prop · H803100 · 2021-04-15 00:00:00 — Diagram 2.2 Utökat antal utbildningsplatser Tillförda medel omräknat till utbildningsplatser Källor: Myndigheten för och egna beräkningar. För att så snabbt som möjligt ta ur lågkonjunkturen bedrivs en expansiv finanspolitik 2021 och 2022. En kraftfull grön ekonomisk återstart genomförs. I statens budget presenterade regeringen reformer för gröna investeringar, resurstillskott till välfärden och skattesänkningar på jobb, företagande och investeringar samt förbättrade möjligheter till omställning på arbetsmarknaden. Många länder i omvärlden har, precis som , vidtagit omfattande åtgärder för att mildra de ekonomiska konsekvenserna av pandemin. I internationella jämförelser delas det ekonomiska stödet ofta upp i två kategorier. Det är dels stöd som har direkt budgetär effekt, till exempel korttidsarbete, dels stöd som förbättrar hushållens eller företagens likviditetssituation, till exempel lån och garantier. Jämförelserna är förenade med osäkerhet, bland annat eftersom länder hade olika system på plats innan pandemin och kan använda olika definitioner för stödåtgärder. IMF:s uppskattning av länders ekonomiska stödåtgärder tyder på att åtgärder ligger väl i linje med några jämförbara länder (diagram 2.3). Diagram 2.3 Ekonomiska stödåtgärder Anm.: Uppskattningen av åtgärder med budgeteffekt avser insatser till slutet av 2020, vilka kan ha budgeteffekt eller . Uppskattningen av andra åtgärder avser kapitalförstärkningar, lån och garantier, men till exempel inte uppskov med skatteinbetalningar som i vissa fall kan uppgå till betydande belopp. Källa: (Fiscal Monitor Reports, ). 2.2Utsikter för svensk ekonomi Återhämtningen i världsekonomin har stannat av Pandemin fortsätter att påverka stora delar av världsekonomin. tog smittspridningen fart igen. Den ekonomiska tillväxten stannade då tydligt av efter att ha ökat snabbt . I euroområdet, och var BNP-nivån betydligt lägre än vad den var innan pandemin bröt ut. Den ekonomiska aktiviteten i har dock vuxit stadigt och BNP-nivån där är nu högre än vad den var före pandemin. Den ökade smittspridningen hade inte lika stor effekt på den ekonomiska aktiviteten som den hade . Restriktionerna runt om i världen var generellt sett mer välriktade i syfte att minimera negativa bieffekter. Därtill har företag och konsumenter delvis anpassat sig till de nya förutsättningarna. Den starka återhämtningen i bidrog bland annat till att leverantörskedjor inte drabbades av lika stora problem under slutet av året som . Världshandeln med varor var lika omfattande som den var innan pandemin bröt ut, vilket delvis speglar en omfördelning i konsumtion från tjänster till varor. Den globala industriproduktionen har utvecklats starkt, vilket har varit en motvikt till den fortsatt svaga utvecklingen inom tjänstesektorn och detaljhandeln. Återhämtningen i omvärlden väntas framför allt ta fart igen . När återhämtningen kommer igång varierar dock mellan länder eftersom tillväxtutsikterna i hög grad beror på när regeringar kan lätta på restriktioner och hur hushåll och företag reagerar på lättnaderna. Vaccineringen bedöms stärka tillförsikten om den framtida ekonomiska utvecklingen i många länder . I euroområdet väntas därför den ekonomiska aktiviteten återhämta sig i snabb takt . Hushållens delvis ofrivilliga sparande väntas bidra till en kraftig återhämtning i hushållens konsumtion. Stigande efterfrågan utanför euroområdet bidrar också till ökad export. I bedöms återhämtningen ta rejäl fart än i euroområdet. Det beror på de mycket expansiva stimulanspaketen och en snabb vaccineringstakt. Penningpolitiska stimulanser och en expansiv finanspolitik väntas bidra till återhämtningen i världsekonomin. De största finanspolitiska stimulanserna har genomförts av enskilda länder. Även Europeiska unionens återhämtningsplan, med en stark tonvikt på grön återhämtning, bedöms bidra till att stimulera den europeiska ekonomin. Trots det bedöms det ta innan lågkonjunkturen är över i många ekonomier. Aktiviteten i svensk ekonomi har tillfälligt minskat Den ekonomiska utvecklingen i var nära kopplad till smittspridningen. En snabb återhämtning följdes av en nedgång under årets sista månader. Ökad smittspridning bidrog då till att minska efterfrågan i ekonomin. Efterfrågan minskade dock inte lika påtagligt som den gjorde i början av , när pandemin bröt ut. Det förklaras delvis av att den globala industri- produktionen, som är viktig för svensk export, inte påverkades lika kraftigt. Det finns dock en betydande tudelning i svenskt näringsliv. Industrin återvände till tidigare aktivitetsnivåer , medan många tjänstebranscher fortsatt är hårt drabbade (diagram 2.4), bland annat hotell och restaurang, resetjänster samt kultur och nöje. Diagram 2.4 Industri- och tjänsteproduktion Index, = 100 jan feb mar apr maj jun aug sep okt nov jan Aktiviteten i svensk ekonomi minskade 2020. Aktiviteten föll dock inte lika mycket i som i många andra länder (diagram 2.5). I euroområdet föll BNP . Diagram 2.5 BNP-tillväxt 2020 jämfört med andra länder Källa: Macrobond. Den ekonomiska aktiviteten väntas åter minska något , för att därefter successivt tillta. Förtroendeindikatorer som Konjunkturbarometern och Inköpschefs- index är på höga nivåer som indikerar att företagen har en positiv framtidstro, i synnerhet inom industrin. Regeringens finanspolitiska åtgärder och penningpolitiska stimulanser, bland annat i form av tillgångsköp, väntas bidra till den ekonomiska återhämtningen. väntas svensk BNP vara tillbaka på samma nivå som före virusutbrottet. Nivån är dock fortfarande betydligt lägre än vad den skulle ha varit om pandemin inte hade brutit ut. Svensk ekonomi bedöms befinna sig i en lågkonjunktur 2021 och 2022. Det är framför allt hushållens konsumtion och exporten som bedöms bidra till BNP- tillväxten 2021. Ett högt sparande bedöms tillsammans med ett uppdämt konsumtionsbehov bidra till att konsumtionen ökar snabbt , när tillförsikten stiger och restriktionerna gradvis lättar. Stöd vid korttidsarbete, sänkta inkomstskatter samt förstärkningar i arbetslöshetsförsäkringen och andra transfereringssystem bidrar dessutom till att hålla uppe hushållens disponibla inkomster. Exporten väntas successivt öka i snabbare takt 2021 allteftersom efterfrågan i omvärlden tilltar. väntas den offentliga sektorns konsumtion återhämta sig efter förra årets svaga utveckling. Den svaga utvecklingen förklaras bland annat av att antalet vårdkontakter var lägre än , trots att regionerna ökade sina konsumtions- utgifter för vård av patienter sjuka i covid-19. Även i kommunerna utvecklades konsumtionsutgifterna svagt. Trots den ekonomiska nedgången ökade inte kommunernas utgifter för ekonomiskt bistånd jämfört med (diagram 2.6). Statliga resurstillskott 2020 och 2021 bedöms medföra en relativt hög inkomstnivå som kan användas för att återuppta utebliven verksamhet i takt med att smitt- spridningen avtar. och framåt bedöms de offentliga konsumtionsutgifterna öka långsammare igen. Det är en följd av att regeringens principer för prognoser innebär att endast beslutade och aviserade förändringar av skatteregler och statens utgifter beaktas. Procent av kommunernas totala utgifter 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Procent av totala utgifter De totala investeringarna bedöms öka både 2021 och 2022. De offentliga investeringarna, i bland annat infrastruktur, steg snabbt 2020 jämfört med den genomsnittliga utvecklingstakten. Näringslivets investeringar minskade dock något, men minskningen var inte lika stor som vid tidigare konjunkturnedgångar. Förtroendeindikatorer, till exempel ett stigande kapacitetsutnyttjande inom industrin, pekar på ljusare investeringsutsikter framöver. Därtill sker allt fler initiativ inom industrin för att ställa om till fossilfrihet och en cirkulär ekonomi. Trots den ekonomiska nedgången ökade bostadsbyggandet . En viss nedgång i bygglov och påbörjade bostäder indikerar dock att bostadsinvesteringarna minskar något framöver och nybyggnationen bedöms plana ut. Bostadspriserna, som steg tydligt 2020, bedöms fortsätta öka 2021, men i långsammare takt. Återhämtningen på arbetsmarknaden fortsatte , trots tilltagande smittspridning . Sysselsättningen steg och antalet tillsvidareanställda var tillbaka på samma nivå som före pandemin. Antalet tidsbegränsat anställda var dock fortsatt på en betydligt lägre nivå bland både kvinnor och män. De branscher som har drabbats hårdast under pandemin sysselsätter i stor utsträckning tidsbegränsat anställda, ofta ungdomar och utomeuropeiskt födda. Sysselsättningen minskade mer bland kvinnor än bland män 2020, medan arbetslösheten ökade ungefär lika mycket. Det beror på att arbetskraftsdeltagandet minskade bland kvinnor och ökade något bland män. Arbetslösheten är fortsatt på betydligt högre nivåer än vad den var före pandemin. Korttidsarbete har dock gjort det möjligt för företag att behålla personal och undvika uppsägningar trots minskad aktivitet, vilket har dämpat den negativa effekten på arbetslösheten. Det totala arbetskraftsdeltagandet har inte påverkats i särskilt hög utsträckning av det försämrade arbetsmarknadsläget. Det kan bland annat bero på att har ett ersättningssystem som är kopplat till aktivitet, vilket bidrar till att arbetskraftsdeltagandet bibehålls på en hög nivå och att många står till arbetsmarknadens förfogande. Ett högt arbetskraftsdeltagande kan på kort sikt ge en högre arbetslöshet, men är en förutsättning för en långsiktigt hög sysselsättning. När efterfrågan i ekonomin stiger och produktionen gradvis ökar väntas åter- hämtningen på arbetsmarknaden återupptas. Flera indikatorer på hur arbetsmarknaden utvecklas, till exempel anställningsplanerna i näringslivet, fortsatte att förbättras . Dessutom har inrapporterade varsel och företagskonkurser, som steg tydligt under pandemins initiala skede, varit på normala nivåer (diagram 2.7). Sysselsättningsgraden bedöms öka och arbetslösheten minska något . Takten hålls tillbaka av att många företag i första hand ökar produktionen genom att öka arbetstiden bland redan anställda när stöd vid korttidsarbete är möjligt. Nyttjandet av korttidsarbete väntas vara på relativt höga nivåer , men lägre än . Arbetslösheten riskerar dock att vara högre än vad den var före pandemin. Risken för att bli lång- varigt arbetslös är särskilt stor i grupper som redan tidigare hade en svag förankring på arbetsmarknaden, till exempel bland utomeuropeiskt födda och personer som saknar gymnasial utbildning. Antal konkurser, säsongsrensade kvartalsvärden. Antal varsel, kvartalsvärden Källor: Tillväxtanalys och Arbetsförmedlingen. Inflationen ökade tydligt efter en svag utveckling . Energipriserna, som bidrog till den dämpade inflationen 2020, väntas i stället bidra till högre inflation 2021. Ett lågt resursutnyttjande i väntas hålla tillbaka inflationen som bedöms understiga inflationsmålet . Centralbanker världen över väntas hålla styrräntorna låga i syfte att stimulera efterfrågan och i förlängningen inflationen. De låga styrräntorna och omfattande köp av tillgångar, till exempel statsobligationer, bidrar till att ränteläget bedöms bli fortsatt lågt . I prognosen antas reporäntan sänkas 2022. Det är en följd av att regeringens principer för prognoser innebär att endast beslutade och aviserade förändringar av skatteregler och statens utgifter beaktas. Effekterna av detta motverkas till viss del av att penningpolitiken antas bli mer expansiv än vad som annars skulle ha varit fallet. Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 -2,8 -3,1 -3,9 -2,6 -0,5 -3,8 Sysselsatta, 15–74 år -1,3 Sysselsättningsgrad, 15–74 år5 -1,1 Sysselsättningsgrad, 20–64 år5 -1,3 Arbetslöshet, 15–74 år6 -0,3 -0,5 -0,5 BNP i världen, KIX-vägd10 -4,4 Anm.: anpassas arbetskraftsundersökningarna () till och rådets förordning (EU) 2019/1700. Det innebär ett tidsseriebrott i . Tidsseriebrottet har inte beaktats i den här prognosen då osäkerheten kring dess storlek bedöms vara för stor. Här redovisas enbart uppgifter i procentuell förändring eller förändring i procentenheter eftersom nivåerna kommer att revideras. 2Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 3Förädlingsvärde i hela ekonomin till baspris per arbetad timme. 4Enligt nationalräkenskaperna, kalenderkorrigerad. 5Förändring i sysselsättningsgrad i procentenheter (sysselsättning som andel av befolkningen i den aktuella åldersgruppen). 6Procent av arbetskraften. 7Timlön enligt konjunkturlönestatistiken är en prognos även . 9KPI med fast ränta. 10BNP sammanviktad med KIX-vikter, ett mått på respektive lands betydelse för svensk utrikeshandel. Källor: , , Macrobond och egna beräkningar. Tillfällig nedgång i den offentliga sektorns finanser Den offentliga sektorns finanser omfattar sektorns totala inkomster och utgifter, liksom bruttoskulden för staten, kommunsektorn och ålderspensionssystemet. Finanserna är konsoliderade, vilket innebär att inbördes transfereringar är exkluderade. De offentliga finanserna försvagades kraftigt och väntas försvagas ytterligare 2021 (tabell 2.3). Utvecklingen är en följd av konjunkturnedgången och de finans- politiska åtgärder som regeringen föreslagit för att bemöta pandemins effekter. Skatteintäkterna har utvecklats svagt i och med den ekonomiska nedgången, men utfallet har ändå varit starkare än förväntat. förstärks de offentliga finanserna i takt med att ekonomin åter- hämtar sig. Eftersom konjunkturnedgången bedöms vara tillfällig påverkas det strukturella sparandet mindre än det finansiella sparandet. Det strukturella sparandet bedöms dock uppvisa underskott . En ansvarsfull finanspolitik bidrog till att den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld var låg före pandemin. har därför goda förutsättningar att hantera lågkonjunkturen som följer av pandemin. Bruttoskulden var av BNP 2019 och ökade till av BNP 2020. Som en del av skuldens förvaltning genomfördes en emission av gröna obligationer. Bruttoskulden beräknas fortsätta öka 2021, främst till följd av de ytterligare finans- politiska åtgärder som vidtas. Skulden beräknas dock vara oförändrad som andel av BNP, vilket beror på att tillväxten ökar och att betalar tillbaka delar av valutareserven. Bruttoskulden faller snabbt som andel av BNP , bland annat på grund av att tillfälliga finanspolitiska åtgärder fasas ut. Regeringens principer för prognoser innebär vidare att endast beslutade och aviserade förändringar av skatteregler och statens utgifter beaktas. Skuldkvoten beräknas vara lägre i efter pandemin än vad den var för flertalet länder inom Europeiska unionen före konjunkturnedgången. Europeiska kommissionen beräknar att den genomsnittliga skuldkvoten för unionens 27 medlemsstater uppgick till av BNP 2019, innan den samlade skuldnivån inom unionen började öka till följd av lågkonjunkturen. Kommunsektorn uppvisade 2020 det högsta finansiella sparandet som andel av BNP . De stora statliga tillskotten medförde att kommuners och regioners inkomster ökade kraftigt . utvecklades konsumtionsutgifterna svagt, vilket framför allt förklaras av begränsad verksamhet till följd av pandemin. väntas kommunsektorn kunna återuppta verksamhet och konsumtionsutgifterna väntas därmed öka. Inkomstnivån hålls dock fortsatt uppe av statliga tillskott. Det finansiella sparandet beräknas därför bli betydligt högre även 2021 jämfört med genomsnittet . Tabell 2.3 Den offentliga sektorns finanser Procent av BNP om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 Finansiellt sparande, mdkr Finansiellt sparande, procent av -3,1 -4,5 -1,0 -3,2 -4,7 -0,4 -0,2 -0,7 -0,7 -0,6 Strukturellt sparande, procent av -1,3 -2,7 -0,3 Konsoliderad bruttoskuld, mdkr Anm.: Förstärkningen som kan ses beror främst på att regeringens principer för prognoser innebär att endast beslutade och aviserade förändringar av skatteregler och statens utgifter beaktas. Källor: och egna beräkningar. Stor osäkerhet om hur långvarig lågkonjunkturen blir Den ekonomiska utvecklingen som beskrivits ovan är regeringens huvudscenario. Osäkerheten när det gäller utvecklingen i den globala och svenska ekonomin är dock fortsatt förhöjd och det är därför viktigt att belysa faktorer som kan leda till en svagare eller starkare ekonomisk utveckling. Riskerna för att utvecklingen blir sämre än i huvudscenariot är framför allt kopplade till pandemin. Vaccineringen mot covid-19 har kommit igång i många länder, men det finns logistiska och produktionsrelaterade utmaningar som kan leda till förseningar i vaccineringen. Det finns även osäkerhet kring hur effektiva de framtagna vaccinen är mot muterade former av covid‐19. Om den globala tillgången till vaccin är ojämlik kan det innebära att smittan fortsätter spridas och att skadliga och svårkontrollerade mutationer uppstår. Restriktioner och rekommendationer för att begränsa smittspridningen kan därmed komma att förlängas och utökas både i och Det skulle kunna påverka hushållens konsumtion och företagens investeringsvilja negativt och göra den ekonomiska återhämtningen än mer utdragen. En mer långvarig smittspridning kan även påverka länders produktionskapacitet, till exempel om leverans- och värdekedjor störs. En annan osäkerhetsfaktor är att de ökade spänningarna mellan länder som har uppstått i och med pandemin, till exempel kring vaccindistribution, kan leda till minskad världshandel. Redan före utbrottet av covid-19 präglades världshandeln av handelskonflikten mellan och . Om relationerna i omvärlden försämras ytterligare kan det leda till långsammare tillväxt. Pandemin och den ekonomiska nedgången riskerar dessutom att leda till negativa effekter på . Uppgången i arbetslöshet kan, i kombination med att människor inte hinner ställa om när branschstrukturer förändras, medföra att arbets- lösheten blir kvar på en högre nivå. Långa perioder av arbetslöshet riskerar att försämra de arbetslösas yrkeskunskaper och försvåra matchningen på arbets- marknaden. Effekterna kan medföra att redan svaga grupper drabbas särskilt hårt, bland annat genom ett minskat arbetskraftsdeltagande. Skolstängningar och distans- undervisning riskerar att påverka elevers lärande och hälsa negativt, särskilt för elever i utsatta familjeförhållanden och elever som redan före pandemin var i behov av olika former av stöd. För vissa unga och utrikes födda vuxna som studerar riskerar detta att få långsiktiga negativa effekter på arbetsmarknadsutfallet. av förhöjd osäkerhet om den ekonomiska utvecklingen kan även hålla tillbaka investeringar och dämpa tillväxten. Ytterligare en osäkerhetsfaktor är risken för betydande prisfall på bostäder och kommersiella fastigheter i , om lågkonjunkturen blir än mer utdragen. Det är ännu osäkert om de förändringar i människors beteende som pandemin gett upphov till – till exempel ökad näthandel, förändrade resvanor och distansarbete – kommer att bli beständiga i någon del. Nya beteendemönster kan medföra såväl möjligheter som risker för den ekonomiska utvecklingen. Den ekonomiska utvecklingen kan också bli starkare än vad som bedöms i prognosen, framför allt om smittspridningen minskar i snabbare takt än väntat och sedan förblir under kontroll. Hushållens uppdämda konsumtionsbehov kan vidare vara större än vad som antas i prognosen, vilket kan innebära att konsumtionen utvecklas snabbare. Det beror på att hushållens sparande har ökat under pandemin, vilket innebär det finns möjlighet för en tillfälligt ökad konsumtion. Den starka återhämtningen sommaren och visade att det finns en underliggande styrka i ekonomin. När smittspridningen minskade och ekonomierna öppnades upp steg också den ekonomiska aktiviteten i snabb takt. Flera länder har dessutom beslutat om nya stab- iliseringspolitiska stödpaket för att återstarta sina ekonomier. En starkare ekonomisk utveckling i omvärlden skulle gynna svensk exportindustri. Det finns även andra osäkerhetsfaktorer som riskerar att påverka ekonomin. Klimat- förändringar, extrema väderhändelser och förlust av biologisk mångfald utgör risker för den globala ekonomin, eftersom de kan medföra stora kostnader för såväl enskilda och företag som samhället som helhet. I kan konsekvenserna av ett förändrat klimat bli stora för exempelvis kustnära infrastruktur och bebyggelse, vattenkvaliteten i sjöar och hav och människors hälsa. En ökad risk för bränder, torka, invasiva arter och skadedjur kan också hota produktionen från jord- och skogsbruk. Även om osäkerheten är stor, och det är svårt att jämföra olika studier, visar resultaten i viktiga globala makroekonomiska klimatmodeller att de ekonomiska konsekvenserna av klimatförändringarna kommer att bli omfattande om inte utsläppen minskar. Pandemin väntas ha effekter för välståndet Det är viktigt att följa den långsiktiga samhällsutvecklingen även i bredare bemärkelse. redovisas därför indikatorer på välståndet i , uppdelat på ekonom- iskt, miljömässigt och socialt välstånd. Pandemin förväntas ha effekter för välståndet i , framför allt på kort sikt. De ekonomiska välståndsindikatorerna har försämrats. För de miljömässiga och sociala indikatorerna är den senaste tillgängliga statistiken , vilket innebär att dessa indikatorer först i nästa års redovisning kan återspegla pandemins eventuella effekter. minskade bland annat utsläpp av växthusgaser och partikel- halterna i luften. Befolkningens utbildningsnivå ökade , men även andelen med låg ekonomisk standard. De flesta av de sociala indikatorerna var dock oförändrade jämfört med (se tabell 2.4). Indikatorer på välstånd och deras utveckling Det samlade värdet av alla varor och tjänster som person i befolkningen. Andel av befolkningen 15–74 år som har ett arbete. arbetskraften 15–. procent av disponibel inkomst och av hushållens finansiella kapitalmarknaden, minus AP- Halter av kväveoxid (NO2) och små partiklar (PM2,5) i 2010–2016 - eller god ekologisk status enligt EU:s ramdirektiv för 2010–2015 - Förändring i olika artgruppers livskraft och hur stor andel av artgruppen som förväntas finnas kvar inom den närmsta framtiden. PCB, DDE, dioxiner och PBDE i modersmjölk. växthusgaser (koldioxid, metan, dikväveoxid och fluorerade gaser) inom svenskt territorium. Andel av befolkningen med ekonomisk standard lägre än Andel i befolkningen och äldre som på frågan ”Hur tycker du din hälsa är i allmänhet svarat ”Mycket bra ”eller ”bra”. för befolkningen i åldern 16– I vilken grad tillfrågade uppfattar att andra människor går att lita på. frågan ”Enligt din uppfattning, i vilken utsträckning går det att lita på människor i allmänhet?”. över 7 på en skala 0–10 anses utgöra hög tillit. med frågan ”Hur nöjd är du på det hela taget med det liv du lever?”. Andelen avser de som svarat ”ganska nöjda” eller ”mycket nöjd”. Andel i befolkningen, och äldre, som svarat nej på frågan "Skulle du/ditt hushåll inom en månad klara av att betala en oväntad utgift på utan att låna eller be om hjälp? 1Avser förändring mellan två genomsnitt av mätningar som pågått . Källor: , , , Vatteninformationssystem , och . Det finanspolitiska ramverket är ett verktyg för att utforma en långsiktigt hållbar och transparent finanspolitik. De budgetpolitiska målen är en del av det finanspolitiska ramverket och skapar förutsättningar för att uppnå de politiska målen på ett sätt som är offentligfinansiellt hållbart. De budgetpolitiska målen består av ett överskottsmål och ett skuldankare för den offentliga sektorn, ett utgiftstak för staten samt det paala balanskravet. Det finanspolitiska ramverket ger stor handlingsfrihet att bedriva en aktiv finanspolitik i stabiliseringspolitiskt syfte vid allvarliga ekonomiska nedgångar. Uppföljning av de budgetpolitiska målen Lågkonjunkturen motiverar en avvikelse från överskottsmålet Överskottsmålet är ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande. Det finansiella sparandet ska, i genomsnitt över en konjunkturcykel, uppgå till en tredjedels procent av BNP. Målet följs upp med det strukturella sparandet.