prop · H9031d14 · 2021-09-20 00:00:00 — Det är barnets faktiska ålder som ska avgöra när rätten till familjedagspenning för barnet inträder och upphör. Bestämmelsen finns i 12 a kap. 15 § SFB. 3.9.6Krav att föräldern faktiskt avstår från förvärvsarbete Regeringens förslag: För rätt till familjedagspenning ska det krävas att föräldern av- står från förvärvsarbete i vissa utpekade situationer som rör barnet. Som förvärvsarbete ska inte betraktas vård av barn som har tagits emot för stadigva- rande vård och fostran i förälderns hem eller sådant förvärvsarbete som den försäk- rade utför under tid för vilken han eller hon får sjukersättning. Om det i det sist- nämnda fallet inte går att avgöra den försäkrade avstår från förvärvs- arbete för att vårda sitt barn, ska frånvaron i första hand anses som frånvaro från sådant förvärvsarbete som den försäkrade utför under tid för vilken han eller hon får sjukersättning. Den omständigheten att en arbetslös förälder som är arbetssökande inte står till arbetsmarknadens förfogande under tid när han eller hon vårdar barn eller deltar i ett utvecklingssamtal eller motsvarande ska inte likställas med att föräldern avstår från förvärvsarbete vid tillämpning av bestämmelserna om familjedagspenning. Om en förälder får oavkortade löneförmåner under tid då han eller hon bedriver studier, ska avstående från studier likställas med avstående från förvärvsarbete vid tillämpning av bestämmelserna om familjedagspenning. Detta ska dock endast gälla i den utsträckning föräldern går miste om löneförmånerna. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet instanser kommenterar inte förslaget att familjedags- penningen ska vara tillgänglig för föräldrar som avstår från förvärvsarbete och inte kunna användas för en arbetsfri dag. LO är en av de instanser som uttryckligen till- styrker. ISF anser att det i författningstexten ska framgå att förmånen är villkorad av att en förälder avstår från förvärvsarbete för att vårda barnet. Även TCO är positiv till att det är förvärvsarbetande föräldrar som omfattas men till- hör även de remissinstanser som påpekar att även vissa föräldrar som inte avstår från faktiskt förvärvsarbete bör få rätt till familjedagspenning eller motsvarande rätt till 2021/22:1 Utgiftsområde 12 TCO, ISF och anser att även arbetslösa som går miste om arbetslöshetsersättning bör få rätt till ersättning. ISF, , Jämställdhets- myndigheten och är några instanser som anser att föräldrar som deltar i arbetsmarknadspolitiska program bör inkluderas. CSN och kommun föreslår att studerande ska få behålla studiemedel i samma situationer som avses i familjedags- penningen. anser att även icke-förvärvsaktiva föräldrar ska få rätt till familjedagspen- ning och anser att det är indirekt diskriminering mot barn att vårdnadshavarens ställ- ning påverkar i vilken grad barn får stöd och samvaro. , och konstaterar att det blir en skillnad mellan barn med för- värvsarbetande föräldrar och de med icke-förvärvsarbetande föräldrar när det gäller möjlighet till ledighet med ersättning i de nu utpekade situationerna. Skälen för regeringens förslag I enlighet med de syften som ligger bakom familjeveckan är det försäkrade föräldrar som faktiskt förvärvsarbetar som ska stå i fokus för förslaget. Det medför som ovan nämnts att det är den som arbetar i som ska vara försäkrad för familjedagspen- ning (se avsnitt 3.9.3). Det innebär också att endast föräldrar som faktiskt avstår från förvärvsarbete ska kunna få familjedagspenning. Vissa instanser har dock framfört in- vändningar mot detta. , som anser att även icke-förvärvsaktiva föräldrar ska få rätt till familje- dagspenning, framför att vårdnadshavarens ställning inte bör påverka tillgången till familjeveckan och att den omständigheten utgör indirekt diskriminering. Regeringen gör bedömningen att förslaget om att införa en ny möjlighet till ersättning för förlorad arbetsinkomst med medföljande rätt till föräldraledighet inte innebär någon diskrimi- nering. Lagstiftningen är neutralt utformad och gäller samtliga förvärvsarbetande vård- nadshavare till barn i åldern 4–, oavsett kön, könsöverskridande identitet eller ut- tryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Det kan även nämnas att , som också anmodats yttra sig över förslaget, utifrån sitt uppdrag har framfört att de inte har några synpunkter på förslagen. Om vårdnadshavaren arbetar eller inte påverkar barn i hög utsträckning, och vissa stöd är enbart arbetsbaserade eftersom de avser att kompensera för förlorad in- komst från förvärvsarbete. Ett exempel är tillfällig föräldrapenning, som är en arbets- baserad förmån. Även föräldrapenningen är till stor del arbetsbaserad, även om det finns ett grundskydd. Det övergripande syftet med föräldrapenningsförmånerna är att underlätta och även skapa incitament till förvärvsarbete och ge föräldrar tid med barn. Tiden med barn varierar dock mellan olika föräldrar av en mängd olika orsaker. Vård- nadshavarens arbetsmarknadsposition har avgörande betydelse även i andra frågor som påverkar barnets situation, exempelvis när det gäller vistelsetid i förskola. Enbart den omständigheten att vårdnadshavarens ställning, i detta fall om föräldern är förvärvsaktiv eller inte, påverkar rätten till familjedagspenning kan enligt regeringens bedömning inte per automatik innebära att det är fråga om diskriminering. Den före- slagna konstruktionen måste ses i sitt sammanhang. Som nämnts tidigare är avsikten med reformen att underlätta för föräldrar som arbetar att kombinera arbetsliv och familjeliv och förbättra möjligheterna att förvärvsarbeta. Förvärvsarbete är en central del för att möjliggöra goda ekonomiska uppväxtvillkor för barn, men även för att stär- ka kvinnors och mäns ekonomiska egenmakt. Förvärvsarbete är en avgörande faktor för att barnhushållen ska undvika en låg ekonomisk standard. Fler bör komma i arbe- te, exempelvis genom att delta i insatser som etablerar eller återintroducerar föräldern 2021/22:1 Utgiftsområde 12 på arbetsmarknaden, via studier, arbetssökande, matchning etc. Därför gör regeringen bedömningen att det är förvärvsaktiva föräldrar som ska omfattas av reformen även om det innebär att samtliga barn inte kommer att gynnas av den. Regeringen vill på- peka att även utan familjedagspenningen så har en socialförsäkring som i hög utsträckning bidrar till ekonomisk och social trygghet för alla barn. Många icke-för- värvsaktiva föräldrar kommer också i arbete sett och kan då använda sig av familjedagspenningen senare i barnets liv. En förälder som har förvärvsarbetat kan fortfarande omfattas av den arbets- baserade försäkringen trots att föräldern inte förvärvsarbetar längre, t.ex. vid studier och arbetssökande. Dessa föräldrar föreslås dock inte omfattas av förslaget, vilket innebär att föräldrar som är studerande (se dock nedan) eller arbetssökande på heltid inte kan få ersättning. ISF, TCO och anser dock att även arbetslösa som går miste om arbetslöshetsersättning bör få rätt till familjedagspenning. Även när det gäller den till- fälliga föräldrapenningen krävs att en förälder avstår från förvärvsarbete för att han eller hon ska ha rätt till ersättning. Arbetslösa föräldrar kan dock ha rätt till tillfällig föräldrapenning om de går miste om arbetslöshetsersättning på grund av att de inte kan stå till arbetsmarknadens förfogande när de vårdar barn. Den tillfälliga föräldra- penningen ger i huvudsak ersättning när föräldern, oftast oplanerat och med kort var- sel, behöver avstå från förvärvsarbete eller arbetslöshetsersättning när barnet är sjukt eller smittat. De situationer som regeringen föreslår att familjedagspenningen ska om- fatta är sådana som föräldrarna i högre utsträckning kommer att kunna planera för (se avsnitt 3.9.7). Förmånerna är därmed inte jämförliga till sin karaktär. Även om arbets- sökande kan vara en omfattande aktivitet, bör det ändå finnas en större flexibilitet och mer ledig tid för arbetssökande föräldrar än för förvärvsarbetande föräldrar i stort. Liknande bedömningar har gjorts när det gäller den erbjudna tiden i förskola, där arbetslösa enligt skollagen (2010:800) har rätt till omsorg eller (8 kap. 6 §). Vid införandet av en lagstadgad möjlighet till förskola för arbetslösa konstaterades att en kortare vistelsetid än vad som normalt gäller för barn vars föräldrar är förvärvsarbetande eller studerande kan accepteras och att är att betrakta som en minsta garanterad vistelsetid (prop. s. 25). Regeringen bedömer mot denna bakgrund och med beaktande av syftet med reformen att en förälder som är arbetssökande på heltid inte ska omfattas av möjlighe- ten att få familjedagspenning. , och är exempel på in- stanser som anser att även föräldrar som deltar i arbetsmarknadspolitiska program bör kunna ha rätt till familjedagspenning. CSN och kommun föreslår att studerande ska få behålla studiemedel under ledighet i de situationer som familjedagspenning om- fattar. Regeringen anser dock att inte heller föräldrar som på heltid deltar i ett arbets- marknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd, utvecklingsersättning eller etable- ringsersättning eller studerar bör omfattas eftersom det inte ligger i linje med syftet med reformen, att underlätta för förvärvsarbetande föräldrar att kombinera familjeliv och arbetsliv. Till skillnad från arbetslösa med arbetslöshetsersättning kan deltagare i arbetsmarknadspolitiska program eller studerande inte heller få tillfällig föräldrapen- ning. Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program samt studerande kan dock ha rätt att behålla ersättning som är kopplad till deltagande i det aktuella programmet respek- tive studiemedel om föräldern är frånvarande i situationer då tillfällig föräldrapenning normalt kan betalas ut, t.ex. när ett barn är sjukt. Studier, arbetssökande och deltagande i arbetsmarknadspolitiska åtgärder har som syfte att föräldern ska komma i arbete. Regeringen anser att det är angeläget att fler ska komma in på arbetsmarknaden. Även om föräldrar som studerar, söker arbete 2021/22:1 Utgiftsområde 12 eller deltar i arbetsmarknadspolitiska program kan ha ett behov av ledighet för att förenkla livspusslet föreslår regeringen att det är först när föräldern får ett arbete och övriga villkor för familjedagspenning är uppfyllda som föräldern kan komma att ha rätt till sådan ersättning. Tiden i program och studier är, i relation till tiden i förvärvs- arbete, tänkt att vara begränsad till tiden före etablering eller återinträde på arbets- marknaden, även om det naturligtvis finns individuella skillnader. En studerande förälder kan ha rätt att behålla studiemedlen då han eller hon helt avstår från studier för att exempelvis vårda ett sjukt barn (3 kap. 32 a § studiestödsförordningen [2000:655]). Att utöka ledighetsrätten för studerande på likande sätt när det gäller de situationer som familjedagspenningen omfattar ligger utanför detta lagstiftningsprojekt. Vissa särskilda situationer när det gäller förvärvsarbete I de fall förvärvsarbete utförs vid sidan av studier eller deltagande i arbetsmarknadspo- litiska program kan föräldern enligt regeringens förslag ha rätt till familjedagspenning för tid då han eller hon skulle ha utfört förvärvsarbete. Det innebär exempelvis att en förälder som arbetar deltid vid sidan av sitt arbetssökande eller sina studier kan om- fattas av rätten till familjedagspenning om övriga villkor för att få förmånen är upp- fyllda. På samma sätt som för föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning (se 12 kap. 10 § och 13 kap. 6 § SFB) bör, när det gäller familjedagspenning, vård av barn som har tagits emot för stadigvarande vård och fostran i förälderns hem eller sådant förvärvs- arbete som den försäkrade utför under tid för vilken han eller hon får sjukersättning inte betraktas som förvärvsarbete. En förälder som får oavkortade löneförmåner under tid då han eller hon bedriver studier kan under vissa förutsättningar få tillfällig föräldrapenning (se 13 kap. 7 § SFB). Regeringen föreslår att motsvarande ska gälla för familjedagspenning. För rätt till ledighet med familjedagspenning ska det krävas att föräldern faktiskt avstår från arbete den aktuella dagen eller den del av dagen som ersättningen avser. Med dag avses här kalenderdag. Det är således inte möjligt att ta ut familjedagspenning för en arbetsfri dag, något som LO tillstyrker. Det innebär, i likhet med vad som gäller för tillfällig föräldrapenning till förvärvsarbetande föräldrar, att ersättning endast kan komma i fråga för tid då föräldern faktiskt avstår från arbete. ISF anser att detta tydligt bör framgå i författningstexten. Regeringen bedömer att så är fallet genom att det i de föreslagna bestämmelserna om rätt till förmånen anges som villkor att föräldern avstår från förvärvsarbete vid de aktuella situationerna. En förälder som vårdar barn måste ibland avstå från sitt arbete för att få sin behövliga dygnsvila. Behovet av dygnsvila kan finnas före eller efter ett skift och innebär att en förälder kan behöva avstå från sitt nattarbete för att kunna vårda barnet då föräldern normalt hade behövt sova. Enligt en dom från Försäkringsöverdom- stolen innebär detta att en förälder kan få tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn den aktuella dagen (FÖD 1984:15). har i ett rättsligt ställnings- tagande gjort bedömningen att detta gäller samtliga situationer då ersättning med till- fällig föräldrapenning kan komma i fråga (FKRS 2016:03). Motsvarande resonemang om att avstå från förvärvsarbete bör enligt regeringens mening gälla i fråga om familje- dagspenning. Bestämmelserna finns i 12 a kap. 3, 4 och 8–10 §§ SFB. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 3.9.7Situationer som familjedagspenningen ska omfatta Regeringens förslag: Familjedagspenning ska kunna lämnas när föräldern vårdar ett barn när det är lov, terminsuppehåll, studiedag för personalen eller en motsvarande situation i den verksamhet enligt skollagen som barnet normalt deltar i. Detta ska dock inte gälla när det är fråga om öppen förskola. För rätt till familjedagspenning i ovanstående fall ska också gälla som villkor att föräl- dern som avses ovan till huvudsaklig del faktiskt vårdar barnet på det sätt som krävs med hänsyn till barnets ålder. Familjedagspenning ska även kunna lämnas i samband med att föräldern deltar i ett utvecklingssamtal eller motsvarande när det gäller ett barn i den verksamhet enligt skollagen som barnet normalt deltar i. Detta ska dock endast gälla om verksamheten avser 3.grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola eller utbildning enligt 24 kap. skollagen på grundskolenivå, eller 4.pedagogisk omsorg enligt 25 kap. 2 § skollagen som ersätter förskola. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ett fåtal instanser, , CSN och LO, tar ut- tryckligen ställning till förslaget att familjedagspenning ska kunna lämnas när det är lov, terminsuppehåll eller studiedag för personalen. Samtliga är positiva till förslaget. SKR, som avstyrker förslaget, pekar särskilt på att utvecklingssamtal inte bör ingå om reformen i övrigt blir verklighet. Uttalat positiva till att just utvecklingssamtal ingår är , Specialpedagogiska skolmyndigheten, och . kommun och vill se att även andra situationer ingår än de före- slagna, t.ex. besök vid . TCO avstyrker förslaget helt och anser att det ska vara helt fritt för föräldrarna att välja syfte med förmånen. Arbetsdomstolen önskar förtydligande om vad som avses med verksamheter som barnet normalt deltar i under helgdagar då skolan är stängd. Skälen för regeringens förslag Avsikten med familjeveckan är att bidra till ökad balans mellan arbetsliv och familjeliv vid sådana situationer som regeringen har identifierat kan vara särskilt utmanande för i stort sett samtliga förvärvsarbetande föräldrar. Det är situationer som är återkomman- de under närmast hela barnets uppväxt, som ställer upprepade krav på planering och som föräldrar kan ha begränsat inflytande över. På så sätt kan reformen bli en hjälp för många familjer och vara ett komplement till övriga föräldrapenningsförmåner och stödsystem riktade till föräldrar. Vård av barn vid lov m.m. Regeringen föreslår att familjedagspenning ska avse situationer då föräldern avstår från förvärvsarbete för att vårda ett barn när det är lov, terminsuppehåll, studie- dag för personalen eller en motsvarande situation i den verksamhet enligt skollagen som barnet normalt deltar i. Det är vid sådana tillfällen som verksamheten stängs eller, 2021/22:1 Utgiftsområde 12 när det gäller förskolor och fritidshem, ofta slås ihop och inte erbjuds i ordinarie lokaler eller med ordinarie personal. Föräldrar kan då i vissa fall föredra att låta sina barn vara lediga. Flera remissinstanser som tillstyrker förslaget om införande av familjedagspenning i stort tillstyrker även de situationer som föreslås omfattas. TCO avstyrker förslaget och anser att det ska vara helt fritt för föräldern att välja syfte med ledigheten. Avsikten med familjeveckan är dock att föräldrar ska beredas tillfälle att få mer ledighet med barn i vissa utpekade situationer som kan vara särskilt utmanande för möjligheten att uppnå en balans mellan familjeliv och arbetsliv. Att ta ställning till eventuella ledighe- ter från skola och förskola under lov, terminsuppehåll och studiedagar är något som föräldrar och barn behöver göra , för kortare såväl som . Det är något som har återkommande påverkan på familjens överväganden om ledighet, vistelsetider i förskola och fritidshem och som ställs i kontrast mot kraven i arbetslivet, förväntningar från omgivningen och familjen och som ställer balansen mellan familjeliv och arbetsliv på prov, detta under större delen av barnens uppväxt. Det finns förstås fler situationer som föräldrar kan uppleva som utmanande när de försöker kombinera arbetsliv och familjeliv. Familjeveckan kommer inte att kunna vara en hjälp för att lösa samtliga av dessa situationer, varav många dessutom kan vara sådana situationer som är specifika för just den enskilda familjen, föräldern eller det enskilda barnet. kommun och anser att det ska vara möjligt att få familjedagspenning för tid när föräldrar t.ex. besöker eller barn- och ungdomspsykiatrin. Regeringen har förståelse för att föräldrar kan möta flera olika ut- maningar som rör barn när det gäller behov av ledighet, ett exempel är att föräldrar kan behöva besöka i ärenden som rör barn. Sådana besök omfattas inte av rätten till föräldraledighet. Ett av syftena med familjeveckan är dock att skapa mer tid för föräldrar och barn, varför det inte bedöms aktuellt att utöka familjedagspen- ningen till att även omfatta de ytterligare föreslagna situationerna. I de fall en förälder behöver följa med ett barn till läkare vid barn- och ungdomspsykiatrin kan det finnas rätt till tillfällig föräldrapenning, det gäller även för äldre barn om förälderns närvaro är nödvändig på grund av barnets sjukdom eller funktionsnedsättning. I sammanhang- et kan det även upprepas att regeringen har beslutat om en översyn av den tillfälliga föräldrapenningen (dir. 2020:114). I uppdrag ingår att identifiera för vilka syften och situationer samt för barn i vilka åldrar som den tillfälliga föräldra- penningen bör kunna användas. Situationen då barn genomgår en insats enligt social- tjänstlagen (2001:453) eller har kontakt med på annat sätt nämns särskilt i direktiven. Verksamheter som omfattas av familjeveckan Det är de verksamheter som regleras i skollagen som ska omfattas av familjeveckan. Utifrån de föreslagna åldrarna på barnen som kan berättiga till familjedagspenning (se avsnitt 3.9.5) bör det handla om förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola och fritidshem. Det bör vidare handla om pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem samt öppen fritidsverksamhet som erbjuds i stället för fritidshem enligt skollagen (25 kap. 2 § samt 14 kap. 7 §). Verk- samhet enligt 25 kap. 3 § skollagen, dvs. öppen förskola, bör dock inte omfattas av reformen eftersom den verksamheten bygger på att föräldern är närvarande tillsam- mans med barnet. Även när ett barn går i förskola eller skola i ett annat EU- eller EES-land kan det finnas en rätt till familjedagspenning när den förskola eller skola som barnet deltar i har t.ex. lov, om föräldern är försäkrad för arbetsbaserade förmåner i och övriga förutsättningar för förmånen är uppfyllda. Verksamheter som t.ex. förskola och 2021/22:1 Utgiftsområde 12 skola i ett annat EU- eller EES-land bör i detta sammanhang likställas med motsva- rande verksamhet enligt skollagen. Begreppen lov, terminsuppehåll och studiedag I skolförordningen (2011:185) anges att det inom ett läsår i får läggas ut högst för personalen, utöver de minst och tolv lov- dagar som läsåret ska omfatta (3 kap. 2 §). Läsåret ska börja och sluta . Det är skolans huvudman som beslutar när höst- och vårtermin ska börja och sluta. Det finns ingen sammanställning avseende samtliga huvudmäns förläggning av termi- ner, lov och studiedagar. Lov- och studiedagar kan variera mellan olika huvudmän och mellan olika skolor. Höstlov infaller dock alltid vecka 44. Sportlovet infaller mellan vecka 7 och 12, beroende på var i barnet går i skolan. Påsklovet infaller alltid veckan före eller efter påsk, beroende på vad huvudmannen beslutar. Begreppen lov, termin och studiedag för personalen används i de författningar som reglerar skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet som bedrivs i stället för ut- bildning inom skolväsendet. Begreppen ska ha samma innebörd enligt regleringen om familjedagspenning. Ledighet i samband med jul och sommar benämns ofta som lov. Dessa ledigheter ligger mellan höst- och vårterminerna. Jullovet utgör normalt brytpunkten mellan höstterminen och vårterminen men start- och slutdatum för ledigheten kan variera mellan olika kommuner och skolor. Den perioden omfattas av läsåret, det gör dock inte perioden mellan ett läsår avslut och nästa läsårs början . Termins- uppehåll finns inte som begrepp i författningarna avseende skolväsendet. Inom ramen för familjedagspenningen avser begreppet en period mellan terminer, dvs. från och med efter en termins sista dag till och med dagen före på terminen därefter. Det föreslås att rätt till familjedagspenning ska finnas även när barnet deltar i vissa verksamheter som inte omfattas av de bestämmelser som reglerar lov, terminer och studiedagar. I de fallen bör det finnas rätt till familjedagspenning i situationer som motsvarar de ovan angivna. I t.ex. förskolan, fritidshemmet och pedagogisk omsorg som ersätter förskola finns inga formella lov eller terminer. När det gäller rätten till familjedagspenning för ett barn som deltar i en sådan verksamhet som inte omfattas av bestämmelserna om lov och terminer, ska det anses att lov och terminsuppehåll infaller när det är lov och terminsuppehåll i i den kommun där den verksamhet som barnet deltar i är belägen. Vidare finns i t.ex. förskolan, förskole- klassen och fritidshemmet inga formella studiedagar. I praktiken sker dock även där sådana aktiviteter som omfattas av en studiedag, dvs. personalens planering av verk- samheten eller kompetensutveckling eller liknande att den ordi- narie verksamheten påverkas. Även i detta fall bör det finnas rätt till familjedagspen- ning i en situation som motsvarar studiedag. Det bör för rätt till familjedagspenning inte krävas att personalens aktivitet avser en hel dag, utan den kan avse även del av dag, t.ex. en arbetsplatsträff. Rätten till familjedagspenning i de fall som avses bör inte vara allt för begränsad. Om det t.ex. är studiedag i skolan men fritidshemmet håller öppet som vanligt, ska föräldern kunna låta barnet vara hemma även om barnet normalt deltar i fritidsverksamheten efter skoltid. Syftet är att öka flexibiliteten för föräldern under t.ex. lov och att möjliggöra för föräldrar och barn att få mer tid tillsammans.