prop · H803149 · 2021-03-23 00:00:00 — Bestämmelser om faderskap till barn i internationella situationer finns i lagen (1985:367) om internationella faderskapsfrågor (IFL). I 2 § IFL regleras tillämplig lag för frågan om faderskap direkt på grund av utländsk lag, i form av legala faderskapspresumtioner baserade på äktenskap. En man som är eller har varit gift med ett barns mor ska anses som barnets far, då det följer av lagen i den stat där barnet vid födelsen fick hemvist eller, om inte någon ska anses som barnets far enligt den lagen, då det följer av lagen i en stat där barnet vid födelsen blev medborgare. Fick barnet vid födelsen hemvist i ska frågan dock alltid bedömas enligt svensk lag. Bestämmelsens utformning medför att mannen i äktenskapet inte anses som barnets far i om han inte betraktas som gift med barnets mor enligt bestämmelserna i . Ur ett barnperspektiv finns det skäl att tillämpa bestämmelsen i 2 § IFL på det sättet att ett faderskap grundat direkt på utländsk lag gäller även om äktenskapet i sig inte erkänns i , men är giltigt i det land där barnet vid födelsen fick hemvist. Detsamma gäller i den situationen att faderskapet följer av lagen i den utländska stat där barnet blev medborgare vid födelsen. I syfte att säkerställa en tillämpning av 2 § IFL som är förenlig med barnets bästa föreslår utredningen att det i paragrafen införs en ny bestämmelse som klargör att frågan om en man är eller har varit gift med barnets mor, i detta sammanhang alltid ska bedömas enligt den statens lag som gäller för faderskapspresumtionen. 2020/21:149 Bilaga 1 Bättre information till berörda personer Bestämmelserna om erkännande av utländska äktenskap kan vara svåra att ta till sig, framför allt för personer som är nyinflyttade till . Mot denna bakgrund bör regeringen överväga att ge i uppdrag att ta fram standardiserad och lättbegriplig information om erkännande av utländska äktenskap i som kan lämnas till berörda personer. Informationen bör lämnas till enskilda när frågor om utländska äktenskap är aktuella, främst av och men även av andra myndigheter när det kan finnas behov av det. Utredningen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Äldre bestämmelser om erkännande i IÄL ska dock gälla för äktenskap som har ingåtts före ikraftträdandet. 2020/21:149 Bilaga 2 1Förslag till lag om ändring av (1987:230) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 5 § (1987:230) ska ha följande lydelse. En make har rätt till äktenskapsskillnad utan föregående betänketid om det görs sannolikt att maken har tvingats att ingå äktenskapet eller om maken har ingått äktenskapet . Om äktenskapet har ingåtts trots att makarna är släkt med varandra i rätt upp- och nedstigande led eller är helsyskon, har var och en av makarna rätt till äktenskapsskillnad utan föregående betänketid. Detsamma gäller om äktenskapet har ingåtts trots att någon av makarna redan var gift eller partner i ett registrerat partnerskap och det tidigare äktenskapet eller partnerskapet inte har blivit upplöst. Om det är fråga om tvegifte, har var och en av makarna i det tidigare äktenskapet rätt att få detta upplöst genom äktenskapsskillnad utan föregående betänketid. Detsamma gäller om partnerskap registrerats trots att någon av partnerna då var gift. I de fall som avses i första stycket får talan om äktenskapsskillnad föras även av allmän åklagare. I de fall som avser äktenskap som har ingåtts av underårig är socialnämnden i den kommun där personen är folkbokförd eller, om personen inte är folkbokförd här i landet, i den kommun där han eller hon vistas skyldig att på begäran lämna yttrande samt de upplysningar som kan vara av betydelse för frågans bedömning till åklagaren. En annan socialnämnd som har tillgång till upplysningar som kan vara av betydelse i frågan är skyldig att lämna sådana på begäran av den socialnämnd som ska yttra sig. Tredje stycket gäller inte äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag. Bestämmelser om att sådana äktenskap i vissa fall inte erkänns i finns i 1 kap. 8 a § lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2014:376. 2Förslag till lag om ändring av lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap Härigenom föreskrivs att 1 kap. 8 a § lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap ska ha följande lydelse. 2020/21:149 Bilaga 2 Ett äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag erkänns inte i 1. om någon av parterna var under 1. om det för äkten- skapets ingående skulle ha funnits 2. om det för äk- tenskapets ingående skulle ha funnits något annat hinder mot äktenskapet enligt svensk lag och minst en av parterna då var svensk medborgare eller hade hemvist i , 3. om det är sannolikt att äkten- 2. om det är sannolikt att äkten- skapet har ingåtts under tvång, eller skapet har ingåtts under tvång, eller 4. om parterna inte var närvarande och minst en av dem då var svensk ingående och minst en av dem då var medborgare eller hade hemvist i Första stycket gäller inte om båda parterna är och det finns synnerliga skäl att erkänna äktenskapet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller för äktenskap som har ingåtts före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2018:1973. En man som är eller har varit gift med ett barns mor ska anses som barnets far, då det följer av lagen i den stat där barnet vid födelsen fick hemvist eller, om inte någon ska anses som barnets far enligt den lagen, då det följer av lagen i en stat där barnet vid födelsen blev medborgare. Fick barnet vid födelsen hemvist i , ska frågan dock alltid bedömas enligt svensk lag.Frågan om en man är eller har varit gift med barnets mor ska bedömas enligt den lag som enligt första stycket gäller för faderskapet. Förslag till lag om ändring i lagen (1985:367) Härigenom förskrivs att 2 § lagen (1985:367) om internationella fader- skapsfrågor ska ha följande lydelse. En man som är eller har varit gift med ett barns mor skall anses som barnets far, då det följer av lagen i den stat där barnet vid födelsen fick hemvist eller, om inte någon skall anses som barnets far enligt den lagen, då det följer av lagen i en stat där barnet vid födelsen blev medborgare. Fick barnet vid födelsen hemvist i , skall frågan dock alltid bedömas enligt svensk lag. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1985:367. 2020/21:149 Bilaga 3 Remissyttranden över betänkandet Skärpta regler om utländska månggiften (SOU 2020:2) har lämnats av Asylrättscentrum, , , , , kommun, kommun, Falu kommun, , , Förvaltningsrätten i , , , Hovrätten för Nedre , Human Rights Watch , Inspektionen för socialförsäkringen, Justitiekanslern, , Kammarrätten i , (), i , i , kommun, kommun, , Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd, , , (), Riksförbundet Internationella Föreningar för Invandrarkvinnor, för kvinnojourer och tjejjourer i , , , , , (), i (), i (, Somaliasektionen), kristna råd, Kvinnolobby, , , Tjejers Rätt i Samhället, Unizon, (Nationellt centrum för kvinnofrid), Varken hora eller kuvad, , kommun och (, psykologi och socialt arbete). kommun, Bodens kommun, , kommun, kommun, kommun, , Judiska , Kvinnors Nätverk, , kommun, kommun, kommun, Män för jämställdhet, kommun, ombudsmän, - Glöm Aldrig Pela och , kommun, i , , , i (), i (), Kommuner och Regioner, , , , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, och har avstått från att yttra sig. 1 Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 5 kap. 5 § ska ha följande lydelse. En make har rätt till äktenskapsskillnad utan föregående betänketid om det görs sannolikt att maken har tvingats att ingå äktenskapet eller om maken har ingått äktenskapet . Om äktenskapet har ingåtts trots att makarna är släkt med varandra i rätt upp- och nedstigande led eller är helsyskon, har var och en av makarna rätt till äktenskapsskillnad utan föregående betänketid. Detsamma gäller om äktenskapet har ingåtts trots att någon av makarna redan var gift eller partner i ett registrerat partnerskap och det tidigare äktenskapet eller partnerskapet inte har blivit upplöst. Om det är fråga om tvegifte, har var och en av makarna i det tidigare äktenskapet rätt att få detta upplöst genom äktenskapsskillnad utan föregående betänketid. Detsamma gäller om partnerskap registrerats trots att någon av partnerna då var gift. I de fall som avses i första stycket får talan om äktenskapsskillnad föras även av allmän åklagare. I de fall som avser äktenskap som har ingåtts av underårig är socialnämnden i den kommun där personen är folkbokförd eller, om personen inte är folkbokförd här i landet, i den kommun där han eller hon vistas skyldig att på begäran lämna yttrande samt de upplysningar som kan vara av betydelse för frågans bedömning till åklagaren. En annan socialnämnd som har tillgång till upplysningar som kan vara av betydelse i frågan är skyldig att lämna sådana på begäran av den socialnämnd som ska yttra sig. Bestämmelser om erkännande av äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag i de fall som avses i första stycket finns i 1 kap. 8 a § lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2014:376. 2Förslag till lag om ändring i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap Härigenom föreskrivs att 1 kap. 8 a § lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap1 ska ha följande lydelse. 2020/21:149 Bilaga 4 Ett äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag erkänns inte i 1. om någon av parterna var under 1. om det för äkten- skapets ingående skulle ha funnits 2. om det för äk- tenskapets ingående skulle ha funnits något annat hinder mot äktenskapet enligt svensk lag och minst en av parterna då var svensk medborgare eller hade hemvist i , 3. om det är sannolikt att äkten- 2. om det är sannolikt att äkten- skapet har ingåtts under tvång, eller skapet har ingåtts under tvång, eller 4. om parterna 3. om parterna ingående och minst en av dem då var ingående och minst en av dem då var svensk medborgare eller hade hem- svensk medborgare eller hade hem- Första stycket gäller inte om båda parterna är och det finns synnerliga skäl att erkänna äktenskapet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller för äktenskap som har ingåtts och registrerats av i folkbokföringsdatabasen före ikraftträdandet. 1Senaste lydelse av lagens rubrik 1971:797. 2 Senaste lydelse 2018:1973. Förslag till lag om ändring i lagen (1985:367) Härigenom förskrivs att 2 § lagen (1985:367) om internationella fader- skapsfrågor ska ha följande lydelse. En man som är eller har varit gift En man som är eller har varit gift med ett barns mor skall anses som med ett barns mor ska anses som barnets far, då det följer av lagen i barnets far, då det följer av lagen i den stat där barnet vid födelsen fick den stat där barnet vid födelsen fick hemvist eller, om inte någon skall sin hemvist eller, om inte någon ska anses som barnets far enligt den anses som barnets far enligt den lagen, då det följer av lagen i en stat lagen, då det följer av lagen i en stat där barnet vid födelsen blev med- där barnet vid födelsen blev med- Fick barnet vid födelsen Om barnet vid födelsen hemvist i , skall frågan dock fick sin hemvist i , ska alltid bedömas enligt svensk lag. frågan dock alltid bedömas enligt Frågan om huruvida en man är eller har varit gift med barnets mor ska bedömas enligt den lag som enligt första stycket gäller för faderskapet. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet Förbud mot erkännande av utländska månggiften Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap, 3.lag om ändring i lagen (1985:367) om internationella faderskapsfrågor. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Förslagen föranleder följande yttrande. Förslaget till lag om ändring i 5 kap. 5 § I paragrafen finns bestämmelser om omedelbar äktenskapsskillnad när äktenskapet har ingåtts trots att det har förelegat äktenskapshinder eller tvång (se första stycket). I ett nytt fjärde stycke anges att bestämmelser om erkännande av äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag i de fall som avses i första stycket finns i 1 kap. 8 a § lagen om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap. Enligt författningskommentaren är det fråga om en upplysning. I allmänmotiveringen (s. 32 f.) sägs att det bör tydliggöras att de särskilda bestämmelserna om omedelbar äktenskapsskillnad även gäller utländska äktenskap. Vid föredragningen har framhållits att den utredning som ligger till grund för remissen har funnit regleringen oklar. Den otydlighet som utredningen diskuterade (SOU 2020:2 s. 191 f.) synes ha haft att göra med åklagarens talerätt i mål om äktenskapsskillnad enligt paragrafen. Utredningen föreslog att åklagarens talerätt inte längre skulle gälla äktenskap som hade ingåtts enligt utländsk rätt. En hänvisning till 1 kap. 8 a § lag kunde vara relevant i det sammanhanget. Regeringen har inte gått vidare med utredningens förslag rörande åklagarens talerätt. Att ändå behålla hänvisningen framstår då som omotiverat; den hänger i luften. En sådan bestämmelse har inte ansetts behövlig tidigare och det aktuella lagstiftningsärendet innehåller ingenting som bör föranleda en annan bedömning. Det kan tilläggas att bestämmelsen innehåller en inadvertens så till vida som de fall som avses i paragrafen inte helt överensstämmer med dem som regleras i 1 kap. 8 a § lag (se Lagrådets kommentar till den paragrafen). 2020/21:149 Bilaga 5 2020/21:149 Bilaga 5 Förslaget till lag om ändring i lagen om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap 1 kap. 8 a § I paragrafen finns bestämmelser om fall där äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag inte erkänns i . Paragrafen har ändrats i omgångar så att förbudet mot erkännande har utvidgats bl.a. genom att ett krav på anknytning till har tagits bort. Lagrådet har yttrat sig över tidigare lagförslag (se främst prop. 2003/04:48 s. 75 f. och prop. 2017/18:288 s. 46). Utöver vad Lagrådet har anfört i dessa yttranden föranleder det nya lagförslaget följande synpunkter. I remissen föreslås att äktenskap som har ingåtts enligt utländsk lag inte ska erkännas i , om det för äktenskapets ingående skulle ha funnits hinder mot äktenskapet enligt svensk lag. Enligt gällande rätt erkänns inte ett äktenskap som har ingåtts i strid mot något av hindren rörande månggifte eller släktskap, om någon av parterna var svensk medborgare eller hade hemvist i . Förslaget innebär att denna begränsning tas bort så att erkännande inte heller ska ske i de fall där anknytning till saknas. Så som förslaget är utformat ska ett äktenskap med en person som var gift när äktenskapet ingicks inte erkännas ens i det fallet att det tidigare äktenskapet därefter har upplösts. Detta stämmer inte särskilt väl med den syn som ligger bakom regleringen i 5 kap. 5 § om äktenskapsskillnad utan föregående betänketid. En rätt till äktenskapsskillnad utan betänketid i tvegiftesfall förutsätter enligt bestämmelsen i att det tidigare äktenskapet inte har blivit upplöst. Det är svårt att förstå varför lagstiftaren på detta sätt ska se annorlunda på utländska fall av tvegifte än på inhemska fall. I och för sig kan det invändas att detta är innebörden redan av gällande rätt. Men när nu regleringen ändras kunde det vara på sin plats att överväga den även i detta avseende. En möjlighet att mildra konsekvenserna av regleringen öppnas genom ventilen i andra stycket. 2013/14:208 görs uttalanden (s. 27 och 135)av innebörd att ventilen skulle kunna tillämpas i ett fall där en av parterna var gift när äktenskapet ingicks men hindret inte längre finns när ventilen ska tillämpas. Som har framhållits under föredragningen innebär ventilen emellertid bara att ett äktenskap får erkännas i en viss situation, inte att äktenskapet erkänns som sådant. Det finns inte heller några närmare anvisningar om hur ventilen ska tillämpas i olika situationer på fall av det nu diskuterade slaget. Den som lever i ett utländskt äktenskap som en gång har varit ett tvegifte kommer att sväva i ständig ovisshet om vad som ska gälla i beträffande civilståndet. Ventilen är alltså inte tillräcklig för att utjämna den påtalade skillnaden mellan inhemska och utländska tvegiften. I remissen föreslås att äldre bestämmelser ska gälla för äktenskap som har ingåtts och registrerats av i folkbokföringsdatabasen före ikraftträdandet. Det betyder att den nya regleringen blir retroaktivt tillämplig på tidigare ingångna äktenskap som inte har registrerats före ikraftträdandet. I remissen (s. 37) framhålls att den grundläggande principen i svensk rätt är att nya bestämmelser inte ska vara tillämpliga på enskildas rättigheter och skyldigheter som har uppkommit före ikraftträdandet. I enlighet med denna princip föreslogs i det utredningsbetänkande som ligger till grund för remissen att äldre bestämmelser skulle gälla för äktenskap som hade ingåtts före ikraftträdandet. Övergångsregleringar med denna innebörd valdes också när paragrafen ändrades 2004, 2014 och 2019. När regeringen nu föreslår en annan lösning, motiveras det i första hand med att månggifte inte är en acceptabel företeelse i vårt samhälle. Det kan inte antas att detta skulle gälla i högre grad i fråga om månggifte än i fråga om de tidigare behandlade äktenskapshindren, t.ex. barnäktenskap. Argumenten för den föreslagna övergångsregleringen övertygar därför inte. Vidare är det inte invändningsfritt att knyta tillämpningen av äldre bestämmelser till registreringsbeslut. Som utredningen påpekade är bedömningar summariska och de saknar rättskraft i andra sammanhang. Det kan inte uteslutas att någon annan myndighet erkänner ett äktenskap som inte har registrerats av . Beträffande regelns utformning kan påpekas att det räcker att föreskriva att ett äktenskap ska ha registrerats för att äldre bestämmelser ska tillämpas. Att dessutom föreskriva att det ska ha ingåtts är överflödigt. Förslaget till lag om ändring i lagen om internationella faderskapsfrågor Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. 2020/21:149 Bilaga 5 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2020/21:149 Förbud mot erkännande av utländska månggiften