prop · H803105 · 2021-03-23 00:00:00 — Regeringen har uppdragit åt Statskontoret att utvärdera uppföljnings- systemet för den nationella ungdomspolitiken. och bedöma om uppföljningssystemet ger relevant kunskap om utvecklingen av ungas levnadsvillkor och om uppföljningssystemet är tillfredsställande för att bedöma om det övergripande målet för ungdoms- I det ingår att bedöma om uppföljningssystemet är effektivt, om det bidrar till att identifiera eventuella behov av nya insatser, samt dess relevans för stat, kommuner och regioner. kontoret göra en bedömning om uppföljningen kan utvecklas samt lämna förslag på eventuella förbättringsåtgärder. fyra delar: en webbplats () med indikatorer om ungas levnads- villkor, en årlig redovisning där Myndigheten för ungdoms- och civil- samhällesfrågor (MUCF) presenterar och kommenterar förändringar i ungas levnadsvillkor utifrån de indikatorer som presenteras på , en årlig tematisk analys där MUCF fördjupar sig inom ett särskilt område samt regelbundna attityd- och värderingsstudier som genomförs ungefär och följer hur ungas attityder och värderingar förändras över tid och hur ungas attityder och värderingar skiljer sig från vuxnas. bakgrund av att uppföljningssystemet inte har utvärderats bör en ny utvärdering göras. Uppdraget ska redovisas . Forskning och kartläggning av covid-19-pandemins konsekvenser för Åtgärd: för hälsa, arbetsliv och välfärd ska genomföra en kartläggning om covid-19-pandemins konsekvenser för unga. för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte). 2021 genomföra en kartläggning av forskning som kan bidra till kunskap om och förståelse för covid-19-pandemins konsekvenser och följdeffekter för ungdomsgruppen, särskilt avseende ojämlikhetsaspekter. 2020/21:105 också göra en analys av kunskapsläget för frågan och belysa eventuella forskningsbehov som bedöms vara angelägna inom området. Uppdraget ska redovisas . Analys och redogörelse för covid-19-pandemins konsekvenser för barn och unga Åtgärd: ska analysera och redogöra för konse- kvenser för barn och unga i med anledning av covid-19- pandemin har i uppdrag att analysera och redogöra för konsekvenser för barn och unga i med anledning av covid-19- pandemin, utifrån barns rättigheter i enlighet med . I uppdraget ingår bl.a. att inhämta och redogöra för barn och ungas erfarenheter av pandemin. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Del IV – Internationella och mellanstatliga samarbeten på det ungdomspolitiska området samarbeten på det ungdomspolitiska området Ungdomar påverkas av beslut inom alla samhällsområden som fattas såväl lokalt och regionalt som nationellt och internationellt. Det nationella ungdomspolitiska målet utgör grunden för agerande i det internationella samarbetet om ungdomspolitiska frågor. Det finns en ambition om att främja samverkan i internationella organisationer och erfarenhetsutbyte mellan länder. Regeringen vill också verka för att ungdomars kunskaper om, erfarenheter av och egna internationella sam- arbeten ska stärkas. Ungas medverkan i internationellt samarbete bör därför främjas. Ett aktivt internationellt ungdomspolitiskt arbete bidrar till bredare perspektiv och förstärker den nationella ungdomspolitiken. Regeringen avser att fortsätta med att aktivt delta i och bidra till det ungdomspolitiska samarbete som bedrivs inom EU men även inom andra internationella organisationer såsom , , och FN. 11.1Nordiska ministerrådets barn- och ungdomspolitiska samarbete har antagit en bred vision om att ska vara den bästa platsen i världen för barn och unga. ska bidra till att är en ledande region och föregångare i arbetet för ett samhälle där barn och ungas rättigheter och skilda perspektiv ges utrymme och bidrar till samhällsutvecklingen. Med utgångspunkt i ska arbeta för att skydda och främja barn och ungas rättigheter samt främja deras möjligheter att utöva dessa rättigheter och kunna vara delaktiga i samhället. Den gemensamma visionen är styrande för ministerrådets aktiviteter och kompletteras av en strategi som beskriver insatserna inom ramen för visionen Barn och unga i – en tvärsektoriell strategi för 2016–2022. Syftet med strategin är att det i större utsträckning ska ha ett integrerat barnrätts- och ungdomsperspektiv i sitt arbete och i högre grad ta med barns och ungas röster. I och med detta sammanfaller Nordiska ministerrådets vision med det nationella målet om att ungdomar ska ha inflytande över samhälls- utvecklingen, vilket medför att arbetet nationellt och inom ömsesidigt stärker varandra. Om arbetet inom nordiska ministerrådet Barn och unga är prioriterade målgrupper inom samarbetet i Nordiska Nordiska barn- och ungdomskommittén (NORDBUK) är det rådgivande och koordinerande organet i nordiska och internationella barn- och ungdomspolitiska frågor. NORDBUK applicerar en s.k. co- Skr. 2020/21:105 managementmodell och består av både myndighetsrepresentanter och representanter för ungdomsorganisationer från , , , , , , och . representeras nationellt av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor (MUCF) och ungdomsrepresentanterna nomineras av för ungdomsorganisationer, LSU. NORDBUK samlar och sprider kunskap om barns och ungas levnads- villkor i , främjar integrering av ett barnrätts- och ungdoms- perspektiv inom samt stödjer barns och ungas egen organisering och delaktighet i demokratiska processer. Kommittén delar även ut medel inom stödprogrammet 0–30, som administreras av Nordisk kulturkontakt. Programmet stödjer projekt av, med och för barn och unga med syftet att stärka ungas organisering, inflytande och deltagande i politiska, kulturella och sociala aktiviteter. Programmets målgrupp är barn och unga upp till . Stöd kan sökas för projekt eller nätverk som består av kulturella, politiska eller sociala aktiviteter där barn och unga själva aktivt deltar i processen och har möjlighet att påverka planering, genomförande och utvärdering av projektet. är ett samarbetsorgan i nordligaste samarbetsregion och omfattar de nordligaste länen av (och Väster- botten), , och nordvästra , med syftet att stärka fred, stabilitet och framåtskridande genom förbättrade möjligheter till samarbete över regionens gränser. Kärnan i samarbetet utgörs av lång- variga mellanfolkliga kontakter. Samarbete bedrivs såväl på nationell som på regional nivå. På nationell nivå leds arbetet av utrikesministrarna och en ämbetsmannakommitté. Företrädare för urfolk (samer, nenets och veps) har en rådgivande roll i rådets arbete. Ordförandeskapet i rådet roteras på tvåårsbasis, var senast ord- förande inom samarbetet . MUCF har i uppdrag att representera nationellt i den ungdoms- politiska arbetsgruppen on Youth (JWGY) inom . Arbetsgruppen består av representanter från de fyra staterna och de olika regionerna och har som mål att öka ungdomssamarbetet i regionen. En del av JWGY är () som består av 15 ungdomsrepresentanter från staterna och regionerna i . följer de olika arbetsgrupperna i Barents- rådet särskilda ungdomsrekommendationer med mål om hur BRYC ska involveras och hur ökat ungdomsinflytande ska uppnås inom Barents- samarbetet. 2020/21:105 11.3 Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 antogs en resolution (2018/C 456/01) om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027. Strategin utgör ett ramverk med mål, principer, prioriteringar och åtgärder för ungdomspolitiskt samarbete för alla relevanta berörda parter, med beaktande av deras respektive befogen- heter och subsidiaritetsprincipen. Berörda parter är bland andra EU:s medlemsstater, , internationella samarbetsorgan såsom , nationella myndigheter och kommuner, ungdomsråd, ungdomsorganisationer, organisationer som arbetar med ungdomar, ungdomsarbetare, ungdomsforskare och aktörer från det civila samhället, samt strukturerna för programmen Erasmus+ och Europeiska solidaritets- kåren. Målsättningarna för är att ge unga kvinnor och män mer makt över sina egna liv, uppmuntra ett aktivt medborgarskap, motverka socialt utanförskap bland ungdomar samt säkra att politiska beslut inom relevanta områden tar större hänsyn till ungdomars situation. Målsättningarna ska nås genom att berörda parter främjar ett tvärsektoriellt arbetssätt och förbättrar det sektorsövergripande samarbetet mellan olika politikområden som påverkar ungdomars situation, samt genom att utveckla arbetet inom ungdomssektorn via strategins övergripande mål- sättningar, prioriteringar och föreslagna initiativ. Medlemsstaterna upp- manas att främja dialog och deltagande på alla beslutsnivåer, stärka ungdomars engagemang, utveckla former för demokratiskt deltagande samt att främja debatt om EU. Strategins övergripande huvudområden och ledord är att engagera; dvs. att främja ungdomars deltagande i det demokratiska livet, att sammanföra unga människor i och utanför EU för att främja volontärarbete, utbytes- studier, solidaritet och interkulturell förståelse samt att stärka för att öka ungdomars medbestämmande genom att göra ungdomsarbetet mer kvalitativt och innovativt samt öka erkännandet av sådana erfarenheter. Särskild uppmärksamhet ägnas åt åtgärder som syftar till att nå alla ungdomar, spänna över olika nivåer från den globala till den lokala nivån, samt att inkludera den virtuella världen genom digitala lösningar. Hörn- stenarna i EU:s framtida ungdomspolitiska samarbete är enligt strategin att engagera unga människor och att ungdomar måste ha inflytande vid utformningen, genomförandet och utvärderingen av politik som berör dem. Nya och alternativa former av deltagande är avgörande för att sam- arbetet ska vara så inkluderande som möjligt och anpassa sig till aktuella och kommande utmaningar. Under den sjätte cykeln av den s.k. strukturerade dialogen (numera EU:s ungdomsdialog) samlade beslutsfattare, ungdomar och forskare gemen- samt in frågor som är relevanta för ungdomar genom ett EU-omfattande samråd och sammanförde dem i elva områden. Denna delaktighetsprocess Skr. 2020/21:105 omfattade ungdomar från hela och ledde 2018 till utarbetandet av de elva europeiska ungdomsmålen (annex 3 i Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027). Målen identifierar sektorsövergripande områden som påverkar ungdomars liv, anger vilka utmaningar länder måste ta itu med och utgör en vision för den framtida ungdoms- dialogen. De europeiska ungdomsmålen finns inkluderade som en bilaga till ungdomsstrategin för att, med hänsyn till subsidiaritetsprincipen, nationella befogenheter och föreningsfriheten, tjäna som inspiration och ge en inriktning för EU, dess medlemsstater och relevanta berörda parter och myndigheter. 11.3.3Arbetet med unga inom EU Medlemsstaterna i EU har bedrivit ett särskilt ungdoms- politiskt samarbete grundat på principerna om aktivt deltagande och lika tillgång till möjligheter. I Lissabonfördragets artikel 165 definieras att EU:s ungdomspolitik ska främja samarbete mellan medlemsstaterna och vid behov stödja och komplettera nationella insatser. Samarbetet bedrivs i samverkan med andra politikområden med fokus på ungdomar, såsom utbildning och sysselsättning. EU:s ungdomspolitiska samarbete inne- håller ingen lagstiftning utan bygger på att medlemsstaterna slår fast gemensamma målsättningar via strategier och policyramverk. har EU:s ungdomspolitik gått från mer specifika prioriteringar till generella målsättningar och att betona det sektorsövergripande arbetet. har EU haft strategiska ramverk för det ungdomspolitiska arbetet. Trots att EU:s ungdomspolitiska samarbete inte innefattar någon lagstiftning på EU-nivå har samarbetet i vissa fall fått medlemsstaterna att ändra både sin politik och sin lagstiftning och har bidragit till att öka ungdomsorganisationernas kapacitet. antog medlems- staterna en resolution (2018/C 456/01) om ramar för det europeiska sam- arbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019– 2027. EU:s ungdomsministrar möts vanligtvis i Rådet för utbildnings-, ungdoms-, kultur- och idrottsfrågor (UUKI) och fattar beslut om och följer upp samarbetet. Det löpande arbetet sker i rådsarbetsgruppen för ungdomsfrågor där tjänstemän från medlemsländerna deltar tillsammans med representanter från och råds- sekretariatet. Att främja ungas inflytande är ett mål för EU-samarbetet och något som ska genomsyra alla insatser. Ett viktigt instrument för att genomföra EU:s ungdomspolitik är därför den s.k. ungdomsdialogen mellan bl.a. medlemsstaterna, EU:s institutioner, forskare och ungdoms- organisationer. Samarbetet stödjer socialt och medborgerligt engagemang och syftar till att tillvarata ungdomars potential i hela och bidra till att främja ungdomars deltagande i det demokratiska livet. Genom EU:s ungdomsarbete har möjlighet att utveckla delar av den nationella politiken samt erbjuda unga ökade möjligheter till rörlighet och inflytande. Ungdomsutbyten och projekt inom Erasmus+ och Europeiska solidaritets- kåren är källor till interkulturellt lärande och egenmakt, särskilt för ung- domar med begränsade möjligheter. Erasmus+ är EU:s program för utbildning, ungdom och idrott och är en fortsättning på programmet med samma namn från föregående period. Beslut om förordning för programmet väntas . Genom programmet kan bl.a. förskolor, skolor, universitet, yrkes- och vuxenutbildningar, kommuner, fritidsgårdar och ideella organisationer i söka medel för att genomföra samarbeten och utbyten med organisationer i andra länder. Utbildningsdelen omfattar av programmets budget och motsvarande siffra för ungdomsdelen är . Programdelen som rör idrott omfattar av programmets budget. Resterande medel används för sektorsövergripande insatser och programmets administration. MUCF ansvarar för genomförande av ungdomsdelen av programmet Erasmus+ som erbjuder unga och personer som arbetar med unga möjligheter till möten, utbyten och kompetensutveckling. Inom ramen för den här delen av programmet är det icke-formella lärandet i fokus, det vill säga lärandet som sker utanför den formella utbildningens ramar, läroplaner och betygsättning. Erasmus+ ungdom består av de tre programområdena Rörlighet i utbildningssyfte, Samarbete mellan organisationer och institutioner, samt Stöd till politikutveckling och sam- arbete. Programområdet omfattar ungas rörlighet inom ramen för verksamhet som avser icke-formellt och informellt lärande mellan programländerna. Denna rörlighet kan ta formen av ungdomsutbyte och projekt som syftar till att stärka ungas deltagande i det demokratiska livet. Insatserna riktar sig även till personer som är aktiva inom ungdomsarbete eller i ungdoms- organisationer samt ungdomsledare. Sådan rörlighet kan ta formen av utbildningsverksamhet och nätverksbyggande. Insatsen ska också stödja rörlighet till och från partnerländer ‒ särskilt grannskapsländer ‒ för ung- domar, personer som är aktiva inom ungdomsarbete eller i ungdoms- organisationer samt ungdomsledare. De största delarna inom ungdoms- delen av programmet är ungdomsutbyten och kompetensutveckling för personer som arbetar med unga. Erasmus+ erbjuder utlandserfarenhet för unga mellan . Det sker genom ett ungdomsutbyte där två eller flera grupper från olika länder träffas. Varje grupp har minst en gruppledare. Ungdomarna planerar själva tema och aktiviteter och får hjälp av ledare med att planera metoder och att skriva ansökan. Den korta tiden som ungdomarna är iväg, 1–, kan ha en avsevärd betydelse för både dem själva och för de medföljande ledarna som ofta ser ungdomar växa i självförtroende. för Erasmus+ introduceras en ny projektform som kallas för Youth Participation Activities (YPA). YPA är delvis en omarbetning och utveckling av det som kallades Ungdomsdialogsprojekt under förra programperioden. YPA utgår från målen i EU:s ungdoms- strategi och är ett medel för att öka ungas delaktighet i demokratiska processer, både lokalt och internationellt. Alla projekt ska ha ett eller flera av följande syften: att engagera och låta unga lära sig om demokratiska processer och civilsamhället; att ge unga ett ökat medvetande om EU:s gemensamma värderingar och rättigheter; att unga utvecklar sina digitala kompetenser och sitt kritiska tänkande; att föra samma unga med andra unga och beslutsfattare i meningsfulla diskussioner. Aktiviteterna för att uppnå syftena kan variera och det viktiga är att det är de unga själva som aktivt arbetar för att utforma projekten och aktiviteterna i dem. Kompetensutveckling för personer som arbetar med unga Även för personer som arbetar med unga finns det möjligheter till utveckling inom Erasmus+, från rena utbildningar och studiebesök på specifika teman till möten där deltagarna gemensamt arbetar fram nya metoder inom ett specifikt område. Att jobbskugga en kollega i ett annat land för att ta med sig bra metoder hem till sin egen verksamhet är en annan möjlighet som erbjuds inom programmet. Syftet är att stärka ungdomssektorn i stort genom internationella erfarenhetsutbyten. Ett exempel på kompetensutveckling för personer som arbetar med unga är när ungdomsledare från olika länder möts för att utbyta erfarenheter och utveckla nya metoder för att jobba med integration eller arbetsmarknads- relaterade frågor för unga som står långt från arbetsmarknaden. Sedan starten av den förra programperioden för Erasmus+ 2014 har MUCF beviljat projekt med sammantaget över 38 000 deltagare. av dessa är unga med begränsade möjligheter (bl.a. unga som står långt från arbetsmarknaden, t.ex. unga som varken arbetar eller studerar). Resultat och effekter av internationella projekt som är baserade på icke-formella lärandemetoder sammanställs både på nationell nivå och på EU-nivå. arbetar det europeiska (Research based Analysis and Monitoring of European Youth Programmes) med att analysera effekterna av EU-programmet och Aktiv på unga deltagare och på projektledare. Resultaten visar bl.a. att: av deltagarna anser att deras medverkan i programmet har förbättrat deras förmåga att prata ett annat språk än deras modersmål. anser sig ha förbättrat sin förmåga att komma överens med personer från andra kulturer. säger sig ha blivit bättre på att förhandla om lösningar när det finns olika ståndpunkter. anser att deras deltagande har bidragit till deras personliga utveckling. har fått bättre självförtroende. tror att deras chanser att få jobb har ökat. Forskningen visar också att EU-programmen har effekt på ungas vilja att engagera sig. av de drygt 23 000 tillfrågade europeiska deltagarna säger sig ha intentionen att bli medlem i en politisk eller social organisation efter projektet. menar att de har fått en bättre förståelse för hur de kan bidra till ungdomspolitisk utveckling. 2020/21:105 upplever att de har förbättrat sin förmåga att åstadkomma något som gynnar samhällsintressen. Samarbete mellan organisationer och institutioner Programområdet innefattar strategiska partnerskap som syftar till sam- arbete och utbyte av praxis, inbegripet småskaliga partnerskap i syfte att främja en bredare och mer inkluderande tillgång till programmet. Programområdet ska även stödja insatser som syftar till partnerskap för innovation för att öka innovationskapacitet, samt till utvecklingen av onlineplattformar och verktyg för virtuellt samarbete. Programområdet ska stärka organisationernas kapacitet och möjlighet till internationellt samarbete samt lägga fokus på högkvalitativa resultat. De horisontella aspekterna hållbarhet, inkludering och digitalisering ska implementeras i projektens livscykel. Stöd till politikutveckling och samarbete Programområdet ska stödja insatser som verkar förberedande och genom- förande av unionens politiska dagordning på ungdomsområdet, tillämpning av unionens verktyg för öppenhet och erkännande i program- länderna (särskilt ungdomspasset) och stöd till unionsgemensamma nät- verk och europeiska icke-statliga ungdomsorganisationer. Program- området omfattar även politisk dialog med relevanta europeiska intres- senter samt stöd för EU:s ungdomsdialog och till Europeiskt ungdoms- forum. Programområdet ska vidare stödja samarbete med unionens övriga instrument och insatser för att sprida kunskap och öka medvetenheten om resultat av och prioriteringar inom EU-politik samt om programmet. Universitets- och högskolerådet (UHR) ansvarar för delarna av programmet Erasmus+ som bl.a. avser universitet och högskolor, yrkes- och vuxenutbildningar, förskolor och skolor. gjort för 35 000 elever inom yrkesutbildning och studenter inom högre utbildning att genomföra upp av sina studier i ett annat Av de som deltagit i programmet från har varit kvinnor och män. beviljat medel för över 800 svenska förskolor, skolor, yrkes- och vuxen- utbildningsanordnare, lärosäten och andra organisationer att delta i mer än 1500 strategiska partnerskap. I dessa samarbetsprojekt har de svenska organisationerna tillsammans med kollegor runt om i , utvecklat metoder inom bl.a. framtidskompetenser som miljö och klimat, energi och resurser, it och digitala färdigheter samt entreprenörskap. Oberoende studier av Erasmus+ visar att Erasmusstudenter är mer framgångsrika både i arbetslivet och privat. att förbereda sig för den nya digitala världen och att lyckas i sina framtida yrkesliv (Erasmus+ higher education impact study, 2019). stärker Erasmus+ lärosätenas innovationskapacitet, internationella engagemang och förmåga att tillgodose behoven på arbetsmarknaden, vilket kommer unga människor till godo. Erasmusstudenterna säger att de bättre förstod vad de ville jobba med i Skr. 2020/21:105 framtiden när de kom hem från sin utlandsvistelse. säger sig också ha blivit bättre på att samarbeta med människor från olika kulturer. Europeiska solidaritetskåren är EU:s program för att stärka ungas och organisationers engagemang i lättillgänglig solidaritets- och volontär- verksamhet av hög kvalitet. Solidaritetskåren ska på så sätt stärka sammanhållningen, solidariteten och demokratin i och omvärlden. Solidaritetskåren riktar sig till unga i åldern 18–och syftet är att ge unga i EU fler möjligheter till lärande, arbete, rörlighet och engagemang i samhället. Europeiska solidaritetskåren har utvecklats genom två faser och det nya programmet färdigförhandlades . Beslut om förordning för programmet väntas . Det nya solidaritetskårsprogrammet består av två delar. Den ena delen handlar om solidaritets- och volontärarbete inom unionen och den andra delen om deltagande i volontärarbete inom humanitärt bistånd i tredje land. Målet är att både gynna de unga som deltar och de myndigheter, organisationer och företag som får del av de ungas insatser. MUCF är nationellt programkontor för den Europeiska solidaritetskåren. Solidaritetskåren ger unga volontärer möjlighet till internationell erfarenhet utan någon egentlig kostnad för deltagaren. Resa, mat, boende, sjuk- och olycksfallsförsäkring, språkundervisning och en liten summa fickpengar till volontären är inkluderat i det bidrag som den sändande eller mottagande organisationen ansöker om för projektet. Volontären har möjlighet att välja mellan en lång rad olika arbetsområden; kultur- och fritidsverksamhet för unga är vanligt, liksom demokratiarbete och miljöprojekt. Insatserna kan ske i andra medlemsländer, i tredje land eller i det egna landet om det finns ett tydligt EU-perspektiv. I och med antagandet av förordningen 2018/1475 om fastställande av den rättsliga ramen för den Europeiska solidaritetskåren flyttades projektmodellen Europeisk volontärtjänst från Erasmus+ till Europeiska solidaritetskåren. Genom flytten till solidaritetskåren ändrades fokus inom volontärtjänsten från att ha handlat om volontärens eget lärande till att mer understryka den nytta volontärerna kan erbjuda lokalsamhället och utveckla engagemang och solidaritet hos unga i . En nyhet från tidigare programperiod är att delar av budgeten kan användas för att bevilja projekt med nationella volontärer (volontärtjänst inom landet), förutsatt att det gäller volontärer med begränsade möjligheter. Gruppen unga med begränsade möjligheter är prioriterad inom Europeiska solidaritetskåren.