prop · H9031d20 · 2021-09-20 00:00:00 — bedömer att ökningen beror på att Delegationen för , som är en plattform för samverkan mellan de aktörer som har ansvar för klimatanpassningsarbetet i , arbetar aktivt längs älven och att utbyggnaden i området har ökat. bedömer att myndighetens stöd bidrar till att riskerna för ras och skred, samt därmed till att risken för stora olyckor, minskar. Tillkännagivande om översyn av har tillkännagett för regeringen att regeringen bör fortsätta arbetet med att förbättra och förenkla (bet. 2016/17:CU15 punkt 1, 2016/17:234). I betänkandet konstaterar att den har fattat beslut om relativt omfattande lagändringar sedan lagen trädde i kraft, men att flera angelägna frågor återstår. framhåller bl.a. behovet av att utveckla en regional planering och nå en bättre samordning mellan beslut enligt och övrig samhällsplanering. Sådana förslag lämnade regeringen i propositionen En ny regional planering (prop. 2017/18:266). framhåller även möjligheterna till en snabbare handläggning av de beslut som tas med stöd av . Sådana förslag lämnade regeringen i propositionen Fler steg för en effektivare plan- och bygglag (prop. 2016/17:155). lyfter även behovet av effektivisering av bl.a. länsstyrelsernas medverkan i plan- och byggprocessen. Ett sådant förslag lämnade regeringen i propositionen En kortare instanskedja för detaljplaner och områdesbestämmelser (prop. 2015/16:55). Även de förändringar som i övrigt har genomförts i sedan tillkännagivandet beslutades ligger i linje med detta (se skr. 2017/18:75 [N 69], skr. 2018/19:75 [N 50] och skr. 2019/20:75 [Fi 24]). Regeringen anser att de ändringar som har gjorts i plan- och byggregelverket sedan tillkännagivandet beslutades innebär att detta är tillgodosett och därmed slutbehandlat. 3.3.2Goda och hållbara livsmiljöer I detta avsnitt redovisas resultat med koppling till målet om att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö, där en långsiktigt god hushållning med naturresurser främjas. Målet bedöms bl.a. utifrån resultatindikatorn antal kommuner som integrerar stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer vid planering, byggande samt förvaltning i städer och tätorter. Resultatindikatorn har valts eftersom den speglar både miljömässiga och sociala aspekter av livsmiljön. Som bedömningsgrund används insatser som genomförts för att främja goda och hållbara 2021/22:1 Utgiftsområde 18 För sociala värden i den byggda miljön har en ny indikator införts, nämligen upplevd otrygghet vid utevistelse i det egna bostadsområdet. Det riksdagsbundna målet för arkitektur, form och design, miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö samt de nationella målen för folkhälsa respektive funktionshinderpolitiken är också viktiga utgångspunkter för arbetet med goda och hållbara livsmiljöer, se utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid respektive utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Antalet kommuner som integrerar stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer ökar Kommunernas arbete med att integrera stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer har följts upp i uppföljning av nationella miljömål 2021 (6968). Allt fler kommuner arbetar med den s.k. grönytefaktorn och innovativa naturbaserade lösningar för att bl.a. klimatanpassa den byggda miljön. Av länsstyrelserna anger 8 att de eller länets kommuner aktivt har arbetat med planeringsunderlag för grön infrastruktur. bedömer därför att det finns relativt goda förutsättningar att nå målet att en majoritet av kommunerna ska ta tillvara och integrera stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer vid planering, byggande och förvaltning i städer och tätorter. Regeringen avsätter särskilda medel för sanering av förorenade områden specifikt för bostadsbyggande, som t.ex. bidrar till att minska trycket på oexploaterade grönytor både i och utanför staden genom att återvinna gammal industrimark, se utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Stadsmiljöavtalen bidrar till att bibehålla tillgängligheten men med minskad personbilstrafik i städer Stadsmiljöavtalen syftar till att främja hållbara stadsmiljöer genom att skapa förutsättningar för åtgärder i städer som leder till en ökad andel persontransporter med kollektivtrafik, cykel, eller till hållbara godstransporter. beviljades stöd för 32 åtgärder, fördelade på 12 ansökningar. Det beviljade stödet uppgick till drygt och åtgärderna omfattar perioden –2026. Det utbetalade stödet uppgick till ca . I merparten av de projekt som slutredovisats och utvärderats har en minskning av personbilstrafiken kunnat påvisas som en följd av de vidtagna åtgärderna. För de nio stadsmiljöavtal som beslutades bedöms minskningen av koldioxidutsläpp från trafiken vara i storleksordningen . Minskad personbilstrafik bidrar även till bättre på luftkvalitet genom minskade utsläpp från trafiken och färre slitagepartiklar. Stadsmiljöavtalen behandlas även inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Tryggare, grönare och mer robusta städer och samhällen Bidraget för grönare städer var sökbart och syftade till att utveckla städer till gröna och hälsosamma platser och nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. slutredovisades 14 projekt. Som exempel på åtgärder som har genomförts kan nämnas nyanläggning av stadsgrönska, utveckling av befintlig stadsgrönska och anpassningar till ett förändrat klimat. Flertalet av de åtgärder som genomförts har syftat till att höja kvaliteten på befintliga grönområden och därigenom utveckla områdets förutsättningar att bidra med ekosystemtjänster. 2021/22:1 Utgiftsområde 18 2020 aviserades införandet av ett stöd för gröna och trygga samhällen. Det nya stödet är en utveckling av bidraget för grönare städer och det tidigare stödet för utemiljöer i vissa bostadsområden. En förordning om det nya stödet för gröna och trygga samhällen beslutades av regeringen . administrerar och beslutar om stödet. En första ansökningsomgång för stödet genomfördes . har vidareutvecklat och stärkt samverkan mellan myndigheter med anledning av uppdraget att samordna det nationella klimatanpassningsarbetet för den byggda miljön. Förutom att bidra till ökad kunskap hos myndigheter och kommuner har förbättrat förutsättningarna för kommunerna att beakta klimatrelaterade risker för den byggda miljön i kommunernas översiktsplaner genom den vägledning som tagits fram. Den upplevda otryggheten utomhus ökar något Människors upplevda trygghet eller otrygghet utomhus i det egna bostadsområdet bedöms ge en relativt god bild av de många skiftande faktorer som tillsammans beskriver den sociala hållbarheten i boendemiljön. Enligt Brottsförebyggande rådets årliga nationella trygghetsundersökning (2020:8) ökade andelen personer i åldrarna , som känner sig otrygga vid utevistelse i det egna bostadsområdet, till , efter att ha varit oförändrad 2016–2019 (). Majoriteten, 7 av 10, känner sig dock trygga. Kvinnor upplever otrygghet i betydligt högre utsträckning än män, jämfört . Andelen otrygga är något högre i den näst yngsta åldersgruppen (20– ), och den äldsta åldersgruppen (75–) än i övriga åldersgrupper. Skillnaderna är dock förhållandevis små. Av undersökningar om barns levnadsförhållanden (2020) framgår att en övervägande del av barnen i åldersgruppen 12–känner sig mycket eller ganska trygga där de bor. –2019 angav 9 av 10 barn att de kände sig trygga. Andelen har ökat marginellt sedan perioden –2017. Den finns en viss skillnad i svaren vad gäller kön, där flickor upplever otrygghet i större utsträckning än pojkar i åldersgruppen 12–. Trygghetsfrågor behandlas även i utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Rådet för hållbara städer Rådet för hållbara städer har i uppdrag att stärka kommunernas förutsättningar att utveckla levande och hållbara städer och samhällen. Utgångspunkterna för arbetet utgörs av mål 11 i Agenda , regeringens strategi för levande städer – politik för en hållbar stadsutveckling (skr. 2017/18:230) och regeringens proposition Politik för gestaltad livsmiljö (prop. 2017/18:110). Rådet består av cheferna för alla deltagande myndigheter samt representanter från kommuner och länsstyrelser. Genom sin sammansättning kunde rådet 2020 samverka kring ett trettiotal åtgärder som involverade två eller flera av de myndigheter som var representerade i rådet. avslutades sex samverkansåtgärder, bl.a. kartläggning och analys av den praktiska tillämpningen av i fysisk samhällsplanering och stadsutveckling () samt informationsutbyte och tillgängliggörande av stöd för ökad gång-, cykel- och kollektivtrafik (och ). Samverkansåtgärderna bidrar till uppfyllelsen av målet om att ge alla människor en från social synpunkt god livsmiljö. , som är en nationell export- och investeringsplattform som främjar och sprider svenska lösningar för smarta och hållbara städer nationellt och interna- 2021/22:1 Utgiftsområde 18 tionellt, finns representerad i hela landet med sex regionala noder. präglade spridningen av covid-19 verksamheten och innebar flera utmaningar, bl.a. till följd av att fysiska besök inte var möjliga. Det innebar ett ökat fokus på digitala besök, fler uppföljande aktiviteter och utveckling av nya besöksprodukter. Antalet besökare uppgick till drygt 2 000, varav ca 160 utgjordes av fysiska besökare. Totalt tog hand om ca 130 olika besöksgrupper . Deltagarna representerade drygt 60 olika länder. Det kan jämföras med 2019, då tog emot knappt 1 700 fysiska besökare i . Statistiken för antalet besökare på hemsidan och aktiviteten på sociala medier visar på ett stigande intresse för verksamheten. Genom verksamhet har samarbetet mellan och andra länder ökat och fler svenska företag har kommit ett steg närmare affärer. En inledande förstudie om avfall i , ett besök gällande smarta elnät i och en förstudie kring hållbara transportlösningar i är några exempel på aktiviteter från . 3.3.3Hållbarhet i byggande och förvaltning I detta avsnitt redovisas resultat med koppling till den del av målet som handlar om långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi inom byggandet. Uppfyllelsen av delmålet långsiktig hållbarhet i byggandet redovisas utifrån resultatindikatorn produktionskostnader för bostäder och uppfyllelsen av delmålet god hushållning med energi redovisas utifrån indikatorn genomsnittlig energiprestanda. En väl fungerande och effektiv byggsektor ger förutsättningar för en hållbar bostadsmarknad. En effektiv byggsektor kännetecknas bl.a. av en väl fungerande konkurrens. Det finns många faktorer som påverkar kostnadsutvecklingen i byggsektorn. Produktionskostnaden utgörs av byggkostnader och markkostnader. Över tid ökar produktionskostnaderna i (se diagram 3.3), vilket kan vara en indikation på att marknaden inte är effektiv. Byggbranschen kännetecknas även av en låg produktivitetsutveckling och en låg grad av innovation, vilket också kan tyda på ineffektivitet. Utvecklingen av produktionskostnaderna ser liknande ut i grannländer. Diagram 3.3 Produktionskostnad per lägenhetsarea i riket för nybyggda flerbostadshus Nettokostnad 2000–2019 Flera uppdrag har beslutats som ska skapa förutsättningar för en väl fungerande och effektiv byggsektor, vilket bidrar till en hållbar bostadsmarknad. 2021/22:1 Utgiftsområde 18 i uppdrag att –2021 förstärka arbetet för en god inomhusmiljö (N2017/07419). Myndigheten ska identifiera och utreda systematiska fel, brister och skador i byggnadsbeståndet. Bristande motivation, engagemang, organisation och ledarskap samt en machokultur i byggbranschen har identifierats av som några bakomliggande orsaker till dessa problem. Byggfel beräknas kosta . Uppdraget bidrar till att sänka dessa kostnader genom att minska antalet fel, brister och skador i byggsektorn. Vidare frigörs arbetskraft och byggkapacitet. Därmed uppnås en högre effektivitet. Uppdraget har genererat ett stort intresse och genomförs i nära samverkan med branschaktörer genom bl.a. branschdialoger och branschträffar. Även andra aktörer, såsom myndigheter, fackliga organisationer, universitet och högskolor samt Kommuner och Regioner, är involverade. har arbetat med en successiv utbyggnad av ett digitalt kunskapsstöd om de vanligaste skadorna, deras effekter och riskbedömningar för att branschen ska uppmärksammas på, och kunna åtgärda, de identifierade bakomliggande problemen. Vidare har genomfört seminarier om värdebaserat ledarskap och projektkultur för att initiera en förändring. Det pågår även en uppdatering av byggregelverket genom arbete med projektet byggregler. För att få en ökad förståelse för konkurrenssituationen i byggmaterialindustrin har regeringen gett i uppdrag att kartlägga och analysera konkurrensen i de branscher inom byggmaterialindustrin som är av strategisk betydelse för bostadsbyggandet (Fi2020/01158). Byggsektorns klimatpåverkan är stor miljöindikatorer visar bygg- och fastighetssektorns miljöpåverkan i ur ett livscykelperspektiv. Sektorn står för mellan av miljöpåverkan inom olika miljöpåverkansområden, såsom växthusgasutsläpp, energianvändning och avfall. bidrar sektorn till miljöpåverkan i andra länder genom import av byggprodukter. Byggandet och förvaltningen av byggnader står för stora utsläpp av växthusgaser från material- och energianvändningen i sektorn. minskade de inhemska växthusgasutsläppen från sektorn något jämfört med . ökade utsläppen från import av byggprodukter. Åtgärder behöver vidtas för att kunna förena en hög byggtakt med klimatmål och för att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, se utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Efter förslag av regeringen i propositionen Klimatdeklaration för byggnader (prop. 2020/21:144) har bl.a. beslutat en ny lag om klimatdeklaration för byggnader. Den nya regleringen, som träder i kraft , innebär att byggherrar ska upprätta och ge in en klimatdeklaration som speglar den klimatpåverkan som uppstår vid uppförande av en ny byggnad. På uppdrag av regeringen förbereder införandet av kravet på klimatdeklaration genom att ta fram föreskrifter, vägledning och deklarationsregister. Arbetet sker i dialog med bygg- och fastighetssektorn. lanserade myndigheten en öppen tillgänglig databas för att förenkla genomförandet av klimatdeklarationer. beslutade regeringen om förtydliganden i avseende hanteringen av bygg- och rivningsavfall för att främja återanvändning och materialåtervinning och därmed bidra till minskad miljö- och klimatpåverkan. Bygg- och fastighetssektorn, inklusive bygg- och rivningsavfall, prioriteras i regeringens arbete och strategi för omställningen till en cirkulär ekonomi. För att nå detta krävs en ökad återanvändning och återvinning. Regeringen har därför beslutat om ett etappmål som innebär att återanvändningen och återvinningen av bygg- och rivningsavfall ska uppgå till minst 70 viktprocent till 2025. 2021/22:1 Utgiftsområde 18 Utvecklingen av byggnadsbeståndets energiprestanda visar att energianvändningen för uppvärmning, varmvatten och fastighetsdrift i byggnader fortsätter att minska (se tabell 3.2). Tabell 3.2 Genomsnittlig energiprestanda per registreringsår (kWh/m2) ackumulerat Anm.: Beräkningsmetoden för energiprestanda utgår från den metod som används före i hela tabellen för att kunna göra jämförelser bakåt i tiden. Källa: energideklarationsregister. trädde nya krav på installation av system för individuell mätning och debitering av uppvärmning och tappvarmvatten i kraft för de byggnader som har sämst energiprestanda uttryckt som primärenergital. De byggnader som har ett primärenergital som överstiger 180 kWh/m2 i , och , eller 200 kWh/m2 i resten av landet, ska installera system för individuell mätning och debitering Installationer som inte utförs i samband med ombyggnad ska vara utförda , medan installationer som utförs i samband med ombyggnad ska vara gjorda . Det är möjligt för byggnadsägare att som alternativ till att installera mätsystem vidta andra energieffektiviserande åtgärder i samband med större renoveringar eller som separata åtgärder. Stöd för renovering och energieffektivisering av flerbostadshus Stödet för renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden avvecklades efter beslut om statens budget . Efter detta har enbart redan ingångna åtaganden infriats. Stödet infördes och totalt beviljades i stöd till bostadsbolag i 33 kommuner för upprustning av sammanlagt knappt 4 000 bostäder. Regeringen har infört ett nytt tidsbegränsat stöd för energieffektivisering i flerbostadshus. Syftet med stödet är att förbättra energiprestandan i flerbostadshus genom att förbättra lönsamheten och främja kostnadseffektiva åtgärder vid genomförandet av energieffektiviserande renoveringar. Stödet är utformat med beaktande av de utvärderingar som genomförts av det tidigare stödet för renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden. Det nya stödet är möjligt att söka fr.o.m. . Stöd för innovativt och hållbart byggande Stödet för innovativt och hållbart byggande av bostäder avvecklades efter beslut om statens budget . Totalt har stöd om beviljats, varav de sista utbetalningarna görs . ska utvärdera stödet. Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Markradon är den klart dominerande radonkällan i både flerbostadshus och småhus, och är den näst största orsaken till lungcancer efter rökning. Radon upptäcks genom mätning. Möjligheten att söka bidrag för radonmätning i småhus återinfördes den , i syfte att minska hälsoproblem på grund av höga radonhalter. Fram hade knappt 3 000 ansökningar beviljats bidrag om sammanlagt 59 miljoner 2021/22:1 Utgiftsområde 18 bedömer att ca 250 000 villor i har en för hög halt av radon. Bidraget för åtgärder mot radon bidrar även till målet om en säker strålmiljö, se utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. 3.3.4En väl fungerande bostadsmarknad och ekonomisk utveckling I detta avsnitt redovisas resultat med koppling till den del av målet som handlar om att underlätta bostadsbyggande och ekonomisk utveckling, samt till målet om att skapa långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. Förändringar i bostadsbyggandet redovisas utifrån indikatorerna färdigställda och påbörjade bostäder i förhållande till befolkningsutvecklingen. De kommunala bedömningarna av bostadsmarknaden används som bedömningsgrund eftersom de visar kommunernas uppfattningar om hur väl bostadsmarknaden fungerar över hela landet, hur efterfrågan på bostäder ser ut och hur väl utbudet svarar mot behoven. De kompletteras av beräkning av bostadsbristen. Flera faktorer påverkar bostadsbyggandet och utvecklingen på bostadsmarknaderna. Kommunernas agerande och omvärldsfaktorer, som t.ex. den allmänna ekonomiska utvecklingen, gör att effekterna av statliga insatser är svåra att bedöma. Bostadsbyggandet ökar igen, men byggbehovet är fortsatt stort påbörjades byggandet av 57 000 nya bostäder, vilket var en ökning med jämfört med förgående år. preliminära siffror visar att takten ökar ytterligare och att ca 62 000 bostäder kommer att påbörjas . Noterbart är den förväntande ökningen av antalet påbörjade småhus (se tabell 3.3). Prognosen är beroende av tillgången till och priset på insatsvaror. Påbörjade bostäder och befolkningsökning Källa: och . I diagram 3.4 redovisas tillskottet av bostäder i relation till befolkningsutvecklingen. färdigställdes drygt 54 100 bostäder genom ny- och ombyggnation, vilket var färre än 2019. Noterbart är minskningen med för färdigställda bostadsrätter jämfört med förgående år. Av de nya bostäderna i flerbostadshus var hyresrätter och bostadsrätter. 2021/22:1 Utgiftsområde 18 Totala tillskottet av bostäder i relation till befolkningsutvecklingen Byggbehovet är fortsatt stort Enligt byggbehovsberäkning skattas det årliga behovet av nya bostäder fram till 530 000, dvs. knappt 59 000 bostäder , relativt jämnt fördelat över perioden. byggbehovsberäkning visar att av bostäderna behöver byggas i de tre storstadsregionerna Stock- holm-Uppsala, och . Beräkningen visar att det med hänsyn till den förväntade befolkningsutvecklingen inte behöver byggas några bostäder i hälften av landets 60 arbetsmarknadsregioner, i huvudsak de norra delarna av landet inklusive och . Det kan dock finnas ett behov av att t.ex. bygga bostäder som är anpassade till en åldrande befolkning i dessa regioner. Lokal efterfrågan av nya bostäder på grund av bl.a. företagsetableringar fångas inte upp av byggbehovsuträkningen. Det lokala behovet av nya bostäder är särskilt stort runt de stora företagsetableringarna i och . Möjligheten att söka investeringsstöd för hyresbostäder och bostäder för studerande infördes . Investeringsstödet bidrar till uppfyllelsen av målet om att underlätta bostadsbyggandet och till målet om långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. förutsätter investeringsstödet bl.a. fler små lägenheter och att byggstart ska ske från beslut om beviljat stöd. Det har även lagts till ett krav på att berörd kommun vid projekt som omfattar minst 10 lägenheter ska erbjuda en åttondel av de bostäder som byggs med stöd för förmedling till unga eller för uthyrning till personer i en socialt utsatt situation som behöver en boendeinsats beslutad med stöd av 4 kap. 1 eller 2 §§ socialtjänstlagen (2001:453). –2020 beviljades ca i investeringsstöd till knappt 1 100 projekt, motsvarande sammanlagt närmare 38 300 bostäder, varav knappt var hyresbostäder och resterande bostäder till studerande. , fram t.o.m. , har stöd beviljats med för närmare 11 000 bostäder, varav varit hyresbostäder och lite bostäder för studerande. Sedan stödet infördes har betalats ut avseende drygt 25 500 färdigställda bostäder, se tabell 3.4, (närmare 22 100 hyresbostäder och knappt 3 500 bostäder för studerande). 2021/22:1 Utgiftsområde 18 Beviljat och utbetalat belopp för investeringsstödet för hyresbostäder och bostäder för studerande Anm.: Siffrorna avser beviljade och utbetalda belopp t.o.m. . Av de ansökningar som bifölls 2020 avsåg uppförande av bostäder i de tre storstadsregionerna, vilket motsvarade av det totalt beviljade stödbeloppet och av bostäderna. Av de bifallna ansökningarna avsåg , motsvarande av det totalt beviljade beloppet och av bostäderna, projekt i Stockholmsnära kommuner (dvs. de kommuner som gränsar mot ). Knappt en fjärdedel av de bifallna ansökningarna avsåg projekt i övriga kommuner med hög och varaktig befolkningstillväxt och övriga stora kommuner. Dessa projekt omfattade en något högre andel (25,) av det beviljade beloppet och av bostäderna. av de bifallna ansökningarna avsåg projekt i övriga landet, motsvarande av det totalt beviljade beloppet och av antalet bostäder. Antalet utfärdade kreditgarantier ökar Kreditgarantierna för lån till bostadsbyggande syftar till att främja byggandet av fler bostäder genom att underlätta finansieringsmöjligheterna för byggherrar. Kreditgarantier lämnas av för lån avseende nybyggnad och anordnande av bostäder, både och efter färdigställande, till kreditinstitut som har ramavtal med myndigheten. beviljades totalt 64 nya garantier, omfattande drygt 2 200 lägenheter, varav de flesta avsåg garantier . Det var en ökning jämfört med , då kreditgarantier för ca 1 470 lägenheter ställdes ut. Vid utgången av 2020 fanns utfärdade garantier till ett maximalt garanterat belopp om . Att främja byggemenskaper är ett sätt att ta tillvara lokala initiativ från civilsamhället för att få till stånd ett bostadsbyggande som annars inte blivit av på marknadens initiativ. infördes möjligheten för byggemenskaper som bygger bostäder för sina medlemmar att söka ett startbidrag som uppgår till högst . inkom 12 ansökningar, varav 8 beviljades. Insatser för att förbättra bostadsmarknadens funktionssätt Bostadsmarknaden svarar inte mot allas behov har på regeringens uppdrag tagit fram förslag på hur återkommande bedömningar av bostadsbristen ska utföras (Fi2019/02440).