prop · H9031 · 2021-09-20 00:00:00 — Kvinnors och mäns ekonomiska välfärd påverkas även av de ekonomiska förhållandena i hushållet.1 menade 1Fördelningsanalyser baseras vanligtvis på ett hushållsbaserat inkomstbegrepp som brukar benämnas ekonomisk standard. Det har hushållet som inkomstenhet och innebär bl.a. att alla hushållsmedlemmars disponibla inkomster summeras. Hur den ekonomiska standarden har utvecklats redovisas i en bilaga till den ekonomiska vårpropositionen. 2021/22:1 Bilaga 3 dock att det kan hävdas att ekonomisk välfärd inte bara är en fråga om konsumtionsnivå, utan att rätten till egna inkomster är en väsentlig del av den ekonomiska välfärden, se betänkandet Kvinnor, män och inkomster – Jämställdhet och oberoende (SOU 1997:87). Därför beskriver bilagan kvinnors och mäns individuella inkomster från marknaden respektive välfärdsstaten. Den disponibla inkomsten består av summan av inkomst från arbete, kapital och näringsverksamhet samt transfereringar minus direkt skatt. Transfereringar som går till hushållet eller barn (exempelvis bostadsbidrag och barnbidrag) delas lika mellan sammanboende par. En del av kapitalinkomsterna utgörs av realiserade vinster och förluster från kapital. Kapitalvinster registreras ofta som en stor inkomst under ett enskilt år, även om de är resultatet av värdeökningar som har ackumulerats . Av bl.a. den anledningen bortser vissa forskare och statistikproducenter från kapitalvinster vid beräkning av disponibel inkomst. I de flesta länder finns heller inte uppgifter om kapitalvinster och i internationella jämförelser ingår kapitalvinster därmed i regel inte. Offentliga välfärdstjänster beaktas när effekterna av regeringens politik analyseras Subventionerade välfärdstjänster, som t.ex. skola och hälso- och sjukvård, står för en stor del av den offentliga sektorns omfördelning. Värdet av dessa tjänster ingår inte i den disponibla inkomsten, men är en väsentlig del av de ekonomiska resurser som kvinnor och män tar del av. Satsningar på offentliga välfärdstjänster är en viktig del av regeringens politik för ökad ekonomisk jämställdhet. Därför beaktas effekterna av satsningar på välfärdstjänster i den analys av effekterna av regeringens politik som avslutar denna redogörelse. 2 Kvinnor och män på arbetsmarknaden För de allra flesta i åldern 20–utgör inkomster från arbete, dvs. löne- och företagarinkomster, den största inkomstkällan. Arbetsinkomsten är även viktig för andra inkomster, eftersom den till stor del ligger till grund för exempelvis sjukpenning, föräldrapenning och pension. Kvinnors arbetsinkomster är i genomsnitt lägre än mäns. Skillnaden beror delvis på att färre kvinnor än män är sysselsatta och att kvinnor i genomsnitt har kortare förvärvs- arbetstid än män. Dessutom är lönen per arbetad timme i genomsnitt lägre för kvinnor än för män, vilket bl.a. hänger samman med att arbetsmarknaden är tydligt könsuppdelad. För att ge en djupare förståelse av skillnaderna i arbetsinkomster mellan kvinnor och män beskrivs dessa skillnader i arbetslivet i detta avsnitt. Avsnittet börjar med en beskrivning av utvecklingen av arbetsinkomsten för kvinnor och män , med fokus på senare delen av perioden. Därefter beskrivs utvecklingen av kvinnors och mäns sysselsättningsgrad, deltidsarbete, frånvaro och löner. 2.1Kvinnors arbetsinkomst är lägre än mäns men gapet minskar Kvinnors arbetsinkomster är i genomsnitt lägre än mäns, men skillnaden har minskat . 2021/22:1 Bilaga 3 inkomst i åldersgruppen 20–ökat med i genomsnitt , medan mäns arbetsinkomst i samma åldersgrupp har ökat . Det har medfört att arbetsinkomstgapet mellan kvinnor och män har minskat från till (se diagram 2.1). Arbetsinkomstgapet definieras som skillnaden mellan kvinnors respektive mäns genomsnittliga arbetsinkomst som andel av mäns genomsnittliga arbetsinkomst. 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Arbetsinkomstgap (höger axel) Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Beräkningen av genomsnittlig arbetsinkomst baseras på samtliga kvinnor respektive män i åldersgruppen 20–, dvs. oberoende av om de har arbetsinkomst eller inte. Inkomsterna anges priser. Källor: (HEK och ) och egna beräkningar. Kvinnors arbetsinkomster var lägre än mäns i samtliga åldersgrupper 2019, men gapet varierade mellan i olika åldersgrupper. Arbets- inkomstgapet var störst i åldersgruppen 25–, där många har småbarn och en större andel av kvinnorna än av männen är föräldralediga. ökade arbetsinkomsterna mer för kvinnor än för män i alla åldersgrupper. Förändringen var störst i de äldsta åldersgrupperna. Detta berodde både på att andelen kvinnor som hade arbetsinkomst ökade mer än andelen män som hade arbetsinkomst i dessa åldersgrupper, och att arbetsinkomsten för de som arbetade ökade mer för kvinnor än för män. Att skillnaderna i arbetsinkomster har minskat kan till viss del bero på att det har blivit lättare för delägare i fåmansbolag att omvandla arbetsinkomster till utdelnings- inkomster, och att män i högre grad än kvinnor har utnyttjat den möjligheten (se avsnitt 3.1 i denna bilaga). Men även utan denna omvandling hade kvinnors arbetsinkomster ökat mer än mäns arbetsinkomster. Arbetsinkomster i slutet av arbetslivet Kvinnors och mäns genomsnittliga arbetsinkomst sjunker till följd av att förvärvsfrekvensen sjunker. Efter ökar även gapet i arbetsinkomst successivt, från för de som är till för de som är (se diagram 2.2). Utvecklingen beror till största delen på att de män som arbetar efter har högre arbetsinkomst än de kvinnor som arbetar efter , men också på att förvärvsfrekvensen minskar mer för kvinnorna än för männen. 2021/22:1 Bilaga 3 Arbetsinkomst i åldern 60–2019 Arbetsinkomstgap (höger axel) Anm.: Beräkningen av genomsnittlig arbetsinkomst baseras på samtliga kvinnor respektive män i åldersgruppen, dvs. oberoende av om de har arbetsinkomst eller inte. Inkomsterna anges priser. Källor: () och egna beräkningar. 2.2Kvinnor har lägre sysselsättningsgrad än män En av orsakerna till att kvinnor i genomsnitt har lägre arbetsinkomst än män är att en mindre andel kvinnor än män är sysselsatta. är det land inom EU där kvinnor har högst sysselsättningsgrad (se t.ex. Gender Equality Index 2020, EIGE). Men är en mindre andel kvinnor än män sysselsatta vilket bidrar till gapet i arbetsinkomst. Sysselsättningsgraden för kvinnor 20–har sedan inledningen av legat ca 4–lägre än för män 20–(se diagram 2.3). Sysselsättningsgapet har tenderat att minska när den totala sysselsättningsgraden har ökat och tvärtom. Sysselsättningsgap (höger axel) Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Sysselsättningsgapet är beräknat som mäns sysselsättningsgrad minus kvinnors sysselsättningsgrad. Källor: () och egna beräkningar. Födelseregion, utbildning och ålder har stor betydelse för skillnader i sysselsättningsgrad Sysselsättningsgraden för kvinnor och män varierar mellan olika grupper i befolkningen. Historiskt sett har den varit högst för inrikes födda män, och var så 2021/22:1 Bilaga 3 Men även för män födda inom samt inrikes födda kvinnor var sysselsättningsgraden hög 2020 (se diagram 2.4). Sysselsättningsgapet mellan inrikes födda kvinnor respektive män var därför relativt litet, . Däremot är sysselsättningsgapet mellan utrikes födda kvinnor respektive män stort, såväl för de födda inom som utanför . var sysselsättningsgapet mellan kvinnor och män födda inom , medan motsvarande gap för kvinnor och män födda utanför var . Diagram 2.4 Sysselsättningsgrad efter födelseregion Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Inom avser personer födda inom , men utanför . Källor: () och egna beräkningar. Andelen sysselsatta kvinnor och män varierar även mellan olika utbildningsnivåer (se diagram 2.5). För kvinnor och män med högst förgymnasial utbildning är sysselsättningsgraden förhållandevis låg. Det gäller särskilt för kvinnor, och sysselsättningsgapet är därför relativt stort. Sysselsättningsgraden för kvinnor och män med eftergymnasial utbildning är hög och sysselsättningsgapet är litet. Mellan kvinnor och män med högst gymnasial eller eftergymnasial utbildning var gapet respektive 2020. För kvinnor och män med högst förgymnasial eller högst gymnasial utbildning har sysselsättningsgapet ökat något , medan det motsatta gäller för kvinnor och män med eftergymnasial utbildning. Sysselsättningsgraden varierar även mellan olika åldersgrupper. Kvinnor och män i åldersgrupperna 35–och 45–har generellt sett en starkare anknytning till arbetsmarknaden och är i högre grad sysselsatta än övriga åldersgrupper. Syssel- sättningsgapet är dock större i åldersgruppen 35–än i åldersgruppen 45–. var gapet respektive . Sysselsättningsgraden är lägst i den äldsta (65–) och yngsta (20–) åldersgruppen för både kvinnor och män, men sysselsättningsgapet skiljer sig mellan de två åldersgrupperna. Gapet är relativt litet vid inträdet på arbetsmarknaden, men större vid utträdet. var sysselsättningsgapet i den yngsta åldersgruppen och i den äldsta åldersgruppen. 2021/22:1 Bilaga 3 Diagram 2.5 Sysselsättningsgrad efter utbildningsnivå Kvinnor, förgymn. Kvinnor, gymn. Kvinnor, eftergymn. Män, förgymn. Män, gymn. Män, eftergymn. Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Källor: () och egna beräkningar. Studier, sjukdom och hemarbete är viktiga orsaker till sysselsättningsgapet De som inte är sysselsatta delas i nedanstående analys upp i grupperna arbetssökande, studerande, sjuka, pensionärer, hemarbetande, lediga samt övriga. Skillnaderna i orsak till att inte vara sysselsatt bidrar till att förklara sysselsättningsgapet. En större andel av kvinnorna är studerande, sjuka eller hemarbetande (se diagram 2.6). Sammantaget förklarade detta av sysselsättningsgapet mellan kvinnor och män 2020. En stor grupp av de som inte är sysselsatta är arbetssökande, men det är i stort sett lika vanligt för kvinnor som för män. Den främsta orsaken till sysselsättningsgapet varierar mellan olika befolkningsgrupper. Exempelvis var det framför allt sjukdom som förklarade gapet i sysselsättningen för inrikes födda kvinnor och män 2020. Sysselsättningsgapet för utomeuropeiskt födda berodde främst på att kvinnor studerade eller var hemarbetande i högre grad än män. Sysselsättningsgapet för unga 20–förklaras främst av att en större andel kvinnor än män studerade. Skillnaden i andelen sysselsatta kvinnor och män i åldersgruppen del av att en större andel män var arbetssökande. I åldersgruppen 25–var hemarbete den främsta förklaringen till sysselsättningsgapet, vilket förklarar ungefär hälften av sysselsättningsgapet. Övriga orsaker, bortsett från att kvinnor studerar i högre utsträckning än män, är obetydliga. För äldre beror skillnaden i andelen sysselsatta kvinnor och män främst på att kvinnor är sjuka i högre utsträckning, något som i synnerhet gäller för 60–64-åringar. I denna åldersgrupp kan tre fjärdedelar av sysselsättningsgapet förklaras av att en större andel kvinnor är sjuka och därför står utanför arbetskraften. 2021/22:1 Bilaga 3 Diagram 2.6 Orsak till att inte vara sysselsatt 2020 efter födelseregion Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Inom avser personer födda inom men utanför . Studerande avser både hel- och deltidsstuderande. Arbetssökande avser både individer som uppfyller definitions- kraven för arbetslös samt latent arbetssökande. I gruppen latent arbetssökande ingår individer som velat och kunnat ta arbete under referensveckan men inte sökt något arbete i enlighet med Arbetskraftsundersökningarna (). Källor: () och egna beräkningar. 2.3Kvinnor arbetar färre timmar än män men deltidsarbetar i mindre uträckning än tidigare En orsak till att kvinnor har lägre arbetsinkomster än män är att sysselsatta kvinnor förvärvsarbetar färre timmar än sysselsatta män. Det beror dels på att kvinnorna i större utsträckning arbetar deltid, dels på att kvinnorna i högre grad är frånvarande från arbetet till följd av t.ex. föräldraledighet, vård av barn eller sjukskrivning. var den faktiska medelarbetstiden för sysselsatta kvinnor , att jämföra med män som i genomsnitt arbetade (se diagram 2.7). Skillnaden i arbetad tid mellan kvinnor och män har minskat . var skillnaden , vilket var mindre jämfört med . Det beror både på att kvinnors arbetstid har ökat och att mäns arbetstid har minskat . minskade skillnaden i antalet arbetade timmar mellan kvinnor och män med till följd av att antalet arbetade timmar minskade betydligt mer för män än för kvinnor. minskade sysselsättningen något mer bland kvinnor än bland män. En förklaring till detta kan vara att fler män än kvinnor deltog i korttidsarbete2, vilket bidrog till att män i högre grad än kvinnor gick ned i arbetstid men var fortsatt sysselsatta, se Effekter av stöd vid korttidsarbete – lärdomar från finanskrisen (Tillväxtanalys 2021:09). En annan orsak kan vara att kvinnor som förlorade sin sysselsättning då arbetade deltid, exempelvis på grund av studier, i högre utsträckning än män. 2Vid korttidsarbete går anställda tillfälligt ned i arbetstid och lön. Reglerna för stöd vid korttidsarbete innebär att arbetstagaren, arbetsgivaren och staten delar på kostnaden för arbetstidsminskningen. Stödet, som har varit förstärkt under pandemin (s.k. korttidspermittering), lämnas till arbetsgivare som har tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter som inte har kunnat förutses. 2021/22:1 Bilaga 3 Antal färre timmar för kvinnor Antal färre timmar för kvinnor (höger axel) Anm.: Statistiken avser faktisk medelarbetstid för sysselsatta i åldersgruppen 20–. Källor: () och egna beräkningar. Fler kvinnor än män arbetar deltid En av anledningarna till kvinnors kortare arbetstid är att fler kvinnor än män arbetar deltid. Av de sysselsatta i åldern 20–arbetade av kvinnorna deltid jämfört av männen (se diagram 2.8). Av de som arbetar deltid arbetar större delen lång deltid (20–). Andelen kvinnor som arbetar lång deltid har minskat , som andelen män som arbetar lång deltid ökat något. Andelen som arbetar kort deltid () har varit i princip oförändrad för både kvinnor och män. Skillnaden mellan kvinnors och mäns deltids- arbete är större i grupper där många har en svagare ställning på arbetsmarknaden, t.ex. personer födda utanför och personer med högst förgymnasial utbildning. Diagram 2.8 Andel deltidsarbetande Andel av sysselsatta i procent Kvinnor, kort deltid Kvinnor, lång deltid Män, kort deltid Män, lång deltid Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. För anställda avses med kort deltid en överenskommen arbetstid kortare än och med lång deltid en överenskommen arbetstid mellan 20 och . För företagare och medhjälpande hushållsmedlemmar och anställda utan överenskommen arbetstid används i stället genomsnittlig arbetstid . Källor: () och egna beräkningar. Den vanligaste orsaken till deltidsarbete, bland både kvinnor och män, är att heltids- arbete inte erbjuds (se diagram 2.9). Det är dock endast ungefär hälften av kvinnorna och männen i denna grupp som uppger att de vill öka sin arbetstid. 2021/22:1 Bilaga 3 vanligaste orsaken till att kvinnor arbetar deltid är att de tar hand om barn eller annan anhörig. Antalet män som anger att de tar hand om barn eller annan anhörig som orsak till deltidsarbete har legat på en låg nivå . Andelen kvinnor som anger denna orsak ligger betydligt högre, men har minskat från Diagram 2.9 Orsak till deltidsarbete 2020 Heltid erbjuds inte Kv Vård av barn/vuxen anhörig Kv Andra personliga skäl Kv För fysiskt el. Har flera jobb Kv Andel av samtliga deltidsarbetande i procent Vill öka sin arbetstid Vill ej öka sin arbetstid Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Kv avser kvinnor och M avser män. Källor: () och egna beräkningar. Det finns flera bakomliggande förklaringar till att det är vanligare bland kvinnor än bland män att arbeta deltid. En sådan är att fler kvinnor än män går ned i arbetstid när de får sitt första barn. En annan orsak kan vara att det framför allt i vissa kvinnodominerade sektorer som offentliga välfärdstjänster finns en s.k. deltidskultur som påverkar både viljan och möjligheterna till heltidsanställningar. Det kan påverka både kvinnor och män. Arbetsvillkoren kan också begränsa möjligheterna att arbeta heltid, se betänkandet Hela lönen, – Utmaningar för ett jämställt arbetsliv (SOU 2015:50). Deltidsarbete innebär att arbetsinkomsten blir lägre än vid heltidsarbete. Men deltids- arbete skulle också kunna ha en negativ effekt på timlönen jämfört med heltidsarbete. För visar dock olika studier skilda resultat när det gäller effekten av deltids- arbete på timlönen, varför det är osäkert om detta bidrar till arbetsinkomstgapet här.3 Kvinnors frånvaro från arbetet är högre än mäns Kvinnors lägre arbetstid beror inte bara på att fler kvinnor än män arbetar deltid. Kvinnor är också frånvarande från arbetet i större utsträckning än män på grund av t.ex. föräldraledighet och sjukskrivning, vilket också påverkar gapet i arbetsinkomst. var kvinnors frånvaro i genomsnitt närmare och mäns frånvaro . har skillnaden i kvinnors och mäns frånvaro varierat mellan drygt 1 och utan någon tydlig trend (se diagram 2.10). 3Se , Part-time penalty in : evidence from quantile regression, in Economics, no. 315, 2008; Bardasi och Gornick, Working for less? Women’s part-time wage penalties across countries, Feminist , 2008; Colella, Women's Part-Time - Full-Time Wage Differentials in Europe: An Endogenous Switching Model, MPRA Paper 55287, 2014. Medan resultat visar att det finns en negativ effekt av deltidsarbete på timlönen i visar resultaten i de båda andra studierna negativa effekter i alla länder de undersöker, förutom . 2021/22:1 Bilaga 3 Diagram 2.10 Skillnad mellan överenskommen och faktisk arbetstid Antal färre timmar för kvinnor Antal färre timmar för kvinnor (höger axel) Anm.: Statistiken avser åldersgruppen 20–. Överenskommen arbetstid avser den avtalade arbetstiden utan någon frånvaro. Skillnaden mellan överenskommen arbetstid och faktisk arbetstid utgörs av frånvaro, exempelvis semester, sjukfrånvaro, föräldraledighet eller vård av barn. Källor: () och egna beräkningar. Semester är den vanligaste orsaken till frånvaro för både kvinnor och män. För kvinnor med små barn är även föräldraledighet och sjukdom vanliga orsaker till frånvaro. Detta får till följd att skillnaden i frånvaro mellan kvinnor och män med barn är betydligt större än för övriga kvinnor och män. var kvinnor med barn frånvarande från arbetet under i genomsnitt av den överenskomna arbetstiden. Även för män med små barn är skillnaden mellan överenskommen och faktisk arbetstid stor. Män med barn var i genomsnitt frånvarande av den överenskomna arbetstiden. För kvinnor och män med äldre barn är frånvaron mindre. Skillnaden mellan dessa kvinnor och män är också mindre. I hushåll utan barn är frånvaron lägre än i hushåll med barn och skillnaden mellan kvinnor och män är relativt liten. Kvinnor tar ut mer föräldrapenning än män Som framgått är kvinnor i högre grad än män frånvarande från arbetet till följd av föräldraledighet, vilket direkt påverkar arbetsinkomsten. Kvinnor tar i genomsnitt ut en betydligt större andel av föräldrapenningdagarna, men även en större del av den totala föräldraledigheten, dvs. summan av både betald och obetald föräldraledighet (för mer information om föräldrapenningen ur ett könsperspektiv, se utg.omr. 12 avsnitt 3.6.4). tog kvinnor ut av de betalda föräldrapenningdagarna. Fördel- ningen mellan kvinnor och män har dock blivit mindre ojämn . har kvinnornas andel av föräldrapenninguttaget minskat (se diagram 2.11). 2021/22:1 Bilaga 3 Diagram 2.11 Fördelning av föräldrapenningdagar Under barnets två första levnadsår är kvinnors andel av de uttagna föräldrapenning- dagarna högre än under resten av föräldraledighetstiden. För barn födda tog kvinnor ut av föräldrapenningdagarna under barnets två första levnadsår. av föräldrarna hade ett jämställt uttag av föräldrapenningdagarna, dvs. en fördelning inom intervallet 40–, under barnets två första år. Det är en ökning jämfört med (statistikdatabas). Sannolikheten att föräldrar delar föräldrapenningdagarna jämställt ökar om föräldrarna har eftergymnasial utbildning, särskilt om kvinnan har eftergymnasial utbildning. Den ökar också om föräldrarna är födda i , sysselsatta i offentlig sektor, har ungefär lika höga inkomster eller bor i ett storstadsområde, se t.ex. De jämställda föräldrarna (, Socialförsäkringsrapport 2013:8). Flera politiska reformer har bidragit till att minska skillnaden i uttag av föräldra- penning mellan kvinnor och män. Det gäller bl.a. reformerna där ett visst antal dagar reserveras för vardera föräldern. Den första reserverade månaden infördes , den andra 2002 och en tredje månad infördes . Samtliga tre reserverade månader har bidragit till att minska ojämställdheten, även om de direkta effekterna blivit mindre för varje ytterligare reserverad månad.4 För barn födda eller senare kan föräldrar spara högst efter att barnet fyllt . Även denna reform har bidragit till ett mer jämställt uttag av föräldrapenningdagarna, se Ökat uttag av dagar med föräldrapenning (Inspektionen för socialförsäkringen, Rapport 2020:4). Skillnaden mellan kvinnors och mäns uttag av tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn, s.k. vab-dagar, är mindre än för föräldrapenningdagarna, men har inte minskat i samma uträckning som skillnaden i föräldrapenninguttag. har kvinnors andel av dagarna med tillfällig föräldrapenning minskat med , till 2020. När de reserverade månaderna infördes fanns förhoppningar om att fördelningen av vård- och omsorgsarbetet skulle fördelas mer jämställt. Det är dock oklart om de reserverade månaderna även påverkade kvinnors och mäns vab-uttag. De utvärderingar som gjorts kommer till olika slutsatser.5 4Se Duvander och , What are the effects of reforms promoting fathers’ parental leave use?, , 2012; Jämställd föräldraförsäkring – Utvärdering av de reserverade månaderna i föräldraförsäkringen, , Socialförsäkringsrapport 2019:2. 5Ekberg et al., Parental leave – A policy evaluation of the Swedish “Daddy-Month” reform, , 2013; Duvander och , Does Fathers’ Care Spill ? Evaluating Reforms in the Swedish Parental Leave Program, Feminist , 2019. 2021/22:1 Bilaga 3 Kvinnors längre föräldraledighet kan påverka löneutvecklingen och därmed arbetsinkomsten. Givet lika lång ledighet är effekten på lönen ungefär lika stor för kvinnor och män, men eftersom kvinnor tar ut fler föräldrapenningdagar per barn än vad män gör blir effekten på lönen större för kvinnor än för män. Skillnaden i föräldrapenninguttag har dock minskat . En jämnare fördelning av föräldrapenninguttaget kan också minska den statistiska diskrimineringen.6 Skillnaden i arbetsinkomst ökar vid det första barnets födelse En stor del av skillnaden i arbetsinkomst mellan kvinnor och män inom par uppstår när de får sitt första barn.7 Kvinnors genomsnittliga arbetsinkomst minskar efter det första barnets födelse, inte bara under föräldraledigheten utan också för att många kvinnor går ned i arbetstid efter föräldraledigheten. Även om effekten minskar med tiden kvarstår ett betydande arbetsinkomstgap fortfarande . Även mäns arbetsinkomster sjunker initialt i samband med det första barnets födelse, men betydligt mindre.8 Utvecklingen av arbetsinkomsten för de kvinnor och män i som fick sitt första barn 2008 eller 2009 varierar med utbildningsnivån (se diagram 2.12). Kvinnors arbetsinkomst sjunker efter det första barnets födelse, oavsett utbildningsnivå. Arbetsinkomsten minskade mest för kvinnor med förgymnasial eller gymnasial utbildning och minst för kvinnor med eftergymnasial utbildning. Men återhämtningen var snabbare för kvinnor med förgymnasial utbildning. Först efter 5–är arbetsinkomsten på samma nivå som året innan barnets födelse för samtliga kvinnor. För nyblivna pappor minskar arbetsinkomsten något året efter barnets födelse, då många män tar ut föräldrapenning, för att därefter öka. Mönstret är tydligast för män med eftergymnasial utbildning. Diagram 2.12 Arbetsinkomst runt första barnets födelse för föräldrar till barn födda och 2009 i Antal år från barnets födelse