prop · H80383 · 2021-01-19 00:00:00 — Det finns därför behov av ytterligare kontrollåtgärder. Det är också viktigt att så långt det är möjligt underlätta prövning för att främja en skyndsam handläggning. Som , Företagarna och Föreningen framhåller ökar förslaget företagens administrativa börda. Förslaget bedöms dock även, som LO och Brå framhåller, underlätta handläggning, vilket kan göra att stöd snabbare kommer ut Det finns därför enligt regeringens mening skäl att tillfälligt införa krav på revisorsintyg. För att begränsa den administrativa bördan för de minsta företagen föreslås i promemorian att kravet på revisorsintyg bara bör ställas om lönesumman för jämförelsemånaden uppgår till . , Visita och Transportföretagen anser att belopps- gränsen bör höjas. anser att det bör övervägas om beloppsgränsen bör sänkas. Baserat på uppgifter från databasen för (senast tillgängliga årgången) har av alla företag i med minst en anställd en lönesumma som understiger under en typisk månad. Ett företag med en lönesumma på kan få i statligt stöd per Vid högre lönesummor ökar det maximala stödet proportionellt mot lönesumman. En beloppsgräns på fram- står mot denna bakgrund som väl avvägd. Lönesumman är summan av de ersättningar till samtliga arbetstagare som arbetsgivaren redovisar i Regeringen föreslår att denna definition även tas in i lagstiftningen, vilket även Förvaltningsrätten i föreslår. avsnitt 5.10 föreslås vidare att arbetsgivare som berörs av detta krav ska ges stöd för administrativa kostnader som uppkommit med anledning av När det gäller frågan vad yttrandet ska avse delar regeringen m.fl. uppfattning att den materiella bedömningen av om en arbetsgivare uppfyller kraven för stöd måste göras av den Den prövningen är som framhålls mångfasetterad och omfattar ett flertal aspekter. Revisorsintyget kan inte ersätta myndig- hetens prövning av om arbetsgivaren uppfyller villkoren för att godkännas Revisorsintyget är avsett att komplettera myndighetens övriga underlag och vara en av flera omständigheter som läggs till grund för den prövning som har att göra i varje enskilt fall. att förtydliga detta, vilket även efterfrågas av FAR och . revisorn ska yttra sig över är arbetsgivarens ekonomiska svårigheter, vad som har orsakat dessa svårigheter och hur länge de förväntas bestå (se även avsnitt 5.2 avseende tillämpningen av 5 a § lagen om stöd vid korttids- arbete under den nu aktuella perioden). Yttrandet bör även innefatta ett uttalande om det har skett sådana värdeöverföringar som enligt förslaget kan diskvalificera från rätten till stöd (se avsnitt 5.6). utformas i enlighet med detta. Det är som ska avgöra om arbetsgivarens ekonomiska svårigheter är tillfälliga och allvarliga i den mening som avses i lagen om stöd vid korttidsarbete. uppgifterna i ansökan samt räkenskapsmaterial, sammanställningar och annat underlag som ligger till grund för uppgifterna i ansökan och rapportera sina iakttagelser. Det innebär att revisorns granskning bör följa standarden SNT 4400 (Uppdrag att utföra granskning enligt en särskild överenskommelse rörande finansiell information). Regeringen anser till skillnad från Srf Konsulterna att det saknas skäl att utöka kretsen till auktoriserade redovisningskonsulter. skulle innebära att handläggningen riskerar att tyngas med utökade kontrollåtgärder för myndigheten för att utreda jävsfrågor mellan arbets- givare och anlitade redovisningskonsulter. Förslaget medför införandet av 13 § lagen om stöd vid korttidsarbete i 5.10 Stöd för administrativa kostnader Regeringens förslag: Om lönesumman för jämförelsemånaden uppgår till , ges stöd även för administrativa kostnader som uppkommit med anledning av ansökan. Sådant stöd ges med högst per arbetsgivare. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Visita anser att stöd ska lämnas för hela kostnaden för revisorsintyget. och anser att det borde finnas en möjlighet att erhålla ett högre stöd mot redovisning av de administrativa kostnaderna. Srf Konsulterna anser att även företag som inte behöver lämna revisorsintyg bör kunna få stöd för sina kostnader. framhåller att det är angeläget med en så enkel hantering som möjligt. Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 5.9 föreslås att det tillsammans med ansökan om godkännande ska lämnas ett skriftligt undertecknat yttrande från en auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag om lönesumman för jämförelsemånaden uppgår till . Det finns därför skäl att även ge de arbetsgivare som berörs av detta krav stöd för administrativa kostnader som uppkommit med anledning av ansökan. Regeringen anser att sådant stöd bör lämnas med högst per arbetsgivare. De kostnader som avses är i första hand företagets kostnader för ett sådant revisorsyttrande som föreslås. Även kostnader för andra tjänster bör kunna ersättas, t.ex. kostnader för en redovisningskonsult som tagit fram underlag för ansökan. Att som bl.a. och föreslår höja beloppsgränsen mot redovisning av de administrativa kostnaderna eller utöka förslaget till alla företag som Srf Konsulterna föreslår skulle öka den administrativa bördan för på ett sätt som inte kan motiveras. Regeringen anser att ersättningen bör vara kopplad till sådana kostnader som uppkommer som en följd av det särskilda krav på underlag som föreslås. Förslaget medför införandet av 14 § lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. Krav hänförliga till arbetsgivare Regeringens förslag: Preliminärt stöd och ytterligare stöd får inte lämnas till arbetsgivare som har skulder avseende återkrav av stöd enligt lagen om stöd vid korttidsarbete som har överlämnats till Krono- fogdemyndigheten för indrivning när ansökan om sådant stöd prövas. Preliminärt stöd och ytterligare stöd får inte heller lämnas om arbets- givaren, när ansökan om sådant stöd prövas, är skyldig att upprätta en kontrollbalansräkning eller på obestånd. Regeringens bedömning: Det lämnas inte något förslag om att beslut ska gälla . Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. promemorian föreslogs att beslut ska gälla . förslogs även en permanent reglering av förslaget i lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete i stället för en tillfällig reglering i lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget, däribland , Svenskt Näringsliv, i (LO) och . Teknikföretagen, Industriarbetsgivarna och Innovations- och kemiindustrierna i (IKEM) anser att det förefaller rimligt att preliminärt stöd inte ska lämnas till arbetsgivare som har skulder avseende återkrav av stöd, men avstyrker förslaget om omedelbar verkställighet av Att ett tidigare beslut om återkrav av stöd vid korttidsarbete hindrar ytterligare stöd är enligt en För att se till att en arbetsgivare fullgör vad som ankommer på denne bör enligt de situationer som innebär att preliminärt stöd inte får lämnas även omfatta den situationen att en arbetsgivare underlåtit att göra en anmälan om avstämning avseende tidigare lämnat stöd. välkomnar förslaget om omedelbar verkställighet, men anger att hanteringen kräver funktioner och kompetens som saknar och som skulle ta alltför att bygga upp internt. anser därför att det är av yttersta vikt att verket får lagstöd för att kunna använda andra myndigheter i han- teringen av avbetalningar och anstånd. slaget om omedelbar verkställighet kan accepteras förutsatt att rättssäker- heten för den enskilde beaktas. och Visita anser att förslaget att preliminärt stöd inte ska lämnas till arbetsgivare som är skyldig att upprätta kontrollbalans- räkning eller på obestånd inte ska genomföras. svårigheter bör alltid betraktas som tillfälliga eftersom de är en följd av Visita föreslår att även motsvarande krav i 5 b § lagen om stöd vid korttidsarbete tillfälligt upphävs. Enligt Srf Konsulterna går det inte generellt att påstå att ett företag som är skyldigt att upprätta kontrollbalansräkning har ekonomiska svårigheter som inte bara är Unionen och anser att de bör utredas närmare om företag som blir föremål för företagsrekonstruktion efter godkännande för stöd vid korttidsarbete fortsatt bör få sådant stöd. efterfrågar en möjlighet att stoppa en utbetalning om kontroller inför en månatlig utbetalning skulle visa på t.ex. näringsförbud eller obestånd hos den sökande, dvs. att prövningen inte kopplas till tidpunkten för när ansökan om preliminärt stöd prövas. Skälet är att saknar förutsättningar att införa månadsvisa beslut om preliminärt stöd. Förvaltningsrätten i vill uppmärksamma att det finns en diskrepans mellan den av lagstiftaren avsedda tvåstegsprocessen med godkännande om stöd och ansökan om preliminärt stöd och hur de beslut som överklagas till domstolen ser ut, vilket har lett till tillämpningssvårigheter. efterfrågar vidare en möjlighet att besluta om återkrav oavsett orsak till felaktigheten. Detta för att undvika långa handläggningstider som en granskning av samtliga underlag vid ansökan kan medföra. framhåller att brottslighet avseende fusk med stöd vid korttidsarbete är svårutredd och efterfrågar lagändringar för att kunna lagföra brott mot stödet vid korttidsarbete. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Enligt 10 och 27 §§ lagen om stöd vid korttidsarbete får preliminärt stöd och ytterligare stöd efter avstämning inte lämnas till en arbetsgivare som har näringsförbud eller skatte- och avgiftsskulder som har överlämnats till för indrivning när ansökan om sådant stöd prövas. Syftet med dessa regler är att förhindra att stöd lämnas till arbetsgivare som på olika sätt visat att de inte är beredda att göra rätt för sig. Ekonomiskt misskötsamma arbetsgivare kan på ett otillbörligt sätt skaffa sig konkurrensfördelar och göra det svårt för seriösa arbetsgivare att hävda sig, vilket leder till en för arbetsmarknaden osund utveckling (prop. 2013/14:1 avsnitt 6.17.5.1.1). Regeringen anser, i likhet med majoriteten av remissinstanserna, att motsvarande bör gälla för en arbetsgivare som har skulder avseende återkrav av stöd enligt lagen om stöd vid korttidsarbete vilka har lämnats till för indrivning. Att fortsätta betala ut stöd vid korttidsarbete till en arbetsgivare som har visat att denne inte är beredd att göra rätt för sig avseende tidigare utbetalt stöd är enligt regeringens mening inte en god ordning. I lagrådsremissen föreslogs därför att en förutsättning för preliminärt stöd och ytterligare stöd ska vara att arbetsgivaren inte har skulder avseende återkrav av stöd enligt lagen om stöd vid korttidsarbete vilka har lämnats till för indrivning. Lagrådet ifrågasätter inte att det finns skäl att införa förslaget i det läge som råder. Det kan enligt Lagrådet emellertid ifrågasättas varför den föreslagna ändringen inte endast blir tillfällig och varför den ska gälla även vid andra ansökningar om stöd än de som föranleds av pandemin. Det finns enligt Lagrådet i och för sig inte anledning att betvivla att denna typ av reglering kommer att behövas även vid andra stöd. Hur reglerna ska utformas bör dock vara föremål för noggranna överväganden inom ramen för en beredningsprocess som uppfyller sedvanliga krav på en sådan process. Det är enligt Lagrådet därför inte lämpligt att – i ett ärende där processen har förkortats på grund av den krissituation som råder – vidta lagstiftningsåtgärder som blir bestående och som gäller andra stöd än de som motiveras av pandemin. Eftersom det föreslås en ny lag för det nya utvidgade stödet finns det inte heller av praktiska skäl anledning att ändra i lagen om stöd vid korttidsarbete. En bättre ordning är att i den nya lagen ta in alla de regler som ska gälla för det utvidgade stödet och låta hela regleringen omfattas av tidsbegränsningen. När tiden för det nu aktuella stödet löpt ut kan en utvärdering av åtgärderna genomföras. – om det skulle visa sig finnas ett behov av det – regleringen göras Lagrådet föreslår mot denna bakgrund att ändringarna i lagen om stöd vid korttidsarbete inte läggs till grund för lagstiftning utan att de reglerna i stället tas in i den nya tillfälliga lagen. bedömning och föreslår därför att regleringen begränsas till perioden –enligt den tillfälliga lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. föreslår att även det förhållandet att arbetsgivaren inte lämnat en anmälan om avstämning enligt 29 § lagen om stöd vid korttidsarbete bör utgöra hinder för fortsatt stöd. att arbetsgivare som inte ger in en anmälan om avstämning i rätt tid är skyldig att betala tillbaka allt preliminärt stöd enligt 30 § lagen om stöd Att neka stöd redan på den grunden att anmälan om avstämning inte har lämnats kräver ytterligare överväganden och det saknas beredningsunderlag i detta lagstiftningsärende för att ta ställning till ett sådant förslag. Teknikföretagen, Industriarbetsgivarna och IKEM anser att förslaget om omedelbar verkställighet av beslut inte bör genomföras. välkomnar förslaget om omedelbar verkställighet, men anger att hanteringen kräver funktioner och kompetens som saknar och som skulle ta alltför att bygga upp anser därför att det är av yttersta vikt att verket får lagstöd för att kunna använda andra myndigheter i hanteringen av avbetalningar och anstånd. Det förhållande att beslut skulle gälla skulle enligt regeringens bedömning öka kontroll- effektiviteten, vilket är angeläget. är det viktigt att rätts- säkerheten beaktas, vilket även framhåller. melser om omedelbar verkställighet bör därför kombineras med bestäm- melser om avbetalning och anstånd. Möjligheten att dela upp denna hantering mellan olika myndigheter, som föreslår, behöver Något förslag om omedelbar verkställighet lämnas därför inte i denna proposition, utan frågan bereds vidare i Regerings- Regeringen har för avsikt att återkomma i denna fråga. efterfrågar en möjlighet att stoppa en utbetalning om kontroller inför en månatlig utbetalning skulle visa på t.ex. näringsförbud eller obestånd hos den sökande, dvs. att prövningen inte kopplas till tidpunkten för när ansökan om preliminärt stöd prövas. saknar förutsättningar att införa månadsvisa beslut om preliminärt stöd. Hanteringen av ansökningar om godkännande av stöd och preliminärt stöd uppmärksammas i en rapport som regeringens utredare lämnade (Ds 2020:28). haft i uppdrag att analysera risken för att vissa av de stödåtgärder som beslutas med anledning av pandemin missbrukas i brottslig verksamhet av något slag och föreslå åtgärder för att förhindra att det sker, framhåller dels att utbetalningar av preliminärt stöd i förskott för längre perioder riskerar att leda till ökad brottslighet med skattemedel, dels att hanteringen av ansökningar om godkännande av stöd och preliminärt stöd inte överens- stämmer med de resonemang om prövning i olika steg som förs i förarbetena till lagen om stöd vid har vidare uppmärksammat att diskrepansen mellan den av lagstiftaren avsedda processen och hur det beslut som har överklagats till domstolen ser ut har lett till tillämpningssvårigheter. När det gäller utbetalning av stöd beslutade regeringen om ändringar av förordningen (2020:208) om stöd vid korttidsarbete som bl.a. förtydligar att stöd vid korttidsarbete ska betalas ut . När det gäller frågan om månadsvisa beslut om preliminärt stöd har regeringen förståelse för att den ärendevolym som har att hantera försvårar möjligheten att övergå till månadsvisa beslut utan att påverka handläggningstiderna negativt. bör dock prövningen av preliminärt stöd övergå till en hantering. En hantering som innebär att preliminärt stöd avser medför större risk för att förhållandena ändras mellan prövningen av ansökan om preliminärt stöd och utbetalningen av stöd. Att införa en reglering som innebär att stöd inte ska betalas ut på grund av att förhållandena har ändrats efter tidpunkten för beslutet om preliminärt stöd kräver dock ytterligare överväganden. Inte minst mot bakgrund av att ett beslut om preliminärt stöd är ett gynnande beslut. Det saknas beredningsunderlag i detta lagstiftningsärende för att ta ställning till ett sådant förslag. Enligt 5 b § lagen om stöd vid korttidsarbete får godkännande för stöd inte lämnas om arbetsgivaren för ansökan är skyldig att upprätta en kontrollbalansräkning enligt 25 kap. 13 § aktiebolagslagen (2005:551), föremål för företagsrekonstruktion enligt lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion eller på obestånd. Kontrollbalansräkning ska enligt 25 kap. 13 § aktiebolagslagen (2005:551) upprättas när det finns skäl att anta att bolagets eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet eller när det vid verkställighet enligt 4 kap. utsökningsbalken har visat sig att bolaget saknar tillgångar till full betalning av utmätningsfordringen. Med obestånd avses enligt 1 kap. 2 § konkurslagen (1987:672) att ett företag saknar förmåga att betala sina skulder och att denna förmåga inte endast är tillfällig. Ett sådant företag ska enligt huvudregeln försättas i konkurs. En näringsidkare som har betalningssvårigheter kan under vissa förhållanden beviljas rekonstruktion som ett alternativ till konkurs. Syftet med reglerna är att stöd inte ska kunna beviljas arbetsgivare vars ekonomiska svårigheter är annat än tillfälliga. I de situationer som nämnts ovan finns så mycket som talar för att arbetsgivarens ekonomiska problem inte är tillfälliga att stöd inte bör kunna lämnas. Mot denna bakgrund bedömde regeringen, i likhet med Utredningen om ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete (Fi2018:01), att arbetsgivare som befinner sig i någon av de utpekade situationerna inte ska kunna godkännas för stöd (prop. 2019/20:132 s. 57). Motsvarande bedömning har relevans även om det uppstår en skyldighet för arbetsgivaren att upprätta en kontrollbalansräkning eller om arbetsgivaren hamnar på obestånd efter det att en arbetsgivare har godkänts för stöd, men innan beslut om preliminärt stöd, eller eventuellt ytterligare stöd, fattats. Som bl.a. och Visita framhåller har pandemin påverkat svenska företag drastiskt. Det har inträffat extrema fall i efterfrågan där efterfrågan av varor och tjänster som tillhandahålls av enskilda företag eller branscher i princip helt har försvunnit. Detta förhållande bör dock inte medföra att företagens ekonomiska svårigheter alltid ska betraktas Bestämmelserna i 5 b § lagen om stöd vid korttidsarbete bör därför inte tillfälligt ändras som Visita föreslår. Det är inte lämpligt att lämna stöd till arbetsgivare vars ekonomiska svårigheter är att betrakta som tillfälliga. I lagrådsremissen föreslogs därför att motsvarande bestämmelser även bör omfatta beslut om preliminärt stöd och ytterligare Som anges ovan ifrågasätter Lagrådet varför den föreslagna regle- ringen inte endast blir tillfällig. Regeringen delar även i denna del Lagrådets bedömning och föreslår därför att ändringarna begränsas till perioden –enligt den tillfälliga lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. När det gäller arbetsgivare som är föremål för företagsrekonstruktion krävs dock särskilda överväganden. Företagsrekonstruktion är ett alter- nativ till konkurs för företag som har ekonomiska problem, men som bedöms ha utsikter till en fortsatt lönsam verksamhet. bestämmelserna om företagsrekonstruktion tar sikte på är således inte de företag som är i grunden olönsamma, utan företag som bedöms ha en bärande affärsidé men som råkat i svårigheter av det slaget att de bör kunna övervinnas (prop. 1995/96:5 s. 53–55). Enbart det förhållandet att en arbetsgivare efter att denne har godkänts för stöd vid korttidsarbete, dvs. under en pågående stödperiod, ansöker om och blir föremål för före- tagsrekonstruktion bör således inte medföra att preliminärt stöd och ytterligare stöd inte ska lämnas. Uteblivet stöd skulle riskera att förvärra En sådan ordning skulle också motverka att företag som kan övervinna sina ekonomiska svårigheter ansöker om företags- I samband med att ett permanent och öppet system för stöd vid kort- tidsarbete infördes uttalade regeringen att systemet bör utvärderas när det har varit i kraft (prop. 2019/20:132 s. 50). angav regeringen vidare att den avser att noga följa utvecklingen och vid behov återkomma med förslag på lämpliga anpassningar av regelverket (s. En sådan utvärdering bör enligt regeringens uppfattning även omfatta de nu föreslagna reglerna. Utvärderingen bör, som Unionen och föreslår, särskilt analysera om företag som blir föremål för företags- rekonstruktion efter godkännande för stöd vid korttidsarbete fortsatt bör få Utvärderingen bör även, som efter- frågar, särskilt beakta behovet av ytterligare reglering för att lagföra brott mot stödet vid korttidsarbete. efterfrågar vidare en möjlighet att besluta om återkrav oavsett orsak till felaktigheten. Detta för att undvika långa handläggnings- tider som en granskning av samtliga underlag vid ansökan kan medföra. Som anges i avsnitt 5.3 är det centralt att felaktiga utbetalningar En möjlighet att ompröva beslut i efterhand kan inte ersätta en granskning av ansökningar om stöd. Denna granskning behöver utformas på ett sådant sätt att både kraven på effektivitet och kontroll upprätthålls. I en rapport som lämnades påtalas bl.a. brister i kontrollen av både ansökningar om godkännande och ansökningar om preliminärt stöd (Ds 2020:28). 2020 om ändringar av förordningen (2020:208) om stöd vid korttidsarbete som bl.a. syftar till att förstärka kontrollen vid hanteringen av ansökningar om godkännande och preliminärt stöd. Ändringarna som trädde i kraft den innebär bl.a. att arbetsgivaren tillsammans med ansökan ska lämna ekonomiska underlag och avtal om korttidsarbete. Syftet är att Prop. 2020/21:83 ska kunna verifiera de uppgifter som sökanden lämnat. Förslaget medför införandet av 7 och 17 §§ lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. 5.12Ansökan om preliminärt stöd Regeringens förslag: En ansökan om preliminärt stöd ska ha kommit in till inom fyra kalendermånader från utgången av stödmånaden. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. I promemorian föreslogs att ansökan skulle ha kommit in till inom tre kalendermånader från utgången av stödmånaden. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. anger att myndigheten kommer att kunna ta emot ansökningar inom ramen för ett nytt digitaliserat stödsystem först efter att lagen har trätt i kraft eftersom ett nytt systemstöd behöver tas fram. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om preliminärt stöd vid korttidsarbete bygger på ett förfarande som består av två led – ansökningar om preliminärt stöd och avstämning. En ansökan om stöd bör göras för varje stödmånad (prop. 2013/14:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 6.17.6.2 och 6.17.6.3). Enligt 18 § lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete ska en ansökan om preliminärt stöd ha kommit in inom två kalendermånader från utgången av stödmånaden. Vid bestämmandet av tidsfristen har beaktats att arbetsgivaren inte ska få svårigheter att hinna räkna ut det preliminära stöd som begärs. Den tillfälliga lagstiftningen kommer delvis att gälla för tid före ikraftträdandet (se avsnitt 5.14). Tidsfristen för när en ansökan ska ha kommit in behöver därför justeras. Enligt kommer myndigheten att kunna ta emot ansökningar inom ramen för ett nytt digitaliserat stödsystem först efter att lagen har trätt i kraft eftersom ett nytt systemstöd behöver tas fram. Behandlingen av ansökningar i ett digitaliserat system bedöms underlätta hanteringen av ansökningar jämfört med en hantering. Bestämmelserna om ansökningstid bör därför inte förhindra att arbetsgivare avvaktar med att ge in en ansökan tills det nya systemstödet är på plats. Regeringen föreslår därför att tidsfristen förlängs från . Förslaget medför införandet av 15 § lagen om stöd vid korttidsarbete i vissa fall. 5.13Avstämning av preliminärt stöd