prop · H90336 · 2021-10-19 00:00:00 — SKR anser att det är av stor vikt att implementering och kompetensutveckling kan påbörjas så snart möjligt och att statliga medel tillförs när det gäller det förslag som innebär att läraren vid betygssättning ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper. Det aktuella förslaget innebär att betygskriterier och kriterier för bedömning av kunskaper ska ersätta kunskapskrav och kravnivåer samt att läraren vid betygssättning ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de betygskriterier som har föreskrivits för ämnet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper (se avsnitt 5). Detta förslag innebär enligt regeringens bedömning inte några kostnader för kommunerna eftersom de förändringar som föreslås ligger inom ramen för kommunernas nuvarande ansvarsområde att bedriva undervisning och arbeta med sådant som hör till undervisningen. I lärarens löpande arbete ingår redan arbete med bedömning och betyg. Förslaget innebär inte så stora ändringar att det blir kostnadskrävande. Förslaget om ämnesbetyg är dock en förändring som enligt regeringen kräver implementeringsinsatser. Då delar av förslaget är en statlig för- ändring som kommunerna inte kan påverka bör statligt stöd komma kommunerna till del . Andra delar bedöms dock ligga inom ramen för kommunernas kontinuerliga arbete. Några remissinstanser bl.a. , , kommun och SKR, är tveksamma till utredningens bedömning att förslaget om ämnesbetyg inte har ekonomiska konsekvenser för kom- munerna när det gäller systemuppdateringar. SKR noterar att utredningens förslag innebär att olika administrativa system kommer att behöva upp- graderas eller bytas ut. Det kan enligt SKR komma att innebära mer eller mindre stora kostnader för huvudmännen. Även om huvudmännen har kostnader för sina administrativa system så innebär det inte att nöd- vändiga uppgraderingar är kostnadsfria enligt SKR. I detta sammanhang poängterar SKR att det kan se olika ut i landets kommuner vad gäller behov av systemuppgradering och hur stora de faktiska kostnaderna blir. Regeringen bedömer i likhet med utredningen att förslagen kommer att medföra att systemen behöver uppdateras i och med att kursbetyg ersätts av ämnesbetyg, men menar att förslagen inte kommer att kräva ytterligare system. Det är i stället mindre och enklare anpassningar som krävs. Som exempel kan nämnas att nuvarande kurskoder kommer att behöva bytas ut. Givet att gott om tid ges för att förbereda förändringen bedömer regeringen 2021/22:36 att den ryms inom ramen för kommunernas befintliga arbete och uppdate- ring av system som sker löpande. Då regeringens förslag innebär att ämnesbetyg ska införas först ges goda förutsättningar för huvudmän och leverantörer att planera för hur systemen ska uppdateras, att samordna med andra uppdateringar av systemen och planera för övergångsfasen. Regeringen bedömer därför att finansieringsprincipen inte blir tillämplig när det gäller behov av systemuppdateringar. anser att det troligen är en rimlig bedömning att införandet av förslagen långsiktigt inte medför ökade kostnader för huvud- männen. Kommunen anser dock, liksom SKR, att det , dvs. under själva implementeringsfasen, uppstår kostnader utöver nämnda systemuppdateringar. Övergångsperioden blir enligt SKR dess- utom både längre och mer komplicerad för vuxenutbildning (komvux), än för gymnasie- och gymnasiesärskolan, som under kommer att arbeta i dubbla system. SKR anser vidare att den fort- bildning som behövs utifrån föreliggande förslag behöver finansieras fullt ut på sedvanligt sätt genom finansieringsprincipen. Regeringen bedömer att det visserligen kan komma att behövas visst förberedande arbete inför att de förändrade bestämmelserna om sammantagen bedömning och ämnesbetyg träder i kraft, men kompetensutveckling, ämnesdidaktiska diskussioner m.m. är inget nytt, utan en naturlig del av lärares arbete, reglerat i skollagen, och ligger således inom ramen för huvudmannens normala ansvar. Regeringen bedömer dock att det, trots detta, kan behövas särskilda riktade stödinsatser med anledning av förslagen som bör genomföras med hjälp av statlig finansiering, vilket överensstämmer med vad och SKR anför beträffande kostnader under implementeringsfasen. Regeringen bedömer bl.a. att huvudmän för införandet av ämnesbetyg kan behöva planera för bl.a. kunskapsinhämtning bland rektorer, lärare och studie- och yrkesvägledare så att systemet med ämnesbetyg kan fungera så bra som möjligt när det väl är tid för att sätta betyg. Regeringen instämmer vidare med SKR och som anför att konsekvenserna för kommunerna när det gäller en ökad planering och samordning i vuxenutbildningen, där elever kan komma att läsa i båda systemen , är mer omfattande och tids- krävande i förhållande till vad utredningen bedömer. Regeringen bedömer att särskilt kan behöva bidra med stöd för att huvudmännen och deras personal ska kunna förstå hur systemen ska kunna fungera parallellt. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att den kommunala finansie- ringsprincipen inte är tillämplig då kommunernas insatser får anses vara en del av sedvanligt arbete med pedagogisk utveckling. Regeringen anser dock att det finns behov av tillfälligt stöd i form av statliga insatser. Regeringen anser att de medel som utredningen har föreslagit för Skol- verkets implementeringsinsatser inte är tillräckliga och bedömer att mer medel behöver tillföras för detta ändamål (se ovan under ). Det behövs vidare riktat nationellt stöd och implementeringsinsatser, dels för att införa ämnesbetyg, dels för att stödja huvudmän med dubbla system. För ett sökbart statsbidrag till skol- huvudmännen beräknas därför totalt 1202023–2025. Konsekvenser för enskilda huvudmän och /20 gick 167 372 elever i 823 fristående grundskolor som drevs av 186 enskilda huvudmän och 708 elever i 33 fristående grund- särskolor som drevs av 26 huvudmän. Samma läsår gick 100 954 elever i 438 fristående gymnasieskolor som drevs av 96 enskilda huvudmän och 574 elever i 31 fristående gymnasiesärskolor som drevs av 27 huvudmän. För vuxenutbildningens del finns det inga enskilda huvudmän men externa utbildningsanordnare som bedriver utbildning på entreprenad. De förslag om ändringar i betygssystemet som rör offentliga huvudmän omfattar också enskilda huvudmän och vissa andra enskilda utbildnings- anordnare. De bedömningar som regeringen gör i fråga om konsekvenser för kommunerna gäller också enskilda huvudmän för fristående skolor. Implementeringsinsatser och stöd föreslås alltså inte bara riktas till kom- munerna, utan även till enskilda huvudmän och vissa andra enskilda ut- bildningsanordnare. Förslagen bedöms inte få några negativa konsekven- ser varken för konkurrensen mellan olika aktörer, eller för små företag. Samtliga förslag värnar lärares arbetssituation genom att förslagen och be- dömningarna till stor del utgår från det som fungerar och som lärare är väl förtrogna med. Hänsyn har också tagits till lärares autonomi och professionalism. Regeringen bedömer således att förslagen kommer att gynna lärare eftersom förslagen sammantaget kan leda till minskad admi- nistration och öka det professionella utrymmet vid bedömning och betygssättning. Förslaget om att läraren vid betygssättningen ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper (se avsnitt 5.4) innebär att fragmentise- ringen av lärandet och undervisning kan minska. Lärarna kan i stället betygsätta utifrån en professionell och sammantagen bedömning av vilket betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Behovet av olika komp- letteringsuppgifter bör minska vilket i sin tur bör leda till en bättre arbets- situation för lärare. Att stärka lärares professionalism när det gäller be- dömning och betygssättning, som innebär myndighetsutövning, kan även ses som ett sätt att öka yrkets status och attraktivitet. Förslaget om ämnesbetyg medför att lärare får större möjlighet att mer långsiktigt planera och genomföra sin undervisning utifrån ett helhets- perspektiv på ämnet. Beroende av vad översyn av nuvarande ämnen leder till kan lärare emellertid behöva komplettera sin legitimation. En så enkel process som möjligt bör eftersträvas som inte belastar läraren vare sig arbetsmässigt eller ekonomiskt. Regeringen bedömer att lärarna kommer att kunna ta till sig föränd- ringarna på ett smidigt sätt både vad gäller sammantagen bedömning och ämnesbetyg. Bland annat stödinsatser kan bidra till fördjupad kunskap om bedömning och betygssättning och därmed förbättra för- utsättningarna för såväl lärare som elever. 2021/22:36 anser att det inte är tydligt hur lärares arbets- belastning påverkas av förslagen. Här krävs enligt förbundet ytterligare arbete för att förhindra en ökad arbetsbelastning för den svenska lärar- kåren. Regeringen delar utredningens bild av att förslagen inte kommer att leda till ytterligare dokumentation eller arbete för lärarna. Förslaget om sammantagen bedömning kan bidra till att lärarna kan fokusera mer på undervisning och mindre på att bocka av kunskapskrav (se avsnitt 5.4). Förslaget om ämnesbetyg innebär visserligen att lärare fortsatt sätter betyg i motsvarande utsträckning som men modellens konstruktion med sammanhängande ämnen byggda i progression och betygskriterier för ämnet som helhet (se avsnitt 6.3.2) gör att det snarare kan bli lättare att använda ämnesplanerna och betygskriterierna än dagens ämnesplaner och kunskapskrav. Sammantaget bedömer regeringen därmed att förslagen har positiva konsekvenser för lärare. 8.6 Konsekvenser för elever Förslagen är positiva ur ett barnrätts- och elevperspektiv Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter () har alla barn samma rättigheter och lika värde (artikel 2). också att vad som bedöms vara barnets bästa ska beaktas i första hand vid alla åtgärder som rör barn samt att alla barn har rätt att uttrycka sin mening (artiklarna 3 och 12). Barn har enligt konventionen också rätt till ut- bildning (artikel 28). Betyg sätts i såväl barn- och ungdomsskolan som inom vuxenutbild- ningen och konsekvenserna av förslagen blir till största delen desamma oavsett i vilken skolform eleverna går. Med förslaget om sammantagen bedömning (avsnitt 5.4) kommer be- tygen att ge en mer rättvisande bild av elevernas kunskaper i relation till Fokus kommer att flyttas från enstaka betygsunderlag och prestationer till att bedöma och betygssätta elevernas sammantagna Detta kan leda till att elever upplever att betygssättningen är mer förlåtande, rättvisande och bättre motsvarar deras kunskaper. i sin tur leda till att elevers upplevda stress minskar eftersom enstaka prestationer får mindre betydelse samt öka deras lust att lära sig och där- med öka deras möjligheter att utvecklas så långt som möjligt enligt ut- bildningens mål (jfr 3 kap. 2 § skollagen). Syftet med att införa ämnesbetyg är att ge bättre förutsättningar för för- djupat lärande, lärande och motivation att genomföra utbild- bedömer att effekten av förslagen om ämnesbetyg och sammantagen bedömning i form av minskad fragmen- tering särskilt gynnar ämnesförståelse och ger eleverna ro till fördjupning. Detta lyfts även fram av andra remissinstanser. Elevkårer uttrycker i sitt remissvar att de har varit oroliga för att ett införande av ämnesbetyg skulle kunna leda till färre tillfällen för återkoppling men anser att utredningens modell är utformad så att regelbunden återkoppling i någon mån säkerställs genom modellen Regeringen anser att indelningen av ämnen i nivåer och bestämmelserna som rör betygssättning ger goda möjligheter till konti- Prop. 2021/22:36 nuerlig återkoppling och gör att modellen kan fungera vid lärar-, program- Det blir dessutom en bibehållen tydlighet vid övergång till vuxenutbildningen som innebär att undervisningen kan fortsätta där den slutade och att eleven inte behöver börja om. Mot bakgrund av ovanstående bedömer regeringen att de förslag som lämnas i denna proposition är positiva utifrån ett barnrättsperspektiv. Även () bedömer att förslagen är i linje med barn- konventionen. BO uttrycker bl.a. att barnets rättighet kan komma att stärkas eftersom elevers betyg inte blir lika knutna till tidiga prestationer. För elever inom vuxenutbildningen som inte har gått i en ämnesut- formad gymnasieskola eller gymnasiesärskola och ska komplettera sina kursbetyg med ämnesbetyg kan det upplevas som mindre positivt eftersom de behöver byta system. Modellen för ämnesbetyg är dock, vilket redogörs för i avsnitt 6 och 7, utformad så att det ska fungera att fortsätta sina studier i det nya systemet. Det krävs dock vägledning och nationellt stöd för hur kurser i det gamla systemet kan kompletteras med ämnen i det nya sys- temet. För vuxna elever som går en mer sammanhållen utbildning inom vuxenutbildning (komvux) på gymnasial nivå eller komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå bedömer regeringen att de positiva effekter som beskrivs för ungdomsskolan också kan komma dessa elever till del. Förslagen bedöms vara positiva även för antagning till högre utbildning genom att de bidrar till fokus på lärande och kunskapsutveckling ur ett helhetsperspektiv och att de betyg som sätts därmed bedöms mer rätt- visande spegla elevers kunskaper i ämnet. Sammantaget bedömer regeringen att förslagen i denna proposition är positiva för barn och elever i samtliga skolformer som berörs. Förslagen är positiva ur ett funktionshinderperspektiv har tillträtt FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. I artikel 24 anges att konventionsstaterna, för att förverkliga rätten till utbildning för personer med funktionsnedsättning utan diskriminering och på lika villkor, ska säkerställa ett sammanhållet utbildningssystem på alla nivåer och livslångt lärande inriktat på bl.a. full utveckling av den mänskliga potentialen och känslan för värdighet och egenvärde. För att förverkliga sina konventionsåtaganden, ska konven- tionsstaterna bl.a. säkerställa att personer med funktionsnedsättning inte utestängs från det allmänna utbildningssystemet på grund av funktions- nedsättning och att personer med funktionsnedsättning, på lika villkor som andra, får tillgång till en inkluderande och kostnadsfri grundutbildning av god kvalitet. Enligt skollagen ska alla elever ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser (3 kap. 2 § skollagen). Regeringen bedömer att förslagen i denna proposition som helhet kommer att leda till positiva konsekvenser för alla elever, dvs. 2021/22:36 elever med funktionsnedsättning. Med förslaget om sammantagen bedöm- ning (avsnitt 5.4) kommer fragmentiseringen av undervisningen att minska vilket bör gynna alla elever, men särskilt elever med funktionsnedsättning och elever som har svårigheter att nå betygskriterierna. Som ovan nämnts kan förslaget även leda till att elevers upplevda stress minskar eftersom enstaka prestationer får mindre betydelse. Detta bedöms vidare öka deras lust att lära och förslagen kan därmed öka deras möjligheter att utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål (jfr 3 kap. 2 § skollagen). Myndigheten för delaktighet bedömer att ämnesbetyg kan bidra till att fler elever kan lämna skolan med godkända betyg och öka deras motiva- tion att fullfölja gymnasieutbildningen. Att tillämpa ämnesbetyg i stället för kursbetyg och ersätta nuvarande kunskapskrav i gymnasie- och gymnasiesärskolan med betygskriterier bedöms gynna många elever – med eller utan funktionsnedsättning enligt myndigheten. Förslagen bedöms sammantaget som positiva ur ett funktionshinder- perspektiv och bedöms bidra till att uppfyller sina åtaganden enligt FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 8.7Konsekvenser för jämställdhet och de integrationspolitiska målen Förslagen och bedömningarna är positiva för jämställdheten Syftet med jämställdhetspolitiken är att ge lika rättigheter och möjligheter för kvinnor och män respektive flickor och pojkar att forma samhället och sina egna liv. Diskrimineringslagen förbjuder diskriminering som har samband med kön. Diskriminering får således inte förekomma i skolan. Regeringen bedömer att förslagen och regeringens bedömningar samman- taget kan bidra till att minska stress kopplad till betygssättning. Jäm- ställdhetsmyndigheten framför, liksom utredningen, att sådan stress och därmed risk för psykisk ohälsa drabbar kvinnor i högre grad än män. Förslaget om ämnesbetyg (avsnitt 6) kan enligt myndigheten leda till minskad stress, framför allt genom att eleverna får mer sammanhållen tid i ämnena innan slutliga betyg sätts, samt att de inte kommer att känna sig ständigt bedömda. Även förslaget som rör att läraren vid betygssättning ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper (avsnitt 5) bör leda till minskad upplevd stress då detta innebär att hänsyn kan tas till att enskilda prestationer kan variera och vara ojämna. Den föreslagna förändringen bör alltså gynna flickor och kvinnor i detta avseende så att deras situation blir mer jämlik med pojkars och mäns. Vidare kan förslaget om ämnesbetyg enligt gynna pojkar och män som enligt myndigheten i större utsträckning än flickor och kvinnor drabbats negativt av det kursutformade systemet med en fragmentiserad utbildning och tidiga slutliga betyg. Inget av förslagen bedöms påverka könsfördelningen bland eleverna. Förslagen har positiv påverkan på de integrationspolitiska målen Hur utbildning och undervisning är utformad påverkar hur nyanlända elever har möjlighet att integreras under sin skolgång. Elever som är ny- anlända eller som inte har bott länge i kan ha svårigheter i många Prop. 2021/22:36 skolämnen på grund av brister i svenska språket. Ett införande av ämnes- betyg i gymnasie- och gymnasiesärskolan, men även i viss utsträckning i komvux, medför att dessa elever får mer tid på sig att utveckla språket innan slutliga betyg sätts i flera ämnen. Det kan också medföra att elever på t.ex. introduktionsprogram med förkunskaper i något ämne kan gå in på en högre ämnesnivå, utan att först behöva genomföra prövning i underliggande kurser. är positiv till förslaget om ämnes- betyg och anser att utredningen på ett föredömligt sätt beaktar de integra- tionspolitiska målen. Sammantaget bedömer regeringen att förslagen och bedömningarna kan bidra till att främja integration genom att ge bättre förutsättningar för barn och unga som har bott i att lyckas med sina studier. 8.8Konsekvenser för medlemskap i unionen Förslaget berör inte frågor som regleras i . 9.1Förslaget till lag om ändring i skollagen 2 § Alla barn och elever i samtliga skolformer och i fritidshemmet ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som gäller ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konse- kvenser. Elever som lätt uppfyller de betygskriterier eller kriterier för bedömning av kunskaper som minst ska uppfyllas ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling. Paragrafen innehåller en generell beskrivning av de övergripande mål- sättningar som ska utmärka utbildning i skolformer och i fritidshemmet. I paragrafen görs redaktionella ändringar som innebär att paragrafen delas upp i tre stycken. I de nya andra och tredje styckena som motsvarar nuvarande andra och tredje meningarna görs ändringar som innebär att ”kunskapskrav” och ”kravnivåer” ersätts med ”betygskriterier” och ”kriterier för bedömning av kunskaper”. Med betygskriterier avses sådana kriterier som används för att beskriva vilka kunskaper som typiskt sett ska uppnås för ett visst betyg. 2021/22:36 Med kriterier för bedömning av kunskaper avses kriterier som inte används för betygssättning utan för att bedöma elevers kunskapsutveckling i års- kurser där man inte sätter betyg och i ämnesområden i grundsärskolan, och gymnasiesärskolan där betyg inte heller sätts (se 11 kap. 5, 6 och 19 §§, 18 kap. 26 a § och 19 kap. 14 §). Termen kunskapskrav används såväl i årskurser där betyg sätts som i årskurser där betyg inte sätts. Termen kravnivåer används i gymnasiesärskolan i fråga om ämnesområden. Ändringarna har samband med den nya princip för betygssättning som införs i alla skolformer, nämligen att läraren ska göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de betygskriterier som har föreskrivits för ämnet och sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper, se t.ex. kommentaren till 10 kap. 19 §. Att alla betygskriterier för betyget E ska vara uppfyllda för att ett godkänt betyg ska ges framgår av 10 kap. 19 och 20 §§, 11 kap. 22 och 23 §§, 12 kap. 19 och 20 §§, 13 kap. 20 och 21 §§, 15 kap. 24 §, 18 kap. 23 § och 20 kap. 37 §. Att godkända betyg betecknas med A, B, C, D eller E, varav E är lägst betyg, samt att betyg för icke godkänt resultat betecknas med F, framgår av bl.a. 10 kap. 17 §. I det nya andra stycket görs en språklig ändring som innebär att ordet ”finns” byts mot ”gäller”. Det görs även en språklig ändring i det nya tredje stycket på så vis att ordet ”uppnås” byts mot ”uppfyllas”. Vidare ändras tredje stycket så att det framgår att även kriterier för bedömning av kunskaper kan finnas på olika nivåer. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3 och 5.5. 4 § Det ska göras en särskild bedömning av en elevs kunskapsutveckling i 1.förskoleklassen, om det utifrån användning av ett nationellt kartläggnings- material finns en indikation på att eleven inte kommer att uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper för årskurs 1 och 3 i svenska, svenska som andraspråk eller matematik, 2.lågstadiet i och i sameskolan, om det utifrån användning av ett nationellt bedömningsstöd eller ett nationellt prov i svenska, svenska som andra- språk eller matematik, finns en indikation på att eleven inte kommer att uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper för årskurs 1 eller 3, och 3.lågstadiet i specialskolan, om det utifrån användning av ett nationellt bedöm- ningsstöd eller ett nationellt prov i svenska, svenska som andraspråk eller mate- matik, finns en indikation på att eleven inte kommer att uppfylla kriterierna för bedömning av kunskaper för årskurs 1 eller 4. Om det efter en sådan bedömning kan befaras att eleven inte kommer att uppfylla de kriterier för bedömning av kunskaper som gäller för den aktuella skolformen, ska det skyndsamt planeras sådant stöd som anges i 5 § eller göras en anmälan till rektorn enligt 7 §. Det behöver inte göras någon särskild bedömning om förutsättningarna i 5 eller 7 § redan är uppfyllda. Det ska i så fall skyndsamt planeras sådant stöd som anges i5 § eller göras en anmälan till rektorn enligt 7 §. Paragrafen beskriver en del i garantin för tidiga stödinsatser i förskole- klassen samt lågstadiet i , specialskolan och sameskolan. I första och andra styckena görs ändringar som innebär att ”kunskaps- krav” ersätts med ”kriterier för bedömning av kunskaper”. för bedömning av kunskaper avses kriterier som inte används för betygs- sättning utan för att bedöma elevers kunskapsutveckling i årskurser där man inte sätter betyg. Det görs även språkliga ändringar i styckena bl.a. på Prop. 2021/22:36 så vis att ordet ”uppnås” byts mot ”uppfylla”. ändringar som görs i 3 kap. 2 §, se kommentaren till den paragrafen. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.5.