prop · H803105 · 2021-03-23 00:00:00 — Andelen 13- och 15-åringar som uppger att de rör på sig och är tillräckligt fysiskt aktiva är fortsatt liten och i stort sett oförändrad sedan de första mätningarna 2001. För mätningen 2017/18 var andelen lägst bland 15-åriga flickor och uppgick till . Andelen som uppger att de tränar utanför skoltid minst har ökat i alla åldersgrupper. Andelen har dock minskat sedan mätningen 2013/14 bland 15-åriga flickor. Pojkar tränar i högre grad än flickor minst . Olyckor och cancer är de vanligaste dödsorsakerna bland barn och unga. I insjuknar cirka 350 barn och unga i cancer . har överlevnaden för barncancer ökat rejält och överlever av barnen. Förekomsten av barncancerdiagnoser varierar i olika åldrar. Ungefär en tredjedel av barn diagnostiserade med cancer har någon form av leukemi, en tredjedel hjärntumörer och en tredjedel består av olika typer av tumörer i lymfkörtlar, njure, skelett eller andra delar av kroppen. 2.3.2Matvanor och fysisk aktivitet Ohälsosamma rörelsevanor och ohälsosamma matvanor och sjukdomarna som detta orsakar har globalt pekats ut som ett resultat av en fetma- främjande – ”obesogen” – livsmiljö som har utvecklats . Övervikt och fetma ökar med stigande ålder hos barn och andelen barn med övervikt och fetma har ökat . Bland barn och unga uppskattas 15–vara överviktiga eller feta . Övervikt bland barn är vanligare i områden med låg utbildningsnivå och skillnaderna tenderar att öka. /18 uppskattades att av 11–15-åriga elever hade övervikt eller fetma. Av dessa hade övervikt och fetma. Övervikt och fetma varierade dock med kön. Bland pojkarna hade övervikt och fetma, medan motsvarande hos flickorna var (). Bakomliggande orsaker till denna trend är ökande urbanisering, ändrade transportformer och digitaliseringens intåg samt automatiseringen i arbets- livet, vilket lett till minskad fysisk aktivitet och därmed minskad energi- förbrukning. Som exempel kan nämnas att bilåkandet ökat medan antalet cykelresor minskade , särskilt i områden utanför de stora städerna. Barns skolresor på cykel minskade . Trenden går alltså mot mer stillasittande vilket måste kompenseras genom medveten vardags- och fritidsaktivitet för att tillgodose kroppens behov av rörelse. Resultaten från en studie med aktivitetsmätare visar att barn och unga tillbringar i snitt av den vakna tiden inaktiva, det vill säga sitter, står eller att de rör sig väldigt lite. Den inaktiva tiden ökar med åldern, från för 11-åringar till upp emot för 15-åringar. De som känner hög skolstress har mer inaktiv tid totalt och under skoltid än de som känner mindre skolstress. Övrig tid ägnas åt fysisk aktivitet på olika ansträngningsnivåer (låg, måttlig och hög). Pojkar är generellt mer fysiskt aktiva än jämnåriga flickor och en högre aktivitetsnivå ses hos 11-åringar jämfört med 13- och 15-åringar. Den obesogena livsmiljön handlar även om en ökad tillgänglighet till mat dygnet runt, relativt lägre matpriser, ett större utbud och marknads- föring av ohälsosam mat samt större portionsstorlekar. Matvanor har förbättrats gällande dagligt intag av grönsaker, läsk och godis bland både flickor och pojkar. –ökade dock den totala energitillgången per person och dag med eller cirka 2020/21:105 200 kcal (alkohol ej inkluderat). har konsumtionen av exempelvis kött och godis fördubblats, och konsumtionen av kolsyrad dryck har fyrdubblats. Resultaten från den senaste nationella matvane- undersökningen Riksmaten ungdom 2016–2017 visade att grönsaks- konsumtionen förvisso har ökat bland barn och unga men att den behöver öka ännu mer, vilket även gäller intaget av fullkorn. Matvanorna visar också på socioekonomiska skillnader. Barn till föräldrar med kortare utbildning äter mindre frukt och grönsaker och dricker mer läsk än de som har föräldrar med längre utbildning. 2.3.3Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Alla elever har rätt till en bra undervisning i sex och samlevnad och möjlighet att reflektera över sexualitet, identitet och normer. Bland unga i 16–angav dock enbart av männen respektive av kvinnorna 2017 i befolkningsstudie att skolans sex- och samlevnadsundervisning har gett dem den kunskap de behöver. I studie om kunskap, attityder och beteende bland unga i 16–är siffrorna högre, men genom- gående är det fler unga män än unga kvinnor som anser sig fått tillräckliga kunskaper. Ungdomsmottagningarnas besökare är mestadels kvinnor och många pojkar och män saknar därför en naturlig plats för att få ett individuellt samtal och ställa frågor utifrån sin sexuella hälsa. Det saknas dock kunskap om det påverkar mäns kunskap om och delaktighet i såväl sin egen som sin partners sexuella och reproduktiva hälsa. Unga oavsett kön i åldrarna 16–uppger i befolkningsstudie att de har sexuell egenmakt i ungefär lika hög grad som övriga åldersgrupper. Det är färre i gruppen 16–än i andra ålders- grupper som uppger att någon av parterna (”jag” eller ”min partner”) bestämmer oftare hur mycket och när de ska ha sex, både för kvinnor och för män. Något färre män än kvinnor i åldersgruppen uppger att de kan säga nej till sex, eller att de alltid eller oftast kan säga ifrån om sexpartnern vill göra något som man själv inte vill göra. är det kostnadsfritt med preventivmedel för unga till och med . Bland kvinnor i 16–är kondom det vanligaste preventivmedlet, följt av kombinerade p-piller. Antalet aborter bland kvinnor upp till har minskat från 25 av 1 000 kvinnor till 12 av 1 000 kvinnor. Det är generellt sett en ökande andel av aborterna som sker tidigt, vilket enligt tyder på en hög medvetenhet och kunskap bland kvinnor. 2.4 Bruk av alkohol, narkotika, dopning och tobak Det övergripande målet för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (den s.k. ANDT-politiken) är ett samhälle fritt från narkotika och dopning, minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och ett minskat tobaksbruk. Målet för samhällets insatser mot spelberoende är att minska skadeverkningarna av överdrivet spelande 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). detta beslutade regering och riksdag 2010 om en samlad strategi som syftar Skr. 2020/21:105 till att underlätta statens styrning av utvecklingen inom ANDT-området –2015 (prop. 2010/11:47). En ny strategi beslutades –2020 (skr.2015/16:86). I syfte att fortsätta arbetet på området är regeringen i färd med att ta fram en förnyad strategi som ska gälla . Utvecklingen vad gäller ungdomars alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksbruk redovisas i separata delar här under. 2.4.1Alkoholkonsumtionen bland ungdomar minskar –2019 har den totala svenska alkoholkonsumtionen minskat med . Alkoholkonsumtionen bland skolungdomar i har sjunkit kraftigt . Både andelen ungdomar som konsumerar alkohol och den konsumerade mängden alkohol har minskat. Enligt mätningar bland ungdomar är konsumtionen på historiskt låga nivåer och den genomsnittliga debutåldern har stigit. I började den sjunkande trenden relativt tidigt men den är inte unik i ett internationellt perspektiv. Samma trend märks i flera europeiska och engelsktalande länder. ökade alkoholkonsumtionen kraftigt bland niondeklassarna. De högsta nivåerna nåddes 2000 för pojkar och 2005 för flickor. Därefter har deras årskonsumtion sjunkit och legat stabilt ren alkohol , se figur 2.2. Figur 2.2 Alkoholkonsumtion bland elever i årskurs 9 i och gymnasieskolans årskurs 2 efter kön Beräknad genomsnittlig årskonsumtion i liter alkohol Totalt (åk 9) Totalt (gy åk 2) Anm.: Till följd av distansundervisning 2020 gjordes ingen Källa: (). ANDT -databas. Gymnasielevernas konsumtion har minskat mellan 2006–2019. Bland unga män minskade alkoholkonsumtionen till och bland unga kvinnor . Jämförelsevis låg den svenska genomsnittskonsumtionen per invånare i åldern på ren alkohol . I årskurs 9 i uppgav att de druckit alkohol och i gymnasieskolans årskurs 2 är motsvarande siffra . Detta är i princip en halvering bland niondeklassarna . Även andelen gymnasieelever som konsumerar alkohol har sjunkit, men nedgången är inte lika kraftig som för niondeklassarna där angav att de konsumerade alkohol 2004 jämfört 2019 (ANDT-databas). Även ungdomars intensivkonsumtion av alkohol har minskat . Intensivkonsumtion definieras som att vid ett och samma tillfälle, ha druckit alkohol motsvarande minst fyra stora burkar starköl eller starkcider, sprit, en hel flaska vin eller sex burkar folköl. I årskurs 9 i minskade andelen från 2019. Dock pekar data på att nedgången avstannat . Andelen flickor som uppgav en intensivkonsumtion av alkohol var något högre () jämfört med pojkar () vid mätningen 2019. 2 minskade andelen som uppgav en intensiv- konsumtion av alkohol från 2019. Andelen flickor med intensivkonsumtion var jämfört bland pojkar vid mätningen 2019. Tidig alkoholdebut är kopplad till en mer regelbunden alkohol- konsumtion även senare i livet, samt till högre sannolikhet för berusningsdrickande och för att testa andra substanser vid lägre ålder. En senare debut och minskad alkoholkonsumtion, framför allt minskad intensivkonsumtion, är därför positivt inte minst ur ett skadehänseende. Utvecklingen med färre ungdomar som druckit alkohol har dock avstannat . Detsamma gäller trenden med färre intensivkonsumenter i nionde klass. Kommande år får visa om inbromsningen är tillfällig eller början på en uppåtgående trend. Bland gymnasieungdomar syns däremot inte någon inbromsning varken av andelen som dricker eller som intensivkonsumerar alkohol. Angående könsfördelning finns det anledning att reflektera över att andelen unga män som dricker alkohol är större än andelen unga kvinnor, både i gymnasieskolan och i årskurs 9. I nionde klass är dock skillnaden när det gäller mängden alkohol som konsumeras negligerbar , fastän unga män har konsumerat mer än unga kvinnor. I gymnasieålder dricker pojkarna fortfarande mer än flickorna, även om skillnaderna har minskat. Bland niondeklassarna har pojkar och flickor ungefär samma nivåer av intensivkonsumtion medan fler unga män än unga kvinnor i gymnasieskolan uppger en intensivkonsumtion. Varifrån får unga tag på alkohol? Fastän Systembolaget är den vanligaste ursprungskällan av alkohol för ungdomar visar flera studier att det är mycket ovanligt att personer under själva lyckas köpa alkohol på Systembolaget. Vidare bjuder få Skr. 2020/21:105 vårdnadshavare ungdomar på alkohol. innan 18-årsdagen har halverats och konsumtionen av hembränd sprit har minskat kraftigt . Smugglad alkohol har blivit vanligare bland ungdomar, trots att smugglad alkohol överlag har minskat. Narkotikaerfarenheten bland unga har varit relativt stabil sett till andelen ungdomar som använt narkotika. 2019 svarade av pojkarna och av flickorna i årskurs 9 i att de använt narkotika, medan det bland gymnasieelever är ungefär dubbelt så många som använt narkotika. Bland elever som använt narkotika var det vanligaste sättet att ha fått tag på narkotikan via vänner eller en partner. Det näst vanligaste anskaffningssättet var via annan person, t.ex. en langare. Cannabis är den vanligaste illegala drogen i . I senaste nationella folkhälsoenkät Hälsa på lika villkor 2018 uppgav av befolkningen i åldern 16–att de hade använt cannabis . I åldersgruppen 16– uppgav att de använt cannabis . I åldersgrupperna 16–kan en ökning noteras för perioden –2018 av andelen som uppger att de använt cannabis . Även bland skolelever är cannabis den vanligaste illegala drogen. Enligt () rapport drogvanor är det fler pojkar än flickor som har använt cannabis. visar enkätstudien att andelen nionde- klassare som använt cannabis ligger på en relativt oförändrad nivå (2019 jämfört 1995). Bruket av cannabis ligger fortfarande på låg nivå i jämförelse med många andra länder inom . Unga har en högre användning av cannabis jämfört med befolkningen i stort. har andelen skolelever i årskurs 9 och gymnasieskolans år 2 som använt någon form av ny psykoaktiv substans (NPS) minskat. Andelen som 2018 rapporterade att de använt NPS var knappt en procent i både årskurs 9 och gymnasieskolans år 2. Syntetiska cannabinoider var den mest använda typen av NPS. Enligt , och Kriminalvården fick drygt 35 000 personer narkotikarelaterad vård . Av dessa var . För dem som fick institutionsvård var medelåldern lägre än för dem som behandlades inom öppenvård och sjukhusbaserad slutenvård samt inom . Av patienterna som fick narkotikarelaterad vård var majoriteten män. inträffade 566 narkotikarelaterade dödsfall jämfört med 626 dödsfall . Av de som avled var 402 män och 164 kvinnor. I jämförelse med 2017 minskade antalet dödsfall bland männen, medan antalet låg kvar på samma nivå bland kvinnorna. 2020/21:105 narkotikarelaterade dödsfallen utgör 15–29-åringar den näst största gruppen bland män och den tredje största gruppen bland kvinnor. Det övergripande målet för de statliga insatserna mot dopingen är att minska bruket av förbjudna substanser som bidrar till ohälsa, ökat våld och kriminalitet i samhället. Vad gäller tillgängligheten av dopningspreparat är bilden svårbedömd. Antalet beslag av dopningspreparat har –2017 ökat från 1 400 beslag till knappt 1 800. Utvecklingen påverkas dock av polisens och tullens prioriteringar och insatser. Antalet elever med erfarenhet av anabola androgena steroider (AAS) är lågt, vilket begränsar tillförlitligheten i genomförda undersökningar. På grund av begränsade data är det svårt att uttala sig om andelen barn och unga som använt dopningsmedel. var det av flickorna och av pojkarna i årskurs 9 i som uppgav att de använt anabola steroider. 2 var motsvarande andelar respektive (CAN, 2019) ingår tobak som en del i den samlade ANDT-strategin. Det övergripande målet för regeringens tobakspolitik enligt strategin är att minska allt tobaksbruk och förhindra att minderåriga börjar använda tobak. Regeringen har även ställt sig bakom Tobacco Endgame – Ett rökfritt 2025, med målsättningen att av befolkningen röker . Tobaksanvändningen bland skolelever har minskat påtagligt . I CAN:s undersökning 2019 klassificerades som rökare i årskurs 9 i respektive 2. I årskurs 9 låg andelen rökare på ungefär samma nivå som under det föregående året. Bland gymnasieeleverna har andelen rökande elever fortsatt att minska undersökning. I årskurs 9 var det som snusade och bland gymnasieeleverna var motsvarande andel . I årskurs 9 har andelen snusare ökat . Utvecklingen av andelen snusare 2 har varit mer stabil, men syns en ökning bland unga kvinnor. Vidare uppgav i årskurs 2 att de använt elektroniska cigaretter (e-cigaretter). Sedan frågor om e-cigaretter inkluderades i undersökningen 2014 har det skett en ökning i både årskurs 9 och gymnasieskolans år 2, men i gymnasieskolan syntes en nedgång . Det var omkring dubbelt så vanligt att rökande elever hade provat e-cigaretter jämfört med de elever som inte rökte. Användandet av vattenpipa har mer än halverats . Det är något fler flickor än pojkar som röker, medan förhållandet för snus är det omvända med fler pojkar som snusar än flickor. Utvecklingen av tobaksbruket har gått i en positiv riktning i gruppen ungdomar. Det finns dock utmaningar i att nya produkter på marknaden, såsom e- cigaretter och tobaksfritt nikotinsnus, lockar ungdomar att använda Skr. 2020/21:105 nikotinprodukter. Att spela om pengar eller att ha spelproblem som ung ökar risken för att få spelproblem senare i livet. Därför är det viktigt att se till att barn och unga inte börjar spela om pengar. Enligt ska vi arbeta för alla barns rätt till en bra hälsa och god utveckling. Det innefattar att förebygga spel om pengar och spelproblem hos barn och unga. Andelen unga som spelar om pengar har minskat visar både CAN och Swelogs undersökningar. Ändå har många under spelat om pengar. Det är ungefär lika vanligt att unga kvinnor som är 16–spelat som att 18-åriga kvinnor gjort det. Däremot spelar män som är mer jämfört med unga män som är 16–. Enligt Swelogs undersökning 2018 har ungefär en tredjedel av de unga männen och en femtedel av de unga kvinnorna 16–spelat om pengar. Unga män spelar mest på sportspel och vadslagning. För unga kvinnor är det vanligast att spela på lotterier och nummerspel, och de spelar i ungefär samma utsträckning som unga män på dessa spel. En hel del ungdomar spelar också på spel som vi inte definierat som spel på den traditionella spelmarknaden. I CAN:s skolundersökning 2020 hade av pojkarna och av flickorna i årskurs 9 i spelat om pengar . Detta är en ökning för flickor från förra årets mätning då spelade om pengar. Undersökningen visade också att spel om pengar var vanligare i storstäder och storstadsnära kommuner, där av niondeklassarna spelat . I mindre städer, tätorter och landsbygds- kommuner hade spelat. Den självupplevda hälsan, bland ungdomar, vilket gäller såväl fysisk som psykisk hälsa, är generellt sett bättre jämfört med andra åldersgrupper, men det finns skillnader mellan olika grupper. Unga kvinnor, hbtq- personer och unga med funktionsnedsättning har generellt en sämre själv- upplevd hälsa än ungdomar i stort. Ungas självskattade psykiska hälsa har försämrats . unga med stress, ängslan, oro eller ångest och med nedsatt psykiskt välbefinnande ökade –2018 och fortfarande begår omkring 140 ungdomar självmord . Vissa grupper av ungdomar är särskilt utsatta. Det gäller unga med funktionsnedsättning, hbtq-personer, vissa nyanlända, unga placerade på HVB-hem, unga som varken arbetar eller studerar och vissa nationella Ungdomars hälsovanor har utvecklats i en positiv riktning under 2000- Ungdomars användning och missbruk av alkohol har minskat under Trenden är densamma för användning av tobak, där minskningen är betydande. Det är något fler flickor än pojkar som röker, 2020/21:105 medan förhållandet för snus är det omvända med fler pojkar som snusar än flickor. Det finns dock utmaningar i att nya produkter på marknaden, såsom e-cigaretter och tobaksfritt nikotinsnus, som lockar ungdomar att använda nikotinprodukter. Cannabisbruket har dock ökat något bland unga (16–) i , jämfört med . Ungdomars matvanor har förbättrats . har inga förändringar skett när det gäller fysisk aktivitet och stillasittande fritid. Fetman har ökat i alla åldersgrupper. 3.1Alla barn och ungdomar ska få en utbildning av hög och likvärdig kvalitet Barn och ungdomars rätt till en utbildning av hög och likvärdig kvalitet utgör en viktig del i uppfyllandet av regeringens ungdomspolitiska mål. Utbildningens betydelse betonas även i flera internationella sammanhang, Agenda 2030 (mål 4), och . Bland de europeiska ungdomsmålen syftar mål 8, lärande av god kvalitet, till att integrera och förbättra olika former av lärande, samt till att förbereda ungdomar för tjugohundratalets utmaningar med ett liv i ständig Utbildning är en mänsklig rättighet och goda kunskaper från ger förutsättningar för att klara av gymnasieskolan. slutförd gymnasieutbildning ger i sin tur ökade möjligheter till arbete eller Vidare är jämställd utbildning ett av de jämställdhets- Det innebär att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma möjligheter och villkor när det gäller utbildning, studieval och personlig utveckling. Målet med regeringens politik inom området utbildning och universitetsforskning är att värna position som en ledande kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet. Huvudprioriteringarna för politiken är att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten i skolan (prop. 2020/21:1 utg.omr. 16, bet. 2020/21:UbU1, 2020/21:141). Utöver detta övergripande mål har även beslutat om mer preciserade mål för barn- och ungdomsutbildning. skollagen (2010:800) anges bl.a. att utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livs- lång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra Utbildningen ska vidare utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan Utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas (1 kap. 4, 5 och 9 §§). Målen för området ligger således i linje med mål 4 i Agenda , som är att säkerställa en inkluderande och likvärdig utbildning av god kvalitet och främja livslångt lärande för alla. Inom ramen för uppföljningen av det ungdomspolitiska målet redovisas i denna skrivelse även regeringens mål och resultatutvecklingen avseende de ungdomar som deltar i vuxenutbildning (komvux), och folkbildningen samt utbildning och forskning vid universitet och högskolor. 2020/21:105 Då lärande inte enbart sker i formell utbildning utan även på t.ex. fritiden redovisas även utvecklingen av barns och ungas fritids- sysselsättning och ideella engagemang. 3.2Kunskapsutvecklingen i svensk skola 3.2.1Resultat i internationella kunskapsmätningar Kunskapsutvecklingen i svensk skola var nedåtgående enligt PISA- undersökningen från och med . Ett trendbrott kom dock 2015 och PISA-undersökningen 2018 visar att kunskapsnivån bland svenska 15-åringar i läsförståelse, matematik och naturvetenskap har åter- hämtat sig och är tillbaka nivå. Figur 3.1 Genomsnittliga poäng för i läsförståelse, matematik och naturvetenskap Genomsnittlig poäng i PISA-undersökningarna Anm.: Y-axeln bruten. PISA-undersökningar har genomförts 2000, 2003, 2006, 2009, 2012, 2015 och 2018. Källor: och . I2018 års PISA-undersökning presterade flickor på en högre genom- snittlig nivå än pojkar i läsförståelse. I matematik presterade flickor och pojkar på samma nivå och i naturvetenskap presterade flickor något bättre än pojkar, men skillnaden var liten. var skillnader i elevers resultat i läsförståelse utifrån migrationsbakgrund stor i . Elever med svensk bakgrund presterade på en högre nivå än elever födda utomlands eller med utländsk bakgrund. Mönstret var detsamma i matematik och naturvetenskap. Elevens socioekonomiska bakgrund hade ungefär samma betydelse för resultatet i läsförståelse som i andra länder (2019). Behörighet till gymnasieskolans nationella Behörighetskraven för att söka till gymnasieskolans nationella program skärptes inför gymnasievalet . Fram till dess krävdes minst godkänt betyg i matematik, engelska och svenska eller svenska som andra- språk för nationella program. krävs utöver godkänt i dessa kärn- ämnen även godkänt betyg i ytterligare minst nio ämnen för att kunna antas till högskoleförberedande program (program som utgör grund för fortsatt utbildning på högskolenivå). För behörighet till yrkesprogram (program som utgör grund för yrkesverksamhet och fortsatt yrkesutbildning), krävs godkänt betyg i minst fem ämnen utöver kärnämnena (16 kap. 30 och 31 §§ skollagen). Figur 3.2 Andel behöriga elever till gymnasieskolans yrkesprogram uppdelat på kön Andelen elever i årskurs 9 i som är behöriga till gymnasie- skolans yrkesprogram minskade gradvis . och 2016 var andelen behöriga som lägst, vilket förklaras av det stora antalet nyanlända elever . därefter har behörighets- graden successivt ökat. var av eleverna som gick ut behöriga till yrkesprogrammen (av flickorna och av pojkarna). Av elever som är födda i med minst en svenskfödd förälder var behöriga till gymnasieskolans yrkesprogram. För elever som är födda i med utlandsfödda föräldrar var andelen . För elever som har invandrat till påverkar bl.a. antalet år i svensk grundskola deras förutsättningar att uppnå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Av de elever som invandrat före skolstart var behöriga till gymnasieskolans yrkesprogram.