prop · H9031d7 · 2021-09-20 00:00:00 — Viktiga steg har tagits för att ställa om och omorganisera armén från att vara fokuserad på att delta med mindre kontingenter i internationella insatser till att vara en organisation byggd runt två fast organiserade brigader samt fristående fältförband. Regeringen bedömer att omställningen av armén inklusive organiseringen av två brigader tagit , medfört högre kostnader och varit svårare att genomföra än vad som inledningsvis förutsågs. bedömer regeringen att betydande framsteg gjorts vilket i sin tur skapat nödvändiga förutsättningar för den tillväxt som beslutats i försvarsbeslutet . Att arméns förmåga att möta väpnat angrepp ökat är bl.a. ett resultat av att övningsverksamheten tagit betydande steg framåt. Återinförd grundutbildning med värnplikt och repetitionsutbildning har skapat förutsättningar för att kunna öva kompletta krigsförband. Den internationella övningsverksamheten har utvecklats till att stödja den nationella förbandsproduktionen på ett tydligare sätt. Ett sådant exempel är armé- övningen Nordanvind 2019 där en svensk brigad övade med och mot truppbidrag från , , och . Regeringen bedömer även att viktiga investeringar i materiel har gjorts som bidragit till att öka den operativa förmågan. Över 700 tunga hjulfordon, såväl terränggående lastbilar som standardlastbilar, har levererats och fler är beställda. Annan mängdmateriel i form av lätta hjul- och bandgående fordon, ledningssystem, skyddsmateriel, ammunition och soldatutrustning har anskaffats. Exempel på materielobjekt som har levererats till Försvarsmakten: –mängdmateriel, såsom exempelvis lastbilar –24 artilleripjäser av typ –13 eldenheter korträckviddigt luftvärn av typ robotsystem 98 () Exempel på större materielobjekt som beslutats : –renovering av och stridsvagn 122 (2016) –nytt medelräckviddigt luftvärn (2018) Trots att utvecklingen vänt och förmågan ökat så kvarstår betydande brister inom armén. För att skapa en struktur där förbanden effektivt kan verka tillsammans vid ett väpnat angrepp har en omorganisering av armén inletts där krigsförband organiseras med tillhörande funktioner och kompletteras för att skapa en struktur där förbanden effektivt kan verka tillsammans vid ett väpnat angrepp. Den återinförda grundutbildningen med värnplikt är en viktig förutsättning för att bemanna armén men fortfarande behöver ett fungerande system för att utbilda, utrusta, öva och därefter kontinuerligt omsätta hela krigsförband behöver fortsatt utvecklas. Fortsatta utmaningar föreligger avseende mobilisering och underhåll. Hemvärnet har löst sina uppgifter och hemvärnsförbandens förmåga har i huvudsak vidmakthållits. Hemvärnet har lämnat stöd till samhället vilket har betydelse för den 2021/22:1 Bilaga Utgiftsområde 6 Bilaga har fyra granatkastarplutoner tillförts hemvärnet. Regeringen bedömer att den återaktiverade grundutbildningen med värnplikt och de ökade grundutbildningsvolymerna förbättrar möjligheterna att bemanna hemvärnsförbanden. Hemvärnet har fått leveranser av ny materiel främst i form av fordon. Marinen har ökat sin operativa förmåga, inklusive förmågan att möta ett väpnat angrepp. Centrala förmågor inom operationstyperna sjöövervakning, sjöfartsskydd och kustförsvar har utvecklats positivt. Återtagande av förmåga har även skett avseende sjöminering. Den sjörörliga förmågan för amfibiestridskrafterna har vidmakthållits. Ett antal plattformar och materielsystem har levererats och breddutbildning inom bl.a. sjöminering respektive skydd av egen verksamhet har genomförts. Extra besättningar har tillförts sjöstridsflottiljerna i syfte att skapa ökad redundans. Genom nationella insatser och extensiv övningsverksamhet både nationellt och internationellt har utvecklingen av marin- och försvarsmaktsgemensamma förmågor, tillsammans med bl.a. flygstridskrafterna fortsatt. Övningar i sjömålsbekämpning, amfibiestrid och ubåtsjakt är exempel på verksamhet som har prioriterats. Multinationella och bilaterala samarbeten har utvecklats och fördjupats. Här kan särskilt samarbetet med inom ramen för () och Swedish Finnish Amphibious Task Unit (ATU) framhållas. Övningsverksamheten med och har också utvecklats. Visst materiellt återtag har gjorts och beställningar är lagda för att omhänderta omsättningsbehov i perioden –2030. Exempel på materielobjekt som har levererats till Försvarsmakten: –72 livstidsförlängda Stridsbåt 90 –12 uppgraderade Stridsbåt 90 –2 halvtidsmodifierade ubåtar av Gotlandsklass Exempel på större materielobjekt som beslutats : –halvtidsmodifiering av korvett typ () –förberedelse inför anskaffning av nytt ytstridsfartyg (2020) –förberedelse inför anskaffning av halvtidsmodifiering av korvett typ () (2020) Utmaningarna för marinstridskrafterna har utgjorts av bristande tillgänglighet för materiel och plattformar, främst kopplat till vidmakthållande och omsättning. Genom hela försvarsbeslutsperioden har det funnits ett ackumulerat vidmakthållande-, omsättnings- och moderniseringsbehov för såväl fartyg som vapensystem. Personaluppfyllnaden har överlag varit god även om brister funnits, bl.a. avseende nyckelpersonal inom framför allt tekniska befattningar. Flygstridskrafterna har ökat sin operativa förmåga. Viktiga skäl till denna utveckling är tillförande av kvalificerad materiel såsom och flygförbandens 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Bilaga omorganisering till krigsförband med bl.a. fyra flygflottiljer och sex stridsflygdivisioner. Även genomförandet och deltagandet i komplexa och avancerade flygövningar såsom Flygvapenövningen, taktikutvecklingsövningen TTP och finska flygvapenövningen Ruska har bidragit till utveckling av den flygoperativa förmågan Tillsammans med det amerikanska flygvapnet i har flygvapnen i , , och vidare utvecklat Exercise till s.k. flaggnivå och till den största flygövningen i . Därtill har på veckobasis genomfört Cross Border Training tillsammans med främst och . Förmågan till sjömålsbekämpning har utvecklats som ubåtsjakt har övats i ökad utsträckning. Ett återtagande av förmågan att verka från spridda flygbaser har inletts men fortfarande kvarstår ett omfattande arbete. Exempel på materielobjekt som har levererats till Försvarsmakten: –materielsystem 20 för JAS 39, inklusive Exempel på större materielobjekt som beslutats : –(8 helikoptrar har levererats, slutleverans sker 2023) –förnyelse av sensorkedja, steg 1 Utmaningarna har bl.a. bestått i personella vakanser, vilka har bidragit till begränsningar i tillgänglighet och flygtidsproduktion. Den operativa förmågan i lednings- och logistikfunktionerna har utvecklats. Förmågan att stödja mindre delar av Försvarsmakten internationellt och nationellt har i huvudsak varit bra men stora brister föreligger när det gäller att leda, mobilisera och försörja hela krigsorganisationen. Lednings- och logistikfunktionerna har inte varit organiserade för att svara mot behoven vid ett väpnat angrepp men betydande steg har tagits för att ställa om dessa funktioner för att bättre svara mot kraven vid ett väpnat angrepp. Återförandet av resurser från till Försvarsmakten är ett exempel. Ett annat exempel utgörs av arbetet med att omorganisera armén till två brigader vilket medfört ett arbete för att tydliggöra uppdelning och organisering av den operativa respektive taktiska underhållstjänsten. Sammantaget har därför steg tagits för att omorganisera såväl logistiksom ledningsfunktionen från att ha varit organiserade för en fredstida rationalitet till att bättre svara mot krav på att kunna stödja hela krigsorganisationen vid ett väpnat angrepp. Trots denna utveckling konstaterar regeringen att krigsorganisationen haft, och fortsatt har, en obalans mellan verkansförband och stödfunktioner. Styrningen och uppföljningen inom försvarsområdet har förbättrats Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att utveckla styrningen och uppföljningen av det militära försvaret. Regeringen gav 2018 Statskontoret i uppdrag att bl.a. analysera och bedöma om de ekonomiska underlag som Försvarsmakten lämnar till regeringen är ändamålsenliga som underlag för budgetprocessen. Statskontoret tog stöd av () i delar av uppdraget. I rapporten planeringen möter verkligheten – Försvarsmaktens interna ledning, styrning och uppföljning (2018:27), med bilagan ESV:s bedömning av ändamålsenligheten i Försvarsmaktens investeringsplan (ESV 2021/22:1 Bilaga Utgiftsområde 6 Bilaga 2018–00176), konstaterade och att investeringsplaneringen är behäftad med brister. Regeringen har därefter gett Försvarsmakten i uppdrag att, med stöd av och , utveckla investeringsplanerna i enlighet med rapportens rekommendationer. Utvecklingsarbetet har bl.a. fokuserat på åtgärder för att åstadkomma en planering i både långsiktig och årlig ekonomisk balans samt förbättrad prisutvecklingshantering. Sammantaget har arbetet resulterat i att flera av de brister som konstaterade nu är åtgärdade. Utifrån Statskontorets rekommendationer har regeringen även minskat detaljstyrningen och utvecklat resultatstyrningen. Regeringen gör sammantaget bedömningen att styrningen inom försvarsområdet har förbättrats vilket leder till att försvarsmyndigheternas möjlighet att bedriva sin verksamhet i linje med mål och inom ekonomiska ramar har ökat. De utmaningar inom materielförsörjningen som redovisar i sin rapport iakttagelser i regeringsuppdraget att stödja Försvarsmakten och 2019–2020 har till del adresserats. Materiel- och logistikförsörjningen har utvecklats 2016–2020, bl.a. som ett resultat av förändrad styrning. Vid ingången av försvarsbeslutsperioden konstaterades att den förändring av försvarslogistiken som initierats 2012, inte varit ändamålsenlig utifrån de nya kraven på Försvarsmaktens operativa förmåga. Förändringen hade istället lett till en fragmentisering av logistikverksamheten och en i allt väsentligt oförändrad finansiell styrning av materiel- och logistikförsörjningen. Sammantaget resulterade inte förändringen i avsedda besparingar och regeringen har i otillräcklig utsträckning kunnat styra och följa upp investeringar i försvarsmateriel. Det fanns även skäl att justera ansvarsfördelningen för anslag och anslagsposter utifrån budgetlagens bestämmelser. Detta föranledde regeringen att återigen analysera försvarslogistiken och ansvarsförhållandena mellan Försvarsmakten och . Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av materiel- och logistikförsörjningen till Försvarsmakten. I budgetpropositionerna redovisade regeringen inriktningen för materiel- och logistikförsörjningen och ansvarsförhållandena mellan Försvarsmakten och . Sammantaget innebar reformen att Försvarsmakten fick ansvaret för all materiel i användning, från förråd till förband, inklusive upphandling av varor och tjänster för drift och underhåll med mera. Försvarsmakten fick även ansvar för upphandling av vissa beredskapsvaror. fick fortsättningsvis ansvar för upphandling och anskaffning av nya materielsystem. utgör därmed statens huvudsakliga gränssnitt gentemot leverantörerna av ny försvarsmateriel och disponerar därför huvuddelen av anslaget för anskaffning av materiel och anläggningar. De genomförda förändringarna överensstämmer i stort med bedömningarna i betänkandet Logistik för högre försvarsberedskap (SOU 2016:88). Parallellt med de nya ansvarsförhållandena mellan Försvarsmakten och införde regeringen en ny planerings-, besluts- och uppföljningsprocess för materielinvesteringar i enlighet med bedömningarna i betänkandet Investeringsplanering för försvarsmateriel (SOU 2014:15). Ett 12-årigt perspektiv infördes i investeringsplaneringen för att skapa långsiktighet och transparens. Reformen av materiel- och logistikförsörjningen, tillsammans med den nya planerings-, besluts- och uppföljningsprocessen för materielinvesteringar, innebär 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Bilaga ökad långsiktighet, tydliggjorda ansvarsförhållandena, större transparens och tydlighet samt en bättre följsamhet mot budgetregelverket. Denna utveckling stödjer Försvarsmaktens tillväxt och en ökad operativ förmåga, samt möjligheterna att styra den långsiktiga materielförsörjningen på strategisk nivå. Den exportrelaterade verksamheten har legat i nivå , med svensk närvaro i ett flertal utländska anskaffningsprojekt. Utgångspunkten för verksamheten är att den används som ett medel att främja en kostnadseffektiv materielförsörjning ur ett livscykelperspektiv och därmed bidra till Försvarsmaktens operativa förmåga. De statliga aktörernas medverkan i exportsammanhang har kontinuerligt prioriterats, baserat på den bedömda nyttan för Försvarsmakten. Störst vikt har lagts på arbetet med och anskaffning av ny stridsflygförmåga, det fortsatta samarbetet med samt att utveckla samarbetena inom ramen för redan ingångna exportavtal gällande Gripen C/D. Därutöver har exportrelaterad verksamhet avseende ubåtssystem A17 och A26 samt stridsfordon CV90 och artillerisystem varit prioriterat. har i myndigheten inordnat den exportstödjande uppgiften från tidigare . Verksamheten bedrivs parallellt med andra uppdrag med bibehållna krav på transparens och affärsmässighet. En grundläggande förutsättning för den exportrelaterade verksamheten är att exporten godkänns av ansvarig exportkontrollmyndighet. De ändringar i krigsmateriellagstiftningen som trädde i kraft innebär en skärpt exportkontroll av krigsmateriel. Återaktivering av grundutbildning med värnplikt en förutsättning för uppfyllda och samövade förband Regeringen beslutade att återaktivera skyldigheten för totalförsvarspliktiga att mönstra och fullgöra grundutbildning med värnplikt. genomförs återigen all grundutbildning med värnplikt utifrån lagen (1994:1809) och förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt. Ett huvudskäl till återinförandet av grundutbildning med värnplikt var att en personalförsörjning helt baserad på frivillighet inte hade tillgodosett Försvarsmaktens personalbehov. Den återinförda värnplikten har därmed varit en förutsättning för att skapa fullt bemannade och övade krigsförband. Uppemot 5 000 totalförsvarspliktiga påbörjade sin grundutbildning . I början av försvarsbeslutsperioden låg antalet personer som påbörjade militär grundutbildning på ca 2 400. Den återinförda värnplikten har medfört en ökad rekryteringsbas för anställning i Försvarsmakten bl.a. som officerare, gruppbefäl, soldater och sjömän samt en grund för hemvärnet. Antalet yrkesofficerare har ökat från 9 125 officerare 2016 till 9 277 officerare 2020. Fler studerande vid de grundläggande officersutbildningarna och inrättandet av en särskild officersutbildning för individer med en tidigare akademisk examen har bidragit till ökningen. Ökningen beror också på att yrkesofficerare har återanställts och att vissa yrkesofficerare har fortsatt sin anställning efter ordinarie pensionsålder. Arbetet med att utveckla reservofficerssystemet har fortsatt. Uppfyllnaden av hemvärnsförbanden har minskat något, från 21 759 personer 2016 till 20 266 personer 2020. Det är en följd av en mindre rekryteringsbas, som i sin tur är en konsekvens av tidigare reducerade grundutbildningsvolymer och att grundutbildning med värnplikt låg vilande –2017. 2021/22:1 Bilaga Utgiftsområde 6 Bilaga grundutbildningsvolymerna ökar bedömer regeringen att förutsättningarna förbättras för att öka hemvärnets numerär. Antalet civilanställda i Försvarsmakten har ökat från 5 292 civilanställda 2016 till 8 927 civilanställda 2020 till följd av att civila har anställts för att frigöra militär kompetens till andra uppgifter och överföringen av verksamhet från till Försvarsmakten. Andelen kontinuerligt tjänstgörande kvinnor inom Försvarsmakten har ökat från 2020, men når inte myndighetens målsättningar. Vid beslutet om återaktivering av grundutbildning med värnplikt gjordes plikten könsneutral vilket är en av de viktigaste åtgärderna för att öka andelen kvinnor i de militära personalkategorierna. Andelen kvinnor i grundutbildning har ökat till 2020 jämfört med 12–, dvs. Försvarsmakten har utvecklat förmågan att omhänderta kränkande särbehandling, trakasserier och sexuella trakasserier, bl.a. genom tillsättande av ett centralt verksamhetsstöd. Regeringen bedömer sammantaget har åtgärderna inom personalförsörjningen bidragit till att krigsorganisationen i huvudsak är uppfylld med personal men inom vissa kompetensområden finns kvarstående utmaningar, så som exempelvis piloter och nyckelpersonal inom tekniska befattningar. Med fastställande av krigsorganisationen och beslutet att återaktivera grundutbildning med värnplikt har personalförsörjningen, framför allt i den senare delen av försvarsbeslutsperioden, uppnått en ökad stabilitet och en långsiktig planering. Det finns en god grund för att uppnå den personella tillväxt som förutses i krigsorganisationen till 2030. Ett antal beslut har fattats om att förstärka Försvarsmaktens grundorganisation. Mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget i närområdet och behovet av en samlad militär ledning på föreslog regeringen i budgetpropositionen att återinrätta (prop. 2017/18:1 utg.omr. 6, bet. 2017/18:FöU1, rskr. 2017/18:101). Återinrättandet av har bidragit till att förenkla och förbättra såväl försvarsmaktsinterna lednings- och lydnadsförhållanden som totalförsvarssamverkan med civila aktörer för den militära verksamheten på . beslutade om att inrätta tre försvarsgrensstaber som egna grundorganisationer (prop. 2018/19:18, bet. 2018/19:FöU3, rskr. 2018/19:91). finns tre försvarsgrensstaber organiserade som egna organisationsenheter i Försvarsmakten: Arméstaben i , Marinstaben på samt Flygstaben i . Inrättandet och lokaliseringen av försvarsgrensstaberna motiverades bl.a. av den försämrade omvärldsutvecklingen. Inrättandet av staberna har ökat robustheten i ledningsorganisationen genom en ökad geografisk spridning. Vidare beslutade om att inrätta fyra militärregionsstaber (prop. 2019/20:1 utg.omr. 6, bet. 2019/20:FöU1, rskr. 2019/20:107). finns fyra militärregionstaber som egna organisationsenheter: Norra militärregionstaben i , Mellersta militärregionstaben i /, Västra militärregionstaben i och Södra militärregionstaben i /Revinge. Huvudsyftet med den stärkta regionala ledningen var att öka förmågan att leda territoriell verksamhet inklusive underställda förband och öka samverkan med övriga samhället för att skapa förutsättningar för regional försvarsplanering samt bidra 2021/22:1 Utgiftsområde 6 Bilaga till samhällets krisberedskap. Vidare medför den återupptagna nationella försvarsplaneringen en utökad samverkan med det civila samhället. Internationella försvarssamarbeten har bidragit till det nationella försvarets förmåga och stärkt säkerhet internationella försvarssamarbeten har bidragit till att höja det nationella försvarets förmåga och interoperabilitet. Samarbete med andra länder och organisationer har också tjänat ett viktigt säkerhetspolitiskt syfte genom att bidra till stärkt säkerhet och ökad stabilitet i närområde. bi- och multilaterala samarbetsområden omfattar bl.a. informationsutbyte, samarbeten inom utbildning, övningar, materiel och förmågeutveckling samt inom ramen för internationella krishanteringsoperationer. Ett flertal viktiga steg har tagits för att fördjupa internationella försvarssamarbeten. I regeringens skrivelse Internationella försvarssamarbeten (skr. 2020/21:56) redogör regeringen för bakgrunden till och utvecklingen av internationella försvarssamarbeten som deltar i. Internationella insatser bidrar till att öka säkerheten i konfliktdrabbade områden Försvarsmakten har deltagit i flera internationella insatser. Det största bidraget har lämnats till FN:s insats i , MINUSMA. I övrigt har Försvarsmakten deltagit i Operation Inherent Resolve (), Resolute Support Mission (), EU:s insatser, /och samt EU:s träningsinsatser i , samt . Förberedelserna för insatsen Task Force Takuba i inleddes men begränsades av covid-19-pandemin. deltagande i internationella insatser bidrar till att värna och främja övergripande säkerhetspolitiska intressen såsom ökat multilateralt samarbete och en regelbaserad världsordning med som grund. har med sitt deltagande i internationella militära insatser bidragit till att öka säkerheten i konfliktdrabbade områden och skapat bättre förutsättningar för fredsbyggande arbete. Detta har åstadkommits genom en internationell närvaro i de aktuella områdena samt genom att deltagande i kapacitetsbyggande insatser har ökat nationella säkerhets- och militära styrkors förmåga att verka självständigt. har även visat solidaritet mot länder och organisationer som verkar i de aktuella insatsområdena och stärkt de bi- och multilaterala samarbetena. Deltagande i internationella militära insatser har också stärkt nationella säkerhet genom den verksamhet som bedrivs i insatsområdena. I utbildning inför och vid genomförande av en internationell insats har Försvarsmakten beaktat säkerhetsrådsresolution och efterföljande resolutioner rörande kvinnor, fred och säkerhet. Regeringen bedömer att deltagandet bidragit till Försvarsmaktens förmåga att samverka med andra länder i en multinationell kontext och inom ramen för skarp operationsmiljö vilket är positivt för den nationella förmågan. Regeringen bedömer också att deltagande i internationella insatser har även haft en positiv inverkan avseende rekrytering till Försvarsmakten. har deltagandet i internationella insatser till del inneburit en resurskonflikt med förbandsproduktionen. 2021/22:1 Bilaga Utgiftsområde 6 Bilaga Stödet till samhället har varit omfattande Försvarsmaktens stöd till samhället har varit omfattande och fungerat väl. Regeringen bedömer att myndigheten uppvisat en god förmåga att skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter. Regeringen bedömer vidare att samverkan har utvecklats såväl på myndighetsnivå som med regionala och lokala aktörer. Under skogsbränderna lämnade Försvarsmakten exempelvis ett betydande stöd med helikopterkapacitet och andra luftfartyg samt personella resurser, främst från hemvärnet. Försvarsmakten har vidare lämnat ett omfattande stöd för att hantera covid-19-pandemin. Försvarsmakten har stöttat civila myndigheter med bl.a. tält för provtagning, skyddsmask 90, skyddskläder och medicinteknisk utrustning samt med stabspersonal. Myndigheten har också bistått med kvalificerade intensivvårdstransporter av covid-19-patienter med lufttransport och ambulans samt stöttat polisen med gränsövervakning. Investeringar i forskning och utveckling (FoU) bidrar till Försvarsmaktens långsiktiga förmågeutveckling. Forskningen har bedrivits inom bl.a. integritetskritiska områden såsom vapen och skydd, sensorer, telekrig, undervatten och flyg. Nya områden som har initierats är bl.a. autonomi, obemannade system samt operationer i cyberdomänen. Steg har tagits mot ökad långsiktighet. FoU-verksamheten fick ett tillskott som bl.a. fördelades till verksamhet av strategisk betydelse och med ett totalförsvarsfokus i enlighet med de villkor som beslutade. Flera områden har befunnit sig på underkritisk nivå dvs en nivå som inte resursmässigt varit hållbar. Verksamheten där har präglats av att säkra den befintliga FoU-kompetensen. Regeringen tillsatte 2016 en utredning med uppgift att lämna förslag till den fortsatta inriktningen, omfattningen och utförandet av forsknings- och utvecklingsverksamheten och har i tillämpliga delar legat till grund för regeringens nya inriktning, till exempel avseende behovet av att säkra egen integritetskritisk forskning. Försvarsbeslutet tydliggjorde att försvarsunderrättelseförmågan behövde förstärkas. Försvarsmakten och har utvecklat försvarsunderrättelseförmågan. Försvarsmakten och har t ex utvecklat förmågan till högre beredskap för att kunna ge nödvändig förvarning och uthållighet att följa ett krisförlopp . Den militära och säkerhetspolitiska utvecklingen såväl globalt som i närområdet har försämrats . Förmågan hos försvarsunderrättelsemyndigheterna att följa och analysera den aktuella situationen och de övergripande trenderna i närområde har utvecklats.