prop · H803224 · 2021-09-13 00:00:00 — Inhämtningen av radarsignaler är av betydelse för uppbyggnaden och vidmakthållandet av det s.k. signalreferensbiblioteket som enligt bestämmelser i förordning har till uppgift att vidmakthålla och utveckla för Försvarsmaktens behov (3 c § förordningen med instruktion för ). Användningen av detta har stor betydelse för Försvarsmaktens möjligheter att identifiera farkoster och vapenbärare av olika slag och för bedömningar om vilket hot dessa i varje givet ögonblick kan utgöra för Försvarsmaktens plattformar och personal. För detta syfte är det nödvändigt att innehåller uppgifter om såväl utländska som inhemska signaler, civila som militära. När det gäller signaler mellan sändare och mottagare på utländska statsfartyg, statsluftfartyg och militära fordon som befinner sig i är inhämtning likaledes möjlig enligt undantagsregeln. I andra fall är det inte lika tydligt huruvida nuvarande reglering ger stöd för att mäta signaler som utgår från svenskt territorium. Vad gäller radarsignaler kan det hävdas att det inte är fråga om signaler mellan avsändare och mottagare i lagens mening och därmed inte heller signaler mellan en avsändare och mottagare som befinner sig i , eftersom samma radarsignal utgår och återkommer till samma radarutrustning. Ett annat synsätt kan vara att betrakta det objekt som radarsignalen studsar mot som sändare. Det är dock den som sänder ut radarsignalen, inte , som kan registrera på vilket objekt som signalen studsar. De ovan beskrivna signalerna innehåller inte några uppgifter om mänsklig kommunikation och en inhämtning av dem aktualiserar därmed inte frågan om personrelaterad integritet. Som utredningen föreslår bör undantaget från kravet på förstöring därför även omfatta signaler som utväxlas autonomt mellan tekniska system och inte innehåller Lagtexten bör utformas i enlighet med detta. Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten anser att det Prop. 2020/21:224 bör tydliggöras i vilka andra sammanhang än vid teknisk signalspaning till stöd för produktion av signalreferensbibliotek som det förekommer signaler som utväxlas autonomt i och mellan tekniska system där ingen mänsklig information förekommer och där inga integritetsaspekter gör sig gällande. Ett exempel är sådana tekniska signaler utan mänsklig kommunikation som inhämtas inom ramen för Försvarets radioanstalts utvecklingsverksamhet för att följa förändringar i signalmiljön i omvärlden. Som uppmärksammar innebär nuvarande reglering att myndigheten inte får inhämta signaler mellan främmande makts specialförbandssoldater som rör sig till fots i svensk terräng, fälls från luften i svenskt luftrum eller rör sig i svenska vatten. Det skulle kunna vara fråga om förtrupper med sabotage- och underrättelseuppgifter, t.ex. inför att reguljära förband ska rycka fram i sådana fordon som anges i befintligt undantag. Specialförband kan även utgöra verktyg för främmande makt vid kris eller s.k. gråzonssituationer där dolda operationer på svenskt territorium kan vara inslag i försök att påverka utvecklingen i i den riktning främmande makt önskar. En annan tänkbar situation avser fall då utländsk militär personal kommunicerar med någon som inte befinner sig på ett utländskt statsfartyg, statsluftfartyg eller militärt fordon. Det kan vara fråga om andra representanter för främmande makt, men också deltagare i en motståndsrörelse i som stöder en främmande makt, allt under förutsättning att det är fråga om utländska förhållanden enligt lagen om försvarsunderrättelseverksamhet. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att även ska kunna inhämta signaler som sänds till eller från utländsk militär personal som befinner sig på svenskt territorium, utan att personalen behöver befinna sig på ett utländskt statsfartyg, statsluftfartyg eller ett militärt fordon. Den reglerade förstöringsskyldigheten gäller även vid internationellt samarbete Inhämtning i signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet får, som redovisas ovan, inte avse signaler mellan en avsändare och mottagare som båda befinner sig i . Om sådana signaler inte kan avskiljas redan vid inhämtningen, ska upptagningen eller uppteckningen förstöras så snart det står klart att sådana signaler har inhämtats (2 a § lagen om signal- spaning i försvarsunderrättelseverksamhet). En omedelbar förstörings- skyldighet föreligger också för en upptagning eller uppteckning av uppgifter som har inhämtats enligt lagen och innehållet 1.berör en viss fysisk person och har bedömts sakna betydelse för verksamhet som avses i 1 § lagen om signalspaning i försvars- underrättelseverksamhet, 2.avser uppgifter för vilka tystnadsplikt gäller enligt 3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen eller 2 kap. 3 § yttrandefrihetsgrundlagen, eller som omfattas av efterforskningsförbudet i 3 kap. 5 § tryckfrihets- förordningen eller 2 kap. 5 § yttrandefrihetsgrundlagen, 2020/21:224 3. omfattar uppgifter i sådana meddelanden mellan en person som är misstänkt för brott och hans eller hennes försvarare vilka skyddas enligt 27 kap. 22 § första stycket , eller 4.avser uppgifter lämnade under bikt eller enskild själavård, såvida det inte finns synnerliga skäl att behandla uppgifterna för sådana inhämtningssyften som gäller för signalspaning i försvarsunderrättelse- verksamhet (7 § lagen om signalspaning i försvarsunderrättelse- verksamhet). Inom ramen för det internationella underrättelse- och säkerhets- samarbetet tar emot upptagningar och uppteckningar från andra länders underrättelse- och säkerhetstjänster och internationella organisationer. Det kan inte uteslutas att ett annat land eller en internationell organisation i sin signalspaningsverksamhet oavsiktligt har inhämtat upptagningar eller uppteckningar som enligt lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet måste förstöras om hade inhämtat dem i sin egen signalspanings- verksamhet. har upplyst utredningen om att myndigheten förstör mottagna upptagningar och uppteckningar om det vid en analys framkommer att det är fråga om en sådan situation. Som utredningen föreslår bör denna ordning komma till uttryck i lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Det bör således i lagen införas bestämmelser som innebär att förstöringsskyldigheten även gäller för upptagningar eller uppteckningar som signalspanings- myndigheten har fått från ett annat land eller en internationell organisation inom ramen för ett internationellt samarbete. I linje med vad bl.a. och anför bedömer regeringen att förslaget ytterligare bidrar till att stärka skyddet för den personliga integriteten. Följdändringar i andra författningar Regeringens förslag: I lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning införs hänvisningar till lagen om behandling av personuppgifter vid Försvarsmakten och lagen om behandling av personuppgifter vid . I brottsdatalagen införs en hänvisning till lagen om behandling av personuppgifter vid Försvarsmakten. I lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet införs en hänvisning till lagen om behandling av personuppgifter vid Försvarets Nuvarande hänvisningar i lagarna till lagen om behandling av personuppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och militära säkerhetstjänst och lagen om behandling av personuppgifter i Försvarets radioanstalts försvarsunderrättelse- och utvecklingsverksamhet tas bort. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna yttrar sig inte särskilt över utredningens förslag. Skälen för regeringens förslag: I enlighet med utredningens förslag Prop. 2020/21:224 bör de hänvisningar till FM-PuL och FRA-PuL som finns i 1 kap. 3 § 1 dataskyddslagen ändras så att hänvisningar i stället görs till de nya lagarna. Den hänvisning till FM-PUL som finns i 1 kap. 4 § brottsdatalagen bör i enlighet med utredningens förslag ändras så att hänvisningen i stället avser den nya lagen om behandling av personuppgifter vid Försvarsmakten. Ienlighet med utredningens förslag bör den hänvisning till FRA-PuL som finns i 12 a § lagen om signalspaning i försvarsunderrättelse- verksamhet ändras så att hänvisningen i stället avser den nya lagen om behandling av personuppgifter vid . Regeringens förslag: De nya lagarna och övriga lagändringar ska träda i kraft . Genom de nya lagarna upphävs lagen om behandling av personuppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och militära säkerhetstjänst och lagen om behandling av personuppgifter i Försvarets radioanstalts försvarsunderrättelse- och utvecklingsverksamhet. Äldre föreskrifter ska fortsätta att gälla för överklagande av beslut som har meddelats före de nya lagarnas ikraftträdande. Punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till dataskyddslagen upphävs. Utredningarnas förslag överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen om behandlingen av personuppgifter vid Försvarsmakten och föreslår ett tidigare ikraftträdande och föreslår inte att punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelsen till dataskydds- lagen ska upphävas. Utredningen föreslår vidare en övergångs- bestämmelse om tillsyn och granskning, men inte om överklagande av beslut som har meddelats före de nya lagarnas ikraftträdande. Remissinstanserna yttrar sig inte särskilt över utredningarnas förslag. Skälen för regeringens förslag De nya lagarna och övriga lagändringar bör lämpligen träda i kraft . Eftersom de nya lagarna ersätter lagen om behandling av personuppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och militära säkerhetstjänst och lagen om behandling av personuppgifter i Försvarets radioanstalts försvarsunderrättelse- och utvecklingsverksamhet bör de befintliga författningarna upphävas som de nya lagarna träder i kraft. Övergångsbestämmelser till de nya lagarna I frågor som rör behandling av personuppgifter hos Försvarsmakten och bör den nya lagstiftningen tillämpas från det att den träder i kraft. Det innebär exempelvis att framställningar om att få ta del av information, ärenden om rättelse och andra oavslutade ärenden ska hanteras enligt de nya lagarna. Någon övergångsbestämmelse för de båda myndigheternas handläggning behövs därmed inte. När det gäller tillsynsåtgärder följer det av allmänna principer att beslut om förelägganden, t.ex. i form av förbud, som har meddelats med stöd av personuppgiftslagen och som rör de nya lagarnas tillämpningsområden fortsätter att gälla efter det att övergångsregleringen i denna del har upphävts. Det behövs därför inte någon särskild övergångsbestämmelse om detta. För andra frågor om tillsyn över behandling av personuppgifter inom de nya lagarnas tillämpningsområden föreslår utredningen att äldre föreskrifter ska fortsätta att gälla för de ärenden som har påbörjats före ikraftträdandet, men inte hunnit avgöras när den nya lagen träder i kraft. I propositionen om en ny dataskyddslag föreslog regeringen inte någon motsvarande övergångsbestämmelse. Regeringen gjorde bedömningen att det saknas skäl för en sådan övergångsbestämmelse eftersom Datainspektionen påpekat att pågående behandling ska bedömas enligt regleringen i dataskyddsförordningen när den börjar tillämpas (se prop. 207/18:105 s. 175–176. Motsvarande bedömning gjordes i förarbetena till brottsdatalagen (prop. 2017/18:232 s. 424) och lagen om Säkerhetspolisens behandling av personuppgifter (prop. 2018/19:163 s. 206–207). Mot denna bakgrund anser regeringen att det inte heller bör införas någon sådan övergångsbestämmelse till de nya lagarna. Det följer av allmänna rättsgrundsatser att ny lagstiftning ska gälla i fråga om skadestånd med anledning av skadefall som inträffar efter ikraftträdandet, medan äldre lag ska tillämpas på skadefall som har inträffat (Kungl. Maj:ts proposition med förslag till skadeståndslag m.m., prop. 1972:5 s. 593 och prop. 2017/18:105 s. 176). Någon särskild övergångsbestämmelse om detta behövs därför inte. Enligt FM-PuL, FRA-PuL och personuppgiftslagen får vissa beslut av Försvarsmakten och överklagas. Enligt person- uppgiftslagen får även tillsynsmyndighetens beslut överklagas. Utredningen föreslår inte någon övergångsbestämmelse i fråga om överklagande av beslut som har meddelats före de nya lagarnas ikraftträdande. Regeringen anser att en sådan bestämmelse bör införas. Det innebär bl.a. att en domstol vid prövningen av ett sådant överklagande ska tillämpa de upphävda lagarna. Upphävande av en övergångsbestämmelse till dataskyddslagen Enligt punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till dataskyddslagen ska den upphävda personuppgiftslagen fortsätta att gälla i sådan verksamhet hos Försvarsmakten och som inte omfattas av unionsrätten. Övergångsbestämmelsen, som ursprungligen även omfattade Totalförsvarets rekryteringsmyndighet, tillkom med anledning av det pågående översynsarbete av de särskilda regleringar som gäller för Försvarsmaktens, Försvarets radioanstalts respektive . 2020/21:224 rekryteringsmyndighets behandling av personuppgifter som bedrevs vid tiden för dataskyddslagens tillkomst. Regeringen uttalade i propositionen Ny dataskyddslag att bestämmelsen är av övergångskaraktär och att den ska upphävas i samband med att den anpassade regleringen om behandling av personuppgifter i dessa myndigheters verksamhet träder i kraft (prop. 2017/18:105 s. 172). Regleringen om Totalförsvarets rekryterings- myndighet utgick ur övergångsbestämmelsen när den nya totalförsvars- datalagen trädde i kraft . När de nya lagarna träder i kraft kan punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelsen till dataskyddslagen upphävas. Regeringens bedömning: Förslagen till nya lagar medför ökad tydlighet för berörda myndigheter, men innebär inte några nya Förslaget till ändringar i lagen om signalspaning i försvarsunder- rättelseverksamhet innebär en mer preciserad reglering av Försvarets radioanstalts internationella samarbete som enskildas Förslagen medför inga ökade kostnader för det allmänna. medför inte heller ökade kostnader för enskilda och förväntas inte medföra några konsekvenser av betydelse i övrigt. Utredningarnas bedömningar överensstämmer i sak med regeringens Remissinstanserna: Remissinstanserna yttrar sig inte särskilt över utredningens bedömning i SOU 2018:63. Statens inspektion för försvars- underrättelseverksamheten bedömer att lagförslaget i SOU 2020:68 kan medföra ytterligare granskningsinsatser, vilket kan leda till behov av utökade medel för myndigheten. Skälen för regeringens bedömning Konsekvenser för Försvarsmakten och De föreslagna lagarna medför inga nya uppgifter för Försvarsmakten och Lagarna ansluter också till stora delar till vad som gäller enligt nuvarande regelverk. De föreslagna ändringarna i lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet innebär inte heller några nya uppgifter för . Ökade möjligheter för direktåtkomst för Försvarsmakten, Försvarets radioanstalt och Säkerhetspolisen i försvarsunderrättelseverksamheten bör kunna öka myndigheternas effektivitet på det området. Försvarsmaktens del innebär ökade möjligheter till annat elektroniskt informationsutbyte ytterligare effektivisering av verksamheten. Regleringen för vilka andra ändamål än huvudändamålen som behandling av personuppgifter får ske i Försvarets radioanstalts verksamheter innebär 2020/21:224 förtydliganden som är till nytta för såväl myndigheten som enskilda. Motsvarande gäller förslaget om en ny ändamålsbestämmelse för internationellt samarbete i försvarsunderrättelsefrågor. Den nya regleringen kan medföra ett visst behov av utbildning av Försvarsmaktens och Försvarets radioanstalts personal utöver den utbildningsverksamhet som myndigheterna redan nu bedriver. De kostnader som detta kan medföra bör kunna rymmas inom myndigheternas befintliga ekonomiska ramar. Nya interna föreskrifter och styrande dokument som kan komma att krävas med anledning av den nya lagstiftningen får anses ingå i myndigheternas ordinarie verksamhet. Konsekvenser för andra myndigheter tillsyn och Statens inspektion för försvars- underrättelseverksamhetens granskning av Försvarsmaktens och Försvarets radioanstalts behandling av personuppgifter föreslås i huvudsak bedrivas på samma sätt som enligt gällande rätt. Förslagen bedöms därmed inte leda till några merkostnader för dessa myndigheter. Enligt Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten kan lagförslaget i SOU 2020:68 medföra ytterligare granskningsinsatser, vilket kan leda till behov av utökade medel för myndigheten. Regeringen bedömer att de ändringar som föreslås i lagen om signalspaning i försvarsunderrättelse- verksamhet inte är av sådan karaktär att de bör påverka Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamhetens förmåga att kunna utföra sin roll som kontrollmyndighet inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget om en ny ändamålsbestämmelse i lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamheten berör Försvarsunderrättelsedomstolen. Förslaget bedöms inte påverka domstolens verksamhet. Förslagen till nya lagar för behandling av personuppgifter berör de allmänna förvaltningsdomstolarna. Möjligheten att överklaga beslut av det slag som föreslås finns till stor del redan enligt nuvarande ordning. Förslaget bedöms inte innebära någon måltillströmning av betydelse och bedöms därför inte påverka domstolarnas verksamhet i någon omfattning som ställer krav på ytterligare medel. Förslagen bedöms inte påverka några andra statliga myndigheter. De effektiviseringar som de nya lagarna bedöms medföra vid behandling av personuppgifter inom försvarsunderrättelseverksamheten och den militära säkerhetstjänsten, t.ex. när det gäller möjligheter till direktåtkomst, kan innebära ett visst ytterligare intrång i den enskildes personliga integritet. Integritetsintrånget måste dock vägas mot de starka försvars- och säkerhetsintressen som gör sig gällande och som motiverar behovet av en effektiv verksamhet på de områden som de föreslagna lagarna omfattar. Den omfattande tillsyn och krav på granskning som redan gäller och fortsatt ska gälla för den behandling av personuppgifter som den föreslagna lagstiftningen omfattar är av stor betydelse för tillvaratagandet av den enskildes integritetsskydd. Motsvarande gäller för Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamhetens kontroll av signalspaningen i försvarsunderrättelseverksamhet. Förslaget om ändringar om förstöringsplikt för vissa uppgifter i lagen Prop. 2020/21:224 om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet medför att enskildas Regeringen bedömer sammantaget att konsekvenserna för den enskildes integritet får anses vara acceptabla. Förslagen medför inte några ekonomiska konsekvenser för enskilda. Förslagen bedöms inte påverka –den kommunala självstyrelsen, –brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, –sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, –jämställdheten mellan kvinnor och män, eller –möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Förslagen bedöms inte heller i övrigt medföra några konsekvenser av betydelse. 19.1Förslaget till lag om behandling av personuppgifter vid Försvarsmakten 1 kap. Allmänna bestämmelser 1 § Syftet med denna lag är att säkerställa att Försvarsmakten kan behandla personuppgifter på ett ändamålsenligt sätt och att skydda fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter i samband med sådan behandling. I paragrafen anges syftet med lagen. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. Enligt paragrafen är syftet med lagen att säkerställa att Försvarsmakten kan behandla personuppgifter på ett ändamålsenligt sätt och att skydda fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter i samband med sådan behandling. Lagen har alltså två syften och gäller för enbart fysiska personer. Det innebär att juridiska personer inte omfattas av lagen. 2 § Denna lag gäller vid Försvarsmaktens behandling av personuppgifter i verksamhet som rör försvar och säkerhet samt internationellt försvars- och säkerhetssamarbete. I paragrafen anges lagens tillämpningsområde. Övervägandena finns i avsnitt 6.4.1. Paragrafen utformas efter synpunkter från Lagrådet. I paragrafen anges att lagen gäller vid Försvarsmaktens behandling av personuppgifter i verksamhet som rör försvar och säkerhet samt internationellt försvars- och säkerhetssamarbete, dvs. 2020/21:224 som ligger utanför unionsrätten. Uttrycken personuppgift och behandling av personuppgifter definieras i 5 §. Uttrycket försvar och säkerhet omfattar Försvarsmaktens huvuduppgift att försvara mot ett väpnat angrepp. Även Försvarsmaktens verksamhet som syftar till att främja säkerhet, inbegripet Försvarsmaktens egen säkerhet omfattas. Vidare omfattas Försvarsmaktens uppgift att hävda territoriella integritet samt förmåga att värna suveräna rättigheter och svenska intressen samt att förebygga och hantera konflikter och krig såväl nationellt som internationellt. Försvarsmakten ska kunna utföra sina uppgifter självständigt eller i samverkan med andra myndigheter, stater och organisationer. Den behandling av personuppgifter som sker inom ramen för dessa verksamheter omfattas av bestämmelsen. Även behandlingen av personuppgifter i Försvarsmaktens interna och administrativa verksamhet som rör myndighetens personal omfattas av lagen. Lagen gäller därmed också för den personuppgiftsbehandling som sker inom ramen för Försvarsmaktens krigsorganisation. Uttrycket internationellt försvars- och säkerhetssamarbete omfattar det internationella samarbete som Försvarsmakten bedriver med stöd av föreskrifter i förordning eller regeringens beslut i enskilda fall. Lagen omfattar inte Försvarsmaktens behandling av personuppgifter som sker när myndigheten lämnar stöd till civila aktörer i situationer som inte kan knytas till försvar eller säkerhet. I sådana fall är EU:s dataskyddsförordning och dataskyddslagen (2018:218) tillämpliga för myndighetens behandling av personuppgifter. I 2 kap. anges närmare de ändamål för vilka Försvarsmakten får behandla personuppgifter. 3 § Lagen gäller vid sådan behandling av personuppgifter som är helt eller delvis automatiserad. Den gäller också personuppgifter som ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Paragrafen preciserar lagens tillämpningsområde. Övervägandena finns i avsnitt 6.4.1. Av paragrafen framgår att lagen gäller vid sådan behandling av person- uppgifter som är helt eller delvis automatiserad och också personuppgifter som ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. När det gäller automatiserad behandling krävs det inte att person- uppgifterna som behandlas finns i något som kan karaktäriseras som ett register eller att de annars är ordnade på visst sätt. behandling i t.ex. register omfattas av bestämmelsen om personuppgifterna är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt mer än ett kriterium. Uteslutande behandling av personuppgifter som inte ingår i någon samling och inte heller är avsedda att ingå i en sådan, exempelvis hand- skrivna minnesanteckningar, ligger däremot utanför tillämpningsområdet. 4 § Vid behandling av personuppgifter enligt denna lag gäller inte Prop. 2020/21:224 och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning) och inte heller lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning. I paragrafen regleras förhållandet till EU:s dataskyddsförordning och lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning. Övervägandena finns i avsnitt 6.2.