prop · H803101 · 2021-04-15 00:00:00 — Jämförelsen påverkas av en förändrad hantering av solcellsstöd vilket gav ett negativt anslagsutfall men ett positivt utfall . Att anslagsutfallet blev negativt 2019 beror på att regeringen beslutade om ändring av regleringsbrevet för , som innebar att grunderna för redovisningen mot anslag ändrades . För att redovisningen mot anslag skulle kunna göras enligt ny modell återbetalade beviljade, men inte utbetalda, stöd till solceller enligt beslut av regeringen. Eftersom återbetalningarna var större än utbetalningarna , blev den totala belastningen på anslaget negativt. fortsatte den tekniska omläggningen av stödet så att tidpunkten för redovisning mot anslag får en tydligare koppling till utbetalningarna av stödet. Eftersom beslut om att bevilja stöd och utbetalning av stöd sker vid olika tillfällen har beslutat om ett beställningsbemyndigande som åtaganden kan redovisas mot. Det anslagssparande som byggdes upp drogs in men beställningsbemyndigandet innebär att motsvarande anslagsmedel istället beräknas och budgeteras . Omläggningen påverkar alltså inte det totala utrymmet för att bevilja och utbetala stöd men stödet omfördelas . Spridningen av covid-19 har inneburit förseningar för planerade installationer av solceller och energilager varför datumet för då installationerna ska vara slutförda har flyttats fram till . Kvarvarande delar av befintligt stöd fasas ut . införs en skattereduktion för personer som gör gröna investeringar, vilket ersätter de nuvarande stöden för solceller, lagring av egenproducerad energi samt för installation av laddningspunkter till elfordon. Tabell 2.106 UO 21 Beställningsbemyndiganden Insatser för förnybar elproduktion Laddinfrastruktur längs större vägar Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och är huvudsakligen hänförlig till anslaget 1:4 Energiforskning. Det beror på att det för anslaget finns behov av ett stort bemyndigande för att möjliggöra långsiktiga och omfattande åtaganden, som exempelvis storskaliga demonstrationsanläggningar. Ingående åtaganden har ökat något jämfört med , vilket förväntas fortsätta öka framöver. Tabell 2.107 UO 21 Utlåning Delägarlån eller borgen till bolag i vilka Lån till företag som bedriver elnätsverksamhet enligt ellagen Inom utgiftsområdet uppgick låneramen som beslutat om till . Utestående lån vid utgången av 2020 var . Tabell 2.108 UO 21 Inomstatliga lån Svenska kraftnäts lån i och utanför Inom utgiftsområdet uppgick låneramen som beslutat om till . finansierar sina investeringar med lån i Riksgälds- kontoret. ökade dock intäkterna från kapacitetsavgifter så kraftigt att affärsverket kunde amortera alla lån i . var samtliga lån amorterade. Utgiftsområdet omfattar transportpolitiken och politiken för informationssamhället. Tabell 2.109 UO 22 Anslag -0,2 -6,3 -2,7 -22,7 -45,8 -2,7 -4,7 Utfallet uppgick till och blev därmed (6,) högre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare . Jämfört med 2019 blev utgifterna (11,) högre. ansvarar för den långsiktiga infrastrukturplaneringen för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart samt för byggande och drift av statliga vägar och järnvägar. Hur mycket investerar bestäms av anvisade anslag, de lån som tar upp och de tillskott myndigheten får via medfinansiering i form av externa bidrag. Utfallet som redovisas här utgörs av endast den verksamhet som finansieras med anslag. Den största delen av utgifterna under utgiftsområdet återfinns under två trafikslagsöverskridande anslag. Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur används för investeringar och andra åtgärder för att utveckla transportsystemet och anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur används för att vidmakthålla den befintliga infrastrukturens funktion. Ökade utgifter för underhåll och skatt på förbrukning av el Utfallet för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur blev , vilket är (4,) högre än anvisat i statens budget. I ändringsbudget anvisades ytterligare totalt . Intäkterna från banavgifter minskade till följd av minskad järnvägstrafik med anledning av spridningen av covid-19. Allmänna råd och restriktioner kring sjukdomen medförde också att järnvägstrafiken minskade, vilket möjliggjorde utökade underhållsåtgärder. ökade även vägunderhåll på landsbygden. I ändrings- budget anvisades därför . Dessutom anvisades ytterligare eftersom numer måste betala skatt på förbrukning av el inom tågtrafiken. I samband med att lagen om skatt på energi ändrades har inte längre avdragsrätt för den skatten. belastades därför anslaget med i skatt på el för perioden –2020. Spridningen av covid-19 medförde att efterfrågan på godstransporter på järnväg minskade. För att undvika överflyttning av godstransport från järnväg till väg tillfördes anslaget ytterligare som miljökompensation. Nya anslag inom utgiftsområdet påverkar jämförelsen mot budget och föregående år har råd, restriktioner och smittbegränsande åtgärder till följd av spridningen av covid-19 medfört ett minskat resande och därmed lägre biljettintäkter för såväl kollektivtrafik som flygtrafik och sjöfart, varför dessa har anvisats ytterligare medel i ändringsbudget. I ändringsbudget anvisades det nya anslaget 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik . Utfallet blev och har använts för statsbidrag till kollektivtrafik som organiseras av regionala kollektivtrafikmyndigheter. Utfallet för anslaget 1:20 Tillskott till uppgick till . Finansieringen av flygtrafiktjänster styrs av ett EU-regelverk där 2020 var i en ny avgiftsperiod. Det är oklart hur avgiftssystemet påverkas av spridningen av covid-19. Eftersom det fanns en risk att skulle få minskade avgifts- intäkter anvisades anslaget ytterligare . bedömdes dock intäkterna inte minska i den omfattning som tidigare hade befarats, vilket förklarar det lägre utfallet. Eftersom det är ett oklart läge kring finansieringen av flygtrafiktjänster får anslagsbehållningen disponeras även 2021. Med anledning av covid-19 uppfördes det nya anslaget 1:21 Tillskott till i ändringsbudget och anvisades . Utfallet uppgick till och har använts för att täcka inkomstbortfall för . Drift, underhåll och trafikledning på järnväg ökar jämfört med I tabell 2.110 och tabell 2.111 jämförs utfallen för anslagen 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur och 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur med utfallet för motsvarande anslag föregående år. Tabell 2.110 Utveckling av statens transportinfrastruktur Investeringar i regional plan Räntor och återbetalning av lån för järnvägar Räntor och återbetalning av lån för vägar Bidrag till och Öresundsbrokonsortiet Större järnvägsinvesteringar enligt nationell plan Större väginvesteringar enligt nationell plan Trimning och effektivisering samt miljöinvesteringar Planering, stöd och myndighetsutövning Summa anslag, utveckling av statens transportinfrastruktur Utfallet för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur blev , vilket är (5,) högre än 2019. De största utgifterna under anslaget är större järnvägsinvesteringar enligt den nationella planen för utveckling av transportinfrastrukturen för perioden –2029. Dessa utgifter uppgick till , en ökning med (8,). Som exempel på stora järnvägsprojekt som ingår i den nationella planen och som pågick kan nämnas: ––Hamra, dubbelspår och tunnelprojektet, en del av utbyggnaden till dubbelspår längs –Ostlänken, nytt dubbelspår –, projektet är en del av det nya stambanenätet på järnväg –Flackarp–, utbyggnad till fyra spår –, planskildhet, en ombyggnad till planskilda järnvägsspår vid som är en knutpunkt i det västsvenska järnvägssystemet –Ökad kapacitet för sträckan –Kalhäll (), en utbyggnad från två till fyra spår nordväst om –Införande av () Luleå- . Utgifterna för större väginvesteringar enligt nationell plan uppgick till , vilket är (19,) högre jämfört med föregående år. Som exempel på stora vägprojekt som ingår i den nationella planen och som pågick kan nämnas , som omfattar en ringled runt med E4 och E12. Även ombyggnation till motorväg för sträckan E20 –samt nybyggnation av motorväg för sträckan E20 –är exempel på pågående vägprojekt. Tabell 2.111 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Drift och underhåll av vägar Bärighet och tjälsäkring av vägar Drift, underhåll och trafikledning på järnväg Bidrag för drift av enskild väg Summa anslag, vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Utfallet för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur blev Det är en ökning med (8,) jämfört med föregående år. Utgifterna för drift, underhåll och trafikledning på järnväg ökade med (18,) och uppgick till , enligt plan. Drift- och underhållsutgifterna för det statliga vägnätet och tillhörande gång- och cykelvägar uppgick till , vilket är (0,) högre än 2019. Utfallet för trängselskatten i högre än föregående år Utfallet för anslaget 1:14 Trängselskatt i uppgick till , vilket är (87,) högre jämfört med föregående år. Anslaget används i huvudsak till investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i , bl.a. Västlänken. Anslaget finansierar även system- och administrationskostnader för trängselskattesystemet i . De anvisade medlen i statens budget är en beräkning av hur stora intäkterna från trängselskattesystemet väntas bli. Utfallet för anslaget 1:15 Sjöfartsstöd uppgick till , vilket är (21,) lägre än föregående år. Det beror på att sjöfarten har minskat till följd av spridningen av covid-19. Tabell 2.112 UO 22 Beställningsbemyndiganden Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för särskilda tjänster för personer med Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och är huvudsakligen hänförlig till anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur, 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur och 1:11 Trängselskatt i . För anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur uppgår skillnaden mellan beslutat bemyndigande och utestående åtaganden till . Differensen beror i huvudsak på att tecknandet av avtal i ett antal större projekt har försenats vilket lett till att nya åtaganden inte ingåtts i den omfattning som prognostiserat. För anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur är skillnaden Differensen har uppkommit då förseningar uppstått i tecknandet av kontrakt. För anslaget 1:11 Trängselskatt i är skillnaden . Differensen har uppkommit då förseningar uppstått i tecknandet av kontrakt. Tabell 2.113 UO 22 Utlåning 1993/94:213, bet. 1993/94:TU36, rskr. 1993/94:436. 2009/10:1, bet. 2009/10:TU1, rskr. 2009/10:117. Låneramen för är priser, exklusive räntor och mervärdesskatt. Inom utgiftsområdet har beslutat om låneramar på för utlåning. Utestående lån vid utgången av 2020 var . Lånet till Svensk–() får enligt beslut uppgå till priser och därutöver mervärdesskatt och ränta. Lånet uppgick vid utgången av 2020 till 5 240 miljoner Enligt uppgick mervärdesskatten till och räntan till i löpande priser fram till . Utnyttjad ram exklusive dessa poster var därmed i löpande priser, vilket motsvarades av priser. Tabell 2.114 UO 22 Garantier Pensionsgaranti (inkl. efterborgen), (inkl. , Posten Meddelande Kreditgarantier för lån till flygföretag 1990/91:158, bet. 1990/91:TU31, rskr. 1990/91:379. 1995/96:65, bet 1995/96:TU5, rskr. 1995/96:97. 1992/93:100; bet. 1994/95:TU2, rskr. 1994/95:50. 4I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade om statliga borgen för överlåtna pensions- åtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per 5Den beslutade garantiramen (prop. 1992/93:176, bet. 1992/93:TU36, rskr. 1992/93:116) uppgår endast till 33 600 000 CHF. Resterande åtagande om uppstod i samband med emissionen 1997 då aktierna förvaltades av affärsverket . 1992/93:176, bet. 1992/93:TU36, rskr. 1992/93:116 och 26 § i Eurofimas statuter. Valutakurser från per : CHF=9, Tabell 2.115 UO 22 Inomstatliga lån lång- och kortfristiga lån i eller utanför lån i och utanför har fattat beslut om låneramar på . Utestående lån vid utgången av 2020 var . RiR 2020:17 Drift och underhåll av järnvägar – omfattande kostnadsavvikelser har granskat upphandling av basunderhållskontrakt för drift och underhåll av järnvägar. Regeringen har i skrivelsen om drift och underhåll av järnvägar (skr. 2020/21:86) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2020:22 Automatiserat beslutsfattande i statsförvaltningen – effektivt, men kontroll och uppföljning brister har granskat om statliga myndigheters automatiserade beslutsfattande är effektivt, utan att rättssäkerheten i beslutsfattandet eftersätts. Granskningen har omfattat föräldrapenning vid , årlig inkomstbeskattning av privatpersoner vid och körkortstillstånd vid Transportstyrelsen. Regeringen har i skrivelsen om automatiserat beslutsfattande i statsförvaltningen – effektivt, men kontroll och uppföljning brister (skr. 2020/21:88) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.6.23Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgiftsområdet omfattar i huvudsak verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skog, djur, landsbygd och jakt samt rennäring och samefrågor. Utgiftsområdet omfattar även verksamhet inom utbildning och forskning. Tabell 2.116 UO 23 Anslag -2,1 -0,8 -7,9 -16,0 Utfallet uppgick till , vilket är (1,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2019 minskade utgifterna inom utgiftsområdet med (3,). Satsning på naturnära jobb medförde högre utgifter än anvisat Utfallet för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket uppgick till , vilket är (17,) högre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget anvisade ytterligare för att genomföra ett nytt arbetsmarknadsuppdrag med syfte att sysselsätta personer som står långt från arbetsmarknaden med arbetsuppgifter i skogen, s.k. naturnära jobb. Arbetsuppgifterna inkluderade bl.a. inventering av källor samt skötsel- och restaureringsåtgärder i naturreservat och vid kulturmiljöer. Viss verksamhet inom uppdraget har inte kunnat genomföras på ett smittsäkert sätt med anledning av spridningen av covid-19, vilket förklarar att drygt hälften av de extra anvisade medlen inte har förbrukats. Lägre utgifter för gårdsstödet än budgeterat Utfallet för anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. blev , vilket är (2,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det lägre utfallet beror på att utbetalda stöd uppgick till lägre belopp än vad regeringen räknade med och att kronan blev starkare än budgeterat. Lägre utgifter för åtgärder för fiske och vattenbruk än budgeterat Utfallet för anslaget 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk blev , vilket är (7,) lägre än anvisat i statens budget. I ändringsbudget anvisades anslaget ytterligare på grund av justering av valutakursen från per euro till per euro och en ökad medfinansiering från EU. Det lägre utfallet beror på att mängden utbetalningsärenden som kommit in till blev färre än budgeterat. Ökad medfinansiering från EU inom landsbygdsprogrammet Utfallet för anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur uppgick till . Det är (16,) lägre än anvisat i statens budget, vilket främst beror på att EU:s medfinansiering ökade i landsbygds- programmet. I ändringsbudget minskades anslaget med , netto. I detta ingår en ökning med för bredbandsstöd för utbyggnad av bredband i glesare befolkade områden i landet. Anslaget minskades också med för att finansiera ökning i anslag 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Utfallet för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur uppgick till . Det är (28,) högre än anvisat i statens budget. I ändringsbudget anvisades anslaget ytterligare för att skulle kunna tillgodoräknas en ökning av EU:s finansieringsandel av landsbygdsprogrammet. Fortsatt biogasstöd ledde till högre utgifter än beräknat Utfallet för anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket uppgick till , vilket är högre än anvisat i statens budget. Det högre utfallet beror på att anvisade anslaget ytterligare för att möjliggöra ett fortsatt stöd för produktion av biogas efter att stödperioden upphörde . Utgifter för torkan 2018 påverkade utfallet Jämfört med 2019 så har utgifterna minskat under anslag 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur med (30,). Det beror framför allt på att stöd på med anledning av torkan 2018 betalades ut , vilket påverkar jämförelsen mellan åren. Utgifterna för åtgärder för lands- bygdens miljö och struktur 2014–2020 har minskat med jämfört med . Att utfallet blev lägre beror på en programändring inom landsbygds- programmet som innebar att EU:s medfinansiering ökat. Utfallet för anslag 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur uppgick till , vilket är (24,) högre än 2019. Det beror främst på att utbetalningarna till fleråriga projekt inom ramen för EU:s landsbygdsprogram ökar mot slutet av programperioden eftersom påbörjade projekt och investeringar upparbetar mer kostnader i takt med att program- perioden fortskrider. Tabell 2.117 UO 23 Beställningsbemyndiganden Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och var främst hänförlig till anslagen 1:17 Åtgärder för lands- bygdens miljö och struktur samt 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Huvuddelen av bemyndigandena för dessa anslag avser ekonomiska åtaganden som planeras inom ramen för Landsbygdsprogram för 2014–2020. Anslagen gäller för hela programperioden och ett bemyndigande finns eftersom lands- bygdsprogrammet till stor del består av fleråriga åtaganden. Det låga utnyttjandet beror på att bemyndigandet avser hela programperioden. Utestående åtaganden på bemyndigandet för anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning har påverkats av osäkerhet kopplad till forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2020/21:60) som lades samt även osäkerhet om EU:s nya ramprogram Horisont . Utgiftsområdet omfattar näringspolitik, politik för utrikeshandel samt politik för handels- och investeringsfrämjande. Tabell 2.118 UO 24 Anslag -30,8 -50,8 -1,7 Utfallet uppgick till , vilket är (731,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2019 blev utfallet (727,) högre. Ökade utgifter för jämfört med budget och föregående år Utfallet för anslaget 1:4 blev , vilket är (69,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet (74,) högre. Det beror främst på att fick i uppgift att administrera det nya stödet vid kort- tidsarbete. De direkta kostnaderna för detta blev . I ändrings- budget anvisades anslaget ytterligare för administration och kontroll av stöd vid korttidsarbete. Utfallet för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling blev , vilket är (30,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror bl.a. på lägre utgifter än beräknat för stöd till uppbyggnad av testcenter för elektromobilitet samt stöd för att främja användning och innovationskluster för flytande biogas. I ändringsbudget minskades anslaget med netto, huvudsakligen för att finansiera utökat stöd till kommunsektorn inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Utfallet för anslaget 1:7 Turistfrämjande blev , vilket är (9,) högre än vad som anvisades i statens budget. Det beror på ökat aktieägartillskott till V.S. för omställning och effektivisering av verksamheten med anledning av spridningen av covid 19. Anslaget anvisades därför ytterligare i ändringsbudget. Högre utfall för kapitalinsatser jämfört med budget och föregående år Utfallet för anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statliga ägda företag blev , vilket är högre än vad som anvisades i statens budget och högre än 2019. Det beror framför allt på att anslaget har finansierat olika åtgärder för att motverka negativa effekter för företag i samband med spridningen av covid-19. I ändringsbudget anvisades anslaget . Omfattande reserestriktioner och minskad efterfrågan på flygresor i samband med spridningen av covid-19 har fått stora konsekvenser på likviditet och finansiell ställning för . I syfte att möjliggöra bolagets fortlevnad deltog staten i en rekapitalisering. Utgifterna för förvärv av aktier och skuldinstrument i uppgick till . Situationen på flygmarknaden har medfört betydande intäktsbortfall för . Bolaget har bl.a. uppdraget att bedriva flygplatsverksamhet vid tio flygplatser och fick därför ett kapitaltillskott på för att kunna genomföra investeringar och underhålla flygplatsnätet. I syfte att underlätta tillgången till finansiering för små och medelstora företag stärktes utlånings- och investeringskapaciteten hos genom ett kapitaltillskott på . , och fick också kapitaltillskott på sammanlagt . Utfallet för anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation blev , vilket är (18,) högre än vad som anvisades i statens budget. Utfallet avser i sin helhet statsbidrag till för marknadskompletterande finansiering och företagsrådgivning. I ändringsbudget anvisades anslaget ytterligare för att säkerställa att ska kunna hantera ökade mängder kreditansökningar och fullgöra sitt uppdrag. Nya stöd för att hantera konsekvenserna av covid-19 medförde högre utfall jämfört med budget och föregående år Utfallet för det nya anslaget 1:22 Stöd vid korttidsarbete blev . I ändringsbudget anvisades anslaget totalt . För att dämpa de negativa konsekvenserna för näringsliv och sysselsättning i samband med utbrottet av covid-19 beslutade att införa ett nytt system för korttidsarbete och att föra upp anslaget 1:22 Stöd vid korttidsarbete i statens budget. Anslaget har använts för utbetalning av tidsbegränsat stöd till arbetsgivare i enlighet med lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete. Totalt inkom 90 579 ansökningar om stöd , varav 73 420 (81,) hade beviljats vid utgången av året. Antalet personer som var permitterade uppgick till ca 591 000. (63,) lägre än anvisat belopp. Det beror på att företag inte har ansökt om stöd vid korttidsarbete i den omfattning som beräknades. beslutade i ändringsbudget att föra upp anslaget 1:23 Tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag och anvisa det . , vilket är lägre än anvisat. Anslaget har använts för tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag i enlighet med bestämmelserna i förordningen (2020:237) om statligt stöd när vissa lokalhyresgäster fått rabatt på hyran. Syftet med stödet har varit att minska kostnaderna för företag med ekonomiska svårigheter till följd av spridningen av covid-19. Stödet har lämnats till hyresvärdar som träffat överenskommelser med företag i en utsatt bransch, om en rabatt på den fasta delen av hyran . Totalt inkom ca 33 700 ansökningar om stöd , varav 31 200 (92,) hade beviljats vid utgången av 2020. Utfallet blev (73,) lägre än anvisat belopp. Det beror på att omfattningen av ansökningar om stöd blev lägre vad som beräknades.