prop · H9031d8 · 2021-09-20 00:00:00 — 2021/22:1 Utgiftsområde 7 Utgiftsområde 7 – Internationellt bistånd Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................................. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd......................................................................... Mål för utgiftsområdet.......................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder......................................... 2.5.1 Fördelning av det svenska utvecklingssamarbetet............................ 2.5.2Demokrati, ökad respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens 2.5.3Jämställdhet och flickors och kvinnors fulla åtnjutande av de 2.5.4Miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling och hållbart nyttjande 2.5.5 Fredliga och inkluderande samhällen ................................................. Inkluderande ekonomisk utveckling................................................... Migration och utveckling...................................................................... 2.5.9Likvärdig och inkluderande utbildning, samt forskning av relevans för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling .......................... 2.5.10 Räddande av liv, lindrad nöd och upprätthållen mänsklig 2.6 Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... 2.6.1Regeringen anser att den biståndspolitiska inriktningen är fortsatt 2.6.2Snabbt och kreativt omställningsarbete bakom fortsatt god relevans i Sidas sammansättning av insatser och aktiviteter ........... 2.6.3Sveriges internationella bistånd har bidragit till att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck.......................................................................... 2.7.1 Omvärld och prioriteringar för utvecklingssamarbetet................... 2.7.2 Metod och verktyg i utvecklingssamarbetet .................. Beskrivning av indikativ fördelning på verksamheter.................................... 2.9.5 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ............... 2.9.6 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd ......................................... 2021/22:1 Utgiftsområde 7 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen fastställer biståndsramen för av vid budgeteringstillfället beräknad bruttonationalinkomst (BNI) beräknat enligt EU-förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010 (avsnitt 2.1.1) 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att ställa ut statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 18 (avsnitt 2.9.1). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om kapitaltillskott till på högst 1 (avsnitt 2.9.1). 4.Riksdagens anvisar anslagen för inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, när det gäller anslag som står till regeringens disposition, enligt tabell 1.1. 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. 6.Riksdagen anvisar ett anslag för inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd som står till disposition, enligt tabell 1.1 1:2 (Sida) 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd Summa anslag inom utgiftsområdet Summa beställningsbemyndiganden inom utgiftsområdet 2021/22:1 Utgiftsområde 7 2Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Inom utgiftsområdet Internationellt bistånd finns sex anslag: biståndsverksamhet, förvaltningsanslagen för (Sida), (), (FBA), anslag för internationellt utvecklingssamarbete samt anslaget för utvärdering av internationellt bistånd. Regeringens förslag: fastställer biståndsramen för av vid budgeteringstillfället beräknad bruttonationalinkomst (BNI) beräknat enligt EU-förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att biståndsramen uppgår till , vilket motsvarar av beräknad BNI enligt EU-förordningen för nationalräkenskaperna ENS 2010. I biståndsramen ingår ODA-fähiga kostnader, dvs. kostnader som klassificeras som bistånd (Official Development Assistance, ) i enlighet med den definition som används av biståndskommittén vid och utveckling (OECD-DAC). Majoriteten av kostnaderna återfinns under anslag inom detta utgiftsområde. Den föreslagna utgiftsramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppgår till 2022. I utgiftsområde 7 ingår som avser förvaltningsutgifter för samarbete inom som inte klassificeras som bistånd och därmed inte ingår i biståndsramen. I biståndsramen ingår kostnader från andra delar av statens budget som kan klassificeras som bistånd. Kostnaderna uppgår till 2022. Som andel av biståndsramen uppgår kostnaderna inom andra utgiftsområden till 2022, jämfört 2021 (inklusive propositionen Vårändringsbudget och propositionen Höständringsbudget ). Kostnader inom andra utgiftsområden som ingår i biståndsramen Kostnader för mottagande av asylsökande och skyddsbehövande Kostnader för mottagande av asylsökande och skyddsbehövande från låg- och medelinkomstländer i ingår i den svenska biståndsramen. OECD-DAC:s riktlinjer anger att kostnaderna räknas som bistånd på humanitära grunder och för att spegla ett gemensamt ansvarstagande med låg- och medelinkomstländer, vilka är värdar för de flesta av världens flyktingar. Biståndskostnaderna omfattar dels kostnader inom utgiftsområde 8 Migration, dels kostnader inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Inom Utgiftsområde 8 används en s.k. kvotmodell. I tabell 2.1 syns de anslag inom utgiftsområde 8 som helt eller delvis räknas som bistånd (första kolumnen). Det prognostiserade utfallet på dessa anslag (andra kolumnen) multipliceras med andelen av det totala antalet inskrivna i mottagningssystemet som beräknas uppfylla OECD- DAC:s kriterier för bistånd (tredje kolumnen), vilket ger det prognostiserade bistånds- 2021/22:1 Utgiftsområde 7 utfallet (fjärde kolumnen). För att uppfylla OECD-DAC:s kriterier för bistånd ska en person ha en vistelsetid i mottagandesystemet , komma från ett låg- eller medelinkomstland, inte ha ansökt om och fått sitt asylärende prövat tidigare, inte ha ett asylärende som handläggs enligt Dublinförordningen och inte ha fått avslag på asylansökan i Migrationsdomstol. Personer som överklagar avslag i Migrationsdomstol till Migrationsöverdomstolen ingår inte i biståndsutfallet. Tabell 2.1 Kostnadsprognos asylsökande och skyddsbehövande inom biståndet för utgiftsområde 8 Migration Miljoner kronor och procent 1:1 kostnader för mottagandet (förvaltningsanslag), 1:2 Ersättningar och boendekostnader, exklusive stöd till personer som har 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden 1Kvoten som används för att beräkna biståndskostnaderna på anslag 1:1 och anslag 1:2 Ersättningar och bostadskostnader beräknas på antalet inskrivna som uppfyller biståndskriterierna och ingår i någon av kategorierna: har ett öppet grundärende hos ; har ett överklagandeärende hos ; har ett öppet mål i migrationsdomstol eller har ett uppehållstillstånd. Kvoten som används för att beräkna biståndskostnaderna på anslag 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål beräknas på antalet inskrivna som uppfyller biståndskriterierna och har ett överklagandeärende vid eller har ett öppet mål i migrationsdomstol. Kvoten som används för att beräkna biståndskostnaderna på anslag 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden beräknas på antalet inskrivna som uppfyller biståndskriterierna och har ett öppet grundärende hos . De kostnader inom utgiftsområde 14 som utgörs av bistånd enligt prognos är etableringsersättning (inklusive etableringstillägg och bostadsersättning) till före detta asylsökande, , till vidarebosatta (kvotflyktingar), samt till skyddsbehövande som är anhöriga till personer som beviljats asyl, . De kostnader som räknas som bistånd avser utgifter ankomsten till . För personer som beviljats uppehållstillstånd efter att ha varit asylsökande ingår tiden i mottagandesystem i 12- månadersperioden, vilket innebär att de månader som kvarstår efter att personerna lämnat mottagande räknas med. Före detta asylsökande som beviljats asyl, kvotflyktingar samt anhöriga till skyddsbehövande, antas komma från låg- och medelinkomstländer. Totalt beräknas kostnader för asylsökande och skyddsbehövande inom biståndet uppgå till 2022. verifierade OECD-DAC, efter granskning av alla biståndsgivande länders modeller för kostnader för mottagande av asylsökande och skyddsbehövande, att den svenska beräkningsmodellen var förenlig med regelverket för bistånd. I biståndsramen ingår även kostnader för det svenska bidraget till den del av EU:s gemensamma bistånd som finansieras genom EU:s reguljära budget. De kostnader inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen om som ingår i biståndsramen 2022 utgörs av del av de faktiska kostnaderna för biståndet inom den totala EU-budgeten 2020. EU bedriver utvecklingssamarbete med nästan alla låg- och medelinkomstländer och inom ett stort antal sektorer. Allokering av resurser liksom utvecklingssamarbetets inriktning slås fast i s.k. externa finansiella instrument som har varierande geografiskt och tematiskt fokus. I ministerrådets arbetsgrupper utarbetar tillsammans med övriga medlemsstater, Europeiska kommissionen och Europeiska utrikestjänsten 2021/22:1 Utgiftsområde 7 (EEAS) EU:s gemensamma utvecklingspolitik. bidrar även till att påverka utformningen av EU:s bistånd i genomförandekommittéerna, expertgrupper och via berörda ambassader. I biståndsramen ingår biståndsrelaterade förvaltningskostnader för utlandsmyndigheter och enheter i . OECD-DAC:s riktlinjer lägger fast ett antal principer för vad som kan räknas som förvaltningsresurser för policyarbete och genomförande av bistånd. OECD-DAC:s regler omfattar lönekostnader för personal med biståndsrelaterat arbete vid huvudkontor och vid utlandsmyndigheter samt drift av berörda myndigheter, inklusive kostnader för lokaler, it, fordon m.m. De kostnader inom utgiftsområde 1 om som ingår i biståndsramen 2022 utgörs av faktiska utfall för dessa verksamheter. Kostnadsberäkningen grundas på tidsåtgång för biståndsrelaterat arbete på respektive utlandsmyndighet och UD-enhet i . Det handlar t.ex. om dialog och rapportering om utvecklingspolitiska frågor och om värdlandets roll i utvecklingspolitiken i multilaterala forum såsom FN samt i EU. I biståndsramen ingår beredskapskostnader och indirekta kostnader för internationella insatser genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. De kostnader om ca som ingår i biståndsramen 2022 utgörs av faktiskt utbetalt belopp 2020. Vidare ingår i biståndsramen bidrag till demokratiinsatser i låg- och medelinkomstländer, som uppfyller kriterier för officiellt statligt utvecklingsbistånd om ca , inom ramen för utgiftsområde 5 Internationell samverkan. I biståndsramen inkluderas även den del av bidrag till vissa FN-organ och andra internationella organisationers reguljära budget som belastar anslag inom andra utgiftsområden men som klassificeras som bistånd. Dessa organisationer är FAO, Cites, , , , ITU, IUCN, , , , Unidir, Unido, , UNPKO, UNDP, UPU, , , , WMU och . De kostnader om ca som ingår i biståndsramen 2022 utgörs av faktiskt utbetalt belopp 2020 till dessa organisationer. fördelas stipendiemedel till universitet och högskolor avseende stipendier för särskilt kvalificerade studieavgiftsskyldiga studenter. Stipendiemedel som avser studenter från länder som enligt OECD-DAC klassificeras som mottagarländer för bistånd inkluderas i biståndsramen, i enlighet med OECD-DAC:s riktlinjer. De kostnader inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning om ca som ingår i biståndsramen 2022, utgörs av faktiska utfall. disponerar medel för stöd till webbaserade tjänst för jämförelser av avgifter för att skicka pengar från till andra länder, Money from . Detta för att finansiera drift och utveckling av tjänsten och därigenom möjliggöra ytterligare sänkta avgifter för s.k. remitteringar. beräknas disponera för detta. 2021/22:1 Utgiftsområde 7 Förändringar av utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Kostnader inom utgiftsområde 7 Biståndsram i procent av beräknad BNI enligt ENS 2010 Kostnader inom utgiftsområde 7 som inte finansieras från Totalt för utgiftsområde 7 1Inklusive eventuella beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 2.3 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 1:2 Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida) 1:6 Utvärdering av internationellt Totalt för utgiftsområde 07 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2021/22:1 Utgiftsområde 7 Tabell 2.4 Förändringar av utgiftsramen –2024 för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra utgiftsområden 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Utgiftsram 2022 realekonomiskt fördelad för utgiftsområde 7 Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd är att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck (prop. 2013/14:1 utg.omr. 7, bet. 2013/14:UU2, rskr. 2013/14:75). Utgiftsområdets verksamhet är även central för politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112) och för det internationella genomförandet av de 17 globala målen för hållbar utveckling i Agenda , Action Agenda om utvecklingsfinansiering och . 2021/22:1 Utgiftsområde 7 2.4Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatredovisningen inleds med en översikt av fördelningen av det svenska utvecklingssamarbetet och humanitära biståndet. Därefter följer en redovisning utifrån följande centrala bedömningsgrunder, vilka speglar regeringens inriktning för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd enligt regeringens policyramverk (skr. 2016/17:60): –demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, –jämställdhet och kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, –miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling och hållbart nyttjande av naturresurser, –fredliga och inkluderande samhällen, –inkluderande ekonomisk utveckling, –migration och utveckling, –jämlik hälsa, –likvärdig och inkluderande utbildning samt forskning av relevans för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling, och –räddande av liv, lindrad nöd och upprätthållen mänsklig värdighet. För var och en av bedömningsgrunderna redovisas resultat mot ett antal mer specifika kategorier av mål i regeringens strategier. Målkategorierna framgår i underrubriceringen. Redovisningen baseras främst på myndigheters och multilaterala organisationers årsrapporter, uppföljningar, utvärderingar och analyser av biståndet. De mest centrala källorna utgörs av årsredovisningen och strategirapporteringen från (Sida) respektive (FBA) samt årsrapporter, uppföljningar, analyser och utvärderingar från multilaterala organisationer, EU, och Expertgruppen för biståndsanalys (). För EU- biståndet redovisas till övervägande del resultat som avser 2019, vilket är den senaste tillgängliga resultatinformationen. Inom varje tematiskt område redovisas resultat från den rapportering som avser eller inkommit . Därtill redovisas två stapeldiagram vilka visar Sidas bedömning av utvecklingstrender i relation till de strategimål som regeringen beslutat samt Sidas bedömning av relevansen i sammansättning av aktiviteter och insatser för att bidra till förändring i linje med regeringens strategimål. Sidas bedömning av utvecklingstrender innebär att Sida genom omvärldsbevakning och annan typ av rapportering analyserat om utvecklingen gått bakåt, framåt samt delvis bakåt eller delvis framåt för det specifika målet. Sidas insatser kan vara med och påverka utvecklingstrender inom de områden där Sida är aktiv, men det handlar ofta om större komplexa och långsiktiga förändringar på nationell, regional eller global nivå, där ett stort antal faktorer utanför Sidas kontroll inverkar på utvecklingen i sammanhanget. Sidas bedömning av relevansen i sammansättningen av aktiviteter och insatser är relevant eller inte, görs mot bakgrund av mål, utvecklingen i kontexten och insatsernas förväntade resultat. En relevant portfölj är, enligt Sida, en sammansättning av aktiviteter och insatser som på ett effektivt sätt väntas bidra till förändring i linje med regeringens strategimål inom området. Verksamheten inom utgiftsområdet utmärks av långsiktiga samarbeten, breda ägarskap och svåra sammanhang. Likt tidigare bidrar till partnerländernas egna utvecklingsansträngningar tillsammans med lokala aktörer. 2021/22:1 Utgiftsområde 7 gemensamt och påverkas av många samverkande faktorer. Resultat som redogörs för i denna redovisning anges således främst i termer av hur bidragit till att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Redovisning av internationellt bistånd görs även inom andra utgiftsområden i budgetpropositionen. Inom utgiftsområde 1 redovisas utrikesförvaltningens förvaltningskostnader och internationella utvecklingssamarbete, inom utgiftsområde 5 redovisas resultaten av internationella krishanterings- och fredsfrämjande insatser, och inom utgiftsområde 8 och utgiftsområde 13 ingår kostnader för mottagande av asylsökande och skyddsbehövande från låg- och medelinkomstländer som definieras som biståndskostnader (belastar biståndskostnaderna utgiftsområde 14 i stället för utgiftsområde 13). Vissa FN-organ får bidrag från andra utgiftsområden i tillägg till utgiftsområde 7 och deras resultat redovisas inom dessa utgiftsområden. 2.5.1Fördelning av det svenska utvecklingssamarbetet fastställde biståndsram för av beräknad bruttonationalinkomst (BNI), beräknad enligt det europeiska regelverket för nationalräkenskaperna (ENS) 2010, vilket motsvarade . Utfallet av biståndet som redovisades till DAC (OECD-DAC) uppgick till netto motsvarande av senast tillgängliga BNI-uppgift . Den svenska biståndsvolymen överstiger därmed FN:s mål om ett bistånd på av BNI och gör att , räknat i procent av BNI, är den största biståndsgivaren bland OECD-DAC-länderna. Att utfallet, som rapporterades till OECD-DAC, överstiger biståndsramen med beror framför allt på att lagda skuldsedlar rapporteras i sin helhet till OECD-DAC det år de deponeras, även om utbetalningar från en och samma skuldsedel kan vara fördelade . deponerades bl.a. en skuldsedel till Gröna klimatfonden om , som kommer att utbetalas (utbetalning på lagd skuldsedel ingår i biståndsramen men ingår inte i biståndsutfallet till OECD-DAC, för att undvika dubbelräkning). I skrivelsen Årsredovisning för staten 2020 redovisas utfallet för biståndet 2010–2020 (skr. 2020/21:101). Merparten av det utfall som redovisas till OECD-DAC utgörs av verksamhet inom utgiftsområde 7 (52,, av utfallet). Dessutom förekommer kostnader inom andra utgiftsområden, s.k. avräkningar, vilka definieras som bistånd enligt OECD-DAC:s regelverk. Dessa omfattar vissa kostnader för mottagande av asylsökande och skyddsbehövande från låg- och medelinkomstländer (, varav på utgiftsområde 8 och på utgiftsområde 14), EU:s gemensamma bistånd (, ), utrikesförvaltningens förvaltningskostnader (, ) samt bidrag till vissa FN-organ och andra internationella organisationers reguljära budget (, ). Innovativa finansierings- och samverkansformer bidrar till att biståndets begränsade resurser kan attrahera ytterligare investeringar och resurser från en bred krets av aktörer. Genom garantiverksamheten delar Sida risk med investerare och långivare och kan på så vis öka tillgången till finansiering i utvecklingsländer. Sidas garantiverksamhet finansieras av garantiavgifter som betalas av motparten. Vid behov kan Sida subventionera motpartens garantiavgifter och det är bara i dessa fall som biståndsmedel tas i anspråk. Eventuella skadefall finansieras från den garantireserv 2021/22:1 Utgiftsområde 7 som byggts upp genom avgifter . Per hade Sida 45 utestående garantier till ett sammanlagt avtalat värde av , som bidrar till måluppfyllelse i 45 bilaterala, regionala och tematiska strategier. Dessa garantier beräknas mobilisera finansiering till ett värde av under garantiernas löptid. Det är de resurser som Sidas garantitagare, exempelvis en bank i ett samarbetsland, är villiga att låna ut till följd av Sidas garantier. beslutade Sida om fem nya garantier till ett sammanlagt värde av , vilka mobiliserar finansiering om . Skadeutbetalningarna uppgick till . Även bidrar till att mobilisera kapital genom saminvesteringar med privata aktörer. har mobiliserat privat kapital motsvarande av avtalat värde på investeringar. Diagram 2.1 visar det totala biståndets utfall genom Sida respektive UD och övriga myndigheter som disponerar medel under anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, samt förvaltningsanslag för Sida och UD . Tabell 2.6 visar biståndsverksamhetens utfall genom Sida, UD och övriga myndigheter som disponerar medel under anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Diagram 2.1 Bistånd genom myndigheter samt förvaltningsanslag för Sida och UD Källor: Respektive myndighets årsredovisningar samt egna beräkningar. 2021/22:1 Utgiftsområde 7 Tabell 2.6 Utfall: Utvecklingssamarbete genom Sida, UD samt övriga myndigheter som disponerar medel under anslaget 1:1 Biståndsverksamhet Stöd genom svenska organisationer i det civila samhället Regionala och bilaterala strategier för Regionala och bilaterala strategier för Regionala och bilaterala strategier för och Reformsamarbete med , och Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer1 Kapacitetsutveckling och Agenda 20303 Multilaterala utvecklingsbanker, fonder och skuldavskrivningar Multilaterala och internationella organisationer och fonder Verksamhet genom övriga myndigheter Myndigheten för samhällsskydd och beredskap SUMMA TOTALT ANSLAG 1:1 BISTÅNDSVERKSAMHET 1Till och med 2018 benämndes verksamheten Särskilda insatser för mänskliga rättigheter och demokratisering. 2Till och med 2018 benämndes verksamheten Globala insatser för mänsklig säkerhet. 3Till och med 2018 benämndes verksamheten Kapacitetsutveckling och utbyten. Källa: Respektive myndighets årsredovisning samt egna beräkningar. 2021/22:1 Utgiftsområde 7 Det bilaterala biståndet, exklusive avräkningar, uppgick till . Som bilateralt bistånd räknas enligt OECD-DAC allt bistånd som inte är kärnstöd till multilaterala och internationella organisationer eller multilaterala utvecklingsbanker. I det bilaterala biståndet ingår förutom stöd till länder och regioner också tematiska och globalt inriktade stöd samt humanitära projektstöd. Merparten av det bilaterala biståndet hanteras av Sida.