prop · H9031d15 · 2021-09-20 00:00:00 — Regeringen ser positivt på utvecklingen mot stärkt samverkan mellan myndigheterna, bl.a. genom den modell för strategiskt erfarenhetsutbyte, JiM+, som har utvecklats inom ramen för JiM-programmet. Regeringen bedömer att modellen har goda förutsättningar att påskynda arbetet att nå de jämställdhetspolitiska målen och bedömer det som positivt att JiM+ kommer att erbjudas fler myndigheter. Myndigheterna har dock kommit olika långt i sitt utvecklingsarbete. Regeringen noterar att utmaningar kvarstår innan alla myndigheter fullt ut jämställdhetsintegrerat sina verksamheter samt att såväl , Statskontoret som Kommissionen för jämställda livsinkomster bedömer att regeringens styrning, uppföljning och återkoppling av resultat är av vikt för att den positiva utvecklingen ska fortsätta. Även det regionala och lokala arbetet har gått framåt. Länsstyrelserna, som utgör regionala nav i arbetet för jämställdhet, har stor betydelse för att de 2021/22:1 Utgiftsområde 13 jämställdhetspolitiska målen ska få genomslag regionalt och lokalt. Regeringens bedömning är att länsstyrelsernas arbete med jämställdhetsintegrering bedrivs ambitiöst och har gett konkreta resultat. Att Länsstyrelserna har i uppdrag att tillsammans med vara ett regionalt stöd i JiM-arbetet har goda förutsättningar att stärka detta arbete ytterligare och bidrar till den samlade styrningen av jämställdhetspolitiken. För jämställdhetsarbetet i kommuner och regioner har även överenskommelsen mellan regeringen och SKR haft betydelse. Överenskommelsen har framför allt bidragit till delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra men även de övriga delmålen har påverkats positivt, t.ex. genom satsningen på modellkommuner. 5.4.2Ännu inte en jämn fördelning av makt och inflytande Utvecklingen mot en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män har på vissa områden stannat av. Representation i beslutsfattande församlingar redovisas efter valen men är inte jämställt i termer av könsfördelning på beslutsfattande positioner. Andelen kvinnor och män i styrelser och ledning i de av staten hel- och delägda företagen är jämn, men i börsföretagen utgör kvinnor en dryg tredjedel av styrelserna och en knapp tiondel av ordförande. Även om andelen kvinnor har ökat på flera positioner i näringslivet går utvecklingen långsamt och mönstren består. Mönstren för kvinnors och mäns utsatthet och oro ser fortsatt olika ut och får olika konsekvenser för kvinnor och män. Det statliga stödet för kvinnors organisering fortsätter att bidra till kvinnors organisering i sammanslutningar och deltagande i demokratiska processer. Stödet bidrar även till ett levande civilsamhälle. 5.4.3Ekonomisk jämställdhet är inte uppnådd Att kunna försörja sig genom betalt arbete är centralt i den svenska jämställdhetspolitiken. Kvinnor har fortfarande lägre sysselsättningsgrad, kortare arbetstid, högre frånvaro från arbetet samt lägre lön än män. Orsakerna är flera och handlar bl.a. om könsstereotypa mönster. Kvinnor tar fortfarande ett större ansvar för det obetalda hem- och omsorgsarbetet och tar ut den största andelen av föräldrapenningen, inklusive mer obetald ledighet, vilket leder till lägre arbetsinkomst, lägre pension och därmed en bristande ekonomisk självständighet. Den genomsnittliga kapitalinkomsten är dessutom mer än dubbelt så stor för män som för kvinnor, vilket bl.a. kan härledas till skillnaden mellan antalet män respektive kvinnor som driver företag. Detta sammantaget bidrar till lägre livsinkomster och pensioner för kvinnor än för män, vilket utgör en viktig förklaring till att fler kvinnor än män har en låg ekonomisk standard. Ett flertal åtgärder har vidtagits på arbetsmarknaden och inom arbetslivsområdet som syftar till att minska inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män. En viktig del i detta är den kommission för jämställda livsinkomster (dir. 2020:22) som regeringen har inrättat och som ska lämna förslag som syftar till att långsiktigt öka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Även uppdrag att göra en internationell kartläggning av olika metoder för att åstadkomma jämställda löner liksom av jämställdhetspolitiska åtgärder 2020 har en bäring på hur den ekonomiska jämställdheten kan förbättras. Uppdragen är kunskaps- och verksamhetsutvecklande samt informationsspridande. JiM-programmet bedöms även bidra till att förbättra den ekonomiska jämställdheten. Statskontorets utvärdering av JiM-programmet indikerar vidare att det finns en potential att delmålet 2021/22:1 Utgiftsområde 13 om den ekonomiska jämställdheten fortsatt kan utvecklas i positiv riktning med stöd av insatserna, inom ramen för programmet. SKR:s regeringsfinansierade satsning Modellkommuner och regioner rapporterar också exempel på resultat med bäring på ekonomisk jämställdhet. 5.4.4Fortsatta skillnader mellan könen i studieresultat och utbildningsval Flickor och kvinnor presterar generellt bättre än pojkar och män i hela utbildningssystemet. Även om vissa framsteg har gjorts har pojkar alltjämt sämre genomsnittliga betygspoäng än flickor i alla ämnen förutom idrott och hälsa, där flickor och pojkar har samma genomsnitt. Det är färre män än kvinnor som studerar vidare efter gymnasieskolan och studiegapet mellan kvinnor och män fortsätter att öka. Könsskillnaderna i studieval leder till en könsuppdelad arbetsmarknad och försämrar förutsättningarna för kompetensförsörjning inom de bristyrken som har en kraftig underrepresentation av antingen kvinnor eller män, såsom vård och omsorg, utbildning, teknik och hantverksyrken. Att kvinnor och män arbetar i olika yrken och sektorer är även en förklaring till den genomsnittliga löneskillnaden mellan könen och ett hinder för ekonomisk jämställdhet. Regeringens bedömning är att det är viktigt att arbeta brett och långsiktigt för att motverka bakomliggande normer och värderingar som leder till könsskillnader vad gäller utbildnings- och yrkesval såväl i utbildningsväsendet som på arbetsmarknaden. Flera initiativ i en sådan riktning har tagits. Skolans jämställdhetsuppdrag för gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen har stärkts genom läroplansförändringar. För att ytterligare öka kunskapen om könsskillnader i utbildningsval har fått i uppdrag att göra en sammanställning av befintlig forskning och kunskap på området. Även uppdraget om jämställdhetsintegrering vid högskolor och universitet har bidragit till att utmana könsbundna studieval hos sökande till högre utbildning. 5.4.5Det obetalda hem- och omsorgsarbetet fördelas inte jämnt Det obetalda hem- och omsorgsarbetet är trots viss utjämning mellan könen fortsatt ojämnt fördelat mellan kvinnor och män. Det finns en ojämn och stereotyp fördelning redan när de gäller hur flickor och pojkar hjälper till hemma. Den ojämställda fördelningen av betalt och obetalt arbete innebär att arbetsinkomster och livsinkomster för kvinnor och män skiljer sig åt och är en av förklaringarna till den ekonomiska ojämställdheten. Snedfördelningen kan också ha negativa konsekvenser för det jämställda föräldraskapet samt innebära att barnet får mindre tid med endera föräldern än om föräldraledigheten hade delats mer jämställt. Utvecklingen går dock framåt mot ett mer jämställt uttag av föräldraledighet, föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Men utvecklingen går långsamt, även om framsteg har gjorts bl.a. som en följd av såväl ändrade normer som införandet av reserverade månader. Hur effekter av pandemin påverkar delmålet Det obetalda och betalda omsorgsarbetet har påverkats till följd av de olika restriktioner som har satts in för att minska smittspridningen under pandemin. Detta gäller såväl hushållsarbete. såsom matlagning och städning, som omsorgen av barn, äldre och personer med funktionsnedsättning. Det finns en risk att hemarbetet ökar i 2021/22:1 Utgiftsområde 13 omfattning när betalt och obetalt arbete flyter samman. Det obetalda och betalda omsorgsarbetet av barn har ökat då minsta tecken på sjukdomssymptom har inneburit att barnet fått vara hemma i stället för i förskolan eller skolan. Uttaget av tillfällig föräldrapenning fördelas under pandemin huvudsakligen på samma sätt (40–60 där kvinnor tar ut merparten) som innan utbrottet av covid-19. finns för få data för att kunna bedöma hur delmålet påverkats av pandemin. Viktiga frågor att följa är utöver de redan nämnda är bl.a. hur rådande restriktioner inom framför allt mödravården har påverkat mäns tidiga engagemang i omsorgen av barn. 5.4.6Ökad kunskap behövs för jämställd hälsa Det är väl känt att det finns skillnader gällande hälsa både mellan könen och mellan grupper av kvinnor och män och det finns även studier som tyder på skillnader i vård och behandling. Det saknas däremot tillräcklig kunskap både om omfattningen av dessa skillnader och om de bakomliggande orsakerna. För att uppnå jämställd hälsa behöver fokus riktas mot både kvinnors och mäns hälsa. Hälsan hos kvinnor med endast förgymnasial utbildning förbättras inte i samma takt som för andra grupper. Bland personer med funktionsnedsättning är könsskillnaderna vad gäller självskattad hälsa större än bland befolkningen som helhet. I insatser för att främja psykisk hälsa behöver en utgångspunkt vara att bryta destruktiva könsnormer. Det är centralt att analysera utvecklingen utifrån andra perspektiv än enbart kön då studier visar att de hälsodestruktiva konsekvenserna av maskulina normer tar sig starkare uttryck hos män med lägre socioekonomisk position. Regeringens bedömning är att det viktigt att se på hälsa ur ett intersektionellt perspektiv och att säkerställa att insatser når rätt grupper. Vidare har pandemin haft en stor inverkan på den vård och omsorg som ges i samhället med minskningar i antalet operationer, besök till vårdcentraler, specialist- och akutvård. Det kommer att finnas ett stort behov av att följa den fortsatta utvecklingen av pandemins effekter på hälsa, hälso- och sjukvård samt omsorgen ur ett jämställdhetsperspektiv. För att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma förutsättningar för en god hälsa krävs att hälso- och sjukvården har relevanta kunskaper och förutsättningar för att ge en jämställd hälso- och sjukvård. 5.4.7Mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck Regeringen bedriver ett intensivt arbete för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Åtgärdsprogrammet för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor 2017–2020, liksom flera insatser inom handlingsplanen mot könsstympning av kvinnor och flickor, löpte ut . Regeringen presenterade ett åtgärdspaket för att intensifiera arbetet mot mäns våld mot kvinnor. Åtgärdspaketet är en del av ett mer omfattande åtgärdsprogram som kommer att presenteras och som baseras på de satsningar som presenteras i åtgärdspaketet. Därtill pågår viktigt arbete för att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Lagstiftning har skärpts och medel har avsatts för att öka kunskapen och kompetensen om hedersrelaterat våld och förtryck i samhället i stort. Ett utökat och verkningsfullt våldsförebyggande arbete Det finns ett fortsatt behov att utveckla det av universella (primärpreventiva) våldsförebyggande arbetet i , dvs. tidiga våldsförebyggande åtgärder riktade till breda målgrupper. Stiftelsen 1000 möjligheters arbete tyder på ett stort behov hos 2021/22:1 Utgiftsområde 13 unga att tala om våld i deras egna partnerrelationer och vikten av insatser riktade till unga män som utövar våld och kontroll i sådana relationer. har bekräftat att det finns svagheter i återfallsförebyggande behandlingsinsatser utanför Kriminalvården, vilket även har uppmärksammats av utredning på området (SOU 2018:37). Det är därför en positiv utveckling att Kriminalvårdens nya behandlingsmetod för våldsutövare i nära relation, Predov, även har gjorts tillgänglig utanför myndigheten, t.ex. inom . Förbättrad upptäckt och bättre skydd och stöd Det myndighetsgemensamma uppdraget om förbättrad upptäckt av våld 2019–2021 har fått stort genomslag. Uppdraget innebär att ett systematiskt arbete för att upptäcka våld utvecklas med stöd av samordningsförbunden som är en etablerad organisation för samverkan mellan socialtjänst, hälso- och sjukvård, och Arbetsförmedlingen i enskilda ärenden på lokal nivå. Regeringen bedömer att de myndigheter som ingår i uppdraget har goda förutsättningar att öka upptäckten av våld och förbättra hänvisningen till relevanta insatser för våldsutsatta. Den pågående spridningen av covid-19 har ökat risken för våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck. Statsbidragen till lokala kvinno- och tjejjourer är fortfarande viktiga och kompletterar det offentliga brottsofferstödet. Statsbidragen har förstärkts med anledning av pandemin. har i rapporten och våldsutsatthet (2021:8) observerat stora skillnader mellan olika kommuner vad gäller bl.a. information till grupper med särskild utsatthet, såsom barn och äldre, personer med funktionsnedsättning och hbtqipersoner. Insatser som bedöms vara effektiva är bl.a. ökade öppettider i jour- och stödverksamheter, information på flera språk samt anpassad och riktad information till olika målgrupper. För att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck är det centralt att bekämpa brotten och skydda offren. Lagstiftning har därför skärpts genom att ett nytt brott, barnäktenskapsbrott, en ny straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv samt att ett utreseförbud för barn som riskerar att utsättas för barnäktenskap eller könsstympning har införts. Därtill bereds inom frågan om införandet av ett särskilt hedersbrott. Därutöver behövs ökad kunskap och kompetens bland yrkesverksamma t.ex. inom hälso- och sjukvård, socialtjänst och skolan. Vidare måste samhället nå fler som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck samt att tillhandahålla en mer operativ stödverksamhet för målgruppen. Länsstyrelsernas pilotverksamhet med regionala resurscentrum för barn och vuxna som har utsatts för hedersrelaterat våld och förtryck utvecklas fortsatt. Regeringen har vidare gett i i uppdrag att förbereda inrättandet av ett nationellt mot hedersrelaterat våld och förtryck. Genom inrättandet av ett nationellt permanentas det nationella arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck och blir därmed mer långsiktigt. Kompetenscentret ska ha en stödjande roll till många myndigheter i deras uppdrag kring hedersrelaterat våld och förtryck. Utsatthet inom prostitution och människohandel har ökat under pandemin och det är viktigt att stärka såväl det förebyggande arbetet som stödinsatser på området för att utsatta ska få det skydd och stöd de har behov av och också rätt till. I arbetet mot prostitution och människohandel har landets regionkoordinatorer en viktig funktion. Regeringen föreslog i Vårändringsbudget att tillföra ytterligare för att stärka insatser inom ramen för myndighetens nationella samordningsuppdrag mot alla former av människohandel och bidra med ytterligare kompetensstöd till yrkesverksamma. Länsstyrelserna beskriver det samlade arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål inom 2021/22:1 Utgiftsområde 13 länen som ett utvecklingsområde som inte har kommit lika långt som andra våldsområden. Brottsbekämpning är ett grundläggande uppdrag för rättsväsendet (se utg.omr. är de rättsvårdande myndigheterna beroende av andra samhällsaktörer i detta avseende. Det gäller exempelvis hälso- och sjukvårdens förmåga att säkra bevis vid misstänkta sexualbrott och könsstympning samt brottsofferstödjande och återfallsförebyggande insatser vid bl.a. hedersrelaterat våld. Regeringen bedömer att utvecklingen som sker inom rättsväsendet när det gäller metoder, kunskap och samverkan för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck går åt rätt håll, men fortsatta insatser krävs inom området. Förbättrad kunskap och metodutveckling Regeringen har gett flera uppdrag, bl.a. till , och , för att förbättra kunskapsläget för ett evidensbaserat arbete på området mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Även länsstyrelserna bedriver ett viktigt utvecklingsarbete i den riktningen. Regeringsuppdrag till myndigheter och överenskommelsen med SKR har även bidragit att universitet och högskolor har engagerats i arbetet, genom att följa utvecklingen om frågor som rör mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer, och hedersrelaterat våld och förtryck. Det finns dock alltjämt ett stort behov av kvalitetssäkrade metoder och arbetssätt bland yrkesverksamma samt av uppföljning och statistik på nationell nivå. Dessutom finns grundläggande kunskapsbrister, t.ex. när det gäller pornografin och dess påverkan på samhället och vilket behov av stöd och skydd som finns för personer som medverkar i pornografi, särskilt ungdomar. Regeringen bedömer att inrättandet av ett permanent nationellt mot hedersrelaterat våld och förtryck kommer att leda till ökad kunskap, långsiktighet i arbetet och större möjligheter att följa utvecklingen på området hedersrelaterat våld och förtryck. Länsstyrelserna har visat påtagliga förbättringar i sitt arbete, inte minst i de mindre länen. Det handlar bl.a. om utökad samverkan med rättsväsendet och skolan. I det fortsatta arbetet för att mäns våld mot kvinnor ska upphöra är det viktigt att länsstyrelserna har goda förutsättningar för att stödja lokala och regionala aktörer. 5.4.8EU och internationellt samarbete Utvecklingen för jämställdhet och kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna har varit under hot i olika internationella sammanhang. På många håll i världen har kvinnors och flickors möjlighet att åtnjuta sina mänskliga rättigheter begränsats. Under covid-19-pandemin har inte minst våld mot kvinnor och flickor och hedersrelaterat våld och förtryck ökat och flickors tillgång till skolgång på vissa håll begränsats. har begreppet gender mött tilltagande motstånd i olika internationella sammanhang. Likaså har konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen) ifrågasatts utifrån gender-begreppet. Det förekommer felaktiga föreställningar om att konventionen medför nya tolkningar av kön och sexuell läggning som bl.a. hotar den rådande 2021/22:1 Utgiftsområde 13 tolkningen av familjebegreppet i vissa länder. Även frågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), inklusive tillgång till säker och laglig abort, möter ofta starkt motstånd. Detta har lett till att regeringen har ökat samarbetet med andra likasinnade länder att driva dessa frågor (se vidare utg.omr. Regeringen välkomnar initiativ såsom att inom FN:s initiativ Generation Equality inrätta internationella koalitioner på prioriterade områden för jämställdheten. Det är positivt att även fortsättningsvis har en framträdande roll i detta arbete, inklusive som en av ledarna för koalitionen för ekonomisk jämställdhet, vilket är särskilt angeläget då just ekonomisk jämställdhet är det målområde som ligger längst ifrån att uppfyllas globalt enligt bl.a. . EU antog en ny handlingsplan för jämställdhet (Gender Action Plan III) för EU:s externa arbete inklusive agendan för kvinnor, fred och säkerhet. var aktivt i arbetet med att ta fram den nya handlingsplanen som höjer ambitionen genom bl.a. ett eget mål för SRHR och mer fokus på stöd för kvinnorättsorganisationer. Planen ligger överlag i linje men svenska prioriteringar. Inom ramen för det nordiska samarbetet finns stora möjligheter att samverka för att mobilisera och stödja det internationella jämställdhetsarbetet. De nordiska länderna har ofta samsyn i jämställdhetsfrågor vilket kan nyttja i det internationella samarbetet. Inom ramen för deltar i påverkansarbete inom området för delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra, med utgångspunkt i Istanbulkonventionen. har en feministisk regering. Det innebär att jämställdhetsperspektivet genomsyrar politikens utformning och olika politiska beslut inom alla områden, både i det nationella och det internationella arbetet. Skillnader i livsvillkor och fördelning av makt och resurser baserade på kön är ett samhällsproblem som kan och ska motverkas bl.a. genom politiska beslut. Det är angeläget att bevaka vilka konsekvenser pandemin har fått för jämställdheten. fyller en central roll för genomförandet av jämställdhetspolitiken och kommer att fortsätta bidra med viktigt stöd och underlag till regeringen även när det gäller pandemins konsekvenser. Att mäns våld mot kvinnor ska upphöra har varit en prioriterad fråga för regeringen både under den här och den förra mandatperioden. Det är en fråga som kräver långsiktiga åtgärder och en hållbar struktur. Regeringen föreslår nu ett intensifierat arbete med permanenta medel som ska tillföras för arbetet med att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. De jämställdhetspolitiska delmålen påverkar varandra och insatser behövs inom alla delmål för att det övergripande målet ska kunna uppfyllas. Regeringen föreslår därför ett jämställdhetslyft i syfte att stärka och fokusera arbetet för att nå de jämställdhetspolitiska målen. Arbetet med jämställdhetsintegrering stärks och utvecklas Arbetet med jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering fortsätter att stärkas. Regeringens utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM) och uppdrag om jämställdhetsintegrering till universitet och högskolor fortsätter. har en nyckelroll i arbetet med jämställdhetsintegrering, inte minst när det gäller att stödja myndigheterna i arbetet med att bidra till att uppnå målen för jämställdhetspolitiken. 2021/22:1 Utgiftsområde 13 Regeringen avser även att stärka arbetet med jämställdhetsintegrering på lokal och regional nivå, bl.a. med fokus på delmålen om ekonomisk jämställdhet och att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Satsningen förstärker bl.a. länsstyrelsernas arbete med jämställdhetsintegrering. Jämn fördelning av makt och inflytande Utvecklingen mot en jämn fördelning av makt och inflytande har på vissa håll stagnerat eller backat. uppföljning av delmålet makt och inflytande visar t.ex. att kvinnors representation i kommunfullmäktige och kommunstyrelser i landet som helhet har legat runt 40-procentstrecket och att en nedgång från kan noteras på posten som kommunstyrelsens ordförande runt om i landet. Myndighetens uppföljning liksom andra rapporter visar att kvinnor diskrimineras och utsätts för hot, hat och trakasserier inom politiken, som opinionsbildare och som journalister. Detta påverkar kvinnors vilja att uttala sig offentligt och unga kvinnor väljer att avsäga sig förtroendeuppdrag. Det är oacceptabelt och måste motverkas. Regeringen avser att stärka arbetet mot hot och hat mot förtroendevalda samt ge fortsatt uppdrag när det gäller delaktighet och deltagande i den lokala demokratin. Trots ett mångårigt arbete för att uppnå ekonomisk jämställdhet råder det fortfarande olika förutsättningar för kvinnor och män att delta och utvecklas i arbetslivet. Målet om ekonomisk jämställdhet och möjlighet till egen försörjning gäller alla och ska ses i ett livscykelperspektiv. Kommissionen för jämställda livsinkomster kommer att lämna förslag som syftar till att långsiktigt öka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. bidrar också med medel till i genomförandet av en internationell studie av de metoder som används i olika länder för att uppnå jämställda löner. Arbetet med aktiva åtgärder i enlighet med diskrimineringslagen (2008:567) är viktigt för att åstadkomma jämställda löner och ett jämställt arbetsliv. Det finns tecken på att lagstiftningen inte följs. Därför behövs ytterligare insatser för att säkerställa att arbetsgivare följer de krav som ställs i lagen. Även En god arbetsmiljö för framtiden – regeringens arbetsmiljöstrategi 2021–2025 (skr. 2020/21:92) och dess genomförande är relevant för att främja den ekonomiska jämställdheten. En god arbetsmiljö skapar förutsättningar för ett hållbart arbetsliv och har en påverkan på den ekonomiska jämställdheten.