prop · H803133 · 2021-03-22 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2020/21:133 Nationell strategi för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Denna skrivelse är den nationella strategin för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030. Strategin utgör inriktningen för den regionala utvecklingspolitiken. Genomförandet av den regionala utvecklingspolitiken ska vara samordnad med landsbygdspolitiken, politiken för hållbar stadsutveckling, miljöpolitiken samt andra berörda politikområden. Strategin med dess strategiska områden och prioriteringar är vägledande för inriktningen av de regionala utvecklingsstrategierna och styrande för vad de statliga medlen för regionalt utvecklingsarbete på anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder inom utgiftsområde 19 Regional utveckling får användas till. Strategin ska även främja en ändamålsenlig medverkan från statliga myndigheter i det regionala utvecklingsarbetet. Stora samhällsutmaningar som genomsyrar hela den nationella strategin för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030 är: –miljöproblem och klimatförändringar –ökade klyftor både inom och inom EU. Dessa samhällsutmaningar varierar mellan olika delar av landet och kommer tillsammans med globaliseringen, digitaliseringen och den övriga tekniska utvecklingen att påverka samhällsutvecklingen. Förutsättningarna för en hållbar regional utveckling varierar mellan olika delar av landet. Därför behöver insatser för en hållbar regional utveckling ha ett territoriellt perspektiv. 2020/21:133 För att möta samhällsutmaningarna, ta till vara möjligheterna och hitta lösningar samt uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken identifierar regeringen i denna strategi fyra strategiska områden som ska ligga till grund för genomförandet av den regionala utvecklingspolitiken 2021–2030. De strategiska områdena är: –likvärdiga möjligheter till boende, arbete och välfärd i hela landet –kompetensförsörjning och kompetensutveckling i hela landet –innovation och förnyelse samt entreprenörskap och företagande i hela landet –tillgänglighet i hela landet genom digital kommunikation och transportsystem. Regeringen identifierar även ett antal prioriteringar för respektive strategiskt område. Genom samordnade och kompletterande insatser inom och mellan de fyra strategiska områdena och prioriteringarna skapas goda förutsättningar för ett mer effektivt genomförande av den regionala utvecklingspolitiken, landsbygdspolitiken och andra berörda politikområden. Statliga myndigheter samt regionerna och har viktiga roller i genomförandet av både den regionala utvecklingspolitiken och landsbygdspolitiken. Möjligheterna för att den regionala utvecklingspolitiken ska kunna genomföras på ett ändamålsenligt och effektivt sätt stärks av vissa grundläggande förutsättningar. De grundläggande förutsättningarna är: –kapacitet för regionalt och lokalt utvecklingsarbete –regional hänsyn och samverkan mellan statliga myndigheter, regioner och andra aktörer –lärande genom analys, uppföljning, utvärdering och forskning. Ärendet och dess beredning ............................................................. Den regionala utvecklingspolitiken.................................................. Den regionala utvecklingspolitikens mål........................... 3.3Aktörers ansvar och uppgifter inom den regionala 4 Andra utgiftsområden och mål ....................................................... 4.1Andra utgiftsområden och mål av särskild betydelse för den regionala utvecklingspolitiken ............................ En sammanhållen landsbygdspolitik ............................... Politik för hållbar stadsutveckling ................................... Miljö- och klimatmål....................................................... Statlig service och närvaro .............................................. EU:s gemensamma jordbrukspolitik ............................... 5 Utgångspunkter för den regionala utvecklingspolitiken 2021–2030...................................................................................... Förändringar i och omvärlden ............................ samhällsutmaningar och möjligheter .............. Omställning till ett hållbart samhälle............................... Betydelsen av ett territoriellt perspektiv.......................... 6 Strategiska områden och prioriteringar 2021–2030 ....................... 6.1Likvärdiga möjligheter till boende, arbete och välfärd i hela landet ......................................................... 6.1.1Hög livskvalitet med goda och attraktiva 6.1.3God tillgång till kommersiell och 6.2Kompetensförsörjning och kompetensutveckling i 6.2.1Väl fungerande infrastruktur för kompetensförsörjning och livslångt 6.3Innovation och förnyelse samt entreprenörskap och företagande i hela landet.................................................. 6.3.1Omställning genom starka regionala En konkurrenskraftig, cirkulär och biobaserad samt klimat- och miljömässigt Tillvarata digitaliseringens möjligheter ........... Ett gott näringsklimat med goda ramvillkor och väl fungerande investeringsfrämjande och ökad export ........... Tillgänglighet i hela landet genom digital kommunikation och transportsystemet ............................. Förbättrad tillgång till snabbt bredband och ökad digital användning............................ Grundläggande förutsättningar för ett effektivt genomförande 2021–2030 ...................................................................................... Kapacitet för regionalt och lokalt utvecklingsarbete ........ Regional hänsyn och samverkan mellan statliga myndigheter, regioner och aktörer ................................... Lärande genom analys, uppföljning, utvärdering och Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Ärendet och dess beredning gav regeringen i uppdrag att följa upp den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 (N2016/06374). skulle följa upp genomförda insatser kopplade till strategins utpekade samhällsutmaningar och prioriteringar samt analysera deras resultat. lämnade myndigheten rapporten av En nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 (N2017/06891). gav regeringen i uppdrag att ta fram en kunskapsutvecklande rapport där myndigheten skulle beskriva och analysera utveckling och resultat inom regional tillväxt (N2017/07676). redovisade för utvecklingskraft i hela – utveckling, prioriteringar och resultat inom den regionala tillväxtpolitiken (N2018/04919). gav regeringen i uppdrag att lämna förslag på hur hållbarhetsarbetet inom den regionala tillväxtpolitiken kan stärkas (N2018/04488). lämnade på hur hållbarhetsarbetet inom den regionala tillväxtpolitiken kan stärkas (N2020/00311). erbjöd regeringen aktörer med regionalt utvecklingsansvar att lämna en redovisning av analys och identifierade prioriteringar avseende det framtida regionala tillväxtarbetet i respektive län (N2018/05320). () hade 2019 en dialog med samtliga regioner och (regioner) utifrån deras respektive rapportering. fick i uppdrag att sammanställa regionernas redovisning (N2019/01630). lämnade tillväxtarbete efter 2020 – regionernas framtida prioriteringar (N2019/02953). fick i uppdrag att ta fram en kunskapsutvecklande rapport om framtida utmaningar och prioriteringar (N2020/00373). lämnade i hela – kunskap om regionala förutsättningar för tillväxt (N2019/02624). fick i uppdrag att ta fram en kunskapsutvecklande rapport avseende synergier och länkar mellan stad och land med bäring på företagande, sysselsättning, boende och välfärd (N2019/03207). lämnade och länkar mellan stad och land (N2020/03036). Ovan nämnda rapporter och dialoger har sammantaget varit viktiga underlag för denna strategi. Den regionala utvecklingspolitiken ska bidra till en hållbar utveckling i alla delar av landet. Utvecklingskraften i städer, tätorter samt gles- och landsbygder ska stärkas och klyftorna ska minska. Möjligheterna att bo, leva och verka i hela landet ska förbättras. Alla människor ska kunna känna delaktighet, påverka sin livsmiljö, forma sina liv och få tillgång till utvecklingsresurser utifrån sina förutsättningar oavsett var i landet man bor. Goda, attraktiva och omsorgsfullt gestaltade livsmiljöer är betydelsefullt i detta, liksom att verka för bevarande av biologisk mångfald och ekosystemtjänster för att skapa motståndskraftiga samhällen i ett förändrat klimat. Näringslivet ska ges goda förutsättningar att stärka konkurrenskraften och bidra till omställningen till hållbar utveckling. Den regionala utvecklingspolitiken ska bidra till omställningen till ett modernt och hållbart välfärdsland. Vi behöver säkerställa att hela är rustat för en fossilfri framtid. Alla samhällssektorer på alla nivåer, internationellt, nationellt, regionalt och lokalt, behöver bidra till en hållbar och fossilfri utveckling i linje med och skapa förutsättningar för en successiv omställning där hela landet är med. står inför stora samhällsutmaningar som också varierar mellan olika delar av landet. Demografiska förändringar, globalisering, miljöproblem och klimatförändringar samt ökade klyftor både inom och inom EU för med sig stora utmaningar som tillsammans med digitaliseringen och den övriga tekniska utvecklingen kommer att påverka samhällsutvecklingen. För att möta dessa utmaningar, ta till vara möjligheterna och hitta lösningar krävs en omställning till en hållbar utveckling som bidrar till genomförandet av Agenda 2030. I denna omställning är den regionala utvecklingspolitiken en viktig del. För det behövs en regional utvecklingspolitik där hela landet ges möjligheter att utvecklas efter sina särskilda förutsättningar. Det gäller såväl städer och tätorter som gles- och landsbygder. Bland annat är landsbygder en viktig del i att utveckla och ta till vara hela landets utvecklingskraft. Ju fler delar av landet som är utvecklingskraftiga och hållbara, desto bättre för . Regionerna och har det regionala utvecklingsansvaret i alla län enligt lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar. Därmed finns en regional demokratisk förankring av det regionala utvecklingsarbetet i dessa delar. Denna skrivelse är den nationella strategin för hållbar regional utveckling i hela landet 2021–2030. Strategin utgör inriktningen för den regionala utvecklingspolitiken. Genomförandet av den regionala utvecklingspolitiken ska vara samordnad med landsbygdspolitiken, politiken för hållbar stadsutveckling, miljöpolitiken samt andra berörda politikområden. Strategin med dess strategiska områden och prioriteringar är vägledande för inriktningen av de regionala utvecklingsstrategierna och styrande för vad de statliga medlen för regionalt utvecklingsarbete på anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder inom utgiftsområde 19 Regional utveckling får användas till. Strategin ska även främja en ändamålsenlig medverkan från statliga myndigheter i det regionala utvecklingsarbetet. Målet för den regionala utvecklingspolitiken är utvecklingskraft med Skr. 2020/21:133 stärkt lokal och regional konkurrenskraft för en hållbar utveckling i alla delar av landet. Landsbygdspolitikens övergripande mål är en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. Den regionala utvecklingspolitiken och landsbygdspolitiken har båda geografiska områden som utgångspunkt där sektorssamordning och flernivåsamverkan är centralt. Med sektorssamordning menas samordning mellan olika sektorer, bl.a. statliga myndigheter. Med flernivåsamverkan menas samverkan mellan olika nivåer, dvs. internationellt, nationellt, regionalt och lokalt. Statliga myndigheter och regionerna har viktiga roller i genomförandet av både den regionala utvecklingspolitiken och landsbygdspolitiken. Regeringens utveckling och styrning av den regionala utvecklingspolitiken och landsbygdspolitiken ska vara samordnad och främja möjligheterna för att insatser inom politikområdena ska komplettera varandra och bidra till synergier. Det finns behov av en mer samordnad politikutveckling. Regeringen avser att ta fram en handlingsplan för genomförandet av strategin. 3.1 Den regionala utvecklingspolitikens mål Målet för den regionala utvecklingspolitiken är utvecklingskraft med stärkt lokal och regional konkurrenskraft för en hållbar utveckling i alla delar av landet (prop. 2019/20:1 utg.omr. 19, bet 2019/20:NU2, rskr. 2019/20:113). Utvecklingskraft handlar om att skapa en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling där de tre dimensionerna är integrerade och ömsesidigt beroende av varandra. ska vara en del av genomförandet av Agenda 2030. bidra till omställningen till ett modernt och hållbart välfärdsland. med att främja jämställdhet, integration och mångfald och andra sociala dimensioner är viktigt. Kvinnor och män ska ha samma förutsättningar att nå inflytande i det regionala utvecklingsarbetet och få tillgång till Politiken ska även främja en bättre miljö, minska klimatpåverkan och Dessutom ska politiken främja en hållbar strukturomvandling och utveckling av näringslivet samt bl.a. jobb i fler och växande företag. Stärkt lokal och regional konkurrenskraft ska skapa förutsättningar för näringslivet att stärka sin produktivitet och sina möjligheter att utveckla nya och hållbara verksamheter, affärsmodeller Den regionala utvecklingspolitiken ska också bidra till utvecklingen av hållbara innovationsmiljöer. Den regionala utvecklingspolitiken ska inriktas mot att alla delar av landet ges möjligheter att utvecklas efter sina särskilda förutsättningar. gäller städer, tätorter samt gles- och landsbygder. Ju fler delar av landet 2020/21:133 som är utvecklingskraftiga och hållbara, desto bättre för . Den regionala utvecklingspolitiken ska främja statliga myndigheters, regioners, kommuners och andra aktörers förutsättningar att bedriva ett långsiktigt hållbart utvecklingsarbete och bidra till att inte har några nettoutsläpp av växthusgaser . I princip samtliga politikområden är av betydelse för att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken. bidrar den regionala utvecklingspolitiken till att nå mål inom andra utgiftsområden. Den regionala utvecklingspolitiken och EU:s sammanhållningspolitik är nära integrerade. EU-samarbetet påverkar många frågor av vikt för hållbar regional utveckling som statliga medel för regionalt utvecklingsarbete, statliga myndigheter och andra aktörer kan medfinansiera insatser inom sammanhållningspolitiken. Syftet med EU:s sammanhållningspolitik är att främja konkurrenskraft och bidra till att minska utvecklingsskillnaderna mellan EU:s regioner. I den svenska sammanhållningspolitiken ingår Europeiska regionala utvecklingsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska socialfonden plus. Den strategiska inriktningen för sammanhållningspolitiken beskrivs i partnerskapsöverenskommelsen, som innehåller inriktning för fonderna Europeiska regionala utvecklingsfonden, Fonden för en rättvis omställning, som är en del av den europeiska gröna given, Europeiska socialfonden plus samt Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden. Därutöver beskrivs komplementaritet och synergier, dels mellan dessa fonder, dels i förhållande till andra EU-instrument. Europeiska regionala utvecklingsfonden och Fonden för en rättvis omställning Regionalfondsprogrammen investerar i regional konkurrenskraft och ökad sysselsättning i hela . Programperioden –2020 avslutas och genom EU:s initiativ React-EU tillförs medel 2021–2023. React-EU finansieras genom EU:s Medlen kommer att användas för att stärka ekonomin och sysselsättningen i de regioner och sektorer som drabbats värst av pandemin samt bidra till en grön, digital och resilient omställning. erbjöd regeringen regionerna och att ta fram förslag till regionala program för Europeiska regionala utvecklingsfonden programperioden –2027 (N2020/00899). erbjudande framgår att insatserna inom regionalfondsprogrammen programperioden –2027 ska ha en tydlig koppling till smart specialisering och bidra till omställningen till en hållbar regional utveckling och därmed bidra till ett grönt, hållbart och mer innovativt Se avsnitt 6.3.1 för information om smart specialisering. insatser som genomförs ska vara innovativa och ha högt mervärde för EU. Stor hänsyn ska tas till olika territoriella förutsättningar, såsom de långa geografiska avstånd som kännetecknar stora delar av . Mellersta och finns särskilda medel öronmärkta Skr. 2020/21:133 för att hantera utmaningar kopplat till glesheten. Enligt kommissionens förordningsförslag ska en viss andel av programmet avsättas dels till de politiska målen 1 Ett smartare genom innovativ och smart ekonomisk omvandling och 2 Ett grönare och koldioxidsnålare , dels till hållbar stadsutveckling. Det gränsöverskridande samarbetet inom Interreg-programmen har en viktig roll i det regionala utvecklingsarbetet genom att möjliggöra utvecklingsinsatser över nationsgränserna. Fonden för en rättvis omställning är en del av den europeiska gröna given. Fonden ska bidra till att mildra de ekonomiska och sociala konsekvenserna i regioner och i de sektorer som, på grund av beroendet av fossila bränslen eller energiintensiva industrier, påverkas mest av omställningen. I kommer fokus att vara på insatser som bidrar till klimatomställning i branscher såsom stål-, mineral- och metallindustrin samt raffinaderibranschen inklusive bioraffinaderi. Fokus kommer även att vara på anläggningar som har stora utsläpp så att substantiella minskningar av växthusgaser är möjliga. gav regeringen för Europeiska socialfonden i i uppdrag att göra en omvärldsanalys och att lämna ett förslag till nationellt socialfondsprogram för programperioden –2027 (A2019/00683). I detta beslut framgår att programmet bör inriktas på kostnadseffektiva insatser där behoven är som störst. Programmets insatser ska syfta till att förstärka och utveckla den nationella arbetsmarknadspolitiken, förbättra tillgången till sysselsättning, öka och bibehålla anställningsbarheten, bidra till bättre kompetensförsörjning och främja livslångt lärande. Insatserna ska vidare ge unga som varken arbetar eller studerar bättre möjlighet att etablera sig i arbets- och samhällslivet, främja integrationen av nyanlända och främja social inkludering. För Mellersta och är en del av medlen öronmärkta för att ta hänsyn till de utmaningar i form av stora avstånd och en låg befolkningstäthet som kännetecknar dessa områden. Aktörers ansvar och uppgifter inom den Samtliga regioner och har enligt lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar det regionala utvecklingsansvaret i respektive Därmed finns en regional demokratisk förankring av det regionala utvecklingsarbetet i dessa delar. Genom detta ansvar finns det även en enhetlig struktur för dessa delar av det regionala utvecklingsarbetet. Regionerna och utarbetar och fastställer en strategi för länets utveckling (regional utvecklingsstrategi). Det är regionerna och som samordnar insatser för genomförandet av strategin, beslutar om användningen av vissa statliga medel för regionalt utvecklingsarbete samt följer upp, låter utvärdera och redovisar resultaten av det regionala utvecklingsarbetet till regeringen. och får enligt lagen om regionalt utvecklingsansvar även utföra uppgifter inom ramen för EU:s strukturfondsprogram. Regionerna och ansvarar även för att upprätta och fastställa länsplaner för regional transportinfrastruktur. har regionerna enligt (2010:900) även ansvar för regional fysisk planering. Därtill har regionerna och kommun ansvar inom hälso- och sjukvård, tandvård, kollektivtrafik samt bedriver verksamheter på frivillig basis t.ex. kultur. Den regionala utvecklingsstrategin ska enligt förordningen (2017:583) om regionalt tillväxtarbete vara en samlad och sektorsövergripande strategi för det regionala utvecklingsarbetet i ett eller flera län och ska innehålla mål och långsiktiga prioriteringar. Strategin ska bidra till sektorsövergripande samverkan mellan länen och mellan aktörer på lokal, regional, nationell och internationell nivå. Ekonomisk, social och miljö- mässig hållbarhet ska vara en integrerad del i analyser, strategier, program och insatser i det regionala utvecklingsarbetet. strategin ska även ligga till grund för strukturfondsprogrammen och beaktas när andra regionala strategier och program tas fram. Kommunerna ansvarar för bl.a. utbildning, infrastruktur, fysisk planering, miljö och kollektivtrafik. Dessutom utför kommunerna flera andra uppgifter på frivillig basis bl.a. inom idrott och kultur. får genomföra åtgärder för att allmänt främja näringslivet i kommunen. Detta har sammantaget betydelse för en hållbar regional utveckling. I princip samtliga mål i Agenda har koppling till den verksamhet som bedrivs på regional och lokal nivå. Olika aktörers delaktighet och engagemang på regional och lokal nivå är därför central. bakgrund bär regioner och kommuner en stor del av ansvaret för att genomföra Agenda 2030, med möjlighet att definiera och prioritera genomförandet utifrån sina egna förutsättningar och utmaningar. samlade arbetet på regional och lokal nivå innebär ett viktigt bidrag till agendans genomslag på nationell och internationell nivå. Inom utgiftsområde 19 Regional utveckling finns det två anslag som berör regionerna och . Anslaget 1:1 Regionala tillväxt- åtgärder finansierar insatser på främst regional nivå. har ansvaret för att prioritera fördelningen av de tilldelade resurserna utifrån länets förutsättningar och regionernas priori- teringar samt regeringens styrning av vad de statliga medlen får användas Anslaget finansierar i huvudsak projektverksamhet, regionala företagsstöd och stöd till kommersiell service. Anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden och Fonden för en rättvis omställning perioden –2027 finansierar främst insatser på regional nivå inom ramen för regionalfondsprogram som bl.a. baseras på Även vissa insatser på nationell och internationell nivå finansieras av anslaget. Anslaget finansierar i huvudsak projektverksamhet och regionala företagsstöd. Prioritering av enskilda insatser finansierade av ovan nämna anslag görs huvudsakligen på regional nivå utifrån regionala utvecklingsstrategier och i enlighet med regionalfondsprogrammen. Insatser inom den regionala utvecklingspolitiken medfinansieras även Skr. 2020/21:133 av statliga myndigheter och andra aktörer på lokal, regional, nationell och Statliga myndigheter och andra statliga aktörer Statliga myndigheters deltagande i det regionala utvecklingsarbetet framgår i första hand av lagen om regionalt utvecklingsansvar och förordningen om regionalt tillväxtarbete. Statliga myndigheter som bedriver verksamhet i länet ska beakta den strategi som fastställts för länets utveckling och inom sina verksamhetsområden verka för att målet för den regionala utvecklingspolitiken uppnås. När det är lämpligt ska myndigheterna i sin verksamhet i så stor utsträckning som möjligt ta hänsyn till regionala förutsättningar. I myndigheternas verksamhetsplanering ska insatser som bidrar till att uppnå målen i de regionala utvecklingsstrategierna och till det regionala tillväxtarbetet i övrigt beaktas. Enligt förordningen om regionalt tillväxtarbete ska myndigheternas medverkan i det regionala utvecklingsarbetet ske i samverkan med regionerna och . Statliga myndigheter ska även samråda med regionerna i frågor som är av väsentlig betydelse för en hållbar regional utveckling. Det gäller inom ramen för myndigheternas verksamhetsområden och de ska även inom sina verksamhetsområden ge det biträde som behövs till regionerna och samt prioritera myndighetsgemensamma insatser i det regionala utvecklingsarbetet. har flera uppgifter inom den regionala utvecklingspolitiken. En av huvuduppgifter är att i alla delar av landet främja hållbar regional utveckling.