prop · H803144 · 2021-03-23 00:00:00 — Information av både generell och byggnadsspecifik karaktär kan behövas för att möjliggöra detta. Klimatdeklarationen kommer innehålla uppgifter om byggnaden och byggnadens olika delar såsom användningsområde, antal våningar, area m.m. Vissa tekniska uppgifter kan också vara relevanta såsom periodiskt underhåll och tekniska livslängder för olika delar av byggnaden. Dessutom bör klimatdeklarationen innehålla uppgifter om vilken fastighet som byggnaden tillhör, uppgifter om ansvarig byggherre för att möjliggöra tillsyn samt information om byggnadens klimatpåverkan under byggskedet. Vilka delar av en livscykel ska ingå? Regeringen föreslår att klimatdeklarationen initialt bör omfatta klimatpåverkan under byggskedet enligt europeiska standarden SS-EN 15978:2011, vilket inkluderar: •råvaruförsörjning i produktskedet (modul A1), •transport i produktskedet (modul A2), •tillverkning i produktskedet (modul A3), •transport i byggproduktionsskedet (modul A4), och •bygg- och installationsprocessen i byggproduktionsskedet (modul A5). Modulerna A1–A3, produktskedet, handlar om klimatpåverkan till följd av produktion av byggnadens material och komponenter. står för en stor andel av klimatpåverkan under en livscykel. Studier har visat att för nya byggnader i kan produktskedets klimatpåverkan vara på samma nivå som klimatpåverkan från driftskedets Stora utsläpp uppstår framförallt som en följd av tillverkningsprocessen och energianvändningen vid tillverkning av byggmaterial (A3). Viktiga åtgärder som byggherren kan vidta för att reducera produktskedets klimatpåverkan är att dels välja material med mindre klimatpåverkan, inklusive återbrukat byggmaterial, dels använda det valda materialet på ett resurseffektivt sätt. En ökad kunskap om klimatpåverkan under byggskedet främjar fortsatt utveckling av 2020/21:144 byggmaterial med mindre klimatpåverkan och ökat återbruk av bygg- Modul A4 avser klimatpåverkan från transporter av material m.m. till Transporter till byggplatsen står vanligen för en betydligt mindre andel av klimatpåverkan över livscykeln än aktiviteter i produktskedet (modul A1–A3). För vissa byggnadsprojekt kan dock transporter leda till betydande klimatpåverkan. transporter till en byggplats i klimatdeklarationen kan förbättringar avseende val av transportslag, bränslen och fyllnadsgrader stimuleras. främjar det att en bredare grupp aktörer, t.ex. transportsektorn, blir delaktiga och bidrar till att minska klimatpåverkan. Modul A5, bygg- och installationsprocessen, handlar om klimat- påverkan under själva uppförandet av byggnaden på byggplatsen. bygg- och installationsprocessen påverkar flera aspekter klimatet, t.ex. byggmetod, omfattning av materialsvinn, maskin- och bränsleval, energi- användning för byggbodar m.m. Åtgärder för att minska klimatpåverkan under detta skede har genomförts i begränsad utsträckning. att inkludera detta skede kommer sannolikt fler åtgärder genomföras under bygg- och installationsskedet. Klimatdeklarationen omfattar inte en komplett livscykelanalys för bygg- naden enligt standarden SS-EN 15978:2011. Flera remissinstanser, bl.a. Fastighetsägarna, Svensk betong och Swedisol, anser att den bör göra det. Genomförandet av en komplett livscykelanalys för en byggnad bedöms vara en komplex och resurskrävande uppgift för många aktörer inom bygg- En komplett livscykelanalys omfattar exempelvis beräkningar baserade på scenarier för livslängder och utsläpp, vilket kräver stor kunskap och tillgång till transparenta data. sällan kompletta livscykelanalyser bl.a. på grund av brist på drivkrafter, data, kompetens m.m. och Smart Build Environment menar att schabloner initialt skulle kunna användas vid beräkning av drift- och användningsskedet och slutskedet för att en fullständig livscykelanalys inte ska bli alltför komplex eller särskilt dyr. En sådan utformning bedöms ändå kräva en viss kunskapsnivå hos genomföraren för att förstå hur schabloner och antaganden påverkar beräkningen. gängligheten av vedertagna schabloner behöva öka, även om vissa beräkningsverktyg erbjuder schabloner, för att även mindre aktörer ska kunna använda dessa. Regeringen anser, i likhet med Allmännytta och Byggföretagen, att det är av vikt att kravet inledningsvis läggs på en sådan nivå att genom- förandet av en klimatdeklaration inte medför alltför stora kostnader eller andra konsekvenser för byggherren. Detta är av särskild vikt för små- och medelstora företag och för aktörer med begränsad kunskap om hur beräkningen av klimatpåverkan från byggnader bör genomföras. tröskel vid införande av ett nytt styrmedel som klimatdeklarationen främjar också en ändamålsenlig tillämpning av bestämmelserna. Metodiken för att beräkna klimatpåverkan under byggskedet bedöms vara tillräckligt mogen för att tillämpas på klimatdeklarationen. digitala verktyg som är utvecklade för att genomföra beräkningar av klimatpåverkan under byggskedet som kan användas av marknadens aktörer, i vissa fall kostnadsfritt. I motsats till vad bl.a. Allmännytta anför, bedömer regeringen det därför inte vara nödvändigt att staten upprättar ett öppet tillgängligt beräkningsverktyg för genomförande av klimatdeklarationen. Dessutom kan införandet av krav på klimatdeklaration främja en fortsätt utveckling av beräkningsverktyg på marknaden. har fått i uppdrag att ta fram en öppen databas för att tillgängliggöra klimatdata och förenkla genomförandet av deklarationen. Mot denna bakgrund bedömer regeringen det sammantaget vara lämpligt att klimatdeklarationen inledningsvis enbart omfattar byggskedet. Flera remissinstanser, bl.a. Svensk betong och , påpekar att ett alltför stort fokus på klimatpåverkan under byggskedet kan leda till suboptimeringar och att reduktionsåtgärder genomförs som i stället ökar klimatpåverkan under användningsskedet eller sänkt livslängd för olika byggkomponenter. Detta bör naturligtvis motverkas och behöver beaktas iinformations- och vägledningsinsatser under införandet av klimatdeklarationen. Det kan också vara lämpligt att byggherren redovisar uppgifter om tekniska livslängder för delar av byggnaden för att kunna bedöma om dessa avviker från vad som kan förväntas vara normalt. I sammanhanget bör påpekas att kraven på byggnaders tekniska egenskaper, enligt PBL, syftar till att säkerställa långsiktigt hållbara byggnadsverk. Ett exempel är kraven på energihushållning som syftar till att främja en begränsad klimatpåverkan under byggnadens drift och användning. Många byggherrar är också fastighetsägare med långsiktiga ägarintressen där beständighet och livslängd sannolikt är av vikt vid olika val under byggnadens projektering och uppförande. Regeringen bedömer i likhet med bla. , , Allmännytta och Byggherrarna att klimatdeklarationen bör begränsas till byggskedet. Även om kraven på att upprätta en klimatdeklaration inledningsvis begränsas till byggskedet hindrar detta inte byggherren att genomföra en fullständig livscykelanalys. I takt med att kunskapsnivån ökar inom sektorn kan aktörer på grund av klimatdeklarationen bli inspirerade att genomföra mer omfattande beräkningar eller fullständiga livscykelanalyser som underlag för olika val och beslut. Klimatdeklarationen ska ses som ett led i styrningen mot minskad klimatpåverkan från byggandet. I takt med att kunskap och erfarenheter erhålls inom sektorn vid tillämpningen av klimatdeklarationen kan styrmedlet utvecklas till att omfatta fler delar av byggnadens livscykel. Vilken typ av data ska ligga till grund för beräkningen i deklarationen? En klimatdeklaration förutsätter att olika typer av uppgifter och data inhämtas för att användas för beräkning av en klimatpåverkan. Den data som inhämtas och används behöver regleras och förtydligas i mer detaljerade föreskrifter. En viss grad av flexibilitet bör finnas i styrningen av vilka data som får användas vid beräkning. Noggrannheten för olika data som används vid beräkning kan exempelvis skilja mellan olika moduler, bl.a. beroende på vilka typer av aktiviteter som omfattas av beräkningen och hur allmänt tillgängliga data är för byggherrar. Det bör exempelvis vara möjligt att använda såväl generiska som specifika data vid beräkning av byggnadens klimatpåverkan. Generellt bör dock användning av produktspecifika klimatdata med högre noggrannhet uppmuntras och premieras i styrningen så att klimatdeklarationen i så hög grad 2020/21:144 som möjligt speglar byggnadens faktiska klimatpåverkan. Regeringen menar därför att produktspecifika data i huvudsak bör användas om byggherren har tillgång till detta. Bestämmelser om vilka data som bör användas vid beräkning av klimatpåverkan bör meddelas i myndighetsföreskrifter då de är av teknisk karaktär. Bestämmelserna kan dessutom behöva preciseras och förtydligas efterhand som klimatdeklarationen tillämpas och utvecklas. Regeringen menar att det bör följas upp vilken typ av data (inkl. dess kvalitet) som i huvudsak används i tillämpningen av bestämmelserna om klimatdeklarationen för att överväga eventuellt behov av tydligare bestämmelser. Regeringen bör ges föreskriftsrätt Det finns behov av att precisera och förtydliga tillämpningen av bestämmelserna, vilka till stor del bedöms vara av teknisk karaktär. kan det behövas en viss flexibilitet i klimatdeklarationens utformning. Ytterligare bestämmelser om klimatdeklarationens innehåll bör därför regleras i förordning eller i myndighetsföreskrifter mot bakgrund av behovet av förtydliganden och att systemet kan komma att utvecklas vilket kan ge behov av förändringar och preciseringar av deklarationens utformning och innehåll. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör därför få meddela ytterligare föreskrifter om vilka uppgifter som ska ingå i en klimatdeklaration och föreskrifter om vilka data som ska användas vid beräkning av klimatpåverkan, vilka delar av byggnaden som klimatdeklarationen ska omfatta och undantag från delar av de krav som ställs på klimatdeklarationens innehåll och omfattning. Föreskriftsrätten ger möjlighet att precisera eller meddela undantag från delar av de krav som ställs på klimatdeklarationens innehåll och omfattning. Under exempelvis byggproduktionsskedet uppstår utsläpp eller upptag av växthusgaser i samband med olika typer av aktiviteter med varierande grad av påverkan, allt från uppvärmning av byggbodar till hantering av olika typer av byggavfall och spill. Att inkludera klimatpåverkan från samtliga aktiviteter i klimatdeklarationen kan göra genomförandet alltför komplext och resurskrävande. För att beräkningarna i deklarationen inte ska bli alltför komplexa kan det således behövas begränsningar och undantag, t.ex. för beräkningar av klimatpåverkan från emballage och annat avfall som uppstår på byggplatsen eller av upptag av växthusgaser för träbaserade byggprodukter. I vilka fall det lämpligen bör föreskrivas undantag från delar av de krav som ställs på klimatdeklarationens innehåll och omfattning måste motiveras från fall till fall efter en avvägning mellan syftet med deklarationen och skälen som talar för ett undantag. Undantag från kravet på klimatdeklaration Regeringens förslag: Skyldigheten att upprätta och ge in en klimat- deklaration ska inte omfatta 1. byggnader med tidsbegränsade bygglov som är avsedda att användas 2.byggnader som inte kräver bygglov enligt 9 kap. 6, 7 eller 9 § , 3.byggnader för industri- eller verkstadsändamål, 4.ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller annan liknande näring, 5.byggnader som inte har större bruttoarea än bruttoarea, och 6.byggnader som är avsedda för totalförsvaret och byggnader av betydelse för säkerhet. Om en byggherre som uppför byggnader som är undantagna från skyldigheten att ge in klimatdeklaration enligt punkt 6 också uppför andra byggnader, ska regeringen få meddela föreskrifter om sådant undantag även för dessa andra byggnader. En byggherre som är en fysisk person och som på annat sätt än i näringsverksamhet uppför en byggnad ska inte vara skyldig att upprätta eller ge in en klimatdeklaration. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Promemorians förslag omfattar emellertid byggnader som inte har en större bruttoarea än . Regeringens förslag omfattar, till skillnad från promemorians förslag, även sådana byggnader för totalförsvarsändamål som inte är av hemlig natur och byggnader av betydelse för säkerhet. I regeringens förslag finns också, till skillnad från i promemorians förslag, ett bemyndigande som ger regeringen möjlighet att meddela föreskrifter om undantag för byggherrar som uppför byggnader som är avsedda för totalförsvaret eller av betydelse för säkerhet. Ett sådant undantag får omfatta uppförande av andra byggnader än byggnader som är avsedda för totalförsvaret eller av betydelse för säkerhet. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna redovisar inga synpunkter på de undantag från kravet på klimatdeklaration som föreslås i promemorian. Trä- och möbelföretagen, , , , i län och Byggmaterialindustrierna tillstyrker förslaget till undantag. Vissa instanser, som , och Teknikföretagen, tillstyrker särskilt undantaget för industrianläggningar och instämmer i promemorians bedömning att dessa utformas efter specifika förutsättningar baserat på den produktionsprocess som ska inhysas. Kraven på byggmaterial och konstruktion kan bli ytterst specifika och gör att jämförelser blir svåra och att generiska värden inte blir rättvisande. i , och kommuner tillstyrker särskilt undantaget för privatpersoner. Vissa remissinstanser, såsom JM, Tyréns och WSP, menar att tillfälliga byggnader inte bör undantas, då huvuddelen av deras klimatpåverkan bedöms uppstå under byggskedet som stora delar av beräkningarna bedöms kunna appliceras på flera liknande tillfälliga byggnader, vilket begränsar kostnaden. Flera remissinstanser, t.ex. SKR, Innovationsföretagen, och , anser att industrianläggningar och verkstäder inte bör undantas då dessa står för en betydande klimatpåverkan. påpekar också att industrianläggningar projekteras på liknande sätt som 2020/21:144 andra typer av byggnader efter deras verksamhet, men menar att specialfall av industrianläggningar kan undantas. Ett antal instanser anser att undantaget för mindre byggnader bör sättas högre än för att deklarationen inte ska leda till orimliga kostnader för små projekt. kommun menar att gränsdragningen bör höjas . SKR konstaterar att kravet kan komma att omfatta exempelvis en fristående tvättstuga och bedömer att kostnaden för att upprätta en klimatdeklaration för en sådan byggnad troligen är högre än promemorians beräkningsexempel. För att undvika att kraven blir oproportionerliga för mindre byggnader föreslår SKR, Bodens kommun och Byggherrarna att gränsdragningen höjs . Plåt & Ventföretagen föreslår en mjuk övergång från en initial gräns som successivt minskas. Försvarsmakten och bedömer att klimatdeklarationen riskerar att röja uppgifter om konstruktion och användningsområde för byggnader som är avsedda för totalförsvaret men som inte är av hemlig natur, t.ex. vaktbyggnader och förstärkta byggnader, vilket kan medföra en förhöjd säkerhetsrisk. Det bedöms heller inte vara lämpligt att föra register över uppgifter om dessa byggnader. Försvarsmakten och föreslår därför att undantagsbestämmelsen görs bredare. WSP ifrågasätter att privatpersoner undantas och anser att krav bör ställas på småhustillverkare att leverera en klimatdeklaration även om byggherren är en privatperson. Skälen för regeringens förslag Vissa byggnadstyper bör undantas från kravet på klimatdeklaration Vilka byggnader som omfattas av skyldigheten att klimatdeklarera har stor betydelse för vilken effekt klimatdeklarationen får på byggandets klimat- bör det övervägas om vissa byggnader bör undantas från kravet på grund av deklarationens syfte och rådande förutsättningar för aktörer att leva upp till skyldigheten att klimatdeklarera. Då upprättande av klimatdeklaration föreslås bli ett krav för att slut- besked ska kunna meddelas bör de byggnader som undantas från kravet på bygglov enligt PBL även undantas från kravet på klimat- Byggnader som inte kräver bygglov enligt PBL bör därför undantas från kravet på klimatdeklaration. I promemorian föreslås att undantaget enligt 9 kap. 15 § plan- och bygg- lagen, som avser byggnader eller andra anläggningar som är avsedda för totalförsvaret och som är av hemlig natur, bör tillämpas för lagen om klimatdeklaration för byggnader. makten uppmärksammar att klimatdeklarationen kan riskera att röja uppgifter om konstruktion och användningsområde för byggnader som är avsedda för totalförsvaret men som inte är av hemlig natur, t.ex. vakt- byggnader och förstärkta byggnader. Myndigheterna föreslår att ett bredare undantag för byggnader för försvarsändamål införs. bedömer att det är lämpligt att även byggnader för totalförsvarsändamål som inte är av hemlig natur undantas från kravet på klimatdeklaration. Därför föreslås ett utvidgat undantag för byggnader som är avsedda för Vidare bedömer regeringen att det lämpligt att även bygg- nader som är av betydelse för säkerhet, men inte används av totalförsvaret, undantas från kravet på klimatdeklaration. Regeringen bör ges rätt att meddela föreskrifter om undantag för byggherrar som uppför byggnader som är avsedda för totalförsvaret eller av betydelse för säkerhet. Syftet med en sådan föreskriftsrätt är att regeringen ska kunna ge byggherrar som uppför byggnader som omfattas av undantag enligt punkt 6, undantag även för andra byggnader som de uppför. Lagrådet anser att detta bör framgå av lagtexten och föreslår en annan lydelse av bestämmelsen. Regeringen anser att förslaget bör utformas i enlighet med Lagrådets förslag. Byggnader för industri- eller verkstadsändamål föreslås undantas från kravet på klimatdeklaration, vilket flera instanser, bl.a. SKR och Innovationsföretagen, invänder mot. Dessa byggnader utformas efter de specifika förutsättningar som följer av den typ av industriella produktion eller process som byggnaden avser inrymma. Val av exempelvis byggmaterial och konstruktion kan baseras på mycket specifika krav och förutsättningar, beroende på den verksamhet som byggnaden ska inhysa. Detta försvårar jämförelse och tillsyn av industribyggnader samt försvårar möjligheten till någorlunda rättvisande klimatberäkningar baserade på generiska värden. Som flera instanser påpekar, står industribyggnader och verkstäder för betydande klimatpåverkan under byggskedet. kan det finnas motiv till att vissa typer av enklare och mer jämförbara industribyggnader, såsom lagerbyggnader, ska kunna omfattas av klimatdeklarationen. Detta bör dock föregås av en djupare analys av olika typer av industribyggnader. I avvaktan på en sådan analys bedömer regeringen det lämpligt att byggnader för industri- eller verkstadsändamål undantas från kravet på klimatdeklaration. Regeringen bedömer att ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller annan liknande näring bör undantas från kravet på klimatdeklaration. Med ekonomibyggnader avses endast sådana byggnader som är avsedda för de aktuella näringarna (se prop. Vidare föreslås att byggnader med tidsbegränsade bygglov som är avsedda att användas högst och mindre byggnader undantas från kravet på klimatdeklaration. Vissa instanser, t.ex. JM och Tyréns, påpekar att större delen av klimatpåverkan från tillfälliga byggnader uppstår under byggskedet som beräkningar bör kunna appliceras på flera liknande tillfälliga byggnader och menar att dessa byggnader därför inte bör undantas. Byggnader med tidsbegränsade bygglov som används (exempelvis paviljonger) flyttas ofta och kan jämföras med flytt av byggnad, vilka inte omfattas av krav på klimatdeklaration. Det bedöms därför inte vara lämpligt att kräva genomförande av klimatdeklaration för byggnader med tidsbegränsade bygglov som planeras att användas mindre än . Liknande undantag för tillfälliga byggnader finns i förordningen om energideklaration för byggnader. En byggnad som är mindre och ofta av enklare karaktär har sannolikt en begränsad klimatpåverkan. Kostnaderna för att genomföra en klimatdeklaration förefaller orimligt höga i förhållande till potentiell effekt på utsläppen av växthusgaser för små byggnader. Det bedöms därför lämpligt att mindre byggnader undantas från krav på klimatdeklaration. I promemorian föreslås att gränsdragningen för mindre byggnader bör vara . Vissa remissinstanser, bl.a. SKR, Byggherrarna och 2020/21:144 kommun, har redovisat invändningar mot gränsdragningen och menar att den bör utökas för att inte orsaka oproportionerliga kostnader för mindre byggnader. Det är svårt att bedöma kostnaderna för att upprätta en klimatdeklaration då kostnaden till stor del påverkas av hur indatan är strukturerad, vilket har påvisat (se avsnitt 9.4). Regeringen menar att det kan vara lämpligt att inledningsvis utöka gränsdragningen gentemot förslaget i promemorian för att undanta vissa byggnader, såsom tvättstugor, gemensamhetslokaler och miljöhus i bostadsområden. bör gränsen inte vara för hög så alltför många byggnader undantas och styrmedlets effekt begränsas för mycket. En lämplig gränsdragning för mindre byggnader bedöms vara med beaktande av klimatdeklarationens ändamål och att införandet ska få effekt på klimatpåverkan i bygg- och fastighetssektorn. Privatpersoner som uppför en byggnad bör undantas från kravet på klimatdeklaration Regeringen bedömer att hus som uppförs av privatpersoner, exempelvis i syfte att själva bo i husen (permanent eller fritidshus), inte bör omfattas av kravet på att upprätta en klimatdeklaration. Kravet på att upprätta en klimatdeklaration bedöms dock bli mer betungande för en byggherre som bygger få hus än för den som bygger många hus, eftersom den senare kan fördela kostnaderna på ett större antal hus. Privatpersoner uppför vanligtvis byggnader i ringa omfattning varför kostnaden per hus skulle bli högre för privatpersoner än för dem som uppför byggnader i näringsverksamhet. Om krav på klimatdeklaration ska ställas också på byggherrar som är privatpersoner bör det finnas skäl som kan väga upp den insats som det skulle kräva av den enskilde. Kravet på klimatdeklaration skapar förutsättningar för professionella byggherrar att göra klimatsmarta val i byggskedet och därmed minska klimatpåverkan. En stor fördel är att de professionella byggherrarna blir mer medvetna om klimatpåverkan och kan ta med sig erfarenheter från ett byggprojekt till annat. Det gör det motiverat att rikta krav på klimatdeklaration mot professionella byggherrar. Dessa fördelar för klimatet gör sig emellertid inte gällande på samma sätt i förhållande till en privat byggherre som bygger enstaka byggnader. För att tillämpa klimatdeklarationen på ett ändamålsenligt sätt krävs dessutom tillräcklig kunskap. Kunskapsuppbyggnaden bedöms utgöra en hög tröskel och kostnad för en privatperson och bedöms inte stå i proportion till deklarationens syfte. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att det saknas tillräckligt starka skäl som kan väga upp den betungande insats det skulle kräva av en privatperson att ge in en klimatdeklaration. Därför bör privatpersoner som uppför en byggnad undantas från kravet att upprätta en klimatdeklaration. Skyldigheten att klimatdeklarera föreslås därför inte gälla en byggherre som är en fysisk person som på annat sätt än i näringsverksamhet uppför eller låter uppföra en byggnad. Regeringen menar dock att om regleringen ändras och det ställs krav på hur mycket utsläpp som produktionen av en byggnad maximalt får generera kan detta undantag behöva ses över. Några remissinstanser, bl.a. WSP, ifrågasätter undantaget för privat- Prop. 2020/21:144 personer och anser att krav på klimatdeklaration bör ställas på småhus- tillverkaren även om byggherren är en privatperson. En sådan utformning kan övervägas men skulle innebära att kravet på klimatdeklaration skulle riktas mot entreprenören i vissa situationer men inte i andra.