prop · H90333 · 2021-10-14 00:00:00 — Regeringens proposition 2021/22:33 förvärvsinkomster, sjukersättning och Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att skattereduktionen för förvärvsinkomster förstärks ytterligare och att skattesänkningen som huvudregel ska vara per person och år. Skattereduktionen föreslås ges till personer med en fastställd förvärvsinkomst som är högre än och med en infasning av skattereduktionens storlek på fastställda förvärvsinkomster . Utformningen av skattereduktionen förslås också justeras så att grundavdraget inte ska påverka reduktionens storlek. Skattereduktionen för sjukersättning och aktivitetsersättning föreslås också förstärkas i syfte att ta bort skillnaden i beskattning av sådan ersättning och av arbetsinkomster. Förslaget innebär att utformningen av skattereduktionen ändras så att den i princip motsvarar hur jobbskatteavdraget beräknas. Personer med sjukersättning och aktivitetsersättning beräknas därmed få en skattesänkning på i genomsnitt ca . Förslagen medför ändringar i inkomstskattelagen (1999:1229) som ska träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229).......... Ärendet och dess beredning .............................................................. Förstärkt skattereduktion för förvärvsinkomster ............................... Bakgrund och gällande rätt................................................. 4.2Ytterligare förstärkning av skattereduktionen för Förstärkt skattereduktion för sjukersättning och Sammanfattning av promemorian Ytterligare förstärkning av skattereduktionen för Lagförslag i promemorian Ytterligare förstärkning av skattereduktionen för förvärvsinkomster ..................... Förteckning över remissinstanserna (promemorian Ytterligare förstärkning av skattereduktionen för Sammanfattning av promemorian Förstärkt skattereduktion för personer med sjukersättning och Lagförslag i promemorian Förstärkt skattereduktion för personer med sjukersättning och Förteckning över remissinstanserna (promemorian Förstärkt skattereduktion för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning) ............................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) föreskrivs att 67 kap. 9 c, 46 och 47 §§ inkomstskattelagen (1999:1229)1 ska ha följande lydelse. Skattereduktionen uppgår till summan av av den del av underlaget som inte överstiger 2,53 prisbasbelopp och av resterande del, multiplicerad med skattesatsen för Skattereduktionen uppgår till följande belopp: Underlag beräknat enligt 9 b § överstiger inte 0,91 prisbasbelopp grundavdraget, multiplicerad med överstiger 0,91 men inte 3,24 summan av 0,91 prisbasbelopp och 0,91 och 3,24 prisbasbelopp och å multiplicerad med skattesatsen för och av underlaget som överstiger 3,24 prisbasbelopp och multiplicerad med skattesatsen för Skattereduktionen ska dock alltid uppgå till av underlaget, multiplicerat med skattesatsen för inkomstskatt. Lagen omtryckt 2008:803. Senaste lydelse 2017:1212. De som är obegränsat skatt- De som är obegränsat skatt- skyldiga under hela beskattnings- skyldiga under hela beskattnings- året har rätt till skattereduktion för året har rätt till skattereduktion för förvärvsinkomster om den beskatt- förvärvsinkomster om den fast- ställda förvärvsinkomsten är högre Sådan rätt till skattereduktion har också de som är begränsat skattskyldiga enligt 3 kap. 18 § första stycket 1, 2 eller 3, om deras överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvsinkomster i . Skattereduktion enligt 46 § ska uppgå till , om inte annat följer av andra stycket. För personer som har en beskattningsbar förvärvsinkomst mellan och ska skattereduktionen uppgå till av skillnaden mellan den beskattningsbara förvärvsinkomsten och Skattereduktion enligt 46 § ska uppgå till , om inte annat följer av andra stycket. För personer som har en fastställd förvärvsinkomst mellan och ska skattereduktionen uppgå till av skillnaden mellan den fastställda förvärvsinkomsten och . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . 3Senaste lydelse 2020:1166. 4Senaste lydelse 2020:1166. Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen (prop. 2021/22:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 11.1) aviserade regeringen att den avser att återkomma med ett förslag om ytterligare förstärkning av skattereduktionen för förvärvsinkomster. proposition aviserade regeringen att den även avser att återkomma med ett förslag om förstärkt skattereduktion för sjukersättning och aktivitetsersättning (avsnitt 11.2). Inom har promemorian Ytterligare förstärkning av skattereduktionen för förvärvsinkomster utarbetats. skattereduktionen som huvudregel ska vara per person och år och ges till personer med en fastställd förvärvsinkomst som är högre än En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1 och promemorians lagförslag finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i (Fi2021/02915). har även tagit fram promemorian Förstärkt skattereduktion för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning. Förslaget innebär att skattereduktionen för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning förstärks och att utformningen av skatte- reduktionen ändras så att den i princip motsvarar beräkningen av En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 4. Promemorians lagförslag finns i bilaga 5. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Remissvaren finns tillgängliga i (Fi2021/ 02871). Förslaget är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över förslaget. 4 Förstärkt skattereduktion för förvärvsinkomster 4.1 Bakgrund och gällande rätt infördes en skattereduktion för fysiska personer med förvärvsinkomster, såsom inkomst av arbete, socialförsäkringsförmåner och pension (prop. 2020/21:37). Vid införandet uttalades att skattesänkningen skulle växa och i budgetpropositionen aviserades medel till en sådan förstärkning Skattereduktionen för förvärvsinkomster ges enligt nuvarande bestämmelser till fysiska personer som är obegränsat skattskyldiga under hela beskattningsåret om deras beskattningsbara förvärvsinkomst är minst Skattereduktion ska som huvudregel göras med 1 500 För personer som har en beskattningsbar förvärvsinkomst mellan Prop. 2021/22:33 40 000 kronor och görs dock en infasning på så sätt att skattereduktionen i stället uppgår till av skillnaden mellan den beskattningsbara förvärvsinkomsten och . Den som är obegränsat skattskyldig under en del av beskattningsåret har rätt till skattereduktion för förvärvsinkomster med en andel som motsvarar andelen av beskattningsåret som den skattskyldige var obegränsat skattskyldig. Bestämmelser om skattereduktionen för förvärvsinkomster finns i 67 kap. 46–48 §§ inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. I 67 kap. 2 § IL anges i vilken ordning de olika skattereduktionerna ska göras. Av bestämmelsen framgår bl.a. att skattereduktion för förvärvsinkomster ska göras efter jobbskatteavdrag och skattereduktion för sjukersättning och aktivitetsersättning, men före regional skattereduktion och underskott av kapital. 4.2Ytterligare förstärkning av skattereduktionen för förvärvsinkomster Regeringens förslag: Skattereduktionen ska som huvudregel göras med . För personer som har en fastställd förvärvsinkomst mellan och ska skattereduktionen i stället uppgå till av skillnaden mellan den fastställda förvärvsinkomsten och . Lagändringarna ska träda i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: , , Förvaltnings- rätten i , , Företagarna, och tillstyrker eller har inget att invända mot att förslaget genomförs. ställer sig ur ett kompetensförsörjningsperspektiv positivt till sänkt skatt på förvärvsinkomster. Arbetsförmedlingen tillstyrker det övergripande förslaget om en förstärkning av skattereduktionen, men avstyrker förslaget i den del skattereduktionen gäller socialförsäkringsförmåner. Även Företagarna, och Näringslivets Skattedelegation är kritiska till att skattereduktionen omfattar socialförsäkringsförmåner. i (LO), (), och Näringslivets Skattedelegation avstyrker förslaget i dess helhet. LO anser att fördelarna inte uppvägs av kostnaderna för förslaget och TCO anser att riskerna för den ekonomiska återhämtningen inte ligger i hushållens efterfrågan, utan i flaskhalsar som i hög grad handlar om kompetensförsörjningen. och Näringslivets Skattedelegation anser att prioritet bör ges åt sådana skattelättnader som ger upphov till de största samhällsekonomiska vinsterna och att en avvägning mellan olika åtgärder därför måste göras utifrån deras förväntade effekter på arbetsutbudet. Några remissinstanser, bl.a. och LO, ifrågasätter effektiviteten av förslaget. anser att förslaget inte kan motiveras av konjunkturstabiliserande skäl. () påpekar att svensk ekonomi befinner sig i en stark återhämtningsfas och ställer sig frågande till behovet av en utvidgad skattereduktion för att öka hushållens efterfrågan. () är tveksamt till förslagets genomförande och saknar även en motivering till varför reduktionen ska ges på lika villkor oavsett ålder. påpekar behovet av en översyn av de många olika skattereduktioner m.m. som finns. LO och TCO framför att en översyn av skattereglerna bör göras inom ramen för en bredare skattereform. Skälen för regeringens förslag Skattereduktionen för förvärvsinkomster är utformad på så sätt att den som huvudregel utgörs av ett bestämt belopp per person och år och att det sker en infasning av skattereduktionen för personer med lägre inkomster upp till en nivå som ungefärligen motsvarar inkomsten hos de lägsta kollektivavtalsenliga heltidslönerna. I budgetpropositionen aviserades förstärkningar av skattereduktionen . I budgetpropositionen aviseras en ytterligare förstärkning av skattereduktionen eftersom regeringen bedömer att det finns skäl att understödja den ekonomiska återhämtningen efter pandemin genom att ytterligare stärka hushållens ekonomi . ESV ställer sig frågande till behovet av en utvidgad skattereduktion för att öka hushållens efterfrågan och påpekar att svensk ekonomi befinner sig i en stark återhämtningsfas. anser, mot bakgrund av det rådande samhällsekonomiska läget med ett nära balanserat resursutnyttjande i ekonomin 2022, att förslaget inte kan motiveras som en konjunkturstabiliserande åtgärd. Regeringen bedömer dock att det är viktigt att inte upphöra med stimulansåtgärder för . Skattereduktionen för förvärvsinkomster bör därför förstärkas ytterligare utöver vad som aviserades vid införandet. Genom att dels tillskjuta medel, dels tidigarelägga en del av den förstärkning av skattereduktionen för förvärvsinkomster som aviserats kan skattereduktionen 2022 öka så att den som huvudregel uppgår till per person och år. Några remissinstanser, bl.a. och Näringslivets Skattedelegation, anser att prioritet bör ges åt sådana skattelättnader som ger upphov till de största samhällsekonomiska vinsterna utifrån deras förväntade effekter på arbetsutbudet. Regeringen vill understryka att syftet med den förstärkning som föreslås är att stärka hushållens ekonomi. Mot bakgrund av detta syfte är det angeläget att skattesänkningen ges på lika villkor oavsett vilken sorts förvärvsinkomst det gäller, dvs. skattesänkningen ska gälla på samma villkor för såväl lön som pension och socialförsäkringsförmåner. Flera remissinstanser som kritiserat effektiviteten av förslaget, bl.a. ESV, har gjort det utifrån ett annat syfte än det som presenterats i promemorian. Regeringen kan emellertid konstatera att hushållens ekonomi stärks genom skattereduktionen. andra Arbetsförmedlingen och Näringslivets Skattedelegation kritiserar att Prop. 2021/22:33 pensionärer samt personer med sjukersättning och andra socialförsäkringsförmåner inte ges något incitament att börja arbeta Regeringen bedömer dock att skattereduktionen hos just dessa grupper i hög grad kan förväntas användas till ökad konsumtion i stället för sparande, vilket bidrar till den ekonomiska utvecklingen. Eftersom syftet med skattereduktionen är att stärka hushållens ekonomi saknas det anledning att den skattskyldiges ålder ska ha betydelse för skattereduktionen. Den bör därför ges på lika villkor oavsett ålder. Eftersom grundavdraget är olika stort för personer under respektive över bör utformningen av skattereduktionen justeras i samband med den föreslagna förstärkningen. För att grundavdragets storlek inte ska påverka infasningen av skattereduktionen bör den beräknas utifrån fastställd förvärvsinkomst i stället för beskattningsbar förvärvsinkomst. Förslaget innebär i denna del att för personer som har en fastställd förvärvsinkomst mellan och ska skattereduktionen i stället för uppgå till av skillnaden mellan den fastställda förvärvsinkomsten och . Ändringen av beloppen i spannet justeras därmed så att den fastställda förvärvsinkomsten för en person utan sjöinkomstavdrag i stort sett motsvarar de tidigare beloppen för den beskattningsbara förvärvsinkomsten. Flera remissinstanser, bl.a. LO och TCO, anser att det finns behov av en skattereform. Regeringen konstaterar att den frågan faller utanför detta lagstiftningsärende. Även frågan om en översyn av de olika skattereduktionerna i skattelagstiftningen, vilket anser att det finns behov av, ligger utanför detta lagstiftningsärende. Förändringar av skattereduktioner bör träda i kraft . Det är angeläget att ändringarna träder i kraft för att hushållens ekonomi ska få den avsedda förstärkningen. Lagändringarna föreslås därför träda i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . Förslaget medför att 67 kap. 46 och 47 §§ IL ändras. I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämplig i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. De offentligfinansiella effekterna till följd av ändrade skatte- och avgiftsregler beräknas i enlighet med beräknings- Beräkningarna görs i ikraftträdandeårets priser och volymer och utgår vanligtvis från att beteendet hos individer och företag inte ändras till följd av förändringarna i skattereglerna. Antagandet om oförändrat beteende ger en god uppskattning av åtgärdernas effekt på kort och medellång sikt. På , och för att analysera andra konsekvenser än de offentligfinansiella effekterna, kan ett mer dynamiskt synsätt behöva användas, där skattebaser tillåts bli påverkade av regeländringen. Syfte och alternativa lösningar Hushållens ekonomiska situation behöver förstärkas under det rådande ekonomiska läget. Detta föreslås ske genom en förstärkning av den breda skattereduktionen för förvärvsinkomster, dvs. inkomster från arbete såväl som pension och övriga socialförsäkringsförmåner. Någon skillnad på personer som är över eller under ska inte göras. Förslaget ska inte påverka skatteintäkterna för kommuner och regioner. Eftersom en redan befintlig skattereduktion förstärks ökar inte komplexiteten i skattesystemet genom förslaget. Ett alternativ till en förstärkning av skattereduktionen vore att höja grundavdraget. Vid en höjning av grundavdraget påverkas dock kommunernas skatteunderlag. Med beaktande av att kommunernas och regionernas skatteintäkter inte ska påverkas av förslaget bedöms det inte finnas något alternativ till att utforma förslaget som en skattereduktion. Skulle ingen förändring komma till stånd uteblir de effekter som beskrivs i denna konsekvensanalys. Den samlade offentligfinansiella effekten av förstärkningen av skattereduktionen 2022 beräknas uppgå till , varav 2,12 miljarder aviserades i budgetpropositionen . Skattereduktionen påverkar inte kommunernas skatteintäkter utan minskar statens totala skatteintäkter. Företagen påverkas inte av skattereduktionen i någon direkt mening. I den mån förslaget på lång sikt leder till att fler människor kommer ut på arbetsmarknaden kan förslaget innebära att det blir något enklare för företagen att rekrytera personal. Den effekten bedöms dock som marginell. Förslaget bedöms inte få effekter av betydelse för företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. Effekter för enskilda och offentlig sektor För dem som har fastställda förvärvsinkomster överstigande 2022 innebär förslaget att skatten sänks. För inkomster uppgår skattereduktionen till av den fastställda förvärvsinkomsten som överstiger . För fastställda förvärvsinkomster från och med uppgår skattereduktionen till , vilket är mer än enligt gällande regler. För att få skattesänkningen krävs att det finns tillräckligt med skatt att reducera. För dem med låga inkomster, stora underskott i kapital eller som har andra skattereduktioner som innebär att Prop. 2021/22:33 det inte finns tillräckligt med skatt att reducera kommer skattereduktionen minska skatten med det utrymme som finns. Skattereduktionen kan inte leda till att skatten blir mindre än noll. Förslaget innebär att ca 7,5 miljoner människor får sänkt skatt. Den genomsnittliga skattesänkningen för dem som berörs blir ca . Utformningen av skattereduktionen innebär att marginalskatten i normalfallet minskar för fastställda förvärvsinkomster . För fastställda förvärvsinkomster från och med blir marginalskatten oförändrad. Den offentliga sektorn påverkas inte av förslaget utöver att den som arbetsgivare berörs på samma sätt som företagen. Förslaget innebär att det blir mer lönsamt att arbeta eftersom nettoinkomsten stiger till följd av förslaget. En beräkning i arbetsutbudsmodulen i FASIT (fördelningsanalytiskt statistiksystem för inkomster och transfereringar) uppskattar att förslaget kan öka antalet arbetade timmar i ekonomin. Incitamenten att arbeta eller att arbeta mer ökar i infasningsintervallet medan skattesänkningen för de som redan tjänar kan leda till ett minskat antal arbetade timmar i den gruppen då skattesänkningen i normalfallet inte påverkar deras marginalskatt. På lång sikt uppskattas nettoeffekten på antalet arbetade timmar som helhet i ekonomin bli svagt positiv. Beräkningarna är behäftade med stora osäkerheter. Eftersom skattereduktionen stiger med inkomsten upp till en fastställd förvärvsinkomst på och därefter utgörs av ett fast belopp får den störst effekt på ekonomisk standard i procentuella termer för personer med medelinkomster till medellåga inkomster. Att skattereduktionen nu föreslås utgå från fastställd förvärvsinkomst i stället för beskattningsbar förvärvsinkomst innebär att förändringen jämfört med gällande regler blir relativt större för personer . Eftersom personer är koncentrerade till de lägre inkomstgrupperna betyder det att effekten blir procentuellt större i dessa. Ur ett fördelningsperspektiv har förslaget störst procentuell effekt i inkomstgrupp 2 till 4. Effekten avtar sedan i procentuella termer med stigande inkomster och är lägst i inkomstgrupp 10, se Figur 4.1. Totalt sett påverkar reformen den ekonomiska standarden för 9,9 miljoner människor. Då beaktas effekten för samtliga hushållsmedlemmar inklusive barnen i hushållet. Förändring av ekonomisk standard uppdelat på Källa: Egna beräkningar Effekten på ekonomisk standard är störst i hushåll med personer som är , vilket beror på att bytet från beskattningsbar till fastställd förvärvsinkomst slår igenom för denna grupp, se Figur 4.2. Figur 4.2 Förändring av ekonomisk standard uppdelat på hushållstyper Ensam -64, Ensam med Sambo -64, Källa: Egna beräkningar Ur ett regionalt perspektiv ger reformen störst procentuell effekt i Prop. 2021/22:33 landsbygdskommuner. I storstäder, deras pendlingskommuner och större städer är effekten mindre än genomsnittet, se Figur 4.3. Figur 4.3 Förändring av ekonomisk standard uppdelat på kommungrupper stad större nära Pendlingskommun större närra Långpendlingskommun stad mindre nära Pendlingskommun stad/tätort Källa: Egna beräkningar Fördelningseffekterna i avsnittet ovan beräknas på ekonomisk standard, vilket tar hänsyn till hela hushållets ekonomi. För att se hur förslaget påverkar skillnaden mellan kvinnors och mäns ekonomi används i stället individuell disponibel inkomst. Sammantaget är av dem som är direkt berörda kvinnor och män. Bland de direkt berörda ökar individuell disponibel inkomst med i genomsnitt för kvinnor och för män. Utslaget på samtliga individer i åldern , berörd eller icke berörd av reformen, innebär det en genomsnittlig ökning av den individuella disponibla inkomsten med . Effekten är något mindre för kvinnor () än för män (). Den genomsnittliga förändringen för kvinnors individuella disponibla inkomst uppgår till medan förändringen för män är , se Figur 4.4. Reformen bidrar marginellt till att förstärka den ekonomiska jämställdheten. Förändring av individuell disponibel inkomst för de som är Källa: Egna beräkningar Effekter för myndigheter och de allmänna förvaltningsdomstolarna Förslaget innebär att bl.a. måste anpassa sitt informationsmaterial samt blanketter och it-system. Förändringarna kommer att ingå i den anpassning som görs med anledning av ny eller förändrad lagstiftning. eventuellt tillkommande kostnader ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte påverka antalet mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna och inte leda till några ökade kostnader. Förslaget bedöms inte få några effekter för miljön. Förslaget bedöms vara förenligt med . Förslaget bedöms inte ha några effekter i övrigt. Sjukersättning och aktivitetsersättning är kontantförmåner inom sjuk- För att ha rätt till sjukersättning ska den försäkrades arbetsförmåga vara stadigvarande nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska Sjukersättning kan betalas ut i form av inkomst- relaterad ersättning och garantiersättning. Garantiersättning betalas ut till personer som under en ramtid haft låga eller inga förvärvsinkomster. Sjukersättning lämnas längst till och med månaden före den månad då den Aktivitetsersättning beviljas försäkrade som har långvarigt nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan under minst eller som på grund av funktionshinder ännu inte avslutat sin utbildning på grundskole- eller gymnasienivå. Den kan ges under högst tre år i taget. Även aktivitetsersättning kan betalas ut i form av inkomstrelaterad ersättning och garantiersättning. Inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning beräknas på grundval av en antagandeinkomst, som i sin tur beräknas med ledning av försäkrades bruttoårsinkomster inom en ramtid (34 kap. 4 § socialförsäkringsbalken, förkortad SFB). beräknas ska det bortses från pensionsgrundande inkomster och pensionsgrundande belopp som sammantagna överstiger 7,5 gånger det prisbasbelopp som gäller för beskattningsåret (34 kap. 7 § SFB). inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning lämnas för år räknat av den försäkrades antagandeinkomst (34 kap. 12 § SFB). Skattereduktion för sjukersättning och aktivitetsersättning En skattereduktion för sjukersättning och aktivitetsersättning infördes Rätt till skattereduktionen har de som är obegränsat skattskyldiga under någon del av beskattningsåret och då för den tid de varit obegränsat Begränsat skattskyldiga enligt 3 kap. 18 § första stycket 1, 2 eller 3 inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, har rätt till skattereduktionen som om de varit obegränsat skattskyldiga , om deras överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av