prop · H803206 · 2021-06-07 00:00:00 — känd revisor, advokat eller advo- advokatbolag med hemvist utanför katbolag med hemvist utanför EES, a)tillämpar bestämmelser om kundkännedom och bevarande av hand- lingar som motsvarar kraven i denna lag, och b)står under tillsyn över att dessa bestämmelser följs, eller 3.till följd av föreskrift i lag eller annan författning är skyldig att hålla medel som förvaltas för någon annans räkning avskilda från egna till- gångar och medel. Första stycket får tillämpas endast om den risk som kan förknippas med kunden enligt 2 kap. 3 § bedöms som låg och om verksamhetsutövaren utan dröjsmål på begäran kan få del av uppgift om identiteten hos den för vars räkning kunden förvaltar medlen och den dokumentation som ligger till grund för uppgifterna. Verksamhetsutövare som avses i institut får ta emot betalning med 1 kap. 2 § första stycket 1–13 får ta 8Senaste lydelse 2019:1254. 9Senaste lydelse 2019:774. 2020/21:206 ett anonymt betalningsinstrument som getts ut i ett land utanför EES bara om instrumentet uppfyller kraven i 31 §. emot betalning med ett anonymt betalningsinstrument som getts ut i ett land utanför EES bara om instrumentet uppfyller kraven i 31 §. Den fysiska personen, den juridiska personen, dess styrelseledamöter eller anställda får inte för kunden eller för någon utomstående obehörigen röja att en bedömning enligt 2 § utförs, har utförts eller kommer att utföras eller att uppgifter har lämnats enligt 3 eller 6 §. Som obehörigt röjande avses inte att 1.uppgifter lämnas till en tillsynsmyndighet eller en brottsbekämpande myndighet, 2. uppgifter lämnas mellan verk- 2. uppgifter lämnas mellan verk- samhetsutövare som avses i 1 kap. samhetsutövare som avses i 1 kap. 2 § första stycket 1–12 med hem- 2 § första stycket 1–13 med hem- vist i EES och som ingår i samma vist i EES och som ingår i samma koncern eller mellan sådana verk- koncern eller mellan sådana verk- och dotterföretag belägna i ett land och dotterföretag belägna i ett land utanför EES, förutsatt att filialerna utanför EES, förutsatt att filialerna tillämpar gemensamma rutiner som tillämpar gemensamma rutiner som fastställts enligt 2 kap. 8 eller 9 § fastställts enligt 2 kap. 8 eller 9 § eller motsvarande krav enligt lag- eller motsvarande krav enligt lag- stiftningen i det land där filialen stiftningen i det land där filialen finns eller dotterföretaget har hem- finns eller dotterföretaget har hem- 3. uppgifter lämnas mellan advo- 3. uppgifter lämnas mellan advo- revisorer, tillhandahållare av bok- revisorer, tillhandahållare av bok- föringstjänster, skatterådgivare och föringstjänster, skatterådgivare och fastighetsmäklare som omfattas av fastighetsmäklare som omfattas av direktiv (EU) 2015/849, i den ursprungliga lydelsen, eller likvär- direktiv (EU) 2015/849, i den diga bestämmelser i ett land utanför ursprungliga lydelsen, eller likvär- EES och som är anställda eller på diga bestämmelser i ett land utanför annat sätt verksamma inom samma EES och som är anställda eller på juridiska person eller olika jurid- annat sätt verksamma inom samma juridiska person eller olika jurid- 4. uppgifter som rör samma kund 4. uppgifter som rör samma kund och samma transaktion och som och samma transaktion och som omfattar fler än en verksamhets- 10 Senaste lydelse 2019:608. juridiska och fysiska personer som juridiska och fysiska personer som i 1 kap. 2 § i 1 kap. 2 § stycket 1–12 och 17–21, förutsatt stycket 1–13 och 18–22, förutsatt att de tillhör samma verksamhets- att de tillhör samma verksamhets- eller yrkeskategori och omfattas av eller yrkeskategori och omfattas av skyldigheter i fråga om tystnads- skyldigheter i fråga om tystnads- plikt och skydd för personuppgifter plikt och skydd för personuppgifter som följer av denna lag, och som följer av denna lag, och 5.en kund får kännedom om att åtgärder enligt första stycket vidtas eller kan komma att vidtas, när ett röjande inte kan undvikas till följd av verksamhetsutövarens skyldighet att avstå från en transaktion, att avstå från att inleda en affärsförbindelse eller att avsluta en affärsförbindelse enligt 3 kap. 1–3 §§. Bestämmelser om ansvar för den som bryter mot tystnadsplikten enligt första stycket finns i 20 kap. 3 § . Förbudet i 8 § gäller inte sam- Förbudet i 8 § gäller inte sam- körning av register med en filial till körning av register med en filial till en verksamhetsutövare som avses i en verksamhetsutövare som avses i 1 kap. 2 § första stycket 1–12 som 1 kap. 2 § första stycket 1–13 som är etablerad i ett land utanför EES, är etablerad i ett land utanför EES, om kraven enligt 2 kap. 10 om kraven enligt 2 kap. 10 Förbudet i 8 § gäller inte heller Förbudet i 8 § gäller inte heller samkörning av register som sker samkörning av register som sker stycket 1–12 och som ingår i stycket 1–13 och som ingår i samma koncern, om verksamhets- samma koncern, om verksamhets- utövarna har hemvist i eller utövarna har hemvist i eller Om en verksamhetsutövare som avses i andra stycket har hemvist i ett land utanför EES gäller andra stycket om kraven enligt 2 kap. 10 och 11 §§ är uppfyllda i fråga om den verksamhetsutövaren. Detta kapitel tillämpas i fråga om Detta kapitel tillämpas i fråga om tillsyn över och ingripanden mot tillsyn över och ingripanden mot verksamhet som avses i 1 kap. 2 § verksamhet som avses i 1 kap. 2 § första stycket 15, 18, 19 och 21–23. första stycket 16, 19, 20 och 22–24. Regeringen kan med stöd av 8 kap. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela före- 7 § regeringsformen meddela före- 11Senaste lydelse 2019:774. skrifter om vilka myndigheter som skrifter om vilka myndigheter som utövar tillsyn enligt detta kapitel. utövar tillsyn enligt detta kapitel. stycket 20 finns i 8 kap. rättegångs- stycket 21 finns i 8 kap. rättegångs- balken och i 7 a kap. denna lag. balken och i 7 a kap. denna lag. Bestämmelser om tillsyn över och ingripanden mot annan verksamhet som avses i 1 kap. 2 § första stycket finns i de lagar som reglerar dessa verksamhetsutövare. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.undantag för vissa speltjänster från tillämpning av lagen eller bestäm- melser i den, 2.innehållet i och omfattningen av den allmänna riskbedömningen enligt 2 kap. 1 § och om faktorer som kan tyda på låg eller hög risk för penningtvätt eller finansiering av terrorism, 3. undantag från kravet på dokumenterade riskbedömningar enligt 2 kap. 2 §, 4.riskklassificering av kunder enligt 2 kap. 3 §, inbegripet faktorer som kan tyda på låg eller hög risk för penningtvätt eller finansiering av terror- ism, 5.innehållet i och omfattningen av interna och gemensamma rutiner enligt 2 kap. 8 och 9 §§, 6.innehållet i rutiner för lämplighetsprövning enligt 2 kap. 13 §, 7.dokumentation av genomförda utbildningar och vilken information och utbildning som ska tillhandahållas anställda enligt 2 kap. 14 §, 8.nödvändiga åtgärder och rutiner enligt 2 kap. 15 § och 6 kap. 4 a §, 9.åtgärder för identitetskontroll enligt 3 kap. 7 och 8 §§, 10.vad som avses med förenklade åtgärder för kundkännedom och i vilka situationer som förenklade åtgärder är tillåtna enligt 3 kap. 15 §, 11.vad som avses med skärpta åtgärder för kundkännedom och i vilka situationer som skärpta åtgärder ska vidtas enligt 3 kap. 16 och 17 §§, 12.hur rapportering till ska göras enligt 4 kap. 3 §, 13.hur uppgifter ska lämnas enligt 4 kap. 6 §, 14.system för uppgiftslämning enligt 4 kap. 7 §, 15.bevarande av handlingar och uppgifter enligt 5 kap. 3 §, 16.förutsättningarna för förlängt bevarande av handlingar och uppgifter enligt 5 kap. 4 §, 17.innehållet i och omfattningen av rutiner för intern kontroll och modellriskhantering enligt 6 kap. 1 §, 18.kriterierna för när funktioner som avses i 6 kap. 2 § första stycket ska inrättas samt de krav som ska gälla i fråga om funktionernas organisa- tion, befogenheter och oberoende, 12Senaste lydelse 2019:774. 19.organisation, kompetens, befogenheter, funktion och oberoende för den centrala kontaktpunkten enligt 6 kap. 3 §, 20.det särskilda rapporteringssystemet enligt 6 kap. 4 §, och 21. skyldighet för 21. skyldighet för i 1 kap. 2 § i 1 kap. 2 § första stycket 1–12 att periodiskt första stycket 1–13 att periodiskt eller på begäran lämna uppgifter eller på begäran lämna uppgifter om sin verksamhet, sina kunder och om sin verksamhet, sina kunder och andra förhållanden som är nöd- andra förhållanden som är nöd- vändiga för att tillsynsmyndigheter vändiga för att tillsynsmyndigheter ska kunna bedöma den risk som ska kunna bedöma den risk som kan förknippas med de verksam- kan förknippas med de verksam- hetsutövare som står under tillsyn. hetsutövare som står under tillsyn. Denna lag träder i kraft . 2020/21:206 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (2020:1157) om ändring i lagen (2007:528) om Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 § lagen (2007:528) om värdepappers- marknaden i stället för lydelsen enligt lagen (2020:1157) om ändring i den lagen ska ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2020:1157 Ett värdepappersbolag får efter tillstånd av driva annan verksamhet än att tillhandahålla de sidotjänster som anges i 2 §. Ett värdepappersbolag får efter tillstånd av driva valutahandel. Tillstånd enligt första stycket behövs inte för att bedriva försäkrings- distribution under de förutsättningar som föreskrivs i lagen (2018:1219) om försäkringsdistribution. Ett värdepappersbolag får utföra Ett värdepappersbolag får datarapporteringstjänster enligt förordningen om marknader för finansiella instrument. marknader för finansiella instru- ment, och 2. tillhandahålla gräsrotsfinansi- eringstjänster enligt Europaparla- mentets och rådets förordning (EU) 2020/1503 av om europeiska leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster för företag och om ändring av förordning (EU) 2017/1129 och om ändring av direktiv (EU) 2019/1937. Ärendet och dess beredning och rådet utfärdade förordning (EU) 2020/1503 av om europeiska leverantörer av gräsrots- finansieringstjänster för företag och om ändring av förordning (EU) 2017/1129 och direktiv (EU) 2019/1937, i fortsättningen kallad EU:s förordning om gräsrotsfinansiering. och rådet utfärdade direktiv (EU) 2020/1504 av om ändring av direktiv /65/EU om marknader för finansiella instrument, i det följande kallat ändringsdirektivet. Förordningen och direktivet trädde i kraft och ska tillämpas fr.o.m. . Förordningen finns i bilaga 1 och direktivet i bilaga 2. Under förhandlingarna om de båda rättsakterna har en faktapromemoria upprättats och överlämnats till (2017/18:FPM61). har därefter tagit fram promemorian Komplet- terande bestämmelser till EU:s förordning om gräsrotsfinansiering. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 3. Promemorians lagför- slag finns i bilaga 4. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. Remissvaren finns tillgängliga på regeringens webbplats () och i (Fi2020/05177). I denna proposition behandlas promemorians förslag. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Regeringen har följt Lagrådets förslag, som behandlas i avsnitt 9 och i författningskommentaren (avsnitt 17.1). I förhållande till lagrådsremissen har det i propositionen dessutom gjorts några språkliga och redaktionella ändringar. 4.1Vad är gräsrotsfinansiering? Gräsrotsfinansiering (eng. crowdfunding), kan beskrivas som en metod för att finansiera projekt, där mindre belopp samlas in från ett större antal personer. Ofta avses även att insamlingen sker via internet. Gräsrots- finansiering kan delas in i fyra kategorier: lånebaserad, andelsbaserad, belöningsbaserad och donationsbaserad gräsrotsfinansiering. Vid låne- baserad gräsrotsfinansiering är det fråga om långivning och den som söker finansiering kan vara såväl näringsidkare som konsument. Med andels- baserad gräsrotsfinansiering avses finansieringsformer där investeraren erhåller t.ex. aktier i ett företag som söker finansiering. Vid belönings- baserad gräsrotsfinansiering har projektägaren gjort en utfästelse om en vara eller tjänst i utbyte mot finansiering. 2020/21:206 finansiering innebär, som framgår av namnet, att den som bidrar med finansiering inte får någon motprestation. En sak som skiljer gräsrotsfinansiering från mer traditionella finansi- eringsformer är hur den som söker finansiering sammanförs med dem som Genom en plattform för gräsrotsfinansiering på internet får den som söker finansiering möjlighet att nå ut med sin förfrågan om t.ex. ett lån eller erbjudande att investera i aktier till ett stort antal potentiella Det innebär vidare att t.ex. konsumenter ges möjlighet till investeringar som annars inte skulle vara tillgängliga för dem. gräsrotsfinansiering ett allt viktigare alternativ till traditionella finansi- eringsformer, såsom lån från banker och finansbolag. genom en gräsrotsplattform kan också vara ett sätt för ett företag att validera en affärsidé, ge entreprenörer möjlighet att nå ut till ett stort antal personer som kan bidra med insikter och information samt fungera som ett I en gräsrotsfinansieringstransaktion är i allmänhet tre parter invol- verade: den som söker finansiering, den som lämnar finansiering och den förmedlare som sammanför dem, dvs. Det uppstår avtalsrelationer dels mellan den som lämnar och tar emot finansiering, t.ex. i form av ett låneavtal, dels mellan var och en av dem i form av kund till leverantören av gräsrotsfinansieringstjänster. Gräsrotsfinansiering är ingen ny företeelse men har utvecklingen gått snabbt. Den omsättning och tillväxt som redovisas i undersökningar av marknaden för gräsrotsfinansiering varierar (se t.ex. betänkandet Gräsrotsfinansiering, SOU 2018:20 s. 103–105). analys publicerad av tankesmedjan förmedlades genom gräsrots- finansiering –2017 globalt runt , varav runt i (Chervyakov och Rocholl, How to make crowdfunding work in Europe, Bruegel, 2019). Enligt den analysen var –2017 den genomsnittliga årliga tillväxttakten i Tillväxten på marknaden minskade dock mellan åren 2016 och 2017 för att sistnämnda år vara . Även om marknaden för gräs- rotsfinansiering utvecklats inom i stora delar av har utvecklingen skett olika snabbt och på olika sätt. särklass största och mest utvecklade marknaden för gräsrotsfinansiering (av omsättningen i enligt analysen). jämförelse är den svenska marknaden för gräsrotsfinansiering relativt stor och enligt analysen hade den en tillväxt på , vilket är en ökning . den svenska marknaden – med ett totalt förmedlat kapital om ca – dock mindre än de i , och Den lånebaserade gräsrotsfinansieringen är den helt dominerande typen till hela utgjorde den enligt Bruegels analys av omsättningen medan den andelsbaserade Hur stor andel av gräsrotsfinansiering som inte är lånebaserad varierar dock kraftigt mellan de europeiska länderna. visar nämnda analys att omsättningen fördelades lika mellan låne- och andelsbaserad gräsrotsfinansiering. I finns ett tjugotal företag som driver plattformar för gräsrots- Runt hälften av dessa är plattformar för låne- eller andels- baserad gräsrotsfinansiering till företag. Därutöver är ett antal utländska Prop. 2020/21:206 plattformar aktiva i . 4.2Om regleringen av gräsrotsfinansiering Inom EU har medlemsstaterna valt olika sätt att hantera framväxten av gräsrotsfinansiering. I vissa stater finns särskilda regleringar för gräsrots- finansiering medan det i andra stater, däribland , saknas regelverk som tar sikte specifikt på gräsrotsfinansiering. Beroende på vilka tjänster som en leverantör av gräsrotsfinansieringstjänster tillhandahåller kan den träffas av befintliga regelverk som ställer krav på tillstånd och innebär att verksamheten står under tillsyn. Så kan t.ex. vara fallet om verksamheten innefattar tillhandahållande av betaltjänster enligt lagen (2010:751) om betaltjänster eller om den innefattar tjänster i fråga om finansiella instrument såsom aktier i publika bolag och därför utgör värdepappersrörelse enligt lagen om värdepappersmarknaden. I många fall krävs dock inte tillstånd för verksamheten utan endast registrering som finansiellt institut enligt lagen (1996:1006) om valutaväxling och annan finansiell verksamhet. I betänkandet Gräsrotsfinansiering (SOU 2018:20) föreslås en ny lag som ska gälla för näringsverksamhet som har till ändamål att mot ersätt- ning sammanföra fysiska eller juridiska personer som avser att anskaffa finansiering med fysiska eller juridiska personer som avser att tillhanda- hålla finansiering, om finansieringen sker –genom sådana krediter mot vederlag som lämnas av andra än företag som har tillstånd av att lämna eller förmedla krediter (lånebaserad gräsrotsfinansiering), –mot överlåtelse av ägar- eller skuldandelar i den juridiska person som anskaffar finansieringen (andelsbaserad gräsrotsfinansiering), –i utbyte mot en vara eller tjänst, som lämnas av den som anskaffar finansieringen (belöningsbaserad gräsrotsfinansiering), eller –utan att vederlag eller någon annan motprestation lämnas av den som anskaffar finansieringen (donationsbaserad gräsrotsfinansiering). Enligt förslaget ska den nya lagen inte vara tillämplig på verksamhet med förmedling av finansiering genom lånebaserad eller andelsbaserad gräsrotsfinansiering mellan enbart näringsidkare. I fråga om belönings- baserad gräsrotsfinansiering och donationsbaserad gräsrotsfinansiering föreslås lagen gälla endast i begränsad omfattning, och i stället för tillståndsplikt föreslås att företag som tillhandahåller sådana förmedlings- tjänster ska vara skyldiga att ansöka om registrering hos Finansinspek- tionen. Förslagen i betänkandet om Gräsrotsfinansiering är inte utformade med hänsyn till EU:s förordning om gräsrotsfinansiering. Kommissionen lämnade förslaget till förordning och betänkandet över- lämnades . Kommissionen hade då bevakat marknaden för gräsrotsfinansiering och bl.a. i en rapport publi- cerad 2016 gjort bedömningen att det då inte var motiverat att ingripa med reglering (Commission staff working document, Crowdfunding in the EU Capital Markets Union, SWD(2016) 154 final). 2020/21:206 EU:s förordning om gräsrotsfinansiering och det förslag till svensk reglering som finns i betänkandet Gräsrotsfinansiering har delvis olika tillämpningsområden. EU-förordningen undanröjer i huvudsak inte heller det regleringsbehov som utredningen om gräsrotsfinansiering bedömer finns. Utredningens analys är således i allt väsentligt fortfarande relevant. Hänsyn behöver dock tas till de nya regler som finns på EU-nivå. Förslagen i denna proposition avser endast den lagstiftning som är nödvändig för att komplettera förordningen. EU:s förordning om gräsrotsfinansiering Syfte, tillämpningsområde och förhållandet till Gräsrotsfinansiering är en i allt högre grad etablerad form av alternativ finansiering för nystartade företag samt små och medelstora företag, som ofta förlitar sig på mindre investeringar. Enligt skälen i EU:s förordning om gräsrotsfinansiering är det, för att främja gränsöverskridande gräsrots- finansieringstjänster och för att underlätta utövandet av friheten att tillhandahålla och ta emot sådana tjänster på den inre marknaden, nöd- vändigt att undanröja de befintliga hindren för en väl fungerande inre marknad för gräsrotsfinansieringstjänster och att säkerställa en hög nivå av investerarskydd genom att inrätta ett regelverk på unionsnivå (skälen 1, 3, 7 och 8). Förordningen syftar således till att främja gränsöverskridande finansiering av företag genom att undanröja hindren för den inre mark- nadens funktion när det gäller gräsrotsfinansieringstjänster. EU:s förordning om gräsrotsfinansiering fastställer (artikel 1) enhetliga krav för tillhandahållande av gräsrotsfinansieringstjänster, för organisa- tion, auktorisation och tillsyn av leverantörer av gräsrotsfinansierings- tjänster, för drift av plattformar för gräsrotsfinansiering och för öppenhet och marknadsföringskommunikation avseende tillhandahållande av gräs- rotsfinansieringstjänster i unionen. Förordningens tillämpningsområde omfattar både lånebaserade och andelsbaserade gräsrotsfinansieringstjänster, med vissa begränsningar. Gräsrotsfinansieringstjänster definieras som en matchning mellan å ena sidan investerares intressen att finansiera företag och å andra sidan projekt- ägares intressen av finansiering av sitt företag genom användning av en plattform för gräsrotsfinansiering och som utgörs av någon av verksam- heterna förmedling av långivning eller placering utan fast åtagande och mottagande och vidarebefordran av kundorder i fråga om överlåtbara värdepapper och tillåtna instrument för gräsrotsfinansieringsändamål (artikel 2.1 a). Dessa verksamheter beskrivs närmare nedan. för gräsrotsfinansiering är enligt förordningen ett allmänt tillgängligt inter- netbaserat informationssystem som drivs eller förvaltas av en leverantör av gräsrotsfinansieringstjänster (artikel 2.1 d). Förordningen är inte tillämplig på gräsrotsfinansieringstjänster som tillhandahålls projektägare som är konsumenter (enligt definitionen i artikel 3 a i och rådets direktiv /48/EG av den om konsumentkreditavtal och om upphävande av rådets direktiv /102/EEG). Det innebär att förordningen inte är tillämplig om projektägaren är en fysisk person som handlar för ändamål som ligger utanför dennes närings- eller yrkesverksamhet. Förordningen är inte heller tillämplig på andra tjänster med anknytning till gräsrotsfinansierings- tjänster enligt förordningens definition och som tillhandahålls i enlighet med nationell rätt (artikel 1.2 a och b). Vidare är förordningen inte tillämplig på erbjudanden om gräsrots- finansiering överstigande (artikel 1.2 c). Ett erbjudande om gräsrotsfinansiering är varje kommunikation från en leverantör av gräsrotsfinansieringstjänster, oavsett form och medium, som innehåller tillräcklig information om villkoren för erbjudandet och det gräs- rotsfinansieringsprojekt som erbjuds för att en investerare ska kunna investera i gräsrotsfinansieringsprojektet (artikel 2.1 f). Tröskelvärdet om ska beräknas som summan av det sammanlagda beloppet för erbjudanden via en plattform för gräsrotsfinansiering av en viss projektägare. I beloppet ska även ingå beloppet för erbjudanden om överlåtbara värdepapper till allmänheten som lämnas av projektägaren och som är undantagna från skyldigheten att offentliggöra ett prospekt enligt och rådets förordning (EU) 2017/1129 av om prospekt som ska offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel på en reglerad marknad, och om upphävande av direktiv /71/EG, i det följande kallad EU:s prospektförordning. Som beskrivs närmare nedan omfattar EU:s förordning om gräsrotsfinansiering fr.o.m. dock endast erbjudanden upp till ett belopp motsvarande det tröskelvärde som en medlemsstat tillämpar för undantag från skyldigheten att offentliggöra ett prospekt, för det fall det tröskelvärdet är lägre än . Leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster får inte ta emot insätt- ningar eller andra återbetalningsbara medel från allmänheten, såvida de inte är kreditinstitut. Medlemsstaterna ska enligt förordningen säkerställa att det inte krävs tillstånd som kreditinstitut eller annan typ av auktorisa- tion, undantag eller dispens för projektägare som med avseende på lån som förmedlas på en plattform för gräsrotsfinansiering tar emot medel från investerare eller för investerare som ger sådana lån (artikel 1.3 och skäl 9). Svensk rätt ställer inte upp krav på tillstånd som kreditinstitut eller annan typ av auktorisation, undantag eller dispens i de aktuella situationerna. EU-förordningen omfattar matchning som utgörs av förmedling av långiv- ning (artikel 2.1 a i). Det innefattar tjänster såsom presentation av erbjud- anden om gräsrotsfinansiering för kunder samt prissättning eller bedöm- ning av kreditrisken hos gräsrotsfinansieringsprojekt eller projektägare (skäl 11).