prop · H9031d12 · 2021-09-20 00:00:00 — Andelen med låg relativ ekonomisk standard2 är ett internationellt vedertaget mått. Det definieras som andelen som har en ekonomisk standard som understiger av medianen för hela befolkningen. Eftersom pensionärernas situation relateras till hela befolkningen påverkas andelen med låg relativ ekonomisk standard också av utvecklingen för andra. 1Saknar möjlighet att betala hyra eller amorteringar/ränta på lån, tillräcklig värme i bostaden, en oväntad utgift, äta kött, fisk eller likvärdig måltid minst , en veckas semester på annan ort, TV, telefon, tvättmaskin och bil. Måttet används inom EU (eng. material deprivation). 2Med ekonomisk standard avses hushållets sammanlagda disponibla inkomst korrigerad för hushållets sammansättning. Alla personer i ett hushåll har samma ekonomiska standard. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 framgår att andelen pensionärer med låg relativ ekonomisk standard har varierat . är ensamstående kvinnor den grupp som har störst andel med låg relativ ekonomisk standard. Prognosen visar en viss ökning i andelen ensamstående kvinnor och män med låg relativ ekonomisk standard jämfört med föregående år. Minskningen berodde förmodligen på det förstärkta grundskyddet. Den uppgång som antas beror troligtvis på att inkomstutvecklingen bland befolkningen i stort prognostiseras överstiga såväl inkomstpensionernas utveckling (följsamhetsindexeringen3) som garantipensionens utveckling (inflationen) vilket gör att pensionärerna antas tappa i förhållande till befolkningen i stort. Bland utrikes födda pensionärer är det en betydligt större andel med låg relativ ekonomisk standard jämfört med hela gruppen pensionärer. Bland utrikes födda ensamstående kvinnor beräknas andelen vara jämfört för kvinnliga pensionärer i stort. För ensamstående män är motsvarande andel jämfört för manliga pensionärer i stort. Bland sammanboende har av de utrikes födda låg ekonomisk standard jämfört bland sammanboende pensionärer i stort. Diagram 3.5 Andelen kvinnor och män med låg relativ ekonomisk standard, prognos 2020–2021, pensionärer Ensamstående kvinnor med pension Ensamstående män med pension Anm.: Låg relativ ekonomisk standard mäts som andelen individer som har en disponibel inkomst per konsumtionsenhet som är av medianen för ekonomisk standard för samtliga. Källa: beräkningar i 2013–2019. till samtliga äldre är andelen med låg relativ ekonomisk standard i något lägre än i övriga medlemsstater i EU. Andelen är även lägre bland yngre äldre (65–), såväl kvinnor som män, samt bland äldre män (). Däremot är andelen högre i än genomsnittligt i EU bland kvinnor , jämfört . I är en relativt hög andel kvinnor och män ensamstående. Att vara ensamstående är en stor riskfaktor för låg ekonomisk standard vilket syns i diagram 3.5 och diagram 3.6. Att kvinnor dominerar bland dem med låg ekonomisk standard är delvis en konsekvens av att de lever och därmed i större utsträckning är ensamstående. Men det beror också på att kvinnor ofta har en lägre pension till följd av att de tidigare förvärvsarbetade i lägre grad, både jämfört med kvinnor och jämfört med män. 3Motsvarar inkomstutvecklingen med ett avdrag på . 2021/22:1 Utgiftsområde 11 Diagram 3.6 Andelen men låg relativ ekonomisk standard med och utan grundskydd, prognos 2021, pensionärer Källa: beräkningar i 2019. Grundskyddet har stor betydelse för att minska andelen med låg relativ ekonomisk standard. Av diagram 3.6 framgår att närmare hälften () av alla ensamstående kvinnor skulle ha haft en låg relativ ekonomisk standard om inte grundskyddet hade funnits, jämfört med drygt en fjärdedel () med grundskydd. För ensamstående män är motsvarande siffror utan grundskydd respektive med grundskydd. Även för sammanboende påverkar grundskyddet andelen med låg relativ ekonomisk standard, även om förändringen är mindre. 3.6.2Efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara av omställningen efter ett dödsfall Efterlevandepension till vuxna består av omställningspension och änkepension. Båda förmånerna syftar till att ge ett skydd för efterlevande vid dödsfall. Förmånerna är emellertid olika utformade och speglar behovet för olika tidsåldrar och olika generationer. Efterlevandepensionerna förbättrar den ekonomiska standarden för mottagarna Vid en jämförelse av den ekonomiska standarden för sammanboende, ensamstående med änkepension och ensamstående utan änkepension framgår det att personer med änkepension har en högre ekonomisk standard än ensamstående utan förmånen. I diagram 3.7 illustreras skillnaden i inkomst mellan olika grupper av kvinnor. Diagrammet visar att kvinnor med änkepension har högre ekonomisk standard än övriga ensamstående kvinnor. Det gäller såväl yngre som äldre kohorter. Sammanboende kvinnor har högst ekonomisk standard i båda åldersgrupperna. Skillnaden är större för personer eftersom reglerna är mer generösa . 2021/22:1 Utgiftsområde 11 Diagram 3.7 Genomsnittlig ekonomisk standard för kvinnor med änkepension jämfört med övriga kvinnor (2019) Anm.: Beräkningen är åldersstandardiserad. Källa: beräkningar i 2019. Omställningspension betalas ut till män och kvinnor . I de flesta fall betalas stödet ut för att underlätta den efterlevande makens omställning efter ett dödsfall. Om den efterlevande har vårdnaden om barn, kan omställningspension betalas ut . För att undersöka om omställningspensionen fyller sitt syfte studeras4 hur stor andel av de personer som fick omställningspension 2018 som hade en högre respektive lägre ekonomisk standard året före dödsfallet i jämförelse med året efter. Analysen visar att en majoritet, , av de efterlevande hade en högre ekonomisk standard året efter dödsfallet. Detta beror sannolikt på att alla som har tjänstepension genom sitt kollektivavtal automatiskt har en tjänstegrupplivförsäkring (TGL) samt att många har efterlevandeskydd inom ramen för sin tjänstepension.5 Dessutom är det många personer som har realisationsvinster året efter makes/sambos dödsfall. Diagram 3.8 visar hur mycket den ekonomiska standarden förändrades mellan åren för såväl dem som fick högre ekonomisk standard som för dem som fick lägre ekonomisk standard efter dödsfallet. De som fick en lägre ekonomisk standard året efter dödsfallet sänkte i snitt sin ekonomiska standard . Om inte omställningspensionen hade funnits, hade sänkningen varit större – . Detta innebär att omställningspensionen sannolikt har underlättat den ekonomiska omställningen för dessa personer. 4I STAR-urvalet och 2018 5Analys av efterlevandestödet, 2021/22:1 Utgiftsområde 11 Diagram 3.8 Ekonomisk standard året innan och året efter dödsfallet, personer med omställningspension, median Ekonomisk standard kr/år De med högre ekonomisk standard De med lägre ekonomisk standard Källa: beräkningar i 2017 och 2018. 3.6.3Administration och förvaltning av ålderspensionssystemet ska bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för pensionärer och pensionssparare Godtagbart resultat på flera områden, men förbättring behövs inom handläggningen av bostadstillägg och i kundservice Resultaten är goda inom flera delar av ärendehantering. Resultatet inom allmän pension är särskilt gott och både handläggningstiden och kvaliteteten i besluten är tillfredställande, särskilt för nationella ärenden. För internationella ärenden var de genomsnittliga handläggningstiderna längre jämfört med föregående år. Handläggningen av internationella ärenden påverkas fortfarande i stor utsträckning av en dom från , som medförde förändringar inom handläggningen av garantipension. Den genomsnittliga handläggningstiden för utlandsärenden har också ökat jämfört . Utlandsärenden hanteras manuellt och är beroende av information från andra länder, vilket ofta innebär fördröjning i handläggningen. Det har inte identifierats några könsskillnader i handläggningstiderna, vare sig för nationella eller internationella ärenden. Handläggningen av bostadstillägg har varit ansträngd , men den genomsnittliga handläggningstiden förbättrades något . Den genomsnittliga handläggningstiden uppgick . Skillnaderna i handläggningstid mellan kvinnor och män är mycket små. För att komma tillrätta med långa handläggningstider har tilldelats tillfälliga anslagsmedel för att kunna anställa fler handläggare, vilket resulterat i att den negativa trenden brutits. Den genomsnittliga handläggningstiden har minskat 2019 2020. Ytterligare en åtgärd för att förbättra situationen inom bostadstillägg har varit att införa ett nytt systemstöd. Det nya systemstödet infördes , men effekthemtagningen av systemet har dockförsenats. Tillgängligheten och svarstiden i kundservice förbättrades , men kundservice har fortfarande relativt lång svarstid. Myndigheten har tilldelats medel för att förbättra svarstiden inom kundservice. Merparten av samtalen är en konsekvens av de långa handläggningstiderna inom bostadstillägg. Andelen samtal som besvarats har ökat från . 2021/22:1 Utgiftsområde 11 3.6.4Pensionärers och pensionssparares kunskap om den framtida pensionen Användningen av prognostjänsten fortsätter att öka, men prognosen skapar också frågor kring pensionen Drygt hälften av pensionsspararna uppger att de vet hur de kan få information om hela sin framtida pension. Män uppger det i något större utsträckning än kvinnor. Antalet individer som gjort en pensionsprognos fortsatte att öka , men är det inte fler som upplever att prognosen har gett dem bättre förutsättningar att fatta beslut kring pensionen. Lika stor andel som , , upplever att prognosen gav dem bättre förutsättningar att fatta beslut i frågor om pension. Detta kan vara en indikation på att det inte alltid räcker med att göra en prognos för att ge pensionssparare bättre förutsättningar för att fatta beslut i frågor om pension. Något fler män än kvinnor uppger att prognosen gav dem bättre förutsättningar att fatta beslut i frågor om pension. Antalet användare av prognostjänsten fortsätter att öka. Antalet unika individer (både pensionssparare och pensionärer) som gjorde en prognos uppgick till drygt 1,8 miljoner. Det motsvarar av samtliga pensionärer och pensionssparare och är en liten ökning jämfört med då motsvarande andel var . Av dessa 1,8 miljoner var kvinnor och män. Andelen av pensionsspararna som tycker att det är lätt att förstå hur pensionssystemet fungerar är dock låg, var andelen . Kunskapen om livsinkomstprincipens betydelse är fortsatt låg I senaste mätning svarade ”Antal år som jag arbetar” och ”Hur mycket jag arbetar (hel/deltid)” i fritext på frågan ”Vilka faktorer tror du påverkar MEST hur stor din pension kommer att bli?”. av pensionsspararna har angett något av ovanstående svar i fritext. Resultaten är inte jämförbara med de tidigare årens resultat eftersom använde sig av en ny leverantör för undersökningen. av kvinnorna svarade att hur mycket man arbetar är den faktor som har störst betydelse för hur stor den framtida pensionen kommer att bli, medan av männen uppgav detsamma. 3.7Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Ett av målen för utgiftsområdet är att kvinnor och män med låg eller ingen inkomstgrundad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Garantipensionen och äldreförsörjningsstödet är värdesäkrade genom kopplingen till prisutvecklingen. För att mäta om bostadstillägget är värdesäkrat analyseras andelen av dem med bostadstillägg som har en bostadskostnad över taket. Resultatredovisningen visar att den höjning av bostadskostnadstaket som genomfördes har haft stor effekt. var det som hade en bostadskostnad över taket, vilket sett till hela mätperioden är en mycket låg andel, dock något högre än föregående år (). Mot bakgrund av att garantipensionen och äldreförsörjningsstödet är värdesäkrade genom kopplingen till prisbasbeloppet och att det fortsatt är en låg andel personer med en bostadskostnad över bostadskostnadstaket bedömer regeringen att målet är uppfyllt. Då grundskyddet ska bidra till att upprätthålla en rimlig levnadsstandard för pensionärer, görs det inom ramen för denna analys även en bedömning av den ekonomiska standarden hos pensionärerna. Resultatredovisningen visar att grund- 2021/22:1 Utgiftsområde 11 skyddet har stor betydelse för att minska andelen med låg relativ ekonomisk standard6 även om andelen har ökat något jämfört med föregående år. Analysen visar att resultatet skiljer sig mellan kvinnor och män och mellan inrikes och utrikes födda. Det synliggörs framför allt genom att det är en större andel ensamstående kvinnor som har en låg relativ ekonomisk standard jämfört med ensamstående män. till andelen med låg materiell standard7 går det även här att se att grundskyddet har en tydlig positiv påverkan på andelen med låg materiell standard. Sett ur ett internationellt perspektiv är det en mycket låg andel i som har en låg materiell standard. Vid en samlad bedömning ser regeringen att grundskyddet har en positiv påverkan på andelen personer med låg ekonomisk standard (materiell och relativ) och att grundskyddet således bidrar till att upprätthålla en god levnadsstandard hos pensionärerna. noterar regeringen skillnaderna i ekonomisk standard mellan kvinnor och män och mellan inrikes och utrikes födda samt att det skett vissa försämringar i utvecklingen jämfört med föregående år. Efterlevandestödet till vuxna består av änkepension och omställningspension. Förmånerna är olika konstruerade men resultatredovisningen visar att både änkepensionen och omställningspensionen bidrar till att höja den ekonomiska standarden för dem som får förmånerna. Mot bakgrund av det bedömer regeringen att förmånerna fyller sitt syfte och att målet om att efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter dödsfall är uppfyllt. Regeringen bedömer att stora delar av ärendehandläggning fungerar väl. Handläggningstiden inom bostadstillägg och svarstiderna inom kundservice är dock fortsatt bekymmersamma. Situationen har förbättrats sedan föregående år, men det är av stor vikt att resultatet fortsätter förbättras så att fler kvinnor och män får rätt utbetalning i rätt tid och att tillgängligheten till kundservice säkras. Mot bakgrund av detta bedömer regeringen att målet om att administrationen för ålderspensionssystemet ska bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för pensionärer och pensionssparare endast är delvis uppfyllt. Antalet användare av prognostjänsten fortsätter att öka, vilket ger fler pensionssparare möjlighet att bedöma sin framtida pension. Regeringen bedömer att målet om att informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin samlade framtida pension och vad som påverkar den är uppfyllt. som antalet prognoser fortsätter att öka går det inte att se någon ökning vad gäller kvinnors och mäns kunskap om livsinkomstens betydelse. Andelen som har kännedom om vilka faktorer som har störst betydelse för pensionen har inte förändrats nämnvärt . Mot bakgrund av det bedömer regeringen att målet om att kunskapen om livsinkomstens betydelse ska öka för kvinnor och män endast är delvis uppfyllt. Ekonomisk trygghet för äldre är en central del i den svenska välfärdsmodellen. Alla pensionärer, såväl kvinnor som män, ska kunna känna ekonomisk trygghet när de lämnar arbetslivet. Grundskyddet för pensionärer är avgörande för att skydda ekonomiskt svaga äldre och motverka ekonomisk utsatthet under ålderdomen. Ekonomisk trygghet handlar inte bara om att ge trygghet till dem som redan är pensionärer, utan också om att ge ett löfte om ekonomisk trygghet efter arbetslivet till 6Andelen som har en ekonomisk standard som understiger av medianen för hela befolkningen. 7Saknar möjlighet att betala hyra eller amorteringar/ränta på lån, tillräcklig värme i bostaden, en oväntad utgift, äta kött, fisk eller likvärdig måltid minst , en veckas semester på annan ort, TV, telefon, tvättmaskin och bil. Måttet används inom EU. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 dem som förvärvsarbetar. Insikten om att det även ska finnas en pension som det går att leva på är ett viktigt skäl för en allmän och obligatorisk pensionsförsäkring. 3.8.1Ett inkomstpensionstillägg har införts För många är dock pensionen för låg. Regeringen ser därför behov av höjda pensioner. De som arbetat ett helt arbetsliv ska känna sig trygga i att arbete ger en tillräcklig pension. I syfte att stärka det s.k. respektavståndet och höja pensionen för kvinnor och män som har arbetat ett helt arbetsliv med låga löner har Pensionsgruppen kommit överens om att på kort sikt införa inkomstpensionstillägget. Inkomstpensionstillägget började betalas ut och lämnas till dem har en inkomstgrundad allmän ålderspension . För pensionärer med låg inkomst är oftast bostadskostnaden den största månadsutgiften. Därför har bostadstillägget en viktig betydelse för att de ska kunna nå en rimlig ekonomisk standard. En del av bostadstillägget är ett så kallat konsumtionsstöd. En fördel med konsumtionsstödet är att alla, även hushåll med låga bostadskostnader får del av konsumtionsstödet, vilket gör det fördelningsmässigt träffsäkert. Regeringen föreslår därför att konsumtionsstödet i bostadstillägget höjs med och hushåll. Konsumtionsstödet höjs därmed från till . Bostadskostnadstaket i bostadstillägget höjdes från till . Syftet var att skapa en bättre följsamhet med boendekostnaderna i samhället och att t.ex. underlätta för äldre som vill flytta till anpassat boende eller som fått en högre hyra på grund av exempelvis renoveringar. För att ytterligare förbättra den ekonomiska standarden för denna grupp föreslår regeringen att taket för högsta ersättning inom bostadstillägget höjs ytterligare, från till . Ersättningsgraden för boendekostnader i spannet och föreslås vara . För att bibehålla långsiktigt trygga och höjda pensioner har Pensionsgruppen, med företrädare för de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen, i en överenskommelse om långsiktigt höjda och trygga pensioner (S2017/07369) enats om ytterligare ett antal åtgärder för att förbättra pensionssystemet. Arbetet med att genomföra de överenskomna åtgärderna pågår inom flera områden och regeringen prioriterar att de ska genomföras i enlighet med innehållet och de tidpunkter som anges i överenskommelsen. Pensionsöverenskommelsen omfattar hela ålderspensionssystemet, dvs. både garantipensionen och de inkomstgrundade delarna av det allmänna pensionssystemet. För att ge en helhetsbild av regeringens arbete på pensionsområdet beskrivs därför den övergripande inriktningen för hela pensionssystemet i detta avsnitt. Inriktningen för den inkomstgrundade pensionen beskrivs dock mer utförligt i avsnittet Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 Avgiften har betydelse för att uppnå hållbara och högre pensioner. För att pensionerna ska vara tillräckliga behöver pensionsavgiften därför vara på rätt nivå. I pensionsöverenskommelsen ingår därför att pensionsavgiften ska analyseras vidare. Justering av de pensionsrelaterade åldersgränserna För att pensionerna ska vara tillräckliga behövs dock ytterligare åtgärder. Den inkomstgrundade pensionen, mätt som andel av slutlönen, har blivit allt lägre i takt med att medellivslängden har ökat som pensioneringsåldern varit relativt . En konsekvens för individen blir att pensionsbehållningen vid pensionering behöver fördelas ut över fler år än tidigare och de månadsbelopp som betalas ut därmed blir lägre. För att höja pensionerna ingår i pensionsöverenskommelsen också genomförandet av stegvisa justeringar av ett antal pensionsrelaterade åldersgränser. Att justera åldersgränserna leder till högre pensionsnivåer för enskilda och stärker samhällsekonomin. Den tidigaste åldern för uttag av inkomstgrundad allmän pension justerades från 61 till . I linje med pensionsöverenskommelsen kommer förslag om fortsatta justeringar 2023 och 2026 att lämnas till . I dessa förslag ingår såväl justeringar av åldersgränserna för uttag av pensionssystemets grundskydd som kringliggande socialförsäkringssystem och andra trygghetssystem. Ändrade åldersgränser påverkar inte bara statens budget, utan även pensionssystemets och kommunsektorns finanser. Statens utgifter för bl.a. garantipension och bostadstillägg till pensionärer minskar, medan utgifterna för arbetsmarknads- och ohälsorelaterade ersättningar ökar. ökar sysselsättningen och BNP, vilket medför att både kommunsektorns och statens inkomster ökar något. Sammantaget beräknas reformen förbättra den offentliga sektorns finansiella sparande med ca 2023; en förbättring som kommer att öka . När pensionsåldrarna höjs är det viktigt att ta hänsyn till dem som inte kan arbeta längre. Det är därför viktigt att även de kringliggande trygghetssystemen följer med justeringen av åldersgränserna och att det finns undantag för personer med ett långt arbetsliv. Regeringen avser därför att i enlighet med pensionsöverenskommelsen återkomma med förslag om en särskild undantagsregel som innebär att personer med i arbetslivet ska ha möjligheten att ta ut garantipension före den s.k. riktåldern för pension. Pensionsgruppen har konstaterat att det utöver analys av pensionsavgiften och åtgärder för att förlänga arbetslivet behövs ett långsiktigt arbete för att minska skillnaden mellan kvinnors och mäns pension. Den främsta anledningen till att kvinnor i genomsnitt har lägre pension än män är att arbetslivet är ojämställt. Kvinnor har i genomsnitt lägre lön än män och arbetar i större utsträckning deltid. Därutöver sker kvinnors inträde och utträde på arbetsmarknaden senare respektive tidigare än mäns. Pensionssystemet vilar på livsinkomstprincipen, vilket innebär att ojämställdhet under arbetslivet leder till att kvinnor i genomsnitt får lägre inkomstgrundad pension än män. Regeringen och Pensionsgruppen har därför ett särskilt fokus på att följa och analysera hur skillnaden i kvinnor och mäns pension utvecklas. Förutsättningarna för beräkning och utbetalning av den svenska garantipensionen förändrades i samband med en dom från som meddelades . En konsekvens av domen var att det inte längre bedömdes finnas lagstöd för att betala ut garantipension till personer bosatta utanför . Efter att domen meddelades tillsatte regeringen en utredning som fick i uppdrag att analysera domens konsekvenser och behovet av förändringar i regelverket. 2021/22:1 Utgiftsområde 11 – delredovisade sitt uppdrag och slutredovisade sitt uppdrag . Regeringen arbetar tillsammans med Pensionsgruppen med att analysera och ta ställning till utredningens förslag och garantipensionens framtida konstruktion. I avvaktan på att detta ska bli klart har en tillfällig reglering gjort det möjligt att fortsatt betala ut garantipension till personer som bor i ett annat EES-land eller i . En tillfällig reglering har också gjort det möjligt att fortsätta betala ut garantipension till vissa personer i efter landets utträde ur EU. Regeringen föreslår i denna proposition att de tillfälliga regleringarnas giltighetstid förlängs med ytterligare så att garantipension fortsatt ska betalas ut till dessa pensionärsgrupper. Bestämmelserna föreslås gälla fram till och med utgången av (se avsnitt 3.10). 3.9Förslag om höjt bostadstillägg 3.9.1Ärendet och dess beredning Förslaget har utarbetats inom och beretts under hand med och . 3.9.2Höjt bostadstillägg till pensionärer och personer med sjuk- eller aktivitetsersättning Höjt bostadskostnadstak inom bostadstillägget samt höjt konsumtionsstöd till pensionärer Regeringens förslag: Bostadskostnadstaket i bostadstillägget ska höjas till för den som är ogift och till för den som är gift. Från och med den månad som en försäkrad fyller ska ersättningsgraden för bostadskostnaden för den som är ogift vara mellan och och för den som är gift mellan och . Vidare ska konsumtionsstödet, dvs. den delen av bostadstillägget som inte är direkt kopplat till bostadskostnadens storlek, höjas med från till för den som är ogift och med från till för den som är gift.