företagaren anses som arbetslös när näringsverksamheten vid en samlad bedömning har upphört definitivt. Femårsregeln innebär därmed en begränsning av företagares möjlighet att få arbetslöshetsersättning vid upprepade uppehåll i näringsverksamheten. För att minska de negativa konsekvenserna för företagare under pandemin har en tillfällig bestämmelse införts om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om undantag från femårsregeln. Upplysningsbestämmelsen upphör att gälla . Den rådande pandemin medför fortfarande en svår situation för många företagare. Regeringen anser därför att den tillfälliga möjligheten att kunna föreskriva om undantag från femårsregeln bör gälla ännu . Behovet av en sådan möjlighet bedöms dock fortfarande vara tidsbegränsat. Upplysningsbestämmelsen föreslås därför gälla till och med . 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Antalet karensdagar minskas tillfälligt Regeringens förslag: Antalet karensdagar i arbetslöshetsförsäkringen ska tillfälligt minskas från sex till två. Utkastets förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: Karensvillkoret enligt 21 § lagen om arbetslöshetsförsäkring innebär att enskilda i normalfallet inte får ersättning av sin arbetslöshet. Karensvillkorets funktion är att bidra till att personer som har sysselsättning undviker mellanliggande arbetslöshetsperioder i samband med att de byter arbete. Det syftar också till att motverka att arbetslöshetsförsäkringen används under en mycket begränsad tid av arbetslöshet Läget på arbetsmarknaden är fortfarande starkt påverkat av den rådande pandemin och innebär ekonomiska svårigheter för enskilda. Regeringen anser att det är angeläget att enskilda under dessa omständigheter kan få arbetslöshetsersättning utan att ha varit arbetslös så länge som . Regeringen föreslår därför att antalet dagar i karensvillkoret tillfälligt minskas från sex till två. Den tillfälliga ändringen i karensvillkoret föreslås gälla för ansökningar om arbetslöshetsersättning som avser tidsperioden till och med (se avsnitt Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser). Regeringens förslag: Det tillfälliga karensvillkoret ska träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för ansökningar om arbetslöshetsersättning som avser tid före ikraftträdandet. Det tillfälliga karensvillkoret ska upphöra att gälla . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för den som har uppfyllt karensvillkoret före ikraftträdandet. Utkastets förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: a-kassor anger att förslaget om övergångsbestämmelse i anslutning till att det tillfälliga karensvillkoret upphör att gälla kräver en systemändring som är tekniskt komplicerad och tidskrävande men genomförbar. Övriga remissinstanser har inga synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: Lagförslaget om en minskning av antalet karensdagar är gynnande för enskilda och bör träda i kraft . Eftersom arbetslöshetsförsäkringen är en veckoförsäkring bör ändringen träda i kraft . Regeringen föreslår därför att lagändringen träder i kraft . Regeringen anser att det inte är tidpunkten för prövningen som bör vara avgörande för om den tillfälliga och mer förmånliga karensbestämmelsen ska tillämpas. I stället bör det vara den tid som ansökan om arbetslöshetsersättning avser som avgör vilken lydelse som är tillämplig. Det bör därför införas en övergångsbestämmelse som innebär att äldre föreskrifter fortfarande ska gälla för ansökningar om arbetslöshetsersättning som avser tid före ikraftträdandet. Förslaget om att minska antalet karensdagar i arbetslöshetsförsäkringen är motiverat av pandemins fortsatta påverkan på arbetsmarknaden och bör därför vara tids- 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Regeringen anser att det är lämpligt att den tillfälliga bestämmelsen gäller till och med . a-kassor anger att förslaget om övergångsbestämmelse i anslutning till att det tillfälliga karensvillkoret upphör att gälla kräver en systemändring som är tekniskt komplicerad och tidskrävande men genomförbar. Regeringen anser att det är angeläget att sökande som har fullgjort i enlighet med det tillfälliga karensvillkoret inte omfattas av ordinarie regler när det tillfälliga karensvillkoret upphör. Även med beaktande av a-kassors synpunkt bör det därför införas en övergångsbestämmelse om att äldre föreskrifter fortfarande ska gälla för den som har uppfyllt karensvillkoret före ikraftträdandet. Konsekvenser av förslaget om förlängning av möjligheten att föreskriva om undantag från femårsregeln för företagare Förslaget bedöms få mycket begränsade ekonomiska konsekvenser för statens budget eftersom det i sig inte innebär att fler kvalificerar sig för ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Förslaget ger en fortsatt möjlighet att meddela föreskrifter som t.ex. kan innebära att företagare som med ordinarie regler hade nekats att åter lägga sitt företag vilande, och som då hade valt att trots detta fortsätta bedriva verksamhet, i stället väljer att ansöka om arbetslöshetsersättning. Förslaget syftar till att möjliggöra en förlängning av den tillfälliga förordningsreglering som infördes . a-kassor anför att handläggningen av ärenden enligt de tillfälliga reglerna är betungande. Vidare anför de att de inte har utvecklat något systemstöd eftersom förordningsregleringen är tidsbegränsad. Regeringen konstaterar att det aktuella förslaget inte innebär några förändringar för arbetslöshetskassornas handläggning i förhållande till vad som gäller . Även om de tillfälliga reglerna innebär ökad administration bedömer regeringen att konsekvenserna av förslaget är sådana att de är praktiskt hanterbara för arbetslöshetskassorna. I propositionen Trygghetssystemen för företagare konstaterade regeringen att kvinnor i större utsträckning än män anser att den ekonomiska osäkerhet som förknippas med företagande och den minskade tryggheten jämfört med anställning är skäl att avstå från företagande (prop. 2009/10:120). Denna skillnad mellan kvinnor och män återfinns hos såväl unga (18–) som hos befolkningen i stort (18–). Förslaget kan bidra till stärkt trygghet för företagare, t.ex. vid extraordinära förhållanden, än vad som tidigare aviserats och skulle därför kunna vara till fördel för kvinnors fortsatta företagande. Antal företagare som beviljats uppehåll i verksamheten har uppgått till ca 2 700–2 900 –2019, varav kvinnor och män. Denna fördelning talar för att fler män än kvinnor berörs av förslaget. Det finns drygt 300 000 företagare i för vilka företaget är huvudsaklig sysselsättning (egna företagare och företagare i eget aktiebolag). Därutöver tillkommer de som bedriver företag men inte som huvudsysselsättning. Förslaget syftar till att skapa förutsättningar för att kunna meddela föreskrifter som gör att fler företag än vad som annars hade varit fallet kan leva vidare genom att läggas vilande i stället för att läggas ned. Det skulle kunna innebära att fler företagare som haft uppehåll på grund av krisen i samband med spridningen av covid-19 snabbt kan återuppta sin verksamhet när förutsättningarna förbättrats. Förslaget bedöms vara förenligt med internationella åtaganden. Förslaget bedöms inte få några särskilda konsekvenser för miljön. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Konsekvenser av förslaget om tillfällig minskning av antalet karensdagar Förslaget beräknas öka statens utgifter för arbetslöshetsförsäkringen med . Förslaget medför att arbetslöshetskassorna ska betala ut den första dagpenningen än vad som gäller . Regeringen bedömer att arbetslöshetskassorna tillsammans med a-kassor behöver genomföra en systemändring. När antalet karensdagar 2018 minskades konstaterade regeringen att det var en större andel kvinnor än män som hade så korta arbetslöshetsperioder att de fått arbete innan karensperioden fullgjorts. Detta gällde även . slopades karensvillkoret helt. Det kan antas att om fördelningen mellan män och kvinnor består kommer effekterna av att karensvillkoret tillfälligt sänks att vara marginella ur ett jämställdhetsperspektiv. Förslaget bedöms inte få några särskilda konsekvenser för små eller medelstora företag. Förslaget medför att enskilda till och med kommer att kunna få ta del av sin dagpenning än vad som sker enligt gällande ordning. Det innebär en större första utbetalning och att alla enskilda som inte utnyttjar alla kommer att få en något högre total ersättning än vad som är fallet . Det kan innebära att färre än vad som annars vore fallet kommer att ha behov av kompletterande försörjningsstöd i början av arbetslösheten. Därmed dämpar också förslaget pandemins inverkan på samhällsekonomin. Förslaget bedöms inte strida mot det internationella åtagande som följer av ratificeringen av den europeiska balken om social trygghet och dess tillhörande protokoll. Förslaget bedöms inte heller strida mot internationella åtaganden enligt ratificerade . Förslaget bedöms inte få några särskilda konsekvenser för miljön. Förslaget bedöms få effekter på arbetstagarorganisationernas frivilliga inkomstförsäkringar. Eftersom med arbetslöshetsersättning infaller än vad som är fallet kommer sannolikt med ersättning från fackförbundens inkomstförsäkringar också att infalla tidigare. Förslaget till lag om ändring i lagen (2021:64) om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Denna lag träder i kraft . Ändringen av ikraftträdandebestämmelsen innebär att giltighetstiden för den tillfälliga upplysningsbestämmelsen i 36 § lagen om arbetslöshetsförsäkring förlängs. Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring 21 § Dagpenningen får inte lämnas förrän den sökande av 12 månader har varit arbetslös (karensvillkor). I karenstiden räknas in endast de dagar för vilka dagpenning skulle ha lämnats om karenstiden löpt ut. Bestämmelsen ändras så att antalet karensdagar minskas från sex till två. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ansökningar om arbetslöshetsersättning som avser tid före ikraftträdandet. Enligt första punkten träder lagen i kraft . Enligt andra punkten gäller den äldre bestämmelsen fortfarande för ansökningar om arbetslöshetsersättning som avser tid före ikraftträdandet. Övergångsbestämmelsen medför att den som har fullgjort före ikraftträdandet kommer att omfattas av den gamla lydelsen, även om ansökan om ersättning prövas efter ikraftträdandet. En arbetssökande som vid ikraftträdandet fortfarande har karensdagar kvar enligt den gamla lydelsen kommer däremot att få sin arbetslöshetsersättning utbetalad enligt den nya lydelsen, dvs. Det innebär att den som vid ikraftträdandet har fullgjort en karensdag endast kommer att ha ytterligare en karensdag kvar medan den som har fullgjort exempelvis inte kommer att ha kvar efter ikraftträdandet. Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring 21 § Dagpenningen får inte lämnas förrän den sökande av 12 månader har varit arbetslös (karensvillkor). I karenstiden räknas in endast de dagar för vilka dagpenning skulle ha lämnats om karenstiden löpt ut. Ändringen innebär att antalet karensdagar ökar från två till sex. Karensvillkoret motsvarar därmed det karensvillkor som gällde före . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för den som har uppfyllt karensvillkoret före ikraftträdandet. Enligt första punkten träder lagen i kraft . Enligt andra punkten ska det mindre antalet karensdagar fortfarande gälla för sökande som har uppfyllt karensvillkoret före ikraftträdandet. Den som har fullgjort före ikraftträdandet har uppfyllt det karensvillkor som då gällde. För en sådan sökande kommer några ytterligare karensdagar inte heller att bli aktuella efter ikraftträdandet. Den som endast har fullgjort en karensdag före ikraftträdandet kommer däremot att omfattas av den nya lydelsen och behöva fullgöra , dvs. totalt , efter ikraftträdandet. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Tabell 4.16 Anslagsutveckling 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 7 524 801 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 964 420 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Arbetsförmedlingens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för viss del av den statliga nationella medfinansieringen av det nationella socialfondsprogrammet för investering för tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020 och av det nationella socialfondsprogrammet för programperioden –2027. Anslaget får därutöver användas för medfinansiering av projekt inom regionalfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020 och av projekt inom regionalfondsprogram för programperioden –2027, som ligger i linje med målen för den svenska arbetsmarknadspolitiken. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.17 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader Beslutade, föreslagna och aviserade reformer -1 009 860 – Arbetsförmedlingens kundtorgstjänster till Statens – Finansiering SCB undersökning funktionsnedsättning – Stärkt kontrollarbete för att upptäcka oseriösa aktörer – Etableringsjobb enligt parternas förslag Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Utgifterna uppgick till vilket var lägre än 2019. De lägre utgifterna förklaras huvudsakligen av en minskad personalstyrka. Anslaget har i propositionen Vårändringsbudget minskats med för att finansiera en motsvarande ökning av anslag 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd för att senarelägga avvecklingen av bidraget till mindre arbetslöshetskassor. Innevarande år beräknas utgifterna uppgå till , vilket är något lägre än den ursprungligt beslutade budgeten . I tabell 4.17 framgår förändringen av anslaget jämfört med den ursprungligt beslutade nivån . Reformer och finansiering som redovisas i avsnitt 4.5 innebär att anslaget ökar med 2022, 2023 och 2024. I dessa belopp ingår bl.a. en minskning med för att finansiera en ökning av anslaget 1:15 Statens servicecenter inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning för att erbjuda service avseende Arbetsförmedlingens kundtorgsverksamhet på servicekontoren med stöd av lagen (2019:212) om viss gemensam offentlig service. Regeringen föreslår att 7 anvisas under anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader . beräknas anslaget till 7 respektive 7 . Budget för avgiftsbelagd verksamhet (intäkt – kostnad) Uppdragsverksamheten avser tjänsteexport som i huvudsak finansieras av (Sida) och EU. Verksamheten sker i enlighet med inriktningen för det svenska biståndet och EU:s prioriterade områden. Insatserna består i att utveckla styrning, organisation, tjänster och metoder på arbetsförmedlingar inklusive arbetslivsinriktad rehabilitering. 4.6.21:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Tabell 4.19 Anslagsutveckling 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 23 788 165 tkr avser beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som uppgick till -74 238 tkr. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Anslaget får användas för utgifter för aktivitetsstöd, utvecklingsersättning samt statsbidrag till arbetslöshetskassor enligt lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Anslaget får också användas för utgifter för statliga ålderspensionsavgifter enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Anslaget får användas för utgifter för vad avser aktivitetsstöd för en viss del av den statliga nationella medfinansieringen av det nationella socialfondsprogrammet för investering för tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020 och av det nationella socialfondsprogrammet för programperioden –2027. Anslaget får därutöver användas för medfinansiering av projekt inom regionalfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020 och av projekt inom regionalfondsprogram för programperioden –2027, som ligger i linje med målen för den svenska arbetsmarknadspolitiken. Av medlen under anslaget får högst användas för utgifter enligt ändamålet för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.20 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Beslutade, föreslagna och aviserade reformer -6 158 500 -6 108 500 – Extratjänster och introduktionsjobb – Etableringsjobb enligt parternas förslag – Förlängd tid i nystartsjobb för 55+ – Särskilda regler i sjukersättningen för personer – Slopade karensdagar i arbetslöshetsförsäkringen – Deltidsstudier jobb- och utvecklingsgarantin -9 378 236 -14 095 021 -14 502 792 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. I tabell 4.19 framgår att anslagssparandet uppgick till som förts bort som en indragning av anslagsbelopp. I tabell 4.21 framgår utgifterna för perioden –2024. Utgifterna uppgick till vilket var högre än 2019. Detta förklaras främst av högre utgifter för arbetslöshetsersättningen. Utgifterna för arbetslöshetsersättningen uppgick till , vilket var högre än 2019. De högre utgifterna förklaras av fler arbetslösa, att fler arbetslösa får ersättning och högre styckkostnader. Utgifterna för aktivitetsstödet uppgick till , vilket var 2 908 miljoner 2021/22:1 Utgiftsområde 14 kronor högre än 2019. De högre utgifterna beror på fler deltagare i insatser både inom och utanför garantierna samt att styckkostnaderna för deltagare i insatser både inom och utanför garantierna blev högre än 2019. Tabell 4.21 Utgifter arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd, utvecklingsersättning och statlig ålderspensionsavgift (Ståp) Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Innevarande år beräknas utgifterna uppgå till . Detta är lägre än den ursprungligt beslutade budgeten . Utgifterna för arbetslöshetsersättningen har blivit lägre än ursprungligt beräknade medel i statens budget på grund av färre arbetslösa samt att en lägre andel av de arbetslösa får ersättning. Utgifterna för arbetslöshetsersättning beräknas uppgå till , vilket är lägre än ursprungligt beräknade medel i statens budget. beräknas utgifterna för aktivitetsstöd och utvecklingsersättning uppgå till , vilket är högre än ursprungligt beräknade medel i statens budget. Det beror på fler ersättningstagare utanför garantierna samt högre styckkostnader. Anslaget minskades med 2021 med anledning av att möjligheten att förlänga pågående stödperioder med nystartsjobb även kommer att gälla 2021 (prop. 2020/2021:77, bet. 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:180). beräknas utgifterna minska med . I propositionen Vårändringsbudget minskades anslaget med ytterligare främst med anledning av tillskott under anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser för att öka antalet extratjänster och introduktionsjobb samt matchningstjänster. I tabell 4.20 framgår förändringen av anslaget jämfört med den ursprungligt beslutade nivån för anslaget 2021. Reformer och finansiering som redovisas i avsnitt 4.5 innebär att anslaget ökar med 2022, minskar med 2023 och ökar med 2024. Makroekonomisk utveckling är t.ex. effekten av ändrade antaganden om antalet arbetslösa samt antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar. Effekten beror främst på antagandet om en lägre arbetslöshet och att de tillfälligt höjda ersättningsnivåerna upphör . Regeringen bedömer vidare att det inte finns behov av ett särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för anslaget. Regeringen föreslår att 42 anvisas under anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd . Av detta belopp beräknas 19 för bidrag till arbetslöshetsersättning, 18 för aktivitetsstöd och utvecklingsersättning och 3 för statliga ålderspensionsavgifter. beräknas anslaget till 32 respektive 2021/22:1 Utgiftsområde 14 4.6.31:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Tabell 4.22 Anslagsutveckling 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Av anslaget får högst användas för ändamål enligt anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Anslaget får användas för utgifter för en viss del av den statliga nationella medfinansieringen av det nationella socialfondsprogrammet för investering för tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020 och av det nationella socialfondsprogrammet för programperioden –2027. Anslaget får även användas för utgifter för medfinansiering av sådana projekt inom regionalfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020 och av projekt inom regionalfondsprogram för perioden –2027, som ligger i linje med målen för den svenska arbetsmarknadspolitiken. Anslaget får även användas för utgifter för program och insatser för kvinnor och män som omfattas av lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Skälen för regeringens förslag Tabell 4.23 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Extratjänster och introduktionsjobb – Främjandemedel Delegationen för unga och nyanlända – Etableringsjobb enligt parternas förslag – Förlängd tid i nystartsjobb för 55+ – Introduktion till arbete - förlängning av VÄB21-ökning – Deltidsstudier jobb- och utvecklingsgarantin -1 339 539 Överföring till/från andra anslag -1 735 993 -1 735 993 -1 735 993 Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Inkluderar effekt av ändrade regler i utlänningslagen som minskar anslaget med 2022 för att därefter öka anslaget med 2023 och 2024. Anslagssparandet uppgick till som förts bort som en indragning av anslagsbelopp. Detta beror huvudsakligen på lägre utgifter för anställningsstöd samt lägre utgifter för tidiga insatser och etableringsprogrammet. Utgifterna uppgick till vilket var lägre än 2019. Minskningen beror huvudsakligen på lägre utgifter för anställningsstöd. Innevarande år beräknas utgifterna uppgå till .