prop · H9031d18 · 2021-09-20 00:00:00 — 3Motsvarar 24 950 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.30 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:11 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. För en stärkt elevhälsa beräknas att anslaget behöver ökas med 2022 och 2023 (se avsnitt 4.6.2). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:11 . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Tabell 4.31 Anslagsutveckling 1:12 Praktiknära skolforskning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till finansieringsbidrag inom den praktiknära skolforskningen. Anslaget disponeras och fördelas av . Skälen för regeringens förslag Tabell 4.32 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:12 Praktiknära skolforskning Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:12 Praktiknära skolforskning . beräknas anslaget till respektive . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:12 Praktiknära skolforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. Skälen för regeringens förslag: För att kunna utlysa och fördela medel för praktiknära forskning för behövs ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:12 Praktiknära skolforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. Tabell 4.33 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:12 Praktiknära skolforskning 2021/22:1 Utgiftsområde 16 4.7.131:13 Bidrag till lärarlöner Tabell 4.34 Anslagsutveckling 1:13 Bidrag till lärarlöner 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till höjda löner för lärare och förskollärare i fritidshemmet, förskolan, förskoleklassen, och motsvarande skolformer samt i gymnasie- och gymnasiesärskolan. Anslaget får även användas för karriärstegsreformen och för särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med examen på forskarnivå. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.35 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:13 Bidrag till lärarlöner Beslutade, föreslagna och aviserade reformer -1 000 000 -2 000 000 -1 000 000 -2 000 000 – Effektivisering av statsbidrag: Flytt av medel för -1 000 000 -2 000 000 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. För att renodla statsbidragen föreslås att delar av statsbidraget för det s.k. Lärarlöne- lyftet flyttas till anslaget 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Anslaget beräknas därför minskas med 1 2023 och därefter med 2 (se avsnitt 4.6.2). Regeringen föreslår att 4 anvisas under anslaget 1:13 Bidrag till lärarlöner . beräknas anslaget till 3 respektive 2 . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:13 Bidrag till lärarlöner ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2023. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Skälen för regeringens förslag: behöver kunna lämna förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:13 Bidrag till lärarlöner ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2023. Tabell 4.36 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:13 Bidrag till lärarlöner -2 220 970 -2 425 905 -2 426 000 -2 426 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande 4.7.141:14 Särskilda insatser inom skolområdet Tabell 4.37 Anslagsutveckling 1:14 Särskilda insatser inom skolområdet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för insatser för elever med funktionsnedsättning eller med andra särskilda behov. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.38 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:14 Särskilda insatser inom skolområdet Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Stöd till huvudmän att göra det lättare att tillgodose elevers behov av särskilt stöd Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. För arbete med att stödja huvudmän att göra det lättare att tillgodose elevers behov av särskilt stöd beräknas att anslaget behöver ökas med 2022– 2024 (se avsnitt 4.6.2). 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:14 Särskilda insatser inom skolområdet . beräknas anslaget till . 4.7.151:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling Tabell 4.39 Anslagsutveckling 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter som syftar till att stärka likvärdigheten och kunskapsutvecklingen i förskoleklassen, och fritidshemmet. Skälen för regeringens förslag Tabell 4.40 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Effektivisering av statsbidrag: Flytt av medel för – Förstärkning av likvärdighetsbidraget – Flytt av medel för personalförstärkning avseende Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. För en förstärkning av det statliga stödet för stärkt likvärdighet och kunskaps- utveckling beräknas att anslaget behöver ökas med 2022, 2023, 2024 och därefter med (se avsnitt 4.6.1). Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner minskas med motsvarande belopp. För en stärkt elevhälsa beräknas att anslaget behöver ökas med 2024 och därefter med (se avsnitt 4.6.2). För att renodla statsbidragen föreslås att medel för personalförstärkning avseende specialpedagogiska insatser flyttas från anslag 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Anslaget beräknas därför ökas med (se avsnitt 4.6.2). För att renodla statsbidragen föreslås även att delar av statsbidraget för det s.k. Lärarlönelyftet flyttas från anslaget 1:13 Bidrag till lärarlöner. Anslaget beräknas därför ökas med 1 2023 och därefter med 2 (se avsnitt 4.6.2). Regeringen föreslår att 6 anvisas under anslaget 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling . beräknas anslaget till 7 respektive 8 . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2023. Skälen för regeringens förslag: Bidraget lämnas för ett kalenderår i sänder och bidragsramarna kommer att variera i storlek för huvudmännen med hänsyn till förändringar i elevantal och elevernas socioekonomiska bakgrund. Huvudmännen behöver därför information om bidragsramarnas storlek inför sina egna budget- processer, vilket innebär att beslut om bidragsram behöver fattas året innan bidrags- året. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2023. Tabell 4.41 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:15 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling -3 500 000 -6 230 000 -6 230 000 -7 658 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande 2021/22:1 Utgiftsområde 16 5Kommunal vuxenutbildning och yrkeshögskola 5.1Mål för vuxenutbildning och yrkeshögskola I skollagen (2010:800) anges att målen för den kommunala vuxenutbildningen är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utbildningen ska ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning och utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. För vuxenutbildning på gymnasial nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå ska de som har störst behov av utbildning prioriteras. gällde att de som har fått minst utbildning ska prioriteras. Målen för finns i lagen (2009:128) om och förordningen (2009:130) om . Bestämmelserna i lagen om syftar till att säkerställa att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att statens stöd för eftergymnasiala yrkesutbildningar fördelas effektivt och att utbildningarna håller hög kvalitet. När det gäller smala yrkesområden syftar bestämmelserna till att tillgodose behov av eftergymnasiala yrkesutbildningar som avses leda till förvärvsarbete för de studerande eller till en ny nivå inom deras yrke. Utbildningarna ska vidare bidra till att bryta traditioner i fråga om könsbundna utbildnings- och yrkesval. 5.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Följande indikatorer används för att bedöma måluppfyllelsen i den kommunala vuxenutbildningen. vuxenutbildning (komvux) –Antal heltidsstuderande. –Andel kursdeltagare som uppnått godkänt betyg, dvs. lägst betyget E. –Sysselsättning efter avslutade studier. vuxenutbildning som särskild utbildning –Antal elever som deltagit i en eller flera kurser . vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) –Antal elever som deltagit i en eller flera kurser . –Andel deltagare som uppnått godkänt betyg på nationella slutprov, dvs. lägst betyget E. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 –Sysselsättning efter avslutade studier. Följande indikatorer används för att redovisa resultaten inom . –Andelen examinerade kvinnor och män i som har ett arbete året efter avslutad utbildning. –Andelen examinerade kvinnor och män i som har ett arbete inom utbildningsområdet året efter avslutad utbildning. Det övergripande syftet med är att svara mot arbetsmarknadens behov av kvalificerad arbetskraft med eftergymnasial yrkesutbildning. vuxenutbildning (komvux) Indikator: Antal heltidsstuderande Flertalet elever inom komvux studerar inte på heltid, vilket försvårar en jämförelse när det gäller utvecklingen . Därför redovisas även uppgifter om antalet studerande omräknat till helårsplatser. Antalet helårsplatser uppgick till 121 082. Det innebär att antalet helårsplatser har ökat med 4 148 , vilket motsvarar en ökning med . Diagram 5.1 Heltidsstuderande i komvux på grundläggande och gymnasial nivå Fördelningen mellan kvinnor och män inom komvux på grundläggande och gymnasial nivå var kvinnor och män , vilket är densamma som 2019. Totalt studerade 317 582 elever i komvux på grundläggande och gymnasial nivå , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Av eleverna i komvux 2020 studerade 74 928 på grundläggande nivå och 242 654 på gymnasial nivå. Antalet elever som studerade på gymnasial nivå ökade med jämfört med medan antalet elever som studerade på grundläggande nivå minskade . 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Diagram 5.2 Elever i komvux på grundläggande och gymnasial nivå Andelen utrikes födda var 2020 störst på den grundläggande nivån, . Inom komvux på gymnasial nivå var andelen utrikes födda . Totalt var andelen utrikes födda inom komvux på grundläggande och gymnasial nivå 2020, att jämföra med 2019 då motsvarande andel var och (2015) då utrikes födda utgjorde av eleverna inom komvux på grundläggande och gymnasial nivå. Indikator: Andel kursdeltagare som uppnått godkänt betyg Av kursdeltagare inom komvux på grundläggande nivå som följde kursplaner som tillämpas fr.o.m. fick (av männen och av kvinnorna) godkänt betyg (lägst betyget E), vilket är oförändrat jämfört med . Av de kursdeltagare inom komvux på gymnasial nivå som 2020 fick kursbetyg enligt ämnesplaner som tillämpas fr.o.m. fick (av männen och av kvinnorna) lägst betyget E, vilket är oförändrat jämfört med . Indikator: Sysselsättning efter avslutade studier Bland de som avslutat studier inom komvux var arbetsmarknadsetableringen 2018, efter avslutade studier, följande: hade en etablerad ställning, en osäker ställning och en svag ställning på arbetsmarknaden. Etableringsgraden var likvärdig för kvinnor och män. Vidare studerade på högskola, bedrev övriga studier och återfanns i kategorin för de som varken studerar eller arbetar. Andelen som studerade vidare var likvärdig för kvinnor och män. För elever som avslutat en yrkesutbildning inom komvux var sysselsättningen generellt sett högre än för dem som avslutat en teoretisk utbildning, medan elever inom teoretiska utbildningar i högre grad gick vidare till högskolan. Se även utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering, avsnitt 3, där sysselsättningen efter avslutade studier för utrikes födda redovisas. vuxenutbildning som särskild utbildning Indikator: Antal elever Totalt studerade 3 280 elever i komvux som särskild utbildning , vilket var färre än föregående år. Av eleverna var kvinnor och män. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 komvux som särskild utbildning på träningsskolenivå var kvinnor och män. I komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå var det kvinnor och män. I komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå var andelarna kvinnor och män. Antalet skolkommuner, dvs. kommuner som erbjuder komvux som särskild utbildning, var något lägre än föregående år. /21 var antalet skolkommuner 169. Skolkommunerna tar emot elever från 226 kommuner, vilket även det är något lägre än . vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) Indikator: Antal elever Totalt studerade 136 940 elever i sfi . Det är en minskning med drygt 16 000 elever eller jämfört med . Av det totala antalet elever i sfi 2020 var andelen kvinnor och andelen män . var knappt 53 700 elever nyinskrivna i sfi. Av dessa var kvinnor och män. Eftersom en elev kan läsa flera kurser var det totala antalet kursdeltagare i sfi knappt 168 000. Antal elever i sfi Indikator: Andel kursdeltagare som uppnått godkänt betyg på nationella slutprov På grund av covid-19-pandemin genomfördes inga nationella prov i sfi . Därför finns inte heller någon officiell statistik om proven . Indikator: Sysselsättning efter avslutade studier Bland de som avslutat studier inom sfi 2016 var arbetsmarknadsetableringen 2018, efter avslutade studier, följande: hade en etablerad ställning (av kvinnorna och av männen), en osäker ställning (av kvinnorna och av männen) och en svag ställning på arbetsmarknaden (av kvinnorna och av männen). Vidare studerade på högskola (av kvinnorna och av männen), bedrev övriga studier (av kvinnorna och av männen) och återfanns i kategorin för de som varken studerar eller arbetar (av kvinnorna och av männen). Kostnader för komvux, komvux som särskild utbildning och sfi Den totala kostnaden för komvux uppgick till , vilket är en ökning jämfört med . Kostnaden per heltidsstuderande på grundläggande nivå i komvux var 2020. Kostnaden per heltidsstuderande på gymnasial nivå i komvux uppgick till . 2021/22:1 Utgiftsområde 16 totala kostnaden för komvux som särskild utbildning uppgick till ca , vilket är en minskning jämfört med . Kostnaden per elev uppgick till . Den totala kostnaden för sfi uppgick till ca 2020, vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Kostnaden per heltidsstuderande var . Statsbidraget för lärcentrum infördes och kan sökas av samverkande kommuner. Anslaget var, precis som året innan, och intresset för statsbidraget har ökat . Totalt ansökte kommunerna om statsbidrag för 2021, dvs. mer än så mycket som statsbidraget uppgick till (motsvarande siffra 2019 var ). av statsbidrag för lärcentrum − uppföljning 2018 (2020) visar på goda resultat av satsningen. Det framgår att lärcentrum ger ökade möjligheter för vuxna att ta del av utbildning, vilket ger bättre förutsättningar för genomströmning. Regeringen fortsätter att satsa stort på yrkesutbildning för vuxna, främst genom satsningar på yrkesinriktad utbildning på gymnasial nivå inom komvux och komvux som särskild utbildning (regionalt yrkesvux). motsvarade antalet elever inom den statsbidragsfinansierade delen av regionalt yrkesvux ca 53 300 årsstudieplatser. Behovet av yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå har ökat kraftigt som en följd av covid-19-pandemin. krävdes att de samverkande kommunerna med egna medel bekostade lika många årsstudieplatser som de fick statsbidrag för. sänktes kravet så att kommunerna lättare ska kunna möta de ökade utbildningsbehoven. Kommunerna ska nu sammantaget finansiera ytterligare minst tre sjundedelar av de årsstudieplatser som de får statsbidrag för. Staten har ersatt kommunerna för deras kostnader i efterhand. ska de samverkande kommunerna sammantaget finansiera ytterligare minst tre sjundedelar av de årsstudieplatser som de får statsbidrag för. Från och med ansökningsomgången får kommunerna också besked om statsbidraget vilket ger dem bättre planeringsförutsättningar. har regeringen även infört en högre ersättning för regionalt yrkesvux som kombineras med sfi eller svenska som andraspråk (sva). Det innebär att kommunerna får per årsstudieplats för regionalt yrkesvux som kombineras med sfi eller sva. Syftet med satsningen är att det ska bli fler platser och högre kvalitet i utbildningen. Kombinationsutbildningarna är undantagna från kravet att kommunerna ska finansiera ett antal utbildningsplatser för att få del av statsbidraget. Totalt beviljades för utbildningsplatser där yrkesutbildning kombinerades med sfi eller sva , varav avsåg lärlingsutbildning kombinerad med sfi eller sva. infördes en utbildningsplikt för nyanlända som deltar i det arbetsmarknadspolitiska programmet etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (etableringsprogrammet) och som bedöms vara i behov av utbildning för att få ett arbete. Se vidare om utbildningsplikten i utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 expanderar och utbildningsutbudet blir mer stabilt En kraftfull utbyggnad av årsplatserna inom inleddes och accelererades för att motverka negativa konsekvenser av covid-19- pandemin på arbetsmarknaden. Genom de beslut som Myndigheten för () fattade när det gäller ansökningsomgång beviljades yrkeshögskoleutbildningar motsvarande totalt 31 263 nya platser med start –2026. Totalt inkom 1 097 ansökningar om att få bedriva utbildning inom i ansökningsomgången 2019, nästan samma antal som ansökningsomgången 2018. Andelen utbildningar som beviljats statligt stöd för fler än två utbildningsomgångar har ökat från genom beslut (ansökningsomgång) till genom beslut (ansökningsomgång), vilket är ett led i arbetet med att skapa större stabilitet och långsiktighet inom . Yrkeshögskoleutbildningar finns i samtliga län, och var merparten () av de pågående utbildningsomgångarna förlagda till storstadslänen. bedrevs stora delar av utbildningen på distans för att minska risken för smittspridning. Antalet sökande och antagna som påbörjar sina studier ökar Totalt fanns 35 500 platser på de utbildningsomgångar som startade , vilket motsvarar en ökning med 5 900 platser jämfört med . Antalet sökande uppgick till 92 400, vilket innebär en ökning jämfört med . Av dessa var tre av fyra behöriga till minst en utbildning. Av de behöriga sökande var kvinnor och män, vilket är nära nivån . Nästan åtta av tio behöriga sökande var inrikes födda. I snitt uppgick antalet behöriga sökande till 2,0 per plats inför utbildningsstarten , vilket var högre än inför utbildningsstart . Av de behöriga sökandena var det som fick sin behörighet utifrån reell kompetens (av kvinnorna och av männen), vilket är samma andelar som 2019. Totalt påbörjade 35 800 antagna sina studier inom 2020, varav 18 900 kvinnor och 16 800 män. Detta är en ökning jämfört med . Av de som påbörjade sina studier var utrikes födda, vilket är en oförändrad andel jämfört med föregående år. Andelen utrikes födda bland män () var något större än andelen utrikes födda bland kvinnor (). Könsfördelningen är fortsatt ojämn inom de största utbildningsområdena Totalt fanns 77 900 studerande inom 2020. Det är en ökning med 14 500 studerande, eller , jämfört med året innan. Könsfördelningen var totalt sett relativt jämn inom 2020, kvinnor och män. Inom de fem största utbildningsområdena var dock könsfördelningen ojämn, vilket framgår av tabellen nedan. /it och Samhällsbyggnad och byggteknik har emellertid könsfördelningens skevhet minskat något. /it har andelen kvinnor ökat från 2020 varav ca en tredjedel av ökningen har skett . Inom Samhällsbyggnad och byggteknik har andelen kvinnor varierat mellan åren. till har andelen kvinnor ökat från 2020. MYH har prioriterat frågan om att motverka könsbundna val till utbildning, exempelvis genom informationsinsatser och inom kvalitetsgranskningen. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Ekonomi, administration och försäljning Hotell, restaurang och turism Hälso- och sjukvård samt socialt arbete Kultur, media och design Lantbruk, djurvård, trädgård, skog och fiske Drygt sju av tio uppnår en examen Examensgraden beräknas bli när alla kompletteringar kommit in. finns ännu inte de slutliga siffrorna, men preliminärt väntas examensgraden bli (Myndigheten för , Statistisk årsrapport ). Det innebär i så fall att de speciella förhållandena , bl.a. den snabba övergången till distansutbildning , i enlighet med rekommendationer, inte tycks ha påverkat examensgraden negativt. I ett längre perspektiv har examensgraden ökat från 2009, som var första år. För kvinnor var examensgraden och för män 2019. Examensgraden var för inrikes födda (för kvinnor och för män) och för utrikes födda (för kvinnor och för män). Av de stora och medelstora utbildningsområdena var det Ekonomi, administration och försäljning, Pedagogik och undervisning samt Kultur, media och design som hade högst examensgrad, , respektive . Det område som haft lägst examensgrad är Data/it (2019). avslutade totalt 14 500 studerande sin yrkeshögskoleutbildning med en examen, varav 8 500 kvinnor och 6 000 män. Studerande kan uppnå sin examen även senare än . När dessa kompletterande examina registrerats för förväntas siffran för antalet examinerade bli ca 14 600. Indikator: Andelen examinerade i som har ett arbete året efter avslutad utbildning Den regelbundna enkätundersökningen bland personer som examinerats från en yrkeshögskoleutbildning visar att av de som examinerades 2019 hade arbete som sin huvudsakliga sysselsättning året efter avslutad yrkeshögskoleutbildning. Detta är en lägre andel än för dem som examinerades 2018. Av de examinerade 2019 som var utrikes födda angav att de hade ett arbete året efter examen. Kvinnors och mäns sysselsättning året efter examen var lika hög. 2021/22:1 Utgiftsområde 16 Av de examinerade 2019 var arbetssökande året efter examen eller deltog i arbetsmarknadspolitiska program, medan studerade.