prop · H80389 · 2021-02-18 00:00:00 — Arbetssättet ska vara teambaserat, vilket innebär att personal som arbetar med den äldre personen behöver vara delaktig i arbetet med Senior alert. Vanligt görs detta genom personalmöten där personalen tillsammans följer upp de äldre personerna enligt strukturen i Senior alert. Senior alert används både i den kommunala vården och regionvården.107 startades registret av Region och det ingick i satsningen . Syftet med är att registreringen ska ge underlag för att kartlägga och förbättra den palliativa vården – den vård som ges i livets slutskede. omfattar uppgifter om bland annat dödsplats, huruvida det hållits ett så kallat brytpunktssamtal108 med individen och om personen fått smärtskattning och smärtlindring. uppgifter skapas när personal och närstående fyller i varsin enkät med cirka 30 frågor efter att en patient har dött. fylls i av legitimerad personal, oftast en legitimerad sjuksköterska. Det är också möjligt att fylla i och följa upp resultatet i en arbetsgrupp. lanserades av Region 2005 och ingick i Äldresatsningen . Svenskt register för beteendemässiga och psykiska symptom vid demens, Många äldre får beteendemässiga och psykiska symptom vid demens, förkortat BPSD. Vanliga BPSD-symptom är aggressivitet, oro och hallucinationer. Symptomen orsakar ofta lidande för den äldre och de anhöriga och kan vara svåra att hantera för vårdpersonal. syftar till att förbättra omvårdnaden av personer med BPSD-symptom. Ett uttalat syfte är också att minska användningen av olämpliga läkemedel.109 Personal som registrerar i behöver kartlägga och bedöma individens problem, undersöka tänkbara orsaker och följa upp de åtgärder som vidtagits för att lindra problemen. Tanken är att personal som följer struktur ska prioritera omvårdnadsåtgärder, som till exempel utevistelse, bemötandeplan, musik eller massage, och först därefter överväga läkemedelsbehandling. startades i 2010 och ingick i satsningen . 107Senior alert, ”Om Senior alert”, hämtad . 108Ett samtal som hålls i samband med att livsuppehållande insatser ska övergå i palliativ vård. 109BPSD-registret, ””, hämtad . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Syftet med SveDem är att förbättra demensvården genom att samla uppgifter om utredning, behandling och uppföljning av patienter med demenssjukdomar. Genom att registrera den egna klinikens/enhetens kvalitetsindikatorer och variabler är syftet att det ska vara möjligt att följa utvecklingen och se i vilken grad värdena förbättras och mål uppnås.110 SveDem inrättades av Region 2007 och ingick i Äldresatsningen . Syftet med RiksSår är att korta läkningstiden för svårläkta sår genom säkerställd diagnos och kontinuitet i behandlingen. Registret syftar också till att minska antibiotikabehandlingen för de drabbade. ett underlag för forskning i ämnet svårläkta sår. i Region och kom med i Äldresatsningen , men omfattades aldrig av prestationsersättning som de övriga kvalitetsregistren i satsningen.111 2.4Påtalade risker i statens satsningar på Statens satsningar på har tidigare granskats och utvärderats av , Statskontoret och Vårdanalys. konstaterade 2013 att de ökade stöden med bland annat prestationsersättning för registrering inte hade skapat rätt incitament för personalen att registrera och använda data för kvalitetsutveckling.112 Statskontoret skrev i sina delutvärderingar av Äldresatsningen att den prestationsbaserade ersättningen medförde särskilda risker för felrapportering, och påpekade brister i kvalitetssäkringen. Statskontoret ansåg att detta motiverade särskilda krav på kvalitetssäkring av inrapporterade uppgifter i överenskommelsen, vilket resulterade i att kraven på kvalitetssäkring förtydligades.113 Vid utgången av 2014 ansåg Statskontoret fortfarande inte att tillräckliga åtgärder hade vidtagits.114 110SveDem, ”Om SveDem”, hämtad . 111RiksSår, ”Vad är RiksSår”, hämtad . 112Riksrevisionen, Statens satsningar på – Leder de i rätt riktning? 2013, s. 53. 113Statskontoret, Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre, uppföljning av överenskommelsen mellan regeringen och kommuner och landsting. Delrapport 4, 2013, s. 9; Statskontoret, Prestationsbaserat statsbidrag till insatser för äldre. Uppföljning av överenskommelsen mellan regeringen och SKL. Delrapport 2, 2011, s. 41. 114Statskontoret, Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Utvärdering av överenskommelsen mellan regeringen och SKL. Slutrapport, 2015, s. 62 f. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN Vårdanalys och har varnat för att prestationsersättning kan leda till undanträngning av huvudmännens egeninitierade utvecklingsarbete.115 Även Statskontoret konstaterade att det finns generella risker med prestationsersättning, men att man inte sett någon indikation på detta i Äldresatsningen. Tvärtom, menade , så var den dominerande uppfattningen bland verksamhetsföreträdare att Äldresatsningen täckte in områden där det var angeläget att vården och omsorgen utvecklades.116 menade att nyckeln till användbara register av hög kvalitet är att vårdpersonalen har starka incitament att registrera. Något som kan hämma motivationen är dubbelregistrering, det vill säga att personal behöver registrera samma uppgifter i flera olika IT-system. menade att det skulle krävas ett långsiktigt arbete för att lösa problemet med dubbelregistrering men att det i kvalitetsregisteröverenskommelsen 2012–2016 fanns ett tydligt fokus på frågan.117 Vårdanalys, som utvärderade118 den femåriga överenskommelsen om stöd till samtliga , konstaterade dock att problemet med dubbelregistrering kvarstod. I intervjuer med registerhållarna hade det framkommit att de ansåg att parterna inom överenskommelsen avsatt för lite resurser för att avhjälpa problemet. Vårdanalys konstaterar119 även att satsningen haft vissa kvalitetshöjande effekter på de nationella kvalitetsregistren men att kvaliteten varierar kraftigt i de nationella kvalitetsregistrens data. Ett problem är att kvalitetsregistren har utvecklats parallellt och utan tillräcklig samordning, och att det saknats framförhållning i medelstilldelningen. Detta har inneburit en onödigt långsam utvecklingstakt och att kortsiktiga och mer enkla satsningar prioriterats inom ramen för överenskommelsen om . har även granskat regeringens styrning genom överenskommelser. Granskningen visar att styrformen inneburit att de olika aktörernas uppdrag har förskjutits, vilket skapat svårhanterliga roller för både och Även Statskontoret har berört relationerna mellan , och . Statskontoret pekade på att och hade mycket närliggande uppdrag när det bland annat gällde att ta fram och föra ut 115Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Statens styrning av vården och omsorgen med prestationsbaserad ersättning, 2013; , Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej, 2014. 116Statskontoret, Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Utvärdering av överenskommelsen mellan regeringen och SKL. Slutrapport, 2015, s. 110. 117Riksrevisionen, Statens satsningar på – Leder de i rätt riktning? 2013, s. 46 f. 118Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Lapptäcke med otillräcklig täckning. Slututvärdering av satsningen på , 2017. 120Riksrevisionen, Överenskommelser mellan regeringen och SKL inom hälso- och sjukvården – frivilligt att delta men svårt att tacka nej, 2014, s. 31–32. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN kunskap till kommuner och regioner. hade själva uppmärksammat problemet och pekade på att flera kunskapsöversikter om förhållanden i vården och omsorgen om äldre, som utarbetat, inte togs om hand inom Äldresatsningen. menade också att man hade svårt att nå ut till kommunerna och regionerna med sina nya rön.121 2.5Äldresatsningen – uppnådda resultat vid satsningens slut Flera aktörer utvärderade satsningen under dess löptid och vid dess avslut. Statskontoret och hade i uppdrag av regeringen att utvärdera olika delar av Äldresatsningen. En forskare vid följde också genomförandet av Äldresatsningen –2016 på uppdrag av SKR.122 Regeringens nationella äldresamordnare och SKR presenterade också resultaten av Äldresatsningen i varsin rapport.123 Statskontorets utvärderingar är de mest heltäckande och i frågan om kvalitetsregister de mest relevanta. 2.5.1 Snabbt ökande täckningsgrad men risk för bristande kvalitet De två kvalitetsregister som ingick i satsningen från start, och Senior alert, nådde snabbt en stor andel av sina respektive målgrupper. Andra kvalitetsregister, som i senare skeden kom att omfattas av Äldresatsningen, nådde dock inte samma nivå av täckningsgrad.124 Statskontoret pekade på att de uppnådda resultaten i satsningen kunde förklaras av den prestationsersättning som huvudmännen fick för att registrera i kvalitetsregistren.125 Registreringsgraden bibehölls året efter att satsningen var avslutad. Det såg därmed ut att finnas en benägenhet att fortsätta registrera också efter att prestationsersättningen upphört. Statskontoret som under satsningen funnit risker med snabbt ökade täckningsgrader och brister i kvalitetssäkringen av inrapporterade uppgifter föreslog att regeringen skulle ge i uppdrag till att i samarbete med SKR utforma ett tydligt stöd för registerorganisationernas kvalitetssäkring.127 121Statskontoret, Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Utvärdering av överenskommelsen mellan regeringen och SKL. Slutrapport, 2015, s. 35. 122Strehlenert, H. From policy to practice: Exploring the implementation of national policy for improving health and social care, 2017.t. 123Regeringskansliet, Äldresatsningen: med fokus på de mest sjuka äldre, 2014; SKL, Bättre liv för sjuka äldre – Stora förbättringar , 2015. 124Statskontoret, Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Utvärdering av överenskommelsen mellan regeringen och SKL. Slutrapport, 2015, s. 66. jfr Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Registrera eller analysera mera? Delutvärdering av satsningen på , 2014, s. 51; Strehlenert, H. From policy to practice: Exploring the implementation of national policy for improving health and social care, 2017. 126Ibid., s. 64 f. 127Ibid., s. 64, 107. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN 2.5.2Förutsättningar fanns för kvalitetsförbättringar i äldreomsorgen men varaktigheten var inte säkerställd Statskontoret bedömde att det fanns förutsättningar för kvalitetsregistren att leva vidare efter satsningen, men att kontinuiteten i förbättringsarbetet inte var säkerställd. Personalen hade visserligen börjat arbeta på nya sätt genom att de till exempel gjorde individuella skattningar av dementa äldre, men de nya arbetssätten hade inte blivit tillräckligt systematiserade. Enligt Statskontoret var det ett problem att huvudmännen inte fått tillräcklig vägledning om hur de skulle gå tillväga i förbättringsarbetet.128 Flera bedömare konstaterade att det var avgörande hur verksamhetsledningen hos huvudmännen väljer att styra och organisera arbetet. Det var också viktigt att beslutsfattare efterfrågade resultat från kvalitetsregistren och att det avsätts tid för arbetet med kvalitetsregister i organisationen.129 2.5.3Länen hade byggt upp stödstrukturer men det fanns begränsningar i den nationella kunskapsstyrningen Samtliga län hade utvecklat strukturer för ledning och styrning i samverkan mellan kommuner och region, såväl på politisk nivå som på tjänstemannanivå. Samtliga län hade redovisat handlingsplaner som i de flesta fall innehöll konkreta och mätbara mål. En bedömning i slututvärderingen var dock att den lokala kopplingen var svag eller saknades helt.130 Utvecklingsledarnas roll hade endast delvis utvecklats i enlighet med överenskommelsens intentioner. hade deras uppgift främst varit att öka registreringen i kvalitetsregister. skulle utvecklingsledarna vid sidan av stöd till ökad registrering också prioritera stöd till personalens systematiska förbättringsarbete baserat på kvalitetsregister. Statskontoret bedömde dock att utvecklingsledarna till stor del fortsatte att fokusera på att stödja registrering, snarare än att stödja analys och förbättringsarbete.131 En slutsats var att det i vissa delar hade saknats ett nationellt kunskapsstöd till kommuner och regioner, bland annat på grund av att inte hade varit tillräckligt involverad i överenskommelsen. Enligt Statskontoret hade detta sammantaget inneburit att huvudmännen inte hade fått tillräcklig vägledning i sitt lokala arbete.132 Statskontoret föreslog därför att regeringen skulle ge i uppdrag till myndigheterna i för styrning med kunskap att utarbeta en nationell strategi för kunskapsstöd för vården och omsorgen om äldre.133 128Statskontoret, Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Utvärdering av överenskommelsen mellan regeringen och SKL. Slutrapport, 2015, s. 68 f, 128. 129Ibid., s. 73 f. 130Ibid., s. 40 131Ibid., s. 41 f. 132Ibid., s. 114. 133Ibid., s. 107. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 2.5.4 Effekter av användningen av Äldresatsningens kvalitetsregister I sin slutrapport presenterade Statskontoret en utvärdering om huruvida användningen av Äldresatsningens kvalitetsregister resulterade i kvalitetsvinster i vården. Statskontoret såg vissa indikationer på att de två kvalitetsregister som undersöktes – Senior alert och – hade positiva effekter på vårdkvaliteten. För Senior alert tenderade till exempel de regioner som hade en hög täckningsgrad att ha en lägre andel trycksår. Statskontoret bedömer dock att sambanden är relativt svaga. De svaga sambanden kan, enligt Statskontoret, förklaras av att de verkliga kvalitetsvinsterna av registrering inte är så stora, eller att analysens upplägg inte förmår att fånga upp de verkliga effekterna.134 Utvärderingen omfattade inte betydelsen av . 134Statskontoret, Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Utvärdering av överenskommelsen mellan regeringen och SKL. Slutrapport, 2015, s. 74 f. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN 3Täckningsgrad och kvalitet i Äldresatsningens register I detta kapitel behandlar vi revisionsfråga 1: Har staten bidragit till att kommunerna varaktigt registrerar uppgifter av hög kvalitet i berörda kvalitetsregister? Regeringens överenskommelse med SKR var avgörande för att kommunerna skulle börja, och sedan fortsätta, att registrera uppgifter i kvalitetsregistren. Efter satsningen har täckningsgraden utvecklats i olika riktning för olika register men samtliga register fortsätter att användas i äldreomsorgen. Den administrativa bördan utgör dock fortfarande ett hinder för högre täckningsgrad. Regeringens målsättning om minskad administration har inte uppnåtts; problemen med dubbelregistrering kvarstår. Vår granskning visar att staten inte har bidragit till utökad kvalitetssäkring. ger begränsat stöd till registerhållare och validerar sällan kvalitetsregister mot myndighetens egna register. Detta begränsar möjligheterna till förbättringsarbete på både lokal och nationell nivå. i kvalitetsregistren har blivit gradvis mer tillförlitliga efter att prestationsersättningen avslutats och äldreomsorgen börjat använda uppgifterna i sin verksamhet. Täckningsgraden i kvalitetsregister ska vara varaktigt hög Hög täckningsgrad är en förutsättning för att kvalitetsregister ska kunna användas som underlag för ett effektivt förbättringsarbete. Om statistiken endast omfattar ett begränsat urval av de äldre finns risk för felaktiga prioriteringar i förbättringsarbetet. Ett av regeringens uttalade mål med satsningen135 har varit att uppnå en hög täckningsgrad i utvalda kvalitetsregister. Om regeringen genom Äldresatsningen har bidragit till att registreringen är varaktig bör de täckningsgrader som uppnåddes vid Äldresatsningens avslut ha bibehållits eller ökat. Kvalitetsregister ska innehålla data av hög kvalitet För att kvalitetsregister ska leda till verksamhetsnytta måste de uppgifter som registreras säga något väsentligt om verksamheten. Detta antagande ligger i linje med innehållet överenskommelse mellan regeringen och SKR. Den anger att registerhållarna ska lämna in en plan för hur de ska arbeta med riskbaserad kvalitetssäkring av inrapporterade uppgifter.136 På regeringens uppdrag ska stödja kvalitetsutvecklingen i kvalitetsregister, vilket bland annat ska ske genom att validerar datakvaliteten genom sambearbetning mellan kvalitetsregistren och myndighetens egna hälsodataregister.137 Vi utgår från att registrerade uppgifter bör hålla högre kvalitet än vid Äldresatsningens avslut . 135Se till exempel protokoll vid regeringssammanträde S2012/8765/FST, bilaga 1, s. 22. 136Protokoll vid regeringssammanträde S2013/8803/FST, bilaga 1, s.10. 137Regeringsbeslut S2011/8994/FS (delvis), s. 5. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Den administrativa bördan av att använda kvalitetsregister bör minimeras Administrativa uppgifter kopplade till kvalitetsregister tar tid från personalens möte med patienterna och är ett hinder för att uppnå hög täckningsgrad i kvalitetsregister. Vår utgångspunkt är därför att den administrativa bördan bör minimeras. 3.1 Fortsatt hög täckningsgrad men med stora variationer 3.1.1 Generellt hög täckningsgrad i Äldresatsningens register Vår bedömning är att Äldresatsningen har bidragit till att öka täckningsgraden i de kvalitetsregister som fick prestationsbaserad ersättning. Statistikuppgifter från registerhållarna indikerar att täckningsgraden ökade när kommunerna fick prestationsbaserad ersättning inom ramen för satsningen, men att effekten för flera register har klingat av efter satsningens avslut . Det framgår av diagrammet nedan.138 Figur 1 Täckningsgraden i Äldresatsningens kvalitetsregister 2007–2019139 Källa: Registerhållarna för , Senior alert, SveDem, och RiksSår. 138Täckningsgraden mäts genom antalet personer som registrerats i förhållande till respektive registers tänkta målgrupp. Vi har här använt registerhållarnas egna definitioner och uppskattningar av sina målgrupper. Vård- och omsorgsanalys (2017) har i en utvärdering undersökt täckningsgraden genom att i en enkätundersökning fråga verksamhetschefer vilka kvalitetsregister deras verksamhet rapporterar till. Motsvarande fråga används i Enhetsundersökning . 139För att kunna presentera en konsistent tidsserie för RiksSår har vi behövt använda ett äldre beräkningssätt, där täljaren är antalet sårläkta patienter och nämnaren är skattad prevalens för patienter med svårläkta sår. använder registerhållaren ett beräkningssätt där täljaren är antalet pågående sår och nämnare är prevalensen av svårläkta sår. Med det nya sättet att räkna blir täckningsgraden för RiksSår . ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN Äldresatsningen inkluderade successivt allt fler kvalitetsregister. Av dataetiketterna på kurvorna i diagrammet framgår täckningsgraden för året då respektive register inkluderades i Äldresatsningen samt med tillgänglig uppgift om täckningsgrad. Samtliga vårdformer ingår som underlag för täckningsgraden, förutom för som bara inkluderar särskilda boenden. Den streckade lodräta linjen visar det år då satsningen avslutades. Nivåerna på täckningsgrad är starkt beroende av hur målgrupperna (nämnarna) definieras. Eftersom det saknas säkra definitioner av målgrupperna är det främst utvecklingen som är intressant att följa. För de flesta av registren sammanfaller införandet av prestationsersättning relativt väl med en ökning av täckningsgraden. Efter införandet har täckningsgraden fortsatt öka men oftast i något lägre takt jämfört med införandeåret. Efter satsningens avslut har täckningsgraden i Senior alert och fortsatt att öka, men övriga tre register har haft en gradvis Vi bedömer med stöd i våra intervjuer att Äldresatsningens prestationsbaserade medel och de länsövergripande utvecklingsledarna särskilt bidragit till att få igång registreringen under satsningen. Det är framför allt tydligt att den prestationsbaserade ersättningen för många kommuner varit den direkta anledningen till att de började registrera. Statskontoret, Äldresamordnaren, SKR och den forskare som följde satsningen har gjort samma bedömning.140 Att prestationsersättningen avslutades är troligtvis en förklaring till att några register sett en fallande täckningsgrad efter satsningens avslut. Det kan också förklara att täckningsgraden för RiksSår är på en generellt lägre nivå än övriga register. RiksSår inkluderades i satsningen 2014 och fick då ekonomiskt stöd från staten, men registret omfattades aldrig av den prestationsbaserade ersättningen. 3.1.2Täckningsgraden varierar mellan län, kommuner och boendeformer I våra intervjuer och fokusgrupper framkommer att det är en större utmaning att skapa kontinuitet i arbetet med kvalitetsregister för personer i ordinärt boende. Verksamheten i ordinärt boende är mer detaljstyrd, i mindre utsträckning teambaserad och kräver att personalen ständigt rör sig mellan sin hemtjänstenhet och olika ordinära boenden. Detta skapar sämre förutsättningar för registrering i kvalitetsregister.141 140Regeringskansliet, Äldresatsningen: med fokus på de mest sjuka äldre. Äldresamordnarens slutrapport, 2014; SKL, Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Slutrapport, 2015; Statskontoret, Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Utvärdering av överenskommelsen mellan regeringen och SKL. Slutrapport, 2015, s. 66 ff; Strehlenert, From policy to practice: Exploring the implementation of national policy for improving health and social care, 2017. 141Intervju utredare , ; fokusgrupp med i , ; telefonintervju kommun 1, ; intervju med i kommun 4a, . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Kommunernas medicinskt ansvariga sjuksköterskor () bedömer att registreringsgraden är högre i särskilda boenden jämfört med ordinärt boende. Det framgår av den webbenkät har skickat till i alla kommuner (svarsfrekvens ).142 Skillnaden mellan boendeformerna är som tydligast för och som minst tydlig för . kom fram till liknande slutsatser i sin täckningsgradsjämförelse för Senior alert och 2016.143 En stor majoritet av verksamhetscheferna för särskilda boenden bedömer att de använder något av Senior alert, eller för att utveckla sitt arbete på enhetsnivå. Knappt hälften av verksamhetscheferna bedömer att de använder samtliga tre register på detta sätt. Det framgår av resultaten från enkät till särskilda boenden, 2018 (svarsfrekvens ), se figur 2 nedan. Figur 2 Andel särskilda boendeenheter som använder Senior alert, och för att utveckla verksamheten på enhetsnivå.144 Källa: Enhetsundersökningen om äldreomsorg och hälso- och sjukvård, 2018, . 142Riksrevisionen, enkät till 2019, fråga 2. 143Socialstyrelsen, Kvalitetsregister i hälso- och sjukvård. Täckningsgradsjämförelser och resultat av sambearbetningar med , 2018, s. 16 ff. 144Statistiken återspeglar hur verksamhetschefer för särskilda boenden har svarat på fråga 29 i enhetsundersökning 2018: ”Har ni tagit del av och använt sammanställningen av resultaten för att utveckla verksamheten på enhetsnivå som beskrivs genom följande kvalitetsregister?”. Frågan ställdes för vart och ett av kvalitetsregistren i Äldresatsningen, med undantag för RiksSår. ÄLDRESATSNINGEN – EFFEKTIVITETEN I STATENS SATSNING PÅ KVALITETSREGISTER I ÄLDREOMSORGEN De blå staplarnas höjd visar hur stor andel av särskilda boenden i ett län som registrerar systematiskt i alla tre register, det vill säga Senior alert, och BPSD- registret. De staplarna visar hur stor andel som registrerar i något, men inte alla, register. SveDem är exkluderat eftersom det används i begränsad utsträckning i kommunerna på lokal nivå. RiksSår ingår inte i enhetsundersökning. Användningen av kvalitetsregister varierar relativt mycket mellan länen, vilket kan tyda på att styrningen på länsnivå spelar roll. Variationen är som störst i och Senior alert men är också påtaglig i Palliativregistret.145