prop · H803101 · 2021-04-15 00:00:00 — fordringar har ökat med till , vilket beror på att fordran som utgörs av depositionen som har hos , som säkerhet för elderivathandel, är högre än föregående år. har marknadspriserna på elterminerna sjunkit i jämförelse med inköpspriserna, vilket har gjort att depositionen har behövt utökas. Det höjer värdet av de finansiella tillgångarna. Sidas fordringar gäller garantiverksamheten och uppgår till , varav största delen är skadefordringar. I posten ingår även fordringar mot Multilaterala investeringsgarantiorganet som är en organisation inom . regressfordringar minskade med 7 miljoner och uppgick till som en följd av en värdereglering av fordran på i konkurs. universitets fordringar uppgår till och avser placering av donationsmedel i . () fordringar har ökat med till LFV:s intäkter för en route och terminal styrs av EU- regelverk som innebär riskdelning mellan LFV och flygbolagen. Vissa kostnadsökningar hänförliga till s.k. okontrollerbara förändringar finansieras också via det EU-gemensamma avgiftssystemet. För del utgör förändringar i pensionsskuld en sådan. gäller nya redovisningsprinciper för LFV:s åtaganden rörande pensionsavsättningar vilket bidrar med till ökningen av LFV:s långfristiga fordringar. Det är en engångseffekt . bedömer att det finns en osäkerhet i dess värdering av årets tillkommande långsiktiga fordringar dels då regelverket för perioden –2024 som styr det EU-gemensamma avgiftssystemet har ändrats och ännu inte är fastställt, dels till följd av osäkerhet i ersättningsnivåer för minskat resande till följd av pandemin. svenska kraftnäts fordringar uppgår till och består bl.a. av lånefordringar på dotter- och intresseföretag. Posten inkluderar också långfristiga förutbetalda kostnader som avser lämnade investeringsbidrag. fordringar uppgår till , vilket är en ökning med Ökningen är hänförlig till en långfristig fordran på Eurocontrol, det europeiska avgiftssystemet för flygtrafiktjänst. Posten inkluderar också kapitalförsäkringar för pensioner för vissa lotsar. Annuitetslån (beviljade efter ), brutto Netto, bokfört värde Annuitetslån Studielån (beviljade 1989 - ), brutto Netto, bokfört värde Studielån Studiemedel (beviljade ), brutto Netto, bokfört värde Studiemedel Netto, bokfört värde Hemutrustningslån Netto, bokfört värde Körkortslån Övriga lån (Skuldsaneringslån och äldre lån), brutto Netto, bokfört värde, Övriga lån Netto, bokfört värde, Statens utlåningsfordringar ökade med eller . CSN:s utlåningsfordringar uppgår till efter avdrag för reservering för förväntade förluster, vilket är mer än föregående år. Det är av statens utlåningsfordringar och består främst av annuitetslån, som är benämningen på CSN:s lån till studenter . CSN administrerar ett flertal lånetyper; annuitetslån, studielån, studiemedel, hemutrustningslån, skuld- saneringslån och äldre lån samt körkortslån. Hemutrustningslån är lån till utländska medborgare som genom dessa lån ges möjlighet att köpa möbler och köksutrustning. I tabellen fördelas reserveringarna på respektive lånetyp. Ökningen av CSN:s utlånings- fordringar beror i allt väsentligt på att nyutlåningen var större än amorteringarna. Nyutlåningen uppgår till vilket är en ökning med jämfört med föregående år och beror främst på att nyutlåningen för lånetypen annuitetslån ökat. Satsningar inom utbildningsområdet för att mildra de ekonomiska konsekvenserna av pandemin, har bidragit till ökade utbetalningar. Amorteringarna, vilka uppgår till har minskat något jämfört . CSN:s reservering för låneförluster är 0,4 miljarder lägre än föregående år och uppgår vid utgången av 2020 till , vilket utgör av CSN:s totala utlåning. redovisar i utlåningsfordringar, vilket är lägre än föregående år. Det är av statens utlånings- fordringar och består främst av fordran på för utlåning i dollar och euro, som minskade med . Det beror huvudsakligen på valutakurs- förändringar vid omsättning av delar av lånet jämfört med den kurs till vilken lånet ursprungligen gavs ut och värderingen av hela det utestående beloppet till balans- dagens kurs. har en låneram som utnyttjats . Det har ökat utlåningsfordringarna hos Riksgälden med . Som en del av finansieringen av Öresundsförbindelsen har även lånat ut medel till det statliga bolaget (). Det lånet har ökat något jämfört med föregående år. ingår också utlåning till premiepensionssystemet eftersom pensionssystemets tillgångar och skulder inte konsolideras i årsredovisningen för staten. jämfört med föregående år rör främst utlåning för att tillgodose behovet av likviditet vid handel med fondandelar. utlåning till avser renovering och ombyggnation. Statens energimyndighets utlåningsfordringar avser villkorslån, tillväxtlån och utvecklingskapital/royaltylån till företag inom energiområdet för att främja affärsutveckling och kommersialisering. svenska kraftnäts utlåningsfordringar avser lån till nätföretag för att underlätta att anläggningar för produktion av förnybar el ansluts till elnätet. I posten Övriga myndigheter ingår bl.a. och några länsstyrelser. Not 30 Varulager och förråd Varulager och förråd är råmaterial, råvaror, halvfabrikat och färdiga produkter samt förnödenheter som förbruknings- och tillsatsmaterial. Ökningen av varulagervärdet beror främst på att posten hos har ökat. varulager och förråd består av material för underhåll, reparation och byggnation av järnvägsanläggningar. Försvarsmaktens varulager och förråd är till största delen drivmedelslager som används till Försvarsmaktens fordon. Varulagret består även av trycksaker. varulager innehåller huvudsakligen vapen och ammunition samt beklädnad. Vaulager och förråd hos består främst av reservdelar till målrobotsystem. Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps varulager består huvudsakligen av ett internationellt lager (bistånd) och ett lager som är ett stöd till EU:s strategiska lager för civila krishanteringsinsatser (Strategic Warehouse II). varulager och förråd innehåller främst reservdelar till räddningshelikoptrar och drivmedel. Not 31 Pågående arbeten Pågående arbeten hos Lantmäteriet består i huvudsak av fastighetsbildning, vilket innebär t.ex. avstyckning och reglering med gränsdragning mellan fastigheter. Ett större uppdrag är omarronderingsprojektet som berör ett stort antal skiften och sakägare. Pågående arbeten hos består av uppdragsbeställningar som ännu inte levererats till kund. Större uppdrag består av upparbetade kostnader för försäljning av ubåtar till . i har ett stort antal fastigheter lokaliserade till omarrond- eringsområden i den s.k. Jordfonden, där byggnadsprojekt pågår eller är planerade. Fastigheterna ska användas för att främja utveckling av företag inom jordbruket, skogsbruket och trädgårdsnäringen samt främja bosättning och sysselsättning i glesbygd. Även posterna hos de andra länsstyrelserna gäller jordfondsfastigheter. Not 33 Förskott till leverantörer Det är endast några få myndigheter som redovisar förskott till leverantörer. Myndigheternas kundfordringar avser främst försäljning av tjänster. Postens storlek varierar beroende på fordringarnas kortfristiga karaktär. Jämfört med föregående år har posten minskat med . står för en minskning på som beror på att fakturering vid årsskifte har skett tidigare jämfört med föregående år. Kammarkollegiet har reglerat övertagna kundfordringar från Radiotjänst i med . kundfordringar har ökat med på grund av att kunder med trafikeringsavtal erbjöds förmånligare betalningsvillkor till följd av spridningen av sjukdomen covid-19. Förändringarna hos övriga myndigheter är av mer begränsad omfattning. Not 35 Övriga kortfristiga fordringar Fordringar på skattekonto, inkl. restförda samt värdereglering Reglering av skatter till andra sektorer för äldre år Skatt till kommuner och regioner () fastighetsavgift och avgifter till trossamfund Summa reglering till andra sektorer Övriga kortfristiga fordringar uppgick till vilket var en ökning med jämfört med föregående år. fordringar på skattekontot ökade med till Den stora ökningen beror på beviljade tillfälliga anstånd med betalning av arbetsgivaravgifter, avdragen skatt och moms. Anstånden ges till företag för att lindra negativa ekonomiska följder av sjukdomen covid-19. I princip alla debiteringar av skatter och avgifter som gör ingår i skattekontosystemet. Preliminära medel som betalar ut till kommuner och regioner under inkomståret slutavräknas andra året efter inkomståret. Då justeras de totala slutliga kommunalskattemedel mot de preliminära utbetalningar som har gjort till kommuner och regioner. Posten varierar mellan åren beroende på hur väl förskottsutbetalningarna till kommunerna stämmer med slutliga skatter till kommunsektorn. Slutavräkning av kommunalskatt samt skatt till trossamfund avseende 2019 resulterade i en fordran på vid utgången av 2020, till skillnad från slutavräkning föregående år då en skuld på redovisades (jfr not 50). Effekten av affärsdagsredovisning minskade med . Det är normalt att det är stora fluktuationer i effekten av affärsdagsredovisningen, eftersom avtal om försäljning av värdepapper genererar en fordran som sedan nollställs när betalningen görs. kortfristiga fordringar har ökat med , vilket framförallt förklaras av ökade återkravsfordringar. Transportstyrelsens fordringar för gemensam avgift för säkerhetskontroll (GAS) har ökat med . Uppbördsfordringar har ökat med till följd av att redovisning har ändrats från kontantmetod till faktureringsmetod. Not 36 Förutbetalda kostnader Myndigheten för samhällsskydd och beredskap –underkurser, upplåning i svenska kronor –underkurser, upplåning i utländsk valuta En förutbetald kostnad är en utgift som har betalats men som avser outnyttjade resurser eller tjänster. Normalt blir det en kostnad kommande år. Syftet med att periodisera förutbetalda kostnader är att resultaträkningen enbart ska visa årets kostnader för förbrukade resurser och utnyttjade tjänster. Förutbetalda kostnader i övrigt är exempelvis hyror eller licensavgifter eller år. Förutbetalda lokalhyror uppgår totalt till , dvs. omkring hälften av det totala beloppet. redovisar förutbetalda kostnader främst för hyror på . Kriminalvårdens förutbetalda hyreskostnader uppgår till . Lunds universitets förutbetalda hyreskostnader uppgår till . Hos har de förutbetalda kostnaderna minskat avseende Ubåt A26. Posten förutbetalda kostnader vid utgörs huvudsakligen av förutbetalda lokalhyror. Beloppet har ökat beroende på nya hyresavtal och årlig indexuppräkning. förutbetalda kostnader utgörs till stor del av förutbetalda hyror med . Iposten förutbetalda kostnader för ingår bl.a. förutbetalda it-kostnader och licenser, förutbetalda hyror och förutbetalda investeringar i järnvägar och vägar. De förutbetalda kostnaderna har ökat med . Av dessa avser investeringar i järnväg. Hos uppstår underkurser när myndigheten emitterar obligationer och marknadsvärdet är lägre än det nominella värdet. Mellanskillnaden utgör underkurs och bokförs som en förutbetald kostnad som periodiseras över lånets löptid. är underkurserna lägre än föregående år både för upplåning i svensk- och utländsk valuta Not 37 Upplupna bidragsintäkter Upplupna bidragsintäkter är överenskommen ersättning för genomförd verksamhet som ännu inte betalats till myndigheten. Upplupna bidragsintäkter vid universitet och andra lärosäten gäller främst pågående forskningsprojekt. upplupna bidragsintäkter är främst bidrag för investeringar som till största delen medfinansieras av kommuner. Not 38 Övriga upplupna intäkter Upplupna intäkter reglering kommuner och trossamfund Upplupna ränteintäkter, svenska kronor Upplupna ränteintäkter, utländsk valuta Rådet för Europeiska socialfonden i Den upplupna intäkten enligt tabellen nedan utgörs av skillnaden mellan de totala skatteintäkterna för inkomståret och de debiterade (preliminära) skatterna avseende samma inkomstår som redovisats till och med december månad. Tabell 3.6 Specifikation av upplupna skatteintäkter Upplupen intäkt som kvarstår Den upplupna skatteintäkten vid utgången av 2020 uppgår till , vilket är en ökning med ca jämfört med . Den enskilt största upplupna intäkten avser fysiska personers skatter. Jämfört med 2019 har den upplupna intäkten för fysiska personer minskat medan den upplupna intäkten för juridiska personer har ökat. Större delen av den upplupna intäkten förklaras av att de debiterade (preliminära) skatterna som avräknas endast omfattar . Efter avräkning av uppbörden , som avser verksamhetsmånad december, minskar den upplupna intäkten avseende 2020 till . Det är framför allt fysiska personers skatter och mervärdesskatten som förklarar det återstående beloppet. För fysiska personer förklaras det av inkomster som inte preliminärbeskattas, exempelvis vinster vid försäljning av bostäder och värdepapper (kapitalvinster), schablonintäkter för sparande på investeringssparkonto och fastighetsavgifter. För mervärdesskatten förklaras den kvarvarande upplupna intäkten till stor del av att skattskyldiga med kvartalsuppbörd redovisar den mervärdesskatt som avser . Efter uppbörden har den upplupna intäkten avseende mervärdesskatt minskat till . Fysiska personers inkomstskatter har minskat med jämfört med årsredovisningen . Minskningen förklaras framför allt av lägre intäkter från skatt på kapital. Den upplupna intäkten har minskat med . Juridiska personers inkomstskatter har minskat med medan den upplupna intäkten har ökat med . Över tid varierar den upplupna intäkten betydligt mer, för både juridiska och fysiska personer. För juridiska personer beror variationen på att företagens inkomstskatter är volatila och att de löpande debiteringarna baseras på företagens slutliga skatt . För fysiska personers skatter förklaras variationen i den upplupna intäkten främst av variationen i kapitalinkomsterna. Arbetsgivaravgifterna har minskat med . Det beror bl.a. på att arbetsgivaravgifterna var tillfälligt nedsatta till och med juni. Nedsättningen innebar minskade intäkter om ca . Den upplupna intäkten är näst intill oförändrad. Intäkterna från mervärdesskatt har ökat med jämfört med årsredovisningen medan den upplupna intäkten har minskat med . Den upplupna intäkten är ungefär lika stor som året innan. Vid jämförelse mellan den skatteperiodisering i resultaträkningen som i princip leder till postens ökning jämfört med och de upplupna intäkter som anges i noten finns ett skillnadsbelopp som uppgår till och som även påverkar nettoförmögenheten. Det beloppet kan inte fördelas på skatteslag. Att en skillnad uppstår kan bl.a. bero på periodiseringar hos enskilda myndigheter som inte kunnat beaktas i årsredovisningen för staten, på justeringar för juridiska personers skatter som kan identifieras först senare eller på brister i modellerna för beräkning av upplupen intäkt. Resterande övriga upplupna intäkter upplupna ränteintäkter i svenska kronor och utländsk valuta är ränteintäkter förknippade med statsskulden som är intjänade men som ännu inte är inbetalda till . Övriga upplupna intäkter innehåller till största delen upplupna ränteintäkter på utlåning till . Kärnavfallsfondens upplupna intäkter är i huvudsak upplupna avgifter på som reaktorinnehavarna betalar i efterskott. Resterande del är upplupna ränteintäkter på placeringar. redovisar upplupna intäkter på som främst avser betalningar från Asyl-, migrations- och integrationsfond i dess olika delar fond-, vidarebosättnings- och omplaceringsmedel. redovisar upplupna intäkter för vård inom EU på , vilka har ökat med . Beloppet varierar mellan åren beroende på när krav på ersättning framställs till respektive berört land. I övrigt består beloppet främst av upplupna ränteintäkter för återkrav på . Rådet för europeiska socialfonden i har upplupna intäkter för EU-medel från Socialfonden med vilket är en ökning med från föregående år. Upplupna intäkter hos Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen består av finansieringsavgifter från arbetslöshetskassor. redovisar upplupna intäkter främst från balans- och systemansvariga på , upplupna nätintäkter på och upplupna intäkter för kapacitetsavgifter på . Not 39 Värdepapper och andelar värdepapper och andelar är pågående affärer med återköpsavtal (repor) i egna statspapper och kortfristiga placeringar. Affärerna har marknads- vårdande syfte och är också ett sätt att hantera tillfälliga likvida överskott och varierar därför mellan åren. Reporna har ökat med och utgör hela beloppet . Föregående år innehöll posten även kort- fristiga placeringar hos med som avvecklats , vilket förklaras av lägre placeringsbehov 2020 jämfört med föregående år. värdepapper och andelar är huvudsakligen hypoteksobligationer i de fonder redovisar, främst Trafiklivräntefonden. redovisar värdepapper, främst i form av andelar i värdepappers- fonder hos Kammarkollegiet, som hör till den frivilliga pensionsförsäkringen. redovisar kortfristiga placeringar i företagscertifikat som värdepapper och andelar. Not 40 Kassa och bank Posten Kassa och bank består i allt väsentligt av bankmedel på konton utanför det statliga betalningssystemet. Den har minskat med . Det är främst bankmedel hos som har minskat på grund av att myndigheten haft lägre fakturerade luftfartsintäkter till följd av lägre trafikvolymer. Resultatandelar i hel- och delägda företag Årets under-/överskott enligt resultaträkningen Nettoförmögenheten är skillnaden mellan tillgångar och skulder. En positiv nettoför- mögenhet innebär att statens tillgångar är större än statens skulder. Förändringen av nettoförmögenheten mellan samvarierar i huvudsak med statsskuldens förän- dring. Nettoförmögenheten påverkas i första hand av resultaträkningens över- eller underskott. Därutöver påverkas nettoförmögenheten av andra transaktioner som förändrar tillgångarnas eller skuldernas värde utan att de redovisas i resultaträkningen. Utgående balansen uppgick till . minskade nettoförmögenheten med och uppgick till -25,och har därmed övergått från en positiv till en negativ nettoförmögenhet. Nedan redogörs för förändringar av poster som ingår i netto- förmögenheten. Vissa händelser som i sig inte innebär att nettoförmögenheten påverkas utgör ändå förklaringar till förändringar av ingående delposter. Ändringar av utgående balansen 2019 För att få jämförbarhet mellan åren ändras i vissa fall den utgående balansen från föregående år. Detta gäller främst vid införande av nya redovisningsprinciper. Upplupna skatteintäkter har justerats och medfört en minskad balanserad kapital- förändring med . Justeringarna avsåg fordran för fastighetsavgift , för utsläppsrätter samt för fysiska personers inkomstskatt. Metoden för beräkning av periodiserade skatteintäkter har kompletterats, vilket vid tillämpande på föregående års skatteintäkter har ökat den balanserade kapital- förändringen med samt minskat årets överskott med - Uppskrivningskapitalet har minskat med . Kapitalet minskar med avskrivningsbeloppen på uppvärderade anläggningar samt med omföring till balanserad kapitalförändring vid försäljning av tillgångar. Donationskapitalet har ökat med . Ökningen består till största delen av donationer av konst och likvida medel till och . Resultatandelar i hel- och delägda företag Kammarkollegiet svarar för merparten av posten. Andelsvärdet är vid årets beräkning till största delen baserat på företagens egna kapital enligt årsbokslut. Ökningen på består av föregående års resultatandelar (42,), utdelningar betalda (-18,), övriga förändringar av eget kapital i företagen (29,) samt övriga förändringar om . Den del av Systembolaget AB:s resultat, motsvarande årets utdelning, och som redo- visas som skatteintäkt förs om från balanserad kapitalförändring till resultatandel påföljande år (0,). har redovisat en ökning med av det egna kapitalet vid sidan av resultatet. Förändringen består av en positiv värdeförändring av marktillgångar. har rapporterat i ökning av eget kapital vid sidan av resultatet, vilket främst avser positiva valutakursdifferenser samt negativa omvärderingar av pensionsskulden. Den balanserade kapitalförändringen minskade med . Den del av föregående års överskott som inte är hänförligt till resultatandelar har ökat kapitalförändringen med . Utdelningar från hel- och delägda företag enligt föregående stycke har ökat denna delpost med motsvarande belopp, . Den del av förändrad avsättning för pensionsskuld som avser försäkringstekniska omvärderingar redovisas direkt mot nettoförmögenheten och medför en minskning med . Systembolaget AB:s resultat förs till en del som skatteintäkt, vilket påföljande år omförs till resultatandel från kapitalförändring (-0,). Vid beräkningen av skatteperiodiseringar uppstår ett skillnadsbelopp som inte kan fördelas på olika skatteslag och som förs till balanserad kapitalförändring. Beloppet uppgår till . Försvarsmakten redovisar invärdering av beredskapsvaror i lager direkt mot eget kapital till en summa av . Skilda principer vid värdering av inomstatliga värdepapper medför en utjämningspost på som redovisas som balanserad kapitalökning. Eliminering av inomstatliga ensidiga periodiseringar samt diverse fordringar och skulder medför ett saldo på som ökar nettoförmögenheten. Nedanstående tabell visar de poster som lett fram till nettoförmögenhetens förändring. Not 41 b Nettoförmögenhetens förändring Utvecklad metod för beräkning av Utdelning från hel- och delägda Förändring av eget kapital hos hel- Omföring av resultatandel från Invärdering av beredskapsvaror i lager m.m., Försvarsmakten Utjämningspost vid eliminering av vid eliminering av ensidiga diverse fordringar och skulder Årets under-/överskott I tabellen nedan redovisas en beräkning av skillnaderna mellan balansräkningens nettoförmögenhet jämfört med statens förmögenhet beräknad i anslutning till nationalräkenskapernas (NR) principer. NR:s beräkningar finns ännu inte framställda och jämförelsen görs därför . Skillnad mellan nettoförmögenhet enligt årsredovisningen för staten och Statens nettoförmögenhet enligt ÅRS Avgående poster ur Nettoförmögenheten Fordringar och skulder endast i den statliga balansräkningen Upplupna skatteintäkter och övriga periodiseringar Tillkommande poster i Statens förmögenhet enligt NR-principer Uppvärdering av aktier till marknadsvärde Pålägg av moms och indexuppräkning till aktuell prisnivå av anläggningstillgångar/förbrukningsinventarier samt utökad aktivering av Omvärdering av statsskuld och övriga finansiella poster till marknadsvärde egna kapital utöver grundfond Löneskatt på kommunsektorns pensionsskuld Värdepapper hos , Allmänna arvsfonden, Statens förmögenhet enligt NR-principer Skillnaden mellan balansräkningens nettoförmögenhet vid utgången av 2019 på och den beräkning i anslutning till NR som gjorts ekonomiska vårproposition på innebär att NR-beräkningen visar en positiv nettoförmögenhet som är högre än vad som redovisas i balansräkningen. Skillnaderna beror dels på olika värderingsprinciper, dels på olika avgränsning av staten. Den enskilt största skillnaden beror på att fasta realtillgångar i NR värderas till återanskaffningsvärdet, dvs. restvärdet efter avskrivningar räknas upp med prisindex samt med moms medan fasta realtillgångars värdering i balansräkningen utgår från ursprungligt anskaffningsvärde. Dessutom tillgångsförs forskning och utveckling i högre grad i NR. Detta står för av skillnaden i förmögenheten. En annan stor del beror på att NR använder marknadsprisvärdering där sådan finns tillgänglig, t.ex. för aktieinnehav och för skulder i form av bl.a. statsobligationer. I fråga om avgränsning ingår som kapitalandel i NR och inte endast med grundfonden. Beräkningen av upplupna skatteintäkter sker med andra metoder i NR, vilket tillsammans med en annan tillämpning vid fastställandet av periodiseringar ger ett lägre värde på tillgången. Dessutom finns andra mindre skillnader. För tillgångar och skulder i övrigt består skillnaden främst av fonder och avsättningar, som endast ingår i balansräkningen.