prop · H803155 · 2021-03-23 00:00:00 — 1.företaget i resolution svarar för fullgörelse av dotterföretagets förpliktelser, 2.grunden för att vidta åtgärden är obestånd hos företaget i resolution eller dess finansiella ställning i övrigt. Vid ett beslut enligt första stycket gäller 11 § andra stycket 1 och tredje stycket. Paragrafen innehåller bestämmelser om förbud för motparter till företagets dotterföretag att utöva vissa rättshandlingar. Ändringen i andra stycket är en följd av ändringarna i 11 §. 18 § får inte besluta om en tillfällig åtgärd enligt 2–17 §§ om har beslutat om en motsvarande åtgärd enligt 5 kap. 7 eller 8 §. Paragrafen, som är ny, innehåller en bestämmelse om att tillfälliga åtgärder inte får vidtas både före och efter ett beslut om resolution. Paragrafen genomför artikel 33a.11 i krishanteringsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 12.3. Av paragrafen framgår att inte får besluta om samma typ av tillfälliga åtgärder både utanför och i resolution. Har ett beslut om tillfälliga åtgärder redan beslutats enligt 5 kap. 7 eller 8 § är myndigheten . 2020/21:155 därmed förhindrad att besluta om motsvarande tillfälliga åtgärder enligt 2, 7 eller 11 § i detta kapitel. Det är därmed inte möjligt att förlänga tidsfristerna genom dubbla förbud. Ett beslut före resolution kan dock fortsätta att gälla efter resolutionsbeslutet så länge tidsfristerna för fullgörelsebeslutet varar. Att vidta samma typ av åtgärd både före och efter resolution är därför inte tillåtet, t.ex. att meddela ett förbud mot att ta i anspråk säkerheter både före och efter resolution. Bestämmelsen hindrar dock inte att ett sådant beslut meddelas före resolution och ett beslut om förbud mot att utöva vissa rättshandlingar meddelas efter resolution. 5 § Beslut som fattar enligt 1–4 §§ är bindande för företaget i resolution och för berörda ägare och borgenärer. En av beslutad kapitalminskning ska antecknas i aktiebolagsregistret, föreningsregistret eller bankregistret. Kapitalminskningen ska ingå i beräkningen av de tröskelvärden som avses i 21 kap. 30 § och 22 kap. 2 §. Paragrafen innehåller bestämmelser om rättsverkan av ett beslut enligt 16 kap. Ändringarna i paragrafen genomför delvis artikel 59.1b i krishanteringsdirektivet. Överväganden finns i avsnitt 10. Tredje stycket, som är nytt, motsvarar 6 kap. 16 § tredje stycket, se författningskommentaren till den paragrafen. 2 § Följande skulder får skrivas ned eller konverteras genom skuldnedskrivnings- verktyget: 1.relevanta kapitalinstrument, och Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka kapitalbasinstrument och skulder som kan bli föremål för nedskrivning eller konvertering. Ändringen i paragrafen genomför artikel 44.2 femte stycket i krishanter- ingsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 6. Ändringen i paragrafen är en följd av att det nuvarande uttrycket kvalifi- cerade skulder, som får en ny innebörd, ersätts med uttrycket nedskriv- ningsbara skulder, se författningskommentarerna till 2 kap. 2 och 2 a §§. 15 § För att skuldnedskrivning eller konvertering ska ske med totalbeloppet enligt 13 §, ska vidta följande åtgärder: 1.Först ska någon av de åtgärder som anges i 16 kap. vidtas beträffande aktier eller andelar i företaget i resolution. 2.Därefter ska de relevanta kapitalinstrumenten skrivas ned eller konverteras till aktier eller andra äganderättsinstrument i följande ordning: a) övriga primärkapitalinstrument, b) supplementärkapitalinstrument. 3.Om åtgärderna i 1 och 2 inte är tillräckliga, ska de nedskrivningsbara skulderna skrivas ned eller konverteras till aktier eller andra äganderättsinstrument a) andra efterställda skulder än de relevanta kapitalinstrumenten, 2020/21:155 b) skuldinstrument som inte är derivat eller innefattar derivat och vars ursprungliga löptid är , om borgenärens rätt till betalning enligt 18 § första stycket andra meningen förmånsrättslagen (1970:979) för en fordran som är hänförlig till ett sådant instrument framgår av det fordringsavtal och, i förekommande fall, prospekt som avser emissionen av instrumentet, c) enligt förmånsrättsordningen i omvänd ordning. Paragrafen innehåller bestämmelser om turordningen vid tillämpning av skuldnedskrivningsverktyget. Ändringen i paragrafen genomför artikel 48.2 i krishanteringsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 6. Ändringen i paragrafen är en följd av att det nuvarande uttrycket kvalifi- cerade skulder, som får en ny innebörd, ersätts med uttrycket nedskriv- ningsbara skulder, se författningskommentarerna till 2 kap. 2 och 2 a §§. 27 § får helt eller delvis undanta nedskrivningsbara skulder från nedskrivning eller konvertering, om 1.det inte är möjligt att skriva ned eller konvertera den nedskrivningsbara skulden inom rimlig tid, 2.det är nödvändigt och proportionellt för att företaget eller någon som har övertagit verksamheten från företaget ska kunna upprätthålla kritisk verksamhet eller affärsverksamhet som är viktig för företagets intjäning eller lönsamhet, 3.det är nödvändigt och proportionellt för att undvika omfattande spridning av negativa effekter som leder till en allvarlig störning i det finansiella systemet, eller 4.det krävs för att undvika värdeförstörelse som innebär att förlusterna för andra borgenärer blir högre än om skulderna undantas. Av paragrafen framgår under vilka förutsättningar kvalificerade skulder får undantas från nedskrivning eller konvertering. Övervägandena finns i avsnitt 6. Ändringarna i paragrafen är en följd av att det nuvarande uttrycket kvalificerade skulder, som får en ny innebörd, ersätts med uttrycket nedskrivningsbara skulder, se författningskommentarerna till 2 kap. 2 och 2 a §§. 28 § När prövar frågan om undantag för nedskrivningsbara skulder enligt 27 §, ska myndigheten beakta 1.principen att förluster i första hand ska drabba ägarna och därefter borge- närerna i företaget i resolution i prioritetsordning, 2.vilken förlustabsorberingskapacitet företaget i resolution har kvar, om skulderna undantas, och 3.behovet av att behålla tillräckliga resurser för finansiering av resolution och av att säkerställa ett effektivt genomförande av en sådan. Paragrafen innehåller omständigheter som ska beakta när myndigheten överväger att undanta vissa skulder från nedskrivning eller konvertering enligt 27 §. Ändringarna i paragrafen genomför artikel 44.3 andra och tredje styckena och delvis artikel 44.2 första stycket h i krishanteringsdirektivet. Överväganden finns i avsnitt 6. Paragrafen är utformad i enlighet med Lagrådets förslag. Ändringen i paragrafen är en följd av att det nuvarande uttrycket kvalificerade skulder, som får en ny innebörd, ersätts med uttrycket nedskrivningsbara skulder, se författningskommentarerna till 2 kap. 2 och 2 a §§. Genom ändringen i punkt 3 ska i sin prövning också Prop. 2020/21:155 beakta behovet av att säkerställa ett effektivt genomförande av resolution. ska därvid särskilt bedöma om en skuld som är att betrakta som en nedskrivningsbar skuld trots att den är till ett företag som inte är en resolutionsenhet men som ingår i samma resolutionsgrupp, bör undantas från nedskrivning eller konvertering för att effektivt kunna genomföra resolutionsstrategin i enlighet med resolutionsplanen. När en sådan skuld är nedskrivningsbar framgår av 2 kap. 2 § första stycket 11. 30 § Om beslutar att undanta nedskrivningsbara skulder, får myndigheten använda medel från resolutionsreserven eller alternativa finan- sieringskällor enligt vad som anges i 27 kap. 1 och 6 §§, om det behövs för att absorbera förluster i eller ge kapitaltillskott till företaget i resolution. Det får dock bara göras om innehavare av aktier eller andra äganderättsinstrument eller innehavare av relevanta kapitalinstrument eller nedskrivningsbara skulder, genom nedskrivning, konvertering eller på annat sätt, har absorberat förluster i eller bidra- git till kapitaliseringen av företaget med ett belopp som minst motsvarar av totala skulder och eget kapital i företaget i resolution baserat på värderingen enligt 7 kap., eller av det berörda företagets riskvägda tillgångar, baserat på värderingen enligt 7 kap. Alternativet i första stycket 2 får användas bara om 1.resolutionsreserven har tillgång till ett belopp som anskaffats genom resolu- tionsavgift enligt 27 kap. 13 § motsvarande av de garanterade insättningarna, och 2.det berörda företagets konsoliderade tillgångar är mindre än motsvarande Paragrafen innehåller förutsättningar för att ge bidrag från resolutions- reserven eller från alternativa finansieringskällor. Paragrafen genomför artikel 44.4 och 44.5 i krishanteringsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 6. Ändringen i paragrafen är en följd av att det nuvarande uttrycket kvalifi- cerade skulder, som får en ny innebörd, ersätts med uttrycket nedskriv- ningsbara skulder, se författningskommentarerna till 2 kap. 2 och 2 a §§. 13 § Avgiftsskyldiga ska betala årliga resolutionsavgifter. De sammanlagda resolutionsavgifterna ska uppgå till av det totala underlag för samtliga avgiftsskyldiga som beräknas enligt 14 § (avgiftsunderlaget). Om inte annat följer av tredje stycket fastställs den resolutionsavgift som en avgiftsskyldig ska betala i enlighet med förordningen om resolutionsavgifter. Det som i artiklarna 4.1, 6–9, 12.1, 14.2, 14.3, 14.6 och 17.2 i förordningen om resolutionsavgifter anges om metoden för riskjustering av resolutionsavgift och om uppgiftsskyldighet, ska inte tillämpas för EES-filialer och värdepappersbolag som omfattas av definitionen i artikel 96.1 a eller b i tillsynsförordningen eller som bedriver verksamhet nr 8 i avsnitt A i bilaga I till och rådets direktiv /39/EG, men som inte bedriver verksamheterna nr 3 eller 6 i samma avsnitt i den bilagan. För en sådan avgiftsskyldig ska riskjustering av resolutionsavgift ske i enlighet med de kriterier som anges i artikel 103.7 i kris- hanteringsdirektivet och föreskrifter som har meddelats med stöd av 29 kap. 1 § 11. 2020/21:155 Resolutionsavgift ska betalas så länge som behållningen i resolutionsreserven vid utgången av det år avgiften avser understiger av de garanterade insättningarna. Paragrafen innehåller bestämmelser om resolutionsavgifter. Ändringen i tredje stycket är en följd av ändringarna i 29 kap. 1 §. 28 kap. Samarbete och informationsutbyte 7 § får hänskjuta frågor som rör ett förfarande av en annan behörig myndighet inom EES till Europeiska bankmyndigheten för tvistlösning i de fall som framgår av följande artiklar i krishanteringsdirektivet: –13.5 andra stycket och 13.6 andra stycket. –18.6 tredje stycket, 18.6a tredje stycket och 18.7 tredje stycket. –45h.4 andra stycket och 45h.5 andra stycket. Paragrafen innehåller bestämmelser om möjlighet att hänskjuta frågor till Europeiska bankmyndigheten för tvistlösning. Ändringarna i paragrafen genomför delvis artiklarna 18.6 tredje stycket, 18.6a tredje stycket, 18.7 tredje stycket, 45h.4 andra stycket och 45h.5 andra stycket i krishanteringsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 14. Ändringarna i paragrafen är en följd av att reglerna om tvistlösning i krishanteringsdirektivet har flyttats och ändrats. 8 § får begära att Europeiska bankmyndigheten ska bistå myndigheterna att nå en överenskommelse i de fall som framgår av följande artiklar i krishanteringsdirektivet: –13.4 fjärde stycket. –18.5 fjärde stycket. –91.7 andra stycket. –92.3 andra stycket. Paragrafen innehåller bestämmelser om möjlighet att begära att Europeiska bankmyndigheten ska bistå med att nå en överens- kommelse med resolutionsmyndigheter i andra länder. Ändringarna i paragrafen genomför artiklarna 13.4 och 18.5 fjärde stycket i krishanterings- direktivet. Övervägandena finns i avsnitt 14. Ändringarna i paragrafen är en följd av att reglerna i krishanterings- direktivet om Europeiska bankmyndighetens bistånd när det gäller att nå en överenskommelse har flyttats. 1 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.avgifter enligt 1 kap. 3 § andra stycket, 2.hur det särskilda förfogandebeloppet enligt 4 kap. 29 § ska beräknas, 3.hur stor andel av globalt systemviktiga resolutionsenheter, europeiskt systemviktiga resolutionsenheter eller nationellt systemviktiga resolutionsenheter som får omfattas av kravet enligt 4 kap. 15 §, 4.offentliggörande enligt 4 kap. 28 §, 5. vilken information om nedskrivningsbara skulder ett företag ska lämna till och när den ska lämnas, 6. undantag från skyldigheten i 5 kap. 2 § om att ta in vissa villkor i avtalen för Prop. 2020/21:155 sina skulder enligt –5 kap. 3 §, och –5 kap. 3 a § när det gäller vilka kategorier av skulder som kan undantas, 7. vilka företag som ska upprätta register som avses i 5 kap. 5 §, vad registren ska innehålla och när företagen ska ge in register för olika typer av avtal, 8.hur beloppet enligt 13 kap. 5 § andra stycket ska fastställas och betalas ut, 9.vad en omstruktureringsplan enligt 21 kap. 5 § ska innehålla, 10.hur storleken på de skulder som är hänförliga till derivat enligt 21 kap. 17 § 11. metoden för riskjustering av resolutionsavgift enligt 27 kap. 13 § tredje stycket, 12. vilka uppgifter en avgiftsskyldig ska lämna till enligt 27 kap. 20 §, 13. vilka upplysningar ett institut eller något annat koncernföretag ska lämna till för dess verksamhet enligt denna lag, och 14. att vissa uppgifter som enligt 27 kap. 20 § och 28 kap. 1 § ska lämnas till också eller i stället ska lämnas till . Paragrafen innehåller bemyndiganden. Ändringarna i paragrafen genom- för artiklarna 16a.4–16a.6, 45i.1, 45i.2 och 55.7 och delvis artiklarna 33a.3, 45b.8, 45i.3, 45i.4 och 69.5 tredje stycket i krishanteringsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitten 5, 8.4.3, 8.7, 9.1, 12.1 och 14. Paragrafen är utformad i enlighet med Lagrådets förslag. Punkt 1, som är ny, gäller avgifter som ska få ta ut enligt 1 kap. 3 § andra stycket. Punkt 2, som är ny, gäller hur det särskilda förfogandebeloppet ska beräknas. Punkt 3, som är ny, gäller hur stor andel av globalt systemviktiga resolutionsenheter, europeiskt systemviktiga resolutionsenheter eller nationellt systemviktiga resolutionsenheter som får omfattas av kravet enligt 4 kap. 15 §. Punkt 4, som är ny, gäller offentliggörande enligt 4 kap. 28 §, bl.a. vilken information som ett företag ska offentliggöra och hur den ska offentliggöras. Ändringen i punkt 6 innebär att bemyndigandet utvidgas till vilka kategorier av skulder som ett företag med stöd av 5 kap. 3 a § kan bedöma att det inte är möjligt att ta in ett villkor om erkännande av nedskrivning och konvertering. Punkt 8, som är ny, gäller det belopp som en insättare ska få tillgång till när ett fullgörelseförbud omfattar kvalificerade insättningar ska fastställas och betalas ut till insättaren. Genom ändringen i punkt 14 klargörs att bemyndigandet också omfattar den situationen att uppgifter ska lämnas till både och . Övriga punkter numreras om. 2 § Regeringen får meddela föreskrifter om 1.innehållet i en resolutionsplan och en koncernresolutionsplan enligt 3 kap. och vad som ska beaktas vid planernas utformning liksom när de ska upprättas och hur ofta de behöver uppdateras, 2.vilka omständigheter ska beakta vid sin prövning av en resolutionsplan enligt 3 kap. 10 och 11 §§, 3. bedömningsgrunder för fastställandet av frister enligt 4 kap. 26 §, 2020/21:155 4. bedömningsgrunder enligt 4 kap. 31 §, och 5.när och var ett beslut om resolution enligt 8 kap. 13 § och ett beslut om resolutionsåtgärder enligt 12 kap. 5 § ska offentliggöras och vad offentliggörandet ska innehålla. Paragrafen innehåller bemyndiganden. Ändringarna i paragrafen genom- för artikel 16a.2 första stycket och delvis artikel 45m.7 i krishanterings- direktivet. Övervägandena finns i avsnitten 8.6 och 8.8.1. Punkt 3, som är ny, gäller bedömningsgrunder för fastställandet av frister enligt 4 kap. 26 §. Punkt 4, som är ny, gäller vad som ska beaktas vid bedömning om beslut att förbjuda vissa värdeöverföringar ska fattas. Punkt 5 motsvarar hittillsvarande punkt 3. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Riksgäldskontoret ska fatta beslut om kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder enligt 4 kap. i den nya lydelsen som ska gälla , eller, om villkoren i artikel 45m.1 tredje stycket och 45m.7 i krishanteringsdirektivet är uppfyllda, den senare tidpunkt som beslutar för ett företag. 3.Riksgäldskontoret ska fatta beslut om kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder som ska gälla enligt a) 4 kap. 3 § andra stycket och 18 § i den nya lydelsen för en europeiskt systemviktig resolutionsenhet, och b) 4 kap. 3 § tredje stycket och 19 § i den nya lydelsen för en nationellt systemviktig resolutionsenhet. 4.För att möjliggöra en linjär uppbyggnad av kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder ska fram till eller den senare tidpunkt som beslutar enligt 2 a) för ett företag besluta en målnivå på kapitalbas och kvalificerade skulder som ska gälla , och b) vid behov och minst var tolfte månad underrätta företaget om en lämplig nivå på kapitalbas och kvalificerade skulder. 5.Ett beslut om minimikrav för nedskrivningsbara skulder som har fattats enligt 4 kap. i den äldre lydelsen ska gälla till dess att ett beslut om krav på kapitalbas och kvalificerade skulder enligt 2, 3 eller 4 a gäller. För ett beslut om minimikrav för nedskrivningsbara skulder gäller bestämmelsen i 3 kap. 24 § i den äldre lydelsen. 6.Bestämmelserna i 5 kap. 9 och 10 §§ tillämpas på avtal som har ingåtts efter ikraftträdandet och som avser nya förpliktelser eller väsentliga ändringar av befintliga förpliktelser. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna genomför artikel 45m.1 och 45m.2 och delvis artiklarna 45m.6–45m.8 och 71a.3 i krishanterings- direktivet och artikel 3.1 i ändringsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 18. Övergångsbestämmelserna är utformade i enlighet med Lagrådets förslag. Lagen träder i kraft (punkt 1). ska fatta beslut om kravet på kapitalbas och kvalifi- cerade skulder som ska gälla fr.o.m. , eller, om vissa förutsättningar i krishanteringsdirektivet är uppfyllda (artikel 45m.1 tredje stycket och 45m.7), den senare tidpunkt som beslutar Prop. 2020/21:155 (punkt 2). En europeiskt eller nationellt systemviktig resolutionsenhet ska emeller- tid uppfylla kravet enligt 4 kap. 3 § andra stycket och 18 § respektive 3 § tredje stycket och 19 § redan fr.o.m. (punkt 3). Bestäm- melsen gäller de europeiskt och nationellt systemviktiga resolutions- enheter som före uppfyller förutsättningarna enligt 4 kap. 3 § andra eller tredje stycket. För de företag som först efter uppfyller förutsättningarna enligt 4 kap. 3 § andra eller tredje stycket gäller i stället fristen enligt 4 kap. 25 §. ska fram till , eller, om vissa förutsättningar i krishanteringsdirektivet är uppfyllda den senare tidpunkt som beslutar, för ett företag besluta en målnivå att gälla fr.o.m. som möjliggör en linjär uppbyggnad av kravet (punkt 4 a). ska också vid behov och minst var tolfte månad underrätta företaget om en lämplig nivå på kapitalbas och kvalificerade skulder (punkt 4 b). Det senaste fattade beslutet om minimikravet på nedskrivningsbara skulder (MREL-kravet) för ett företag ska gälla till dess att ett beslut om krav på kapitalbas och kvalificerade skulder enligt 2, 3 eller 4 a gäller i fråga om företaget (punkt 5). Dessa skulder omfattas också i fortsättningen av skuldnedskrivningsverktyget i resolution (21 kap. 2 §), om de uppfyller kraven i 2 kap. 2 §. För beslutet om MREL-kravet gäller den äldre lydelsen av bestämmelsen om åtgärder för att undanröja eller minska väsentliga hinder mot att rekonstruera eller avveckla ett företag eller en koncern. Krav på villkoren om avtalsenligt erkännande ska inte tillämpas på avtal som har ingåtts före ikraftträdandet. Om ett sådant avtal ändrats efter ikraftträdandet blir kravet dock tillämpligt om ändringen avser nya förpliktelser eller väsentliga ändringar av befintliga förpliktelser (punkt 6). 20.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:1309) om system för avveckling av förpliktelser på finansmarknaden 2 § I denna lag avses med administratör: ett företag som är ansvarigt för verksamheten i ett avvecklings- system; företaget anses som deltagare i systemet, anmält avvecklingssystem: ett avvecklingssystem som en stat inom EES har anmält till Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten eller till Eftas övervakningsmyndighet, eller ett likställt avvecklingssystem, clearingorganisation: ett företag som har tillstånd att driva clearingverksamhet enligt lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden eller förordning (EU) nr 648/2012, EES: Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, kollektivt obeståndsförfarande: konkurs, företagsrekonstruktion eller annat därmed jämförbart förfarande, likställt avvecklingssystem: ett avvecklingssystem som enligt 9 a § har beslutat att likställa med ett avvecklingssystem som en stat inom EES har anmält till Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten eller till Eftas övervakningsmyndighet, 2020/21:155 samverkande system: två eller flera anmälda avvecklingssystem vars administra- törer har ingått ett ömsesidigt arrangemang som innebär att överföringsuppdrag verkställs mellan systemen, och värdepapperscentral: detsamma som i artikel 2.1.1 i förordning (EU) nr 909/2014, i den ursprungliga lydelsen. Paragrafen innehåller definitioner. Ändringarna i paragrafen genomför artikel 2.1 i och rådets direktiv /26/EG av om slutgiltig avveckling i system för överföring av betalningar och värdepapper (finality-direktivet). Övervägandena finns i avsnitt 16. Ändringen innebär att definitionen av clearingorganisation anpassas till definitionen i 1 kap. 4 b § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden. 8 § Deltagare i ett avvecklingssystem får vara: 1.Riksbanken och andra centralbanker, 2.Riksgäldskontoret och utländska offentliga institutioner som i sitt hemland driver verksamhet som är jämförbar med kontorets, 5.företag som har tillstånd att driva bank- eller finansieringsrörelse enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, 6.företag som har tillstånd enligt 2 kap. 1 § lagen (2007:528) om värdepappers- marknaden, 7.utländska företag som i hemlandet driver sådan verksamhet som avses i 3–6, 8.andra juridiska personer som för egen räkning avvecklar förpliktelser att leverera finansiella instrument i systemet, och 9.clearingmedlemmar som avses i förordning (EU) nr 648/2012. Utländska företag som avses i första stycket 7 ska i hemlandet stå under betryggande tillsyn av en myndighet eller något annat behörigt organ. Paragrafen innehåller bestämmelser om deltagare i avvecklingssystem. Ändringarna i paragrafen genomför artikel 2.1 i finality-direktivet. Över- vägandena finns i avsnitt 16. Första stycket 9, som är ny, innebär att clearingmedlemmar i en central motpart kan vara deltagare i ett avvecklingssystem. 20.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:46) om värdepappersfonder 3 § som utför diskretionär portföljförvaltning avseende finansiella instrument ska i denna förvaltning och när det utför tjänster enligt 1 § första stycket tillämpa 8 kap. 9–12, 14–16 och 22 §§ och 9 kap. 1, 3–6, 9, 10, 12–23, 25 a–29, 30 a och 40 §§, 41 § första stycket och 43 § lagen (2007:528) om värdepappers- marknaden. I paragrafen finns bestämmelser om diskretionär portföljförvaltning avseende finansiella instrument. Ändringen i paragrafen genomför delvis artikel 44a.1–44a.4 i krishanteringsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 16. Ändringen innebär att det tas in en hänvisning till 9 kap. 25 a och Prop. 2020/21:155 25 b §§ lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden. 20.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse 1 a § ska ingripa mot någon som ingår i ett kreditinstituts styrelse eller är dess verkställande direktör, eller ersättare för någon av dem, om kreditinstitutet 1.har fått tillstånd att driva bank- eller finansieringsrörelse genom att lämna falska uppgifter eller på annat otillbörligt sätt, 2.i strid med 14 kap. 4 § första stycket låter bli att till anmäla sådana förvärv och avyttringar som avses där,