prop · H803105 · 2021-03-23 00:00:00 — En femtedel av hushållen med hemmaboende vuxna barn var trångbodda 2018, vilket är en markant högre andel än övriga hushåll (, Mått på bostadsbristen, 2020:21). Av samtliga barn i riket bor i hushåll med låg inkomst- standard, vilket innebär att inkomsterna inte räcker till de nödvändigaste levnadsomkostnaderna som boende, hemförsäkring, barnomsorg, lokala resor osv. I områden med socioekonomiska utmaningar är andelen med låg inkomststandard . I områden med socioekonomisk goda förutsättningar bor i hushåll med låg inkomststandard och i glesbygd bor i hushåll med låg inkomststandard (Delegationen mot segregation, Segregationens konsekvenser för unga, 2019). Unga – bortsett från unga som bor i studentbostäder eller ungdomsbostäder – konkurrerar till stor del med övriga befolkningen om de bostäder som finns att tillgå. De allra flesta kommuner bedömer att det är underskott på bostäder för unga på den lokala bostadsmarknaden. beror det främst på att det generellt finns för lite bostäder, men också på att de bostäder som finns att tillgå är för stora eller för dyra för ungdomar. En relativt liten andel av kommunerna genomför särskilda insatser för att underlätta för ungdomar att få en egen bostad, t.ex. används inte de kommunala hyresgarantierna i den omfattning som förväntades när de I de flesta kommuner finns inga särskilda ungdomsbostäder och byggandet av ungdomsbostäder tenderar att minska (2019:25). För många som ska etablera sig på bostadsmarknaden är det aktuellt att hyra en bostad. Investeringsstödet för hyresbostäder och bostäder för studerande är ett viktigt verktyg för att skapa förutsättningar för byggandet av fler hyresrätter i hela landet med relativt lägre hyror som fler kan efter- Skr. 2020/21:105 fråga. Var åttonde lägenhet som produceras med hjälp av investeringsstöd ska fördelas till antingen sociala hyreskontrakt eller till unga vuxna upp till och med . I kommuner utanför storstadsregionerna med mindre än 75 000 invånare räcker en genomsnittlig inkomst till en etta med en för beståndet genom- snittlig hyra, men inte i storstadsregionerna eller i andra större städer. För en ung person, som klarar sig på en nivå som motsvarar Kronofogdens förbehållsbelopp vid löneutmätning skulle genomsnittliga nettoinkomster däremot kunna räcka till en etta, oavsett region och även i nyproduktionen. I praktiken är det mest avgörande vilka krav hyresvärden ställer på inkomstnivå och typ av inkomst. Om kravet är en förvärvsinkomst på hyran räcker inte en normal ingångslön för ungdomar i vanliga branscher till en nybyggd etta i eller . Bostadsbidraget kan ha viss betydelse för studenter, eftersom studielånet inte räknas som inkomst. Men för ungdomar med låga inkomster räcker inte bostadsbidraget för att ge dem möjlighet att efterfråga en bostad med genomsnittlig hyra (2019:25). Hyrorna i nyproduktionen är betydligt högre i och än i övriga regioner. Men de största skillnaderna i hyres- nivåer finns mellan nybyggda lägenheter och beståndet som helhet. av bostadsbeståndet utgörs dock av ägda bostäder eller bostadsrätter. Denna andel har ökat , särskilt i . Andelen hyresrätter har minskat och i kombination med växande bostadsköer har det lett till att fler hushåll, däribland unga, behöver söka sig till den ägda bostadsmarknaden. har priserna på bostäder ökat kraftigt, främst i storstäderna. Låga räntor, otillräckligt bostadsbyggande , höga byggkostnader och hög efterfrågan har bidragit till prisutvecklingen. Bostadspriserna har ökat snabbare än hushållens inkomster, vilket har gjort det svårare för förstagångsköpare, som i huvudsak utgörs av unga personer, att ta sig in på den ägda bostadsmarknaden. Högre bostadspriser innebär att hushåll som finansierar kontantinsatsen med eget kapital måste spara mer jämfört med tidigare för att kunna köpa en bostad. Förstagångsköpare, som alltså i huvudsak utgörs av unga personer, har ofta ett förhållandevis litet eget kapital och en lägre inkomst än andra hushålls- grupper. Antalet ungdomar förväntas öka . Efterhand som de stora årskullarna passerar trettio, borde en del av dem kunna efterfråga större och dyrare bostäder och lämna små och billigare lägenheter efter sig, till förmån för de yngre. Men det förutsätter att det finns ett utbud av bostäder till priser och av en typ som efterfrågas av unga vuxna (2019:25). av unga i åldern 20–bor i en studentbostad. Studentbostadssituationen skiljer sig åt mellan olika delar av landet. På flera högskoleorter är det främst ett problem i samband med terminsstart. På några högskoleorter finns det dock en bestående brist på student- har ändrat byggreglerna för att underlätta byggnation 2020/21:105 av mindre studentbostäder. Detta har visat sig framför allt leda till fler ombyggnationer av vindsutrymmen till studentlägenheter och byggnation av sådana bostäder på platser med relativt höga bullernivåer. Undersökningar har visat att det inte finns ett utbrett intresse av att ytterligare minska storleken på studentbostäderna. Vidare har kollektiva boendelösningar, t.ex. i form av s.k. partiella hyreskontrakt, visat sig vara något som många studenter är intresserade av. Det finns dock vissa hinder för denna avtalsform, kopplat till bl.a. brandskydd (2019:25). kartlägger hemlösheten i . Hemlöshet kan innebära allt från att leva utan tak över huvudet till att bo i osäkra hyreskontrakt till att flytta runt bland vänner och bekanta. Den senaste kartläggningen som gjordes 2017 visade att ett stort antal unga har en förälder som befann sig i någon form av hemlöshet under mätveckan. Då var drygt 11 000 personer i hemlöshet föräldrar till barn . Var tredje hemlös förälder hade inte behov av några andra insatser än att få tillgång till en bostad. Det finns uppskattningsvis cirka 740 akut hemlösa ungdomar i egna hushåll, med en kraftig överrepresentation av utrikes födda (2019:25). Antalet avhysningar av barnfamiljer barn som antingen umgås eller bor växelvis eller permanent med en förälder i ett hushåll som blivit vräkt minskade kraftigt , men har ökat och ligger nu nära nivå. berördes 467 barn av vräkningar varav knappt två tredje- delar bodde permanent i det avhysta hushållet (Kronofogden, 2020). Trots utbredd oro för ett kraftigt ökat antal vräkningar till följd av den pågående covid-19-pandemin verkar insatser från hyresvärdar, civilsamhället och det allmänna ha stävjat en sådan utveckling. 5.2 Barn och ungdomar tar plats Barn och ungdomar tar plats. De behöver utrymme att använda sin fysiska förmåga, sitt mod och sina sociala förmågor. Den fysiska miljön är deras utvecklingsmiljö och platsen där förutsättningarna grundläggs för deras framtida hälsa, välbefinnande och engagemang för sin sociala och fysiska Enligt skrivelsen Strategi för levande städer (skr. 2017/18:230) behöver staden utformas på ett sätt så att den är tillgänglig för alla i När vi bygger samhället smart och hållbart ska hela befolkningens behov och förutsättningar beaktas. Arbetet med en hållbar stad bör därför betraktas i ljuset av mångfalden i befolkningen. innebär att bl.a. ett barnrättsperspektiv behöver inkluderas. propositionen Politik för gestaltad livsmiljö (prop. 2017/18:110, bet. 2017/18:CKrU1, rskr. 2017/18:316) behöver barn och unga tillförsäkras god tillgång till byggda miljöer av hög kvalitet, natur och välplanerade utemiljöer för lek, aktiviteter och utveckling. Arkitektur, form och design är, tillsammans med konstnärliga och kulturhistoriska perspektiv, verktyg för att kunna hantera dessa utmaningar och ge barn och unga över hela landet hållbara gestaltade livsmiljöer att växa upp i. Målet för politiken för den gestaltade livsmiljön är att stärka arkitekturens, formens, designens, Skr. 2020/21:105 konstens och kulturarvets möjligheter att bidra till ett hållbart, jämlikt och mindre segregerat samhälle med omsorgsfullt gestaltade livsmiljöer, där alla – även barn och unga – ges goda förutsättningar att påverka utvecklingen av den gemensamma miljön. 5.2.1En god skolmiljö med tillräckliga ytor För barn och unga är skolmiljön en mycket viktig miljö. Ett genomsnittligt barn i tillbringar under sina första ungefär halva sin vakna tid i skolan. Skolmiljön är en komplex miljö med många uppgifter. Den är viktig både för barnens lärande och i bredare mening för deras utveckling. Med detta följer ett ansvar för skolans huvudmän att se till att såväl skolans inne- som dess utemiljö är bra. Väl planerade, gestaltade och förvaltade skolmiljöer påverkar barns och ungas lärande, hälsa och välbefinnande positivt. Mot denna bakgrund gavs 2018 i uppdrag att utarbeta en vägledning för kommuner och andra huvudmän för kvalitativ, tillgänglig och hållbar gestaltning av förskolors och skolors fysiska miljö, såväl inomhus som utomhus. En kartläggning av utvecklingen av skolgårdsytor i landets samtliga grundskolor mellan läsåren 2013/14 och 2017/18 som genomförde 2018 visar att ytan på skolgårdarna i genomsnitt blivit mindre per elev. Parallellt med denna utveckling minskar enligt barns och ung- domars fysiska aktivitet. För 15-åringar bidrar skolan med av veckans totala fysiska aktivitet på minst måttlig ansträngningsnivå. Fysisk aktivitet har en mängd positiva hälsoeffekter, både fysiska och psykiska. Barn och ung- domar som känner hög skolstress har mer inaktiv tid totalt och under skoltid jämfört med de som känner mindre skolstress. Det är av flera anledningar angeläget att skapa förutsättningar för mer rörelse bland barn och unga i och i anslutning till skolan. Barn och unga behöver som del av en god livsmiljö tillgång till bra ute- miljöer där de kan vara fysiskt aktiva, men också umgås och återhämta sig. Med bra utemiljöer i de tidiga åren grundläggs också en vana vid att vara fysiskt aktiv. Ungdomars utevistelse bygger på att det finns attraktiva mötesplatser i utemiljön som ungdomar kan känna hemhörighet till. Platser i närheten av klassrummet där chanser till utblick, skydd och rörelse kombineras har visat sig fungera särskilt väl. Rum för kultur och fritid En omsorgsfull gestaltning, i form av arkitektur, form och konst, har genom historien använts för att markera att en plats är betydelsefull, vilket i sin tur signalerar att de som rör sig där har betydelse. Att lyfta fram ett levande kulturarv skapar förankring och hemhörighet för de människor som bor och verkar på en plats. Ungdomar rör sig framför allt i sin närmiljö och denna blir därför extra betydelsefull för dem. Trygga och vackert utformade skolmiljöer, inspirerande gårdar och utemiljöer och en bostad som man känner sig väl 2020/21:105 till mods i påverkar ungas vardag. Även om de boende inte aktivt tänker på det, påverkas de av hur deras närmiljö ser ut. En trasig, ful och monoton miljö kan bidra till känslan av hopplöshet och utanförskap, medan en väl gestaltad livsmiljö kan inspirera och inge hopp. finns en stor variation i hur väl gestaltade livsmiljöer ungdomar har. Utformningen är beroende av enskilda fastighetsägare, kommunen och de som är huvudmän för t.ex. skolor. I områden med socioekonomiska utmaningar är resurserna för renovering och nybyggnation ofta lägre, vilket gör det särskilt viktigt att stödja en god gestaltning. Följden av att resurser för renovering och nybyggnation är små medför att enprocentsregeln – som innebär att minst en procent av budgeten vid sådana projekt ska investeras i byggnadsanknuten konstnärlig gestaltning –inte får lika stort genomslag som när mer resurser kan läggas på renovering och nybyggnation. Goda fysiska mötesplatser fyller en viktig funktion för ungdomars sociala liv, jämsides med umgänget på digitala plattformar. Ändamåls- enliga lokaler i närmiljön ger utrymme för ungas tillgång till kultur- och fritidsaktiviteter och förbättrar deras förutsättningar att organisera sig och att engagera sig i samhällsutvecklingen. I planeringen av sådana lokaler bör hänsyn tas till att flickor och pojkar kan ha olika behov av mötesplatser och separata rum. I områden med utbredd trångboddhet har trygga och lätt tillgängliga mötesplatser särskilt stor betydelse för möjligheten att träffas, men minskar tillgången till lämpliga lokaler just där. Även i de områden som byggs är bristen på samlingslokaler och fritidsgårdar påtaglig, då bostäder prioriteras före andra funktioner i nyproduktion. Vidare har restriktioner för att minska smittspridning av covid-19 medfört att barn och ungas tillgång till fritidsaktiviteter och möjligheter att träffa jämnåriga i offentliga utrymmen begränsats. Att exempelvis fritids- gårdar, bibliotek och badhus har stängts ner har inneburit att ungas tillgång till en meningsfull fritid har begränsats. 5.2.3Att kunna ta sig fram på egen hand Att kunna ta sig fram på egen hand och röra sig mellan olika platser utan att vara beroende av vuxna är en viktig del i att forma sitt eget liv. Barn och unga påverkas i hög utsträckning av hur trafikmiljöer planeras, utformas, gestaltas och används. Ungdomar är ofta helt beroende av kollektivtrafik eller av att kunna ta sig fram själv med t.ex. cykel, moped, a-traktor eller elsparkcykel. För ungdomar är bilen sällan ett alternativ, annat än om föräldrar eller någon annan erbjuder skjuts. Det gäller i synnerhet åldersgrupperna under , men det är även många i åldern 18–som inte har körkort eller tillgång till bil. Generellt brukar man bedöma att det är möjligt att ersätta bilen med cykel för transporter på , beroende på hur vägen är utformad. För unga som bor på landsbygden eller i glesbygden är avstånden ofta långa och möjligheterna att ersätta bilresor med cykel är mindre än för unga som bor i mer tätbefolkade områden. Dessutom kan utbudet av kollektivtrafik ofta vara begränsat eller obefintligt. Om det inte går att ta sig fram själv på ett bra sätt riskerar alternativet i stället bli att unga avstår från aktiviteter eller kontakter och stannar där de är. påverkar barn och ungas möjligheter att delta i och konsumera både kultur Skr. 2020/21:105 och idrott, men också att utöva sitt inflytande och delaktighet i samhället eller helt enkelt bara träffa kompisar utan något särskilt syfte. Satsningar på gång- och cykeltrafiken ger förbättrad tillgänglighet för personer som lever i städer eller tätorter och inte har körkort eller tillgång till egen bil. Det är positivt, inte enbart ur ett miljöperspektiv, utan bidrar även till en socialt hållbar samhällsutveckling eftersom den ökar möjligheterna till ett jämlikt deltagande i samhället. I de glesare kommunerna är bilen alltjämt det dominerande färdsättet och vägnätet blir därför särskilt viktigt, men investeringarna i vägnätet har historiskt fördelats ojämnt över landet. För unga som bor på landsbygden eller i glesbygden behövs därför andra typer av insatser och tillgänglig kollektivtrafik spelar en stor roll för dessa ungas möjligheter till delaktighet i samhället. Kollektivtrafiken i landsbygderna är dock ofta svagt utvecklad och turtätheten ofta låg, vilket påverkar möjligheter för boende, inte minst för dem som inte har möjlighet att köra bil, ofta äldre och unga (prop. 2017/18:179). Unga möter problemen på bostadsmarknaden i större utsträckning än många andra grupper. De lägger mer av sin inkomst på boendet, möter ett mindre utbud av bostäder de har råd med, och de bor överlag trängre och mindre tryggt än andra grupper. De ökade bostadspriserna har gjort det allt svårare för unga förstagångsköpare att ha råd att finansiera sin första bostad. Kombinerat med bristen på lägenheter med rimlig hyra gör det att unga bor kvar i föräldrahemmet längre än de hade önskat. Unga som vill studera på landets högskoleorter möter ofta en svår och osäker boende- situation. Särskilt allvarlig är den i storstäderna där unga är hänvisade till dyra och otrygga andrahandskontrakt. Hundratals barn drabbas av att deras föräldrar vräks från sina hem och tusentals växer upp med en förälder som i livet lever i hemlöshet. Barn och unga behöver utrymme att pröva sina kroppar, sitt mod och sina sociala förmågor. Den fysiska miljön är deras utvecklingsmiljö och platsen där förutsättningarna grundläggs för deras framtida hälsa, väl- befinnande och engagemang för sin sociala och fysiska omvärld. Att kunna ta sig fram på egen hand och röra sig mellan olika platser utan att vara beroende av vuxna är en viktig del i att forma sitt eget liv. Barn och unga påverkas i hög utsträckning av hur trafikmiljöer planeras, utformas, gestaltas och används. Ungdomar är ofta helt beroende av kollektivtrafik eller av att kunna ta sig fram själv med t.ex. cykel, moped, a-traktor eller elsparkcykel. För ungdomar är bilen sällan ett alternativ. Ett genomsnittligt barn i tillbringar under sina första ungefär halva sin vakna tid i skolmiljön. Det är angeläget att de kunskaper som finns om barns och ungdomars behov av friytor tas tillvara och får betydelse vid planering, gestaltning och genomförande av nya skolmiljöer. Likaså att ny kunskap byggs upp och görs tillgänglig för framtida beställare, om hur väl gestaltade skolmiljöer kan möta både barnens och lärandets behov i en skolverksamhet som förändras . 2020/21:105 mötesplatser fyller en viktig funktion för ungdomars sociala liv och ger utrymme för ungas tillgång till kultur- och fritidsaktiviteter. Ungas brottsutövande och utsatthet för Att minska brottsligheten bland unga är viktigt för att förbättra ungdomars levnadsvillkor och framtida utveckling. Inom Agenda 2030 (mål 16) är ett av delmålen att eliminera alla former av utnyttjande och brott mot barn. Utsatthet för brott kan leda till att ungdomar begränsar sin vardag och sitt sociala liv på ett sådant sätt att det innebär negativa konsekvenser för individen och problem då frånvaro från skolan minskar möjligheten till goda levnadsvillkor. Bland de ungdomar som utsätter andra för brott finns det ofta riskbeteenden som att missbruka narkotika, alkohol eller vara frånvarande från skolan. Drygt hälften av eleverna i årskurs 9 i uppgav 2019 att de begått någon form av våldsbrott, stöldbrott, skadegörelse eller narkotika- brott ([Brå] 2020:11). Andelen är något större bland pojkar än bland flickor; bland pojkar jämfört bland flickor. Pojkarna är generellt sett fler när det gäller den självrapporterade delaktig- heten i brott. Stöldbrott var den vanligaste formen av brott för ungdomar –uppger att de hade varit delaktiga i stöld och det var mer vanligt förekommande hos pojkar () än hos flickor (). Våldsbrott var det näst vanligaste brottet () och när det gäller dessa brott finns en relativt stor skillnad mellan pojkar () och flickor () även om skillnaden har minskat något sedan mätningen 2017. Av eleverna svarade att de har deltagit i skadegörelse (bland pojkarna och bland flickorna) och av svarade att de har deltagit i narkotikabrott (bland pojkarna och bland flickorna). Andelen som hade begått brott var oförändrad jämfört med och 2015, men typen av brott har förändrats något. Våldsbrotten har minskat något medan narkotikabrotten och stöldbrott har ökat något. Skadegörelse ligger på ungefär samma nivå. minskade brottsligheten bland ungdomar i årskurs 9 . Delaktigheten i stöldbrott minskade från , i våldsbrott från och i skadegörelsebrott från . Minskningarna var större för pojkarna än flickorna men från en högre nivå. För pojkar minskade delaktigheten i stöldbrott från , våldsbrotten från , skadegörelsebrotten från och narkotikabrotten från . För flickorna minskade stöldbrotten från , för våldsbrotten från , för skadegörelsebrotten från och för narkotikabrotten från (Brå 2013:3). metodförändringar är undersökningarna 2015, 2017 och 2019 inte direkt Analyser visar dock att åtminstone uppgifterna om delaktighet i stöld och att prova narkotika, liksom delaktighet i grövre våld, är jämförbara . Delaktigheten i stöldbrott har fortsatt ner medan narkotikabrotten ökat men de ligger fortfarande på en lägre nivå än 1995. Ungas delaktighet i brott har minskat även i andra Det är vanligare att man begår brott , även om brottsligheten bland unga har minskat sett . fortsatt överrepresenterade i statistiken över misstänkta och lagförda var närmare hälften av de personer som misstänktes och lagfördes för brott under (). personer (15–) utgjorde ungefär en femtedel av de misstänkta och lagförda personerna 2019, trots att denna av den straffbara befolkningen. lagföringsbeslut i relation till medelfolkmängden är större i de yngre åldersgrupperna än i de äldre. Fördelningen mellan unga (15–) och vuxna () misstänkta personer var oförändrad 2019 jämfört med 2018, totalt sett och för kvinnor. har andelen unga dock Brottskategorier med hög andel unga var narkotikabrott där de unga (15–) utgjorde av de lagförda men även brott mot person och stöldbrott där är Bland de unga är det en relativt liten grupp ungdomar som ligger bakom de flesta brotten. Ett sätt att belysa detta är att undersöka vilka som är misstänkta för brott. var av de misstänka personerna i åldern 15–misstänka för ett brott medan resterande var misstänkta för två eller fler brott. Totalt misstänktes unga 15–för ungefär 170 000 brott. I av brotten var ungdomen misstänkt medan det i av fallen handlade om en ungdom som var misstänkt för två eller flera brott . En grupp på cirka 17 000 unga personer, det vill säga en fjärdedel av de misstänkta i denna åldersgrupp, var misstänkta för tre eller fler brott . Den gruppen unga personer var tillsammans misstänkta för av de brott som gruppen 15–misstänktes för . Lagföringsbesluten mot ungdomar har minskat , se figur 6.1. En viss ökning av lagföringsbesluten syns för åldersgrupperna 18–samt 21–2016. Lagföringsbeslut efter ålder och kön Antal lagföringsbeslut per 100 000 invånare 6.1.2Riskfaktorer för en vanekriminell livsstil Många ungdomar begår brott vid något enstaka tillfälle. Det finns däremot ett mindre antal individer som begår många brott och därmed svarar för en stor andel av ungdomsbrottsligheten. Dessa individer har vanligen en problematisk uppväxt och en hög ansamling av riskfaktorer. I det samman- hanget är det dock viktigt att komma ihåg att många ungdomar med en hög ansamling riskfaktorer inte utvecklar en vanekriminell livsstil. Forskning visar att det finns många olika riskfaktorer för brott, som både förknippas med individen själv och med olika sociala sammanhang som familjen, skolan, närsamhället och kamratkretsen. De allra flesta identifierade riskfaktorer är sådant som barn och ungdomar endast har mycket begränsade möjligheter att påverka själva. Forskning visar även att insatser som fokuserar på ett flertal riskfaktorer i olika sociala miljöer ger bäst effekt. Många forskare menar också att de allra mest effektiva insatserna mot en kriminell utveckling är de som sätts in . (Brå) har i ett par rapporter studerat vilka brottstyper bland unga som indikerar att risken för en fortsatt brottskarriär är hög, s.k. strategiska brott. Den senaste rapporten, som publicerades , visade att de brottstyper som tydligast indikerade en fortsatt lång eller intensiv brottskarriär var rån, tillgrepp av motorfordon samt brott som ingår under rubriken brott mot allmän verksamhet, främst våld och hot mot tjänsteman och övergrepp i rättssak. Liksom övriga unga som begår brott var även dessa ungdomar dock generalister snarare än specialister, och begick även många andra typer av brott. I rapporten fram- kommer att det oftast är pojkar som begår dessa s.k. strategiska brott. av de brott som klassats som strategiska i rapporten begås av flickor. 2020/21:105 Brå konstaterar i rapporten att strategiska brott kan användas som en indikator på sociala problem och därmed utgöra en grund för prioriteringar inom såväl socialtjänst som polis. har dessa ungdomar en ansamling av riskfaktorer, med problembeteenden , skolproblem och ett kriminellt umgänge. Det talar för att brottsförebyggande insatser snarare bör inriktas mot ungdomarnas livsvillkor, behov, värderingar och val, än mot specifika brottstyper. Brå lyfter fram att ungdomarna behöver få samverkande insatser som präglas av kontinuitet, intensitet och individuell anpassning. 6.2Ungdomars utsatthet för brott