prop · H90338 · 2021-11-01 00:00:00 — När regeringsuppdraget upphörde fortsatte utvecklingen inom ramen för en ny handlingsplan för åren 2015–2018.29 I den förtydligades ansvarsfördelningen och utvecklingsområden och planerade aktiviteter fastställdes. Under dessa år fick tre regeringsuppdrag att utöka och utveckla öppna jämförelser.30 När handlingsplanen upphörde att gälla 2019 övergick öppna jämförelser till att vara en del av generella uppdrag för uppföljning och statistik inom sitt verksamhetsområde. Målsättningar, ansvarsfördelning och inriktning för arbetet har i huvudsak fortsatt att gälla.31 26Öppna jämförelser för vården och omsorgen om äldre utvecklades av i samarbete med SKR i ett regeringsuppdrag. Från början publicerade och öppna jämförelser i äldreomsorgen i separata rapporter. 2010 samordnades publiceringarna. och , med öppna jämförelser - vård och omsorg om äldre, 2017. 27Regeringsbeslut S2009/5079/ST, Uppdrag att intensifiera utvecklingen av öppna jämförelser och ta fram en handlingsplan för ökad tillgång till data av god kvalitet inom socialtjänst m.m, 2009. 28Socialdepartementet, Öppna jämförelser inom och hemsjukvården, handlingsplan –2018, 2015. 30Uppdragen var att utöka öppna jämförelser till området krisberedskap inom (Regeringsbeslut S2014/7686/FST, S2014/8929/(delvis)); att redovisa hur man arbetar med jämställdhetsperspektivet i öppna jämförelser (Regeringsbeslut S2014/00197/FS, S2014/01928/FS, S2015/08135/RS (delvis)); att utveckla öppna jämförelser inom missbruks- och beroendevården till att omfatta spelmissbruk (Regeringsbeslut S2015/04635/FST, S2016/07779/RS (delvis)). 31Intervju med företrädare för . Intervju företrädare för . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Som en del av decemberöverenskommelsen32 fick i regleringsbrevet i uppdrag att utreda förutsättningarna för att utveckla öppna jämförelser inom fler områden i socialtjänstlagen med början för HVB- och stödboenden samt för jour- och familjehem.33 startade ett utvecklingsprojekt för öppna jämförelser i . och regeringsuppdraget har samordnats. 2.2 Målsättningar med öppna jämförelser Det övergripande målet med öppna jämförelser är att de ska stimulera34 till en jämlik socialtjänst av god kvalitet. Målet ska uppnås genom att kommunerna använder öppna jämförelser för uppföljning och kvalitetsutveckling. De huvudsakliga målgrupperna för öppna jämförelser är därför främst verksamhetsutvecklare och chefer samt politiker i kommunerna.35 Genom öppna jämförelser ska kommunerna få underlag till uppföljning, utveckling och förbättring av sina verksamheter, kunna följa den egna verksamheten , få specifika indikatorer och mått som belyser verksamhetens kvalitet, få kunskapsunderlag och lära av andra, kunna jämföra sina resultat med andra kommuner eller verksamheter med liknande förutsättningar.36 Öppna jämförelser är också en del av statens styrning med kunskap och ska på nationell nivå kunna användas för att följa trender.37 2.3 Ansvarsfördelning och finansiering Olika aktörer är involverade i arbetet med öppna jämförelser. Regeringen fattar beslut och tilldelar de medel som krävs för att arbetet med öppna jämförelser ska kunna genomföras. Regeringen följer upp arbete med öppna jämförelser inom ramen för ordinarie myndighetsdialoger och i möten där presenterar resultat från öppna jämförelser för . 32Intervju med företrädare för , . 33Regeringsbeslut S2019/05315/RS, Regleringsbrev för avseende , 2019. 34Vi granskar om öppna jämförelser bidrar till kvalitetsutveckling. Se not 8. 35Socialdepartementet, Öppna jämförelser inom och hemsjukvården, handlingsplan –2018, 2015. 37Socialstyrelsen, ”Om öppna jämförelser av socialtjänst och hälso- och sjukvård”, hämtad . ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET tar inom ramen för sitt myndighetsuppdrag fram indikatorer till öppna jämförelser, samlar in uppgifter från kommunerna, presenterar resultat samt ger stöd till kommunerna att använda öppna jämförelser.38 Utvecklingsarbetet och förvaltningen av öppna jämförelser finansieras via förvaltningsanslag. finansierades arbetet även till viss del via särskilda medel för regeringsuppdrag.39 uppgick myndighetens kostnader för öppna jämförelser socialtjänst samt hälso- och sjukvård till Tabell 1 kostnader för öppna jämförelser 2008–2020 (mnkr) 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Kommentar: Tabellen visar kostnader för öppna jämförelser socialtjänst samt hälso- och sjukvård exklusive brukar- och enhetsundersökningar. har inte kunnat särredovisa . Skillnaderna mellan år beror främst på variationer i antal publikationer inom hälso- och sjukvård. organiserades arbetet med öppna jämförelser i på avdelningen för statistik. När omorganiserades 2019 förlades arbetet med öppna jämförelser till avdelningen för analys. Arbetet är fördelat på tre enheter där en ansvarar för äldreomsorg och funktionshinderområdet, en för hälso- och sjukvård och en för övriga delområden inom socialtjänsten.41 SKR ansvarar särskilt för att stödja kommuner i att använda öppna jämförelser för analys och förbättringsarbete, både på ledningsnivå och i den brukarnära verksamheten.42 utvecklar öppna jämförelser i samverkan Vårdföretagarnas roll är att förankra arbetet med öppna jämförelser bland de privata vård- och omsorgsgivarna. Famna har motsvarande roll bland idéburna vård- och omsorgsgivare.43 Dessa organisationer företräder också sina medlemmar vid kontakt med myndigheter och regeringen. 38Socialdepartementet, Öppna jämförelser inom och hemsjukvården, handlingsplan –2018, 2015. 39Regeringsbeslut S2009/5079/ST. 40Socialstyrelsen, årsredovisningar 2008–2018. Svar via mejl från . 41Intervjuer med företrädare för , , , . Arbetet med öppna jämförelser för delområdet hälso- och sjukvård som inte omfattas av granskningen bedrivs på en egen enhet. 42Socialdepartementet, Öppna jämförelser inom och hemsjukvården, handlingsplan –2018, 2015. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA) driver databasen där resultat från öppna jämförelser publiceras. Regionala samverkans- och stödstrukturer (RSS:er) har också en central roll i arbetet med öppna jämförelser. De är regionala samarbetsorgan som byggdes upp inom ramen för samverkansavtal mellan staten och SKR i satsningen på evidensbaserad praktik i 2010–2016. Uppbyggnaden finansierades delvis av staten, men den statliga finansieringen har upphört.44 RSS:erna stödjer kommunerna på olika sätt, till exempel i att tolka och fylla i de enkäter som ligger till grund för uppgifterna i öppna jämförelser. Arbetet bedrivs i huvudsak på uppdrag av kommunerna inom ett län eller kommunförbund och verksamheten finansieras vanligtvis av kommunerna.45 Arbetet med öppna jämförelser leddes av en strategisk grupp som bestod av generaldirektören för och motsvarande chefer från SKR, Famna och Vårdföretagarna.46 kallades till gruppens möten vid behov. Arbetet med öppna jämförelser koordineras numera i en samverkansgrupp där ansvariga enhetschefer och andra tjänstemän ingår. är sammankallande till möten och kallas till gruppen vid behov. RKA ingår i gruppen. 2.4Innehållet i öppna jämförelser – undersökningar och indikatorer 2.4.1 Fyra årliga enkätundersökningar Öppna jämförelser sammanställs från olika datakällor. De tas i huvudsak fram genom fyra årliga enkätundersökningar till kommuner, andra verksamheter samt brukare inom . Samtliga enkätundersökningar är frivilliga att besvara. Inom ekonomiskt bistånd, missbruks- och beroendevård, social barn- och ungdomsvård samt äldreomsorg finns också indikatorer som baseras på befintliga registerdata.47 44Satsningen genomfördes inom ramen för årliga överenskommelser mellan regeringen och SKR. 45Många av RSS:erna är organiserade inom tidigare länsuppdelningar, som de gamla kommunalförbunden. De kan också rymmas inom en regions FoU-verksamhet. (, Enkätundersökning till regionala samverkans- och stödstrukturer, 2020 och intervjuer med företrädare för RSS:er). 46Socialdepartementet, Öppna jämförelser inom och hemsjukvården, handlingsplan –2018, 2015. 47Ekonomiskt bistånd: över ekonomiskt bistånd och Registret över totalbefolkningen (SCB); Missbruks-/beroendevård: och , (); Social barn- och ungdomsvård - placerade barn: och Registret över insatser för barn och unga, () samt (SCB); Äldreomsorg: , och Registret över socialtjänstinsatser till äldre och personer med funktionsnedsättning, (); kvalitetsregistren , Senior alert, Riksstroke, samt Kommunens egna undersökningar inrapporterade i Kolada (RKA). ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET Den gemensamma kommunundersökningen om myndighetsutövning skickas till kommunerna (stadsdelar i och ). nio delområden inom samt den kommunala hälso- och sjukvården: ekonomiskt bistånd, motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden, missbruks- och beroendevården, sociala barn- och ungdomsvården, krisberedskap inom , stöd till personer med funktionsnedsättning – LSS, stöd till personer med psykisk funktionsnedsättning –socialpsykiatri, våld i nära relationer, och äldreomsorgen. Kommunundersökningen riktas till socialchef eller motsvarande. Enhetsundersökningen LSS skickas till verksamheter, dagliga verksamheter och bostäder med särskild service enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Enhetsundersökningen om äldreomsorg och hälso- och sjukvård skickas till hemtjänstverksamheter och särskilda boenden för äldre. Enhetsundersökningarna riktas till verksamhetscheferna på respektive enhet. Brukarundersökningen Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? riktas till enskilda brukare inom äldreomsorgen, det vill säga personer som är och som har hemtjänst eller bor i särskilt boende för äldre. Även brukarens anhöriga kan svara på enkäten vid behov. Till största delen omfattar öppna jämförelser i offentligt driven verksamhet, men enhetsundersökningarna omfattar även privata utförare. 2.4.2 Process-, struktur- och resultatindikatorer Öppna jämförelser i som baseras på kommunundersökningen innehåller över 300 indikatorer. Många av indikatorerna används för flera av delområden och antalet unika indikatorer uppgår till omkring 90.48 Till dessa tillkommer cirka 50 brukarrapporterade indikatorer inom äldreomsorgen, samt omkring 40 indikatorer inom fyra delområden vilka baseras på befintliga register och som publiceras vid separata tillfällen från övriga indikatorer. Indikatorerna kategoriseras av i tre grupper beroende på om de mäter strukturer, processer eller resultat.49 Utöver indikatorer ingår även bakgrundsmått. Strukturindikatorer ska omfatta de påverkbara förutsättningar och resurser en verksamhet har, till exempel utrustning, personal, kompetens, riktlinjer och överenskommelser. Många av strukturindikatorerna i öppna jämförelser för visar om en kommun har rutiner eller överenskommelser för vissa aspekter av arbetet. 48Socialstyrelsen, Indikatorer – öppna jämförelser 2019, Socialtjänst och hälso- och sjukvård, 2019. 49Socialstyrelsen, av indikatorer – För god vård och omsorg, 2017. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Processindikatorer ska avse de aktiviteter som utförs inom ramen för verksamheten, till exempel insatser, åtgärder och behandlingar. De ska därmed gå längre än strukturindikatorerna och även spegla hur aktiviteterna genomförs, det vill säga kvaliteten i utförandet. benämner detta som processkvalitet vilket innebär en avgränsad dimension av kvalitet då indikatorn mäter kvaliteten i själva utförandet snarare än resultatet av aktiviteten. Många av processindikatorerna visar om kommuner använder sig av en viss handläggningsmetod för arbetet. Resultatindikatorerna ska vara kopplade till någon form av mål eller önskvärd riktning och mäta i vilken mån verksamheterna uppnår ett önskvärt utfall. Brukarundersökningen inom äldreomsorgen bygger på brukarbedömningar där brukaren rapporterat sin tillfredställelse och upplevelse av de mottagna insatserna och omvården. kategoriserar alla sådana så kallade brukarrapporterade indikatorer i som resultatindikatorer.50 Bakgrundsmått är enligt inte lika skarpa som indikatorer och har begränsningar i vilka jämförelser som kan göras. De kan ändå vara viktiga att följa och vara ett komplement till indikatorerna.51 Exempel på indikatorer och mått i öppna jämförelser Strukturindikator: Om kommunen har en aktuell, skriftlig och på ledningsnivå beslutad rutin för intern samordning i enskilda ärenden mellan olika verksamhetsområden inom . Processindikator: Om kommunen använder den standardiserade bedömningsmetoden AUDIT för att identifiera riskfylld eller skadlig alkoholkonsumtion hos vuxna. Resultatindikator: Andel vuxna med långvarigt ekonomiskt bistånd av samtliga vuxna biståndsmottagare i kommunen/stadsdelen. Brukarrapporterad indikator: Brukar personalen ta hänsyn till dina åsikter och önskemål om hur hjälpen ska utföras? Bakgrundsmått: Antal sjuksköterskor respektive omsorgspersonal per bostad i särskilda boenden, vardagar respektive helgdagar. Vi utgår och diskuterar i granskningen också indikatorerna utifrån hur nära de är verksamheternas utfall gentemot brukarna. Generellt är resultatindikatorer verksamhetsnära. Processindikatorer och strukturindikatorer mäter inte utfall, men vi betraktar dem som verksamhetsnära om de mäts i en enhetsundersökning eftersom de då följer verksamheten nära brukarna. Processindikatorer är också generellt mer verksamhetsnära än strukturindikatorer eftersom de mäter aktiviteter som vanligtvis utförs närmare brukaren. 50Socialstyrelsen, av indikatorer – För god vård och omsorg, 2017. 51Socialstyrelsen, Metodbeskrivning 2020, Öppna jämförelser - socialtjänst och hälso- och sjukvård, 2020. ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET I sitt arbete med att ta fram indikatorer till öppna jämförelser utgår från riktlinjer för indikatorernas innehåll. En indikator ska ange en önskvärd riktning för högre kvalitet. En indikator ska vara relevant för verksamheten att förbättra för att uppnå högre kvalitet. Den ska vara valid, vilket innebär att den mäter det den avser att belysa och att den mäts på ett tillförlitligt sätt och kan jämföras år . Den ska vara vedertagen och bygga på kunskap, till exempel nationella riktlinjer, vetenskap, laglig grund, beprövad erfarenhet, konsensus eller kunskap inhämtad från den det berör (patienten eller brukaren). Den ska vara påverkbar av huvudmännen eller utförarna. Och den ska vara mätbar med nationellt tillgänglig och kontinuerligt insamlad data.52 Riktlinjerna för indikatorer omfattar inte hur det är tänkt att indikatormåtten ska kunna används för analys i en kommun, men anger att analyserna i nästa steg beaktas vid indikatorutveckling.53 Öppna jämförelser presenteras på webbplats i Excelfiler, separat för de olika delområdena.54 skrevs resultatrapporter för respektive område.55 Dessa ersattes 2018 av kortare faktablad. För äldreomsorgen publiceras resultat också i den så kallade Äldreguiden, uppdelad på kommuner och i och även på stadsdel. Den publicerades dock inte 2020 på grund av att ska byta programvara för tjänsten.56 Uppgifter finns även på enhetsnivå för äldreboenden57 och hemtjänst samt bostäder med särskild service och dagliga verksamheter enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS).58 publiceras resultaten för öppna jämförelser även i databasen av RKA. SKR har vid sidan av den brukarundersökning genomför inom äldreomsorgen utvecklat egna nationella brukarenkäter efter önskemål från kommunerna.59 De redovisas också i Kolada, men inte som en del av de öppna jämförelser som ansvarar för. 52Socialstyrelsen, av indikatorer – För god vård och omsorg, 2017. 53Socialstyrelsen, Metodbeskrivning 2020 öppna jämförelser – socialtjänst och hälso- och sjukvård, 2020. 54Öppna jämförelser redovisas i regel på kommunnivå, men för och redovisas resultaten på stadsdelsnivå. När vi i rapporten hädanefter benämner öppna jämförelsers användare kommer vi referera till dem som kommuner; där inkluderas stadsdelar i och . 55Under 2016 publicerade också powerpointpresentationer inom varje delområde och resultat för indikatorer som var jämförbara inom flera delområden. , svar från faktagranskning . 56Intervjuer med företrädare för , . 57Särskilda boenden och . 58Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 59SKR gör brukarundersökningar inom delområdena: ekonomiskt bistånd, LSS, socialpsykiatri, social barn- och ungdomsvård samt missbruks- och beroendevård. SKR, ”Socialtjänst, brukarundersökningar”, hämtad . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Resultaten redovisas av och i Kolada i färgkoder. Redovisningen skiljer sig åt beroende på typ av indikator. De flesta struktur- och processindikatorer kan antingen uppnås, inte uppnås eller delvis uppnås, till exempel om kommunen erbjuder minst en arbetsmarknadsinsats inom en månad till alla personer 18–. De redovisas som ”ja” i grönt, ”nej” i rött och ”delvis” i gult. De flesta resultatindikatorer redovisas i färgerna grönt, rött eller gult beroende på om kommunen ligger bland de bästa kommunerna, de sämsta kommunerna eller däremellan. ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET 3Vissa förutsättningar för god kvalitet saknas I kapitlet redovisar vi våra iakttagelser för delfråga 1: Har regeringen och skapat goda förutsättningar för att öppna jämförelser ska kunna bidra till en mer jämlik socialtjänst av god kvalitet? en sammanfattning av iakttagelserna. Vår sammantagna bedömning är att det saknas vissa förutsättningar för att öppna jämförelser ska kunna bidra till kvalitetsutveckling i . Det finns en samsyn mellan regeringen, och om de övergripande målen med öppna jämförelser. Samarbetet mellan och fungerar också i huvudsak bra, vilket är en förutsättning för att öppna jämförelser ska bidra till kvalitetsutveckling. uttrycker SKR ett missnöje med att indikatorerna inte uppfyller kommunernas behov, och har minskat sitt engagemang i öppna jämförelser. Majoriteten av indikatorerna i öppna jämförelser är struktur- eller processindikatorer som mäter förutsättningar för kvalitet snarare än resultatet av den verksamhet som bedrivs. Denna sammansättning speglar svårigheterna att veta vad som är kvalitet i , en brist på individbaserad statistik och kommunernas uppgiftslämnarbörda. Indikatorsammansättningen speglar också en sänkt ambitionsnivå för vilka indikatorer som ska ingå i öppna jämförelser, och en förskjutning i synen på öppna jämförelser från ett medel för jämförelser till ett medel för statlig kunskapsstyrning. arbete med att underlätta datainsamlingen och kommunernas större vana vid öppna jämförelser har minskat kommunernas upplevda uppgiftslämnarbörda. Men det finns en obalans mellan den tid som läggs på inrapportering i förhållande till användningen för kvalitetsutveckling som begränsar nyttan av öppna jämförelser. Datakvaliteten har förbättrats men vissa frågetecken kvarstår vad gäller jämförbarheten i kommunernas resultat i öppna jämförelser och därmed också mellan kommuner. kan därför förbättra sina kontroller 3.1 I huvudsak nationell samsyn om öppna jämförelser Det finns en samsyn mellan regeringen, och om de övergripande målen med öppna jämförelser. Det finns i huvudsak också en samsyn mellan och om hur öppna jämförelser ska utvecklas. Regeringen har inte styrt innehållet i öppna jämförelser. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN som i sitt arbete med att utveckla öppna jämförelser har preciserat hur målen med öppna jämförelser ska nås och vilka indikatorer som ska ingå i öppna jämförelser. 3.1.1 Övergripande samsyn mellan de nationella aktörerna , och har i samråd med Famna och Vårdföretagarna gemensamt tagit fram mål, kommit överens om ansvarsfördelning och vad som ska göras i arbetet med att utveckla öppna jämförelser. De olika aktörerna uttrycker i granskningen också en samsyn om vilka möjligheter och begränsningar som öppna jämförelser har och vad som är möjligt att åstadkomma med dem.60 Samarbetet mellan och upplevs också i huvudsak fungera bra. Men SKR riktar viss kritik mot hur utvecklat indikatorerna i öppna jämförelser. Det finns även viss kritik från mot hur SKR gett stöd till kommunerna att använda öppna jämförelser.61 Kritiken utvecklas i avsnitt 3.2.7 respektive 4.3.3. Regeringen har som nämnts (avsnitt 2.1) kontinuerligt gett i uppdrag att utveckla öppna jämförelser till nya områden, . Regeringen har dock utöver att fastslå de övergripande målen, och ange inriktning på arbetet i handlingsplanerna, inte deltagit aktivt i att precisera innehållet i öppna jämförelser närmare. menar att ansvaret för att utveckla öppna jämförelser ligger på Socialstyrelsen.62 Det är därmed i huvudsak som i sitt arbete med öppna jämförelser preciserat hur målen med öppna jämförelser ska nås. har genom sitt arbete också bestämt vad indikatorerna ska omfatta och vilken typ av indikatorer som ska ingå i öppna jämförelser. Det utvecklas i följande avsnitt samt i avsnitt 3.2. 3.1.2 Öppna jämförelser ska bidra till kvalitetsutveckling på flera sätt Genom öppna jämförelser ska kommunerna få underlag till uppföljning, utveckling och förbättring av sina verksamheter, kunna följa den egna verksamheten , få specifika indikatorer och mått som belyser verksamhetens kvalitet, få kunskapsunderlag och lära av andra samt kunna jämföra sina resultat med andra kommuner eller verksamheter med liknande förutsättningar.63 60Intervju med företrädare för , . Intervjuer med företrädare för , , . Intervju med företrädare , . 61Intervju med företrädare för , . Intervjuer med företrädare för , , . 62Intervju med företrädare för , . 63Socialstyrelsen, ”Om öppna jämförelser av socialtjänst och hälso- och sjukvård”, hämtad . ÖPPN A JÄ M FÖ RELS ER I SOC I A LTJÄ N – BEGRÄ N SA T G TI LL GO D KVA LIT ET Inom ramen för dessa olika sätt att använda öppna jämförelser ryms olika idéer eller styrningsmekanismer för hur målet om en jämlik socialtjänst med god kvalitet ska nås. Dessa mekanismer har funnits inbyggda i öppna jämförelser från början. Men det är som i sitt arbete med att utveckla öppna jämförelser preciserat och balanserat dess olika styrningsidéer. Via indikatorerna i öppna jämförelser ska kommunerna kunna följa sin egen utveckling och kunna jämföra sig med andra kommuner. Det anknyter till den styrningsidé om benchmarking som öppna jämförelser grundades i. Genom jämförelser ska kommunerna inspireras att utveckla den egna verksamheten. Idén baseras på att de jämförda enheterna dels uppmärksammas för det som är bra, dels för det som är mindre bra.64 I öppna jämförelser i har och från början arbetat för att öppna jämförelser främst ska leda till ett lärande mellan kommuner. De har därmed tonat ner konkurrensaspekterna, eftersom de inte ansetts tillämpbara inom socialtjänsten.65 Öppna jämförelser är en del av statens styrning med kunskap, och de ska stärka utvecklingen av en evidensbaserad praktik.66 I praktiken tänker sig att indikatorerna ska signalera till kommunerna inom vilka områden det är viktigt att utveckla kvalitet och visa på sätt att göra det. i kommunundersökningen fråga om till exempel en bedömningsmetod eller en rutin vill styra kommunerna i en viss riktning. Syftet med indikatorerna beskrivs även vid publicering av resultaten. Öppna jämförelser ska också stimulera kommunerna att leta sig vidare, till exempel genom att gå in på Kunskapsguiden.se67 som är en portal för samlad kunskap för och hälso- och sjukvården. Där ska de hitta relevanta kunskapsunderlag eller metoder. Därför har i vissa fall lagt in länkar till Kunskapsguiden Motsvarande redovisning finns i de Excelfiler där resultaten från öppna jämförelser publiceras. I bästa fall uppfattar kommunerna dessa signaler och utvecklar kvaliteten inom den verksamhet en indikator mäter.68