prop · H9031 · 2021-09-20 00:00:00 — Kvinnor, förgymn. Kvinnor, gymn. Kvinnor, efterymn. Män, förgymn. Män, gymn. Män, efterymn. Anm.: Kv avser kvinnor och M avser män. Inkomsterna anges priser. Källor: () och egna beräkningar. Det är inte unikt för att skillnaden mellan kvinnors och mäns arbetsinkomst ökar efter det första barnets födelse. En jämförelse mellan , , 6Lönsamt arbete – familjeansvarets fördelning och konsekvenser (SOU 2014:28). Statistisk diskriminering innebär att individer diskrimineras på basis av vissa stereotyper om någon grupp (t.ex. kön eller etnicitet) som individerna tillhör. 7Nylin et al., Trends in Women’s Relative Earnings Within Couples Across the Transition to Parenthood in , 1987–2007, , 2021. 8Se bl.a. Angeloy et al., Parenthood and the Gender Gap in Pay, , 2016 och Familjepolitik för alla? (Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2015:5). 2021/22:1 Bilaga 3 , , och visar att kvinnors arbetsinkomster minskar i samtliga länder, men mindre i och än i övriga länder.9 Kvinnor har högre sjukfrånvaro än män Det är stor skillnad i genomsnittligt antal sjukpenningdagar per försäkrad kvinna respektive man (sjukpenningtalet). har sjukfrånvaron varierat kraftigt , och variationen har varit något större för kvinnor än för män (se diagram 2.13). ökade sjukfrånvaron för både kvinnor och män, men kraftigare för kvinnor. har sjukfrånvaron gått tillbaka något för kvinnor, men är fortfarande nästan dubbelt så hög som för män. Det finns flera orsaker till skillnaden i sjukfrånvaro mellan kvinnor och män. En orsak är att kvinnor i större utsträckning än män arbetar i yrken och sektorer där den upplevda arbetsmiljön är sämre, organisatoriskt och socialt (se även utg.omr. 13 avsnitt 1.3.6). Ett större ansvar för hem, barn och föräldrar i kombination med förvärvsarbete kan vara ytterligare en orsak till kvinnors högre sjukfrånvaro. Antal sjukpenningdagar per försäkrad Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 16–. är omräknade till nettodagar, t.ex. blir med halv ersättning en nettodag. Sjukpenningtalet är definierat som antalet nettodagar från sjukpenning och rehabiliteringspenning dividerat med antalet försäkrade exklusive antal personer som har aktivitetsersättning eller sjukersättning med hel omfattning. 2.4Kvinnor har lägre lön än män men lönegapet minskar Utöver skillnader i sysselsättningsgrad och faktisk arbetstid påverkas skillnaden i kvinnors och mäns arbetsinkomster av den ersättning som de får för sitt arbete, dvs. tim- eller månadslönen. Deltidslöner är uppräknade till heltids- och månadslöner i hela avsnitt 2.4. var kvinnors månadslön i genomsnitt , medan mäns uppgick till . Det motsvarar ett lönegap på . –2020 har lönegapet minskat , från till (se diagram 2.14). Den löneskillnad mellan kvinnor och män som kvarstår när hänsyn har tagits till skillnader i ålder, utbildning, sektor, yrke och arbetstid kallas för det standardvägda al., Child Penalties Across Countries: Evidence and Explanations, NBER Working Papers, 2019. 2021/22:1 Bilaga 3 lönegapet.10 uppgick det standardvägda lönegapet till . har det minskat . Lönegapet har minskat mer än det standardvägda lönegapet. Det innebär att den minskade skillnaden mellan kvinnors och mäns löner till stor del, men inte helt, beror på att skillnader i ålder, utbildning, sektor, yrke och arbetstid har minskat. Den löneskillnad som kvarstår efter standardvägningen visar att det finns andra faktorer än de som redovisas i statistiken som påverkar löneskillnader, såsom diskriminering och skillnader i arbetsuppgifter inom samma yrke. Diagram 2.14 Lönegap och standardvägt lönegap Anm.: Lönegapet mäter procentuell skillnad mellan kvinnors och mäns månadslöner uppräknade till heltid. Det standardvägda lönegapet är det lönegap som kvarstår när hänsyn tagits till att kvinnor och män har olika ålder, utbildning, arbetstid samt arbetar inom olika yrken och sektorer. Det standardvägda lönegapet är beräknat med standard för svensk yrkesklassificering (SSYK12 nivå 4). Könsuppdelningen på arbetsmarknaden är en viktig orsak till lönegapet En viktig orsak till det observerade lönegapet är att kvinnor och män i stor utsträckning arbetar inom olika yrken och att kvinnodominerade yrken i genomsnitt har lägre löner än mansdominerade. Kvinnor är också underrepresenterade bland chefer. Andelen kvinnor i chefsposition varierar mellan olika sektorer, men andelen kvinnor i chefsposition är genomgående lägre än andelen anställda kvinnor. har dock den tredje minst könsuppdelade arbetsmarknaden i jämförelse med andra medlemsstater i EU (se t.ex. EIGE 2020 Gender Equality Index 2020). Skillnaderna i yrkes- och befattningsstruktur beror i hög grad på skillnader i kvinnors och mäns utbildningsinriktning och utbildningslängd. Kvinnor har varit överrepresenterade inom högre utbildning och har allt fler kvinnor valt traditionellt mansdominerade högskole- utbildningar, se t.ex. rapporten och män i högskolan (2016:16). Motsvarande tendens är inte lika tydlig för män, dvs. det har inte i samma utsträckning blivit vanligare att män väljer traditionellt kvinnligt dominerade utbildningar. 10Deltidslöner i detta avsnitt (2.4) är uppräknade till heltids- och månadslöner men som framgår av avsnitt 2.3 kan deltidsarbete också påverka lönen per arbetad timme. Av denna anledning har med arbetstid när de beräknar det standardvägda lönegapet. 2021/22:1 Bilaga 3 De förändringar som har skett i könsfördelningen inom olika utbildningar har successivt slagit igenom på arbetsmarknaden. Könsuppdelningen är därför ofta större i äldre åldersgrupper än i yngre. Detta är särskilt tydligt inom vissa yrken som kräver eftergymnasial utbildning, som exempelvis arkitekt och jurist. ökade andelen kvinnor i 64 av 106 mansdominerade yrken, som andelen män ökade i 48 av 82 kvinnodominerade yrken. Eftersom manligt dominerade yrken ofta har ett högre löneläge kan denna utveckling vara en förklaring till att löneskillnaden mellan kvinnor och män minskar, enligt rapporten mellan kvinnor och män 2020 (). 3Kvinnors och mäns ekonomiska resurser Kvinnors disponibla inkomst är i genomsnitt lägre än mäns. Det genomsnittliga inkomstgapet har inte minskat trots att kvinnors arbetsinkomster i genomsnitt har ökat snabbare än mäns. En bidragande orsak till detta är de ökade kapitalinkomsterna. För den majoritet av kvinnor och män som inte har mycket höga inkomster har inkomstgapet dock minskat. I det här avsnittet analyseras utvecklingen av kvinnors och mäns disponibla inkomst 1995–2019 och hur olika inkomstslag har bidragit till inkomstgapet. Inkomstgapet definieras som skillnaden mellan kvinnors respektive mäns genomsnittliga disponibla inkomst som andel av mäns genomsnittliga disponibla inkomst. Exempelvis var inkomstgapet för åldersgruppen 20–2019. Det betyder att kvinnors disponibla inkomst i genomsnitt uppgick till av männens. Den disponibla inkomsten är summan av arbetsinkomst, kapitalinkomst och olika transfereringar minus direkt skatt. Den disponibla inkomstens sammansättning skiljer sig åt mellan de åldrar där de flesta är aktiva på arbetsmarknaden och de åldrar där de flesta har arbetslivet bakom sig. Redovisningen görs därför först för åldersgruppen 20–, och därefter för de som är eller äldre. Det finns ingen bestämd pensioneringsålder och allt fler arbetar längre upp i åldrarna. Den faktiska genomsnittliga pensioneringsåldern var för både kvinnor och män 2019. Avslutningsvis redovisas betydelsen av individuella offentligt finansierade välfärdstjänster för resursfördelningen mellan kvinnor och män. 3.1Inkomster 20–64 år Inkomstgapet är i stort sett oförändrat Kvinnor i åldersgruppen 20–har i genomsnitt lägre disponibel inkomst än män. ökade kvinnors genomsnittliga disponibla inkomst med och mäns (se diagram 3.1). Kvinnors genomsnittliga disponibla inkomst har i regel varit 20–lägre än mäns. har skillnaden stabiliserats runt 20 procent.11 11Ibland redovisas relationen mellan kvinnors och mäns disponibla inkomster utifrån medianinkomster i stället för medelinkomster. Män är överrepresenterade bland personer med de allra högsta inkomsterna (se prop. 2019/20:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. bilaga 3 avsnitt 4.3). Dessa inkomster påverkar medelinkomsten men inte medianinkomsten. Skillnaden mellan kvinnors och mäns disponibla inkomst blir därför mindre om jämförelsen görs med medianinkomster i stället för medelinkomster. var t.ex. kvinnors medianinkomst lägre än 2021/22:1 Bilaga 3 Disponibel inkomst 20–64 år 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Inkomstgap (höger axel) Anm.: Inkomsterna anges priser. Källor: (HEK och ) och egna beräkningar. Olika inkomstslag bidrar olika mycket till inkomstgapet Det genomsnittliga inkomstgapet mellan kvinnor och män kan delas upp på de inkomstslag som bildar den disponibla inkomsten. Därigenom är det möjligt att ange varje enskilt inkomstslags bidrag till gapet.12 Skillnaden i arbetsinkomst bidrog mest till det genomsnittliga inkomstgapet såväl 1995 som 2019 (se diagram 3.2). Men bidraget från arbetsinkomster har minskat som kapitalinkomsternas bidrag till gapet har ökat. Dessutom har skatternas utjämnande effekt avtagit , bl.a. som ett resultat av den ändrade sammansättningen av inkomsterna. Det har skett förskjutningar mellan storleken på olika inkomstslag som arbetsinkomster, kapital och transfereringar. Det har påverkat det genomsnittliga totala skatteuttaget eftersom skatteuttaget skiljer sig mellan inkomstslagen. Kapitalinkomsternas och skatternas utveckling har således verkat i motsatt riktning jämfört med det minskade bidraget från arbetsinkomsterna. Skillnaden mellan kvinnors och mäns disponibla inkomst har också minskat något när jämförelsen görs med medianinkomster. 12Bidraget från ett enskilt inkomstslag till det totala inkomstgapet beräknas som 100 · (mäns genomsnittliga inkomst från inkomstslaget – kvinnors genomsnittliga inkomst från inkomstslaget) / mäns genomsnittliga disponibla inkomst. Bidragen från de olika inkomstslagen summerar till det totala inkomstgapet. 2021/22:1 Bilaga 3 Diagram 3.2 Olika inkomstslags bidrag till det genomsnittliga inkomstgapet 20–64 år Anm.: Ett positivt bidrag innebär att inkomstslaget bidrar till att öka den relativa skillnaden mellan kvinnors och mäns disponibla inkomst, medan ett negativt bidrag innebär det motsatta. Källor: (HEK och ) och egna beräkningar. Inkomstgapet är störst för kvinnor och män med höga inkomster till följd av skillnader i kapitalinkomster Det finns betydande variationer i gapet mellan kvinnor och män beroende på nivån på deras disponibla inkomst (se diagram 3.3). I inkomstgrupp 1 jämförs de av kvinnorna som har lägst disponibel inkomst med de av männen som har lägst disponibel inkomst. Motsvarande jämförelse görs mellan kvinnor och män i varje inkomstgrupp. hade kvinnor lägre disponibel inkomst än män i samtliga inkomstgrupper förutom i inkomstgrupp 1. Gapet var mer än dubbelt så stort i inkomstgrupp 10 än i inkomstgrupperna 3–9. Det större inkomstgapet för dem med de högsta inkomsterna förklaras av skillnader i kapitalinkomster. Kapitalinkomsterna är starkt koncentrerade till de kvinnor och män som har de högsta inkomsterna. Skillnaderna mellan kvinnors och mäns kapitalinkomster får ett betydande genomslag på gapet i disponibel inkomst mellan kvinnor och män med de högsta inkomsterna. I inkomstgrupperna 1–9 är kapitalinkomsterna relativt obetydliga i förhållande till övriga inkomster, och skillnader mellan kvinnors och mäns kapitalinkomster får därför ingen större effekt på inkomstgapet. Kvinnors och mäns kapitalinkomster redovisas mer i detalj i avsnittet om kapitalinkomster. Utvecklingen av inkomstgapet i olika inkomstgrupper har analyserats i en tidigare bilaga.13 Resultaten visade att inkomstgapet har minskat i inkomstgrupperna 2–9 medan det har ökat i inkomstgrupp 10. I den högsta inkomstgruppen (inkomst- grupp 10) är inkomstskillnaden i kronor betydligt större än i övriga inkomstgrupper. Den skillnaden får därför stort genomslag på det genomsnittliga inkomstgapet för samtliga kvinnor och män. Det är en viktig förklaring till att det genomsnittliga gapet för samtliga 20–64-åringar har varit relativt , trots att gapet har minskat i nästan alla inkomstgrupper. 2018/19:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. bilaga 3, avsnitt 4.3. Jämförelsen avsåg skillnaden . 2021/22:1 Bilaga 3 Diagram 3.3 Olika inkomstslags bidrag till gapet i olika inkomstgrupper 20–2019 0 -10 -20 -30 Anm.: Indelningen i inkomstgrupper är gjord separat för kvinnor respektive män. Inkomstgapet mellan kvinnor och män i inkomstgrupp 1 avser skillnaden mellan de kvinnor som har lägst disponibel inkomst och de män som har lägst disponibel inkomst. Inkomstgapet mellan kvinnor och män i inkomstgrupp 10 avser skillnaden mellan de kvinnor som har högst disponibel inkomst och de män som har högst disponibel inkomst. Källor: () och egna beräkningar. Inkomstgapet och inkomstslagens bidrag varierar med åldern Inkomstgapet mellan kvinnor och män har även en tydlig åldersprofil (se diagram 3.4). Gapet ökar successivt från till 20–vid 45–. Därefter planar gapet ut och förblir relativt fram till . Fram till omkring ökar arbetsinkomsten i betydelse för inkomstgapet. Skatter och transfereringar verkar i motsatt riktning, medan kapitalinkomster spelar en väldigt liten roll för inkomstgapet bland de yngre. minskar arbets- inkomstens betydelse för inkomstgapet. bidrar kapitalinkomsterna alltmer med stigande ålder och den utjämnade effekten från olika transfereringar avtar. Från och med ökar pensionsinkomstens betydelse för inkomstgapet. Diagram 3.4 Olika inkomstslags bidrag till inkomstgapet i olika åldersgrupper 2019 Ålder (ettårsklasser) Källor: () och egna beräkningar. 2021/22:1 Bilaga 3 Kapitalinkomsterna har ökat men är mycket ojämnt fördelade för både kvinnor och män Kapitalinkomsterna är mycket ojämnt fördelade bland både kvinnor och män och de flesta har ingen eller mycket låg inkomst från kapital. Hälften av kvinnorna och hälften av männen hade högst i kapitalinkomst 2019 (se tabell 3.1). Totalt sett motsvarade kapitalinkomsterna för kvinnor per person och för männen per person. De relativt få individerna med mycket höga kapital- inkomster får stort genomslag vid beräkningen av medelvärdet och det gäller i särskilt hög grad för männen eftersom fler män än kvinnor har mycket höga kapitalinkomster. Kapitalinkomsterna har ökat kraftigt för både kvinnor och män sedan mitten av 1990- talet, och det är de höga kapitalinkomsterna som har ökat. Ökningen har varit större för männen. hade av kvinnorna en kapitalinkomst och 2019 hade av kvinnorna en kapitalinkomst . För männen var motsvarande belopp 1995 och 2019. Medianinkomsterna var däremot något lägre 2019 än 1995, både för kvinnor och män. Tabell 3.1 Kapitalinkomster 20–64 år Inkomst i kronor . Förändring 1995–2019 Anm.: Kapitalinkomsterna är beräknade som summan av samtliga kapitalinkomster (inkl. kapitalvinster) minus samtliga kapitalförluster. P90 anger den kapitalinkomstgräns där har lägre kapitalinkomst och har högre kapitalinkomst. Förändringen är beräknad på ej avrundade inkomster. Inkomsterna anges priser. Källor: (HEK och ) och egna beräkningar. Totalt sett motsvarar kvinnors kapitalinkomster i genomsnitt närmare hälften av mäns kapitalinkomster. Det är ett förhållande som har varit relativt , även om den årliga variationen kan vara stor (se diagram 3.5). Kapitalinkomster 20–64 år 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Kapitalinkomstgap (höger axel) Anm.: Kapitalinkomsterna är beräknade som summan av samtliga kapitalinkomster (inkl. kapitalvinster) minus summan av samtliga kapitalförluster. Inkomsterna anges priser. Källor: (HEK och ) och egna beräkningar. 2021/22:1 Bilaga 3 Att kvinnors genomsnittliga kapitalinkomst är lägre än mäns beror dels på att färre kvinnor än män har kapitalinkomster, dels på att kvinnor med kapitalinkomster i genomsnitt har lägre sådana inkomster än män med kapitalinkomster. Den vanligaste typen av kapitalinkomst för både kvinnor och män är ränteinkomster. Andelen som har sådana inkomster uppgår till drygt hälften och skiljer sig inte nämnvärt mellan kvinnor och män (se tabell 3.2). De minst vanliga typerna av kapitalinkomst är utdelningar från fåmansbolag och reala kapitalvinster (dvs. vinster som uppstår vid exempelvis försäljning av fastigheter). av kvinnorna och männen har sådana kapitalinkomster, men deras genomsnittliga inkomster är stora. Skillnaderna mellan kvinnor och män är små vad gäller reala kapitalvinster, medan utdelningar från fåmansföretag är betydligt vanligare bland män som de också redovisar avsevärt högre utdelningsinkomster än kvinnor. redovisade kvinnor i genomsnitt i utdelningsinkomster och män . Tabell 3.2 Kapitalinkomster fördelat efter typ av kapitalinkomst 20–2019 Medelinkomst i kronor och andel samt kvinnors inkomst i relation till mäns inkomst i procent Medelinkomst för de som har Anm.: Kapitalinkomsterna är beräknade som summan av samtliga kapitalinkomster (inkl. kapitalvinster) minus summan av samtliga kapitalförluster. Ränteinkomster inkluderar bl.a. bankränta, schablonintäkt på investeringssparkonto och intäkt vid uthyrning av privatbostad. Kvinnors andel av mäns inkomster är detsamma som 100 minus gapet i procent. Inkomsterna anges priser. Källor: () och egna beräkningar. Ökade utdelningsinkomster har motverkat en minskning av inkomstgapet Det är främst ökade inkomster från utdelningar i fåmansbolag och finansiella kapitalvinster som har bidragit till att kapitalinkomsterna ökat i genomsnitt för både kvinnor och män . Ökningarna är koncentrerade till den högsta inkomstgruppen.14 Delägare i fåmansbolag omfattas av ett komplext men relativt förmånligt regelverk för beskattning.15 De s.k. 3:12-reglerna reglerar möjligheterna för ägarna till fåmansbolag att omvandla arbetsinkomster till utdelningsinkomster som då kan beskattas lägre. Delägare i fåmansbolag av båda könen har högre förvärvsinkomster och högre disponibel inkomst än befolkningen i övrigt. De ökade möjligheterna att som delägare i fåmansbolag omvandla arbetsinkomster till utdelningsinkomster kan också ha bidragit till det minskade gapet i arbetsinkomst, eftersom män i betydligt högre grad än kvinnor använt denna möjlighet.16 En 2020/21:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. bilaga 4 avsnitt 4.1. Uppdelningen i olika typer av inkomster kan bara göras . 15Skattesystemets utveckling –2015. Del II Fördjupad analys av rot- och rutavdrag, investeringssparkonto och delägare i fåmansbolag ur ett jämställdhetsperspektiv (2018). 16Mellan 1995 och 2017 minskade bidraget från arbetsinkomsten till inkomstgapet allra mest i inkomstgrupp 10. var det den inkomstgrupp där bidraget från arbetsinkomst var allra störst medan bidraget 2017 var mindre än i de flesta övriga inkomstgrupper. 2018/19:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. bilaga 3. 2021/22:1 Bilaga 3 utvärdering av regelförändringar som infördes visar att delägare i fåmansbolag har minskat sin löneinkomst från bolaget för att i stället öka utdelningsinkomsterna, utan att de totala inkomsterna har ökat.17 En viss del av de inkomster från fåmansföretag som klassas som kapitalinkomster hade därför räknats som arbetsinkomst före 2006.18 Transfereringar och skatter utjämnar inkomsterna mellan kvinnor och män Transfereringar och skatter har en utjämnade effekt på den disponibla inkomsten och minskar skillnaden mellan kvinnor och män från i marknadsinkomst till i disponibel inkomst (se tabell 3.3). var kvinnors totala genomsnittliga transfereringsinkomster (exklusive pension) högre än mäns. Kvinnor mottar i genomsnitt högre belopp av såväl lönerelaterade som försörjningsrelaterade transfereringar. Syftet med de lönerelaterade transfereringarna är att ersätta inkomstbortfall under arbetslivet till följd av t.ex. arbetslöshet, sjukdom eller vård av barn. De försörjningsrelaterade transfere- ringarna ska öka inkomsten i hushåll med låga inkomster eller hög försörjningsbörda. Att ersättningarna från de lönerelaterade transfereringarna är högre bland kvinnor förklaras till stor del av att kvinnor tar ut en större andel av föräldraledigheten och är mer sjukskrivna än män. Den totala årliga inkomsten från dessa transfereringar blir därför högre för kvinnor, även om män till följd av högre löner har en högre ersättning per dag. Skillnaden i ersättning per dag begränsas dock av att enbart arbetsinkomster upp till en viss nivå ger rätt till ersättning från socialförsäkringen. Kvinnors större andel av de försörjningsrelaterade transfereringarna förklaras i huvudsak av att det är vanligare att kvinnor är ensamstående föräldrar med hemmavarande barn. Fler kvinnor än män har därför behov av det inkomstprövade bostadsbidraget och fler mottar underhållstöd. Det är också fler kvinnor än män som studerar och får studiestöd. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män jämnas också ut av skattesystemet. motsvarade kvinnors direkta skatter på arbete och kapital av mäns direkta skatter på arbete och kapital. Män betalar högre skatt delvis för att de har högre marknadsinkomster, men också till följd av progressiviteten i beskattningen av förvärvsinkomster. Till exempel betalar män mer statlig inkomstskatt än kvinnor. Det beror på att den statliga inkomstskatten endast betalas på förvärvsinkomster över den s.k. brytpunkten som fler män än kvinnor har förvärvsinkomster över denna gräns. Jobbskatteavdraget bidrar också till progressiviteten i beskattningen och avtrappningen av avdraget vid höga inkomster bidrar ytterligare. innebär jobbskatteavdraget att lägre skatt betalas på arbetsinkomster än på lönerelaterade transfereringsinkomster, som i högre utsträckning ges till kvinnor, vilket verkar i motsatt riktning. 17Alstadsæter och , Dividend Taxes and Income Shifting, , 2016. 18En beräkning visade att gapet i arbetsinkomst ökade om alla utdelningar från fåmansföretag räknas som arbetsinkomst. Det motsvarar mer än häften av den minskade skillnaden i arbetsinkomst mellan kvinnor och män som skett . 2019/20:100 bilaga 3. 2021/22:1 Bilaga 3 Från marknadsinkomst till disponibel inkomst 20–2019 Medelinkomst i kronor och andel i procent Medelinkomst för de med inkomster – ersättningar i samband underhållsbidrag (givet) Anm.: Kvinnors andel av mäns inkomster är detsamma som 100 minus gapet i procent. Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Inkomsterna anges priser. Källor: () och egna beräkningar. 2021/22:1 Bilaga 3 Den disponibla inkomsten ökar men inkomstgapet kvarstår I åldersgruppen har kvinnors disponibla inkomster i genomsnitt varit lägre än mäns . Med undantag för några enstaka år har skillnaden varit relativt stabil (se diagram 3.6). större för åldersgruppen än för åldersgruppen 20–. Den disponibla inkomsten minskar generellt sett med stigande ålder bland både kvinnor och män , men i något snabbare takt för män, se budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. bilaga 4 avsnitt 4.4). 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Inkomstgap (höger axel) Anm.: Inkomsterna anges priser. Källor: (HEK och ) och egna beräkningar. Pensionsinkomster bidrar mest till inkomstgapet men bidraget har minskat över tid Inkomstsammansättningen i åldersgruppen skiljer sig från den hos personer i åldersgruppen 20–. Pensionsinkomsterna dominerar och bidrar mest till inkomstgapet mellan kvinnor och män bland äldre (se diagram 3.7). Pensions- inkomsternas bidrag till inkomstgapet har dock minskat som den utjämnande effekt som skatter och transfereringar (exklusive pensioner) medför har avtagit. Utvecklingen speglar förändringarna i kvinnors arbetskraftsdeltagande . De yngre kvinnorna i gruppen har i större utsträckning än de äldre kvinnorna förvärvsarbetat vilket har gett dem en högre pension , vilket också har minskat deras behov av andra transfereringar. Detta har i sin tur bidragit till att minska skillnaden mellan kvinnor och män vad gäller skatter och transfereringar.