prop · H803152 · 2021-03-23 00:00:00 — Det är inte givet vem som lämpligen skulle kunna ha rollen som övervakningsorgan på skolområdet eller fortsättningsvis administrera koden, uppgifter som även skulle medföra kostnader. Mot bakgrund av den beskrivna utvecklingen bedömer regeringen att en uppförandekod kan anses utgöra en lämplig form för vägledande och stödjande dokument för behandling av personuppgifter i skolväsendet. Under sådana förhållanden finns det inte längre skäl att ge en lämplig myndighet i uppdrag att vidta åtgärder för att initiera och stödja utarbetandet av en uppförandekod för skolväsendet. 10Ökad kvalitet i lärarutbildningen Regeringens bedömning: Det pågår en översyn av de förordningar som reglerar utbildning till lärare och förskollärare. Översynen kan komma att leda till förordningsändringar som avviker från bedömningar som har redovisats till och som har legat till grund för den nuvarande regleringen av lärarexamina. Skälen för regeringens bedömning: pågår en översyn av lärar- och förskollärarutbildningen inom (). Detta sker mot bakgrund av det behov som identifierats och kommit till uttryck i punkt 56 i den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna, det s.k. januariavtalet. En departementspromemoria med förslag som syftar till att reformera lärar- och förskollärarutbildningen har tagits fram och remitterats (Ökad kvalitet i lärarutbildningen och fler lärare i skolan, U2021/00301). De förslag som lämnas i promemorian avviker till viss del från vad som har anförts i bl.a. propositionen Bäst i klassen – en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89 s. 9 f.), som ligger till grund för dagens reglering av lärarexamina. Den huvudsakliga skillnaden, som är av författningsteknisk karaktär, är att regleringen av lärar- och förskollärarutbildningarnas olika delar flyttas från examensbeskrivningen för förskollärarexamen, grundlärarexamen, ämneslärarexamen och yrkeslärarexamen i högskoleförordningen (1993:100), bilaga 2 (examensordningen), till en ny förordning om utbildning till lärare och förskollärare och där görs om från krav på examen till krav på den utbildning som ska leda fram till en examen. Vidare föreslås att även bilaga 4 till högskoleförordningen, som innehåller bestämmelser om vilka ämnen som får kombineras i en ämneslärarexamen, flyttas till den nya utbildningsförordningen och görs om till bestämmelser om vilka ämnen som får kombineras i den utbildning som leder fram till examen. Som närmare utvecklas i promemorian är skälet för denna ändring att möjliggöra en tydlig och samlad styrning av lärar- och förskollärarutbildningen. Nuvarande examensbeskrivning följer inte den gemensamma strukturen för övriga examensbeskrivningar och i och med att den även reglerar utbildningens innehåll och omfattning är den inte heller förenlig med syftet med examensbeskrivningarna. är den mer detaljerade styrningen av lärar- och förskollärarutbildningen ett sätt att säkerställa den nationella likvärdigheten i det svenska skolsystemet. Därför föreslås att denna reglering flyttas till en egen förordning. I promemorian föreslås också en försöksverksamhet med en ny, kortare kompletterande pedagogisk utbildning som ska leda till ämneslärarexamen och grundlärarexamen. En grundlärarexamen som erhålls efter den nya kompletterande pedagogiska utbildningen kommer att leda till behörighet i färre ämnen än en motsvarande examen som erhålls efter ordinarie utbild- Dessutom föreslås i promemorian att ämnesstudier i svenska som andra- Prop. 2020/21:152 språk eller modersmål ska kunna ingå i de ordinarie utbildningsprogram- men som leder till grundlärarexamen med inriktning mot arbete i förskoleklass och i årskurs 1–3 och med inriktning mot arbete i årskurs 4–6, vilket kan få inverkan på innehållet i utbildningen i övrigt. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . De föreslagna ändringarna i skollagens bestämmelser om registerkontroll ska förenas med övergångsbestämmelser. Bestämmelserna som innebär att registerkontroll ska göras även inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska inte tillämpas i fråga om den som erbjuds eller tilldelas arbete där genom en anställning som fanns redan före ikraftträdandet. De ska inte heller tillämpas i fråga om den som tilldelas plats för verksamhetsförlagd del av utbildning eller plats för arbetspraktik eller annan programinsats när denne antagits till utbildningen eller påbörjat deltagande i programmet före ikraftträdandet. Den upphävda bestämmelsen om återlämnande av registerutdrag i original ska fortsätta att gälla i fråga om registerutdrag som lämnats före ikraftträdandet. Utredningens förslag (SOU 2017:51): Överensstämmer inte med regeringens förslag. Utredningen föreslår att lagändringarna i fråga om försöksverksamheten med längre tidsbegränsade anställningar för lärare i sfi ska träda i kraft och övriga förslag . Remissinstanserna: Ingen remissinstans har lämnat synpunkter på tidpunkten för ikraftträdande. Utredningens förslag (SOU 2018:17): Överensstämmer inte med regeringens förslag. Utredningen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Remissinstanserna: Ingen remissinstans har lämnat synpunkter på tidpunkten för ikraftträdande. Promemorians förslag: Överensstämmer inte med regeringens förslag. Promemorian föreslår att de ändrade bestämmelserna om registerkontroll ska träda i kraft . Remissinstanserna: Ingen remissinstans har invänt eller haft synpunkter på promemorians förslag om ikraftträdandetidpunkt. Utredningens förslag (SOU 2020:42): Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har lämnat synpunkter på tidpunkten för ikraftträdande. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att det är angeläget att de föreslagna ändringarna i skollagen, som förväntas bidra till att förbättra förutsättningarna för skolprofessionerna, träder i kraft så snart som 2020/21:152 möjligt. Huvudmännen behöver för att genomföra förslagen. Hänsyn ska också tas till skolans läsår. träda i kraft . Det innebär att lagändringarna kommer att tillämpas första gången /22. Även de föreslagna ändringarna av vissa övergångsbestämmelser i lagen om införande av skollagen bör träda i kraft . bestämmelserna gäller till utgången av . I avsnitt 7 föreslås ändringar i skollagens bestämmelser om registerkon- Av förslaget följer att den justerade obligatoriska registerkontrollen utvidgas till att även gälla inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Det föreslås inte några bestämmelser om registerkontroll i fråga om de personer som vid ikraftträdandet redan har en anställning inom gymnasie- skolan eller gymnasiesärskolan. Den som vid ikraftträdandet redan är anställd inom gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan omfattas alltså inte av den föreslagna regleringen, så länge han eller hon inte erbjuds en annan anställning inom någon av skolformerna som omfattas av den obligato- Av hänsyn till den personliga integriteten bör den som vid ikraft- trädandet redan är anställd hos t.ex. ett bemanningsföretag, antagen till utbildning eller anvisats deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program inte omfattas av någon registerkontroll vid erbjudande eller tilldelning av arbete eller plats inom gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. personer har inte haft någon möjlighet att avstå från att kontrolleras. Liknande bedömningar när det gäller anställda gjordes i propositionen Stärkt skydd för barn mot sexuella övergrepp (prop. 2012/13:194 s. 42 f.) och i propositionen Utvidgad registerkontroll inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg (prop. 2007/08:28 s. 14). Det bör därför in- föras en övergångsbestämmelse som innebär att registerkontroll inte ska tillämpas i fråga om den som efter ikraftträdandet erbjuds eller tilldelas arbete eller plats inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan och som redan före ikraftträdandet har anställts hos t.ex. bemanningsföretag, antagits till t.ex. en lärarutbildning, eller anvisats deltagande i ett arbets- Personer som omfattas av den föreslagna övergångsbestämmelsen kan ändå vara skyldiga att på begäran visa upp ett utdrag ur belastningsregistret enligt lagen om registerkontroll av personer som ska arbeta med barn. övergångsbestämmelserna till den lagen framgår dock att lagen inte ska tillämpas på den som erbjuds eller tilldelas uppgifter genom anställning hos någon som ingått avtal med den som bedriver verksamheten, om han eller hon hade anställningen redan före ikraftträdandet, dvs. Den som anställts omfattas däre- mot av lagen och har därmed en skyldighet att, på begäran av den som beslutar om att anlita honom eller henne, visa upp ett registerutdrag. förutsättning är att de uppgifter som han eller hon erbjuds eller tilldelas innebär direkt och regelbunden kontakt med barn (3 §). Vidare föreslås ett ändrat tillvägagångssätt för registerkontroll genom att den som erbjuds en anställning inom angivna skolformer ska visa upp ett utdrag ur belastningsregistret. Det innebär att registerutdrag inte längre ska lämnas, varför det föreslås att bestämmelsen om återlämnande av registerutdrag tas bort. Den som har lämnat registerutdrag och inte begärt att få det återlämnat före ikraftträdandet bör dock ha en sådan möjlighet även efter ikraftträdandet. Det finns därför behov av en övergångs- Prop. 2020/21:152 bestämmelse med denna innebörd. Några övergångsbestämmelser i övrigt bedöms inte behövas. 12.1Förslaget om ett förtydligande av huvudmannens ansvar för personalens kompetensutveckling Ekonomiska konsekvenser för huvudmän Som framgår av avsnitt 4 ges lärare som undervisar på entreprenad i för låg grad möjligheter till kompetensutveckling och därför föreslår regeringen att huvudmannens skyldighet i detta avseende förtydligas. Eftersom ändringen enbart består i ett förtydligande av något som gäller, bedöms den inte få några ekonomiska konsekvenser för huvudmännen. Ekonomiska konsekvenser för staten Eftersom ändringen enbart är ett förtydligande av något som gäller bedöms den heller inte få några ekonomiska konsekvenser för staten. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Det finns en skyldighet för kommuner och landsting att se till att personalen ges möjligheter till kompetensutveckling. Det som föreslås är ett förtydligande av denna skyldighet som inte bedöms medföra någon inskränkning i det kommunala självstyret. Konsekvenser för lärare, förskollärare, barn och elever Föreslaget förtydligande väntas bidra till att huvudmän och andra i högre grad uppmärksammar huvudmännens ansvar för att lärare och andra anställda hos utbildningsanordnare som bedriver skolverksamhet på entreprenad ges förutsättningar att delta i kompetensutveckling. Det bedöms bidra till att lärarna ges bättre möjligheter att utveckla sin kompetens och undervisningsskicklighet. Det leder i sin tur till att fler elever ges goda möjligheter att utvecklas och nå kunskapsmålen. Förtydligandet bedöms därför kunna ge positiva konsekvenser för såväl barn, elever, förskollärare och lärare. Konsekvenser för jämställdheten och de integrationspolitiska målen Förtydligandet väntas inte få några konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män eller flickor och pojkar. Inom vuxenutbildning, exklusive svenska för invandrare (sfi), var /19 av lärarna som var anställda av externa utbildningsanordnare kvinnor. Även inom sfi var andelen kvinnor hög i de utbildningar som upp- 2020/21:152 handlats, . Mot denna bakgrund bedöms förslaget troligen beröra fler kvinnor än män. Förslaget handlar om att förtydliga huvudmannens ansvar för att personal i verksamheter som läggs på entreprenad ges möjligheter till kompetensutveckling. Cirka en tredjedel av den kommunala vuxenutbildningen i sfi läggs ut på entreprenad. Förtydligandet bedöms bidra till att lärarna i sfi ges bättre förutsättningar att utveckla hög kompetens och goda insikter om gällande föreskrifter. En stor andel av eleverna i denna verksamhet har invandrat till . En förbättring av förutsättningarna för kompetensutveckling bedöms därmed kunna bidra till att förbättra undervisningen för denna elevkategori, vilket ligger i linje med de integrationspolitiska målen om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Konsekvenser för medlemskap i unionen Förslaget avser inte frågor som regleras i . 12.2 Förslaget om försöksverksamhet med lärare i sfi som utbildar sig Ekonomiska konsekvenser för huvudmän Ett genomförande av förslaget att lärare i sfi ska få längre anställningstid som de studerar svenska som andraspråk kan innebära merkostnader för de huvudmän som väljer att delta i försöksverksamheten. uttrycker farhågor för att reformen kommer att bli mycket kostsam för kommunen om kommunen förväntas ge läraren betalt . Regeringen vill i sammanhanget erinra om att det inte ankommer på regeringen att avgöra om läraren ska erhålla full lön eller inte under sin studietid utan det beslutet ligger hos huvudmannen. Regeringen vill dock påminna om möjligheten att ansöka om statsbidrag enligt förordningen (2016:709) om statsbidrag för fortbildning av lärare när det gäller svenska som andraspråk och vuxenutbildning i svenska för invandrare. Statsbidrag lämnas enligt förordningen för ersättning för lön till lärare som undervisar i bl.a. vuxenutbildning i svenska för invandrare och som deltar i bl.a. högskoleutbildning i ämnet svenska som andraspråk på grundnivå eller avancerad nivå (4 §). Ekonomiska konsekvenser för staten Regeringen avsätter medel till statsbidrag som syftar till att förbättra förutsättningarna för huvudmän och lärare så att fler lärare kan erhålla ämneskunskaper i svenska som andraspråk. bidrag inte nyttjas fullt ut finns det utrymme för fler huvudmän att söka Därför bedömer regeringen att ytterligare medel inte behöver Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Försöksverksamheten väntas underlätta rekryteringen av lärare till sfi och genomförandet av kompetensutveckling. Detta på grund av att huvud- mannen föreslås kunna visstidsanställa lärare Prop. 2020/21:152 som läraren arbetar kvar i verksamheten och kontinuiteten i undervis- Eftersom förslaget innebär att ett undantag från bestämmelsen om krav på legitimation för tillsvidareanställning införs, bedöms ett genomförande av förslaget inte medföra någon inskränkning i det kommunala självstyret. Konsekvenser för elever och lärare Som framgår av avsnitt 5 möjliggör den föreslagna ordningen för lärare att inom en trygg anställningstid undervisa och genomföra studier för att uppnå tillräckliga ämneskunskaper. Förslaget innebär dock att den enskilda elevens situation tillfälligt kan påverkas när ordinarie lärare inte finns i verksamheten. Regeringen bedömer dock att de positiva konsekvenserna överväger. Ju snabbare en lärare erhåller adekvat ämneskompetens och en högre grad av yrkesskicklighet, desto snabbare kan en högre kvalitet i undervisningen uppnås. Högre undervisningskvalitet bidrar till att fler elever ges goda möjligheter att utvecklas och nå kunskapsmålen. Ett genomförande av förslaget bedöms därför kunna innebära positiva konsekvenser för såväl elever som lärare. Konsekvenser för jämställdheten och de integrationspolitiska målen Försöksverksamheten väntas inte få några konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Däremot bedöms förslaget beröra fler kvinnor än män. /19 innehades av heltidstjänsterna i sfi av kvinnor. Av eleverna var kvinnor. Att undervisningen i sfi håller hög kvalitet är av stor betydelse för att vuxna med ett annat modersmål ska kunna lära sig grundläggande vardagssvenska. Förslaget syftar till att öka kvaliteten i undervisningen i sfi och väntas därför bidra till ökade möjligheter att nå de integrationspolitiska målen om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Konsekvenser för medlemskap i unionen Läraryrket är ett reglerat yrke och omfattas av det s.k. visstidsdirektivet som är antaget av Europeiska unionens råd (Rådets direktiv /70/EG av om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP). Enligt direktivet är medlemsstaterna skyldiga att införa bestämmelser för att förhindra missbruk genom användandet av på varandra följande visstidsanställningskontrakt eller visstidsanställningsförhållanden. I departementspromemorian Genomförande av deltids- och visstidsdirektiven (Ds 2001:6) görs bedömningen att skollagens regler om möjlighet att tidsbegränsa avtal om anställning av obehöriga lärare (2 kap. 21 § skollagen) är en objektiv grund för förnyad visstidsanställning och att skollagen inte behöver ändras med anledning av visstidsdirektivet (s. 63 f.). Arbetsdomstolen har i AD 2013 nr 42 accepterat denna bedömning. Regeringen gör bedömningen att även de skäl som motiverar den föreslagna tidsbegränsade anställningen av lärare i sfi under viss högskoleutbildning utgör en objektiv grund för förnyad visstidsanställning och att förslaget inte strider mot visstidsdirektivet (jfr prop. 2017/18:194). 2020/21:152 12.3 Förslaget om möjlighet till vissa undantag från kraven på legitimation och behörighet Ekonomiska konsekvenser för huvudmän Ett undantag från krav på legitimation och behörighet för lärare som undervisar inom vissa riksrekryterande utbildningar bedöms underlätta huvudmännens rekrytering av lärare. Det bedöms därför inte få några ekonomiska konsekvenser för huvudmännen. Ekonomiska konsekvenser för staten Förslaget handlar om att införa ett undantag från krav på legitimation och behörighet för lärare som undervisar inom vissa riksrekryterande utbildningar. Det bedöms inte föranleda några kostnadsökningar. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Ett undantag väntas förenkla rekryteringen av lärare till den del av den riksrekryterande estetiska spetsutbildningen som ger utbildningen dess spetskaraktär. Det bedöms inte medföra någon inskränkning i det kommunala självstyret. Konsekvenser för elever och lärare Förslaget innebär att eleverna kan få undervisning av en lärare med ett tillräckligt ämnesdjup i den del av den riksrekryterande estetiska spetsutbildningen som ger utbildningen dess spetskaraktär. Det bedöms i sin tur bidra till att spetsutbildningarna kan hålla tillräckligt hög kvalitet och att elevernas förutsättningar att utvecklas i förhållande till de mål som uppställts för utbildningarna förbättras. För den enskilda läraren som har behörighet och legitimation att undervisa i den del av den riksrekryterande estetiska spetsutbildningen som ger utbildningen dess spetskaraktär kan förslaget få konsekvenser. Enligt den tänkta ordningen ska huvudmannen bedöma om den enskilda läraren är lämplig att bedriva undervisningen och om läraren har en sådan hög konstnärlig skicklighet som krävs inom det estetiska område utbildningen avser. Det kan medföra att huvudmannen väljer att anställa lärare utan behörighet och legitimation i stället för lärare med behörighet och legitimation för sådan undervisning som förslaget avser. råder det dock brist på lärare med behörighet och legitimation för de estetiska ämnena, t.ex. dans, teater och bild vilket innebär att arbetsmarknaden är god för lärare i dessa ämnen. Mot bakgrund av detta bedömer regeringen att risken för att lärare med behörighet och legitimation för sådan under- visning som förslaget tar sikte på inte anställs är mycket liten. Konsekvenser för jämställdheten och de integrationspolitiska målen Ett genomförande av förslagen väntas inte få några konsekvenser för jäm- ställdheten mellan kvinnor och män eller pojkar och flickor. skolan är andelen kvinnor och män bland lärarna nästan lika, var kvinnor och var män /19. är könsfördelningen jämn, var kvinnor och var män. Därför berör förslaget troligen lika många kvinnor som män. Förslaget bedöms inte heller få några konsekvenser för de integrations- Prop. 2020/21:152 politiska målen om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Konsekvenser för medlemskap i unionen Förslaget avser inte frågor som regleras i . 12.4Förslaget om en utvidgad registerkontroll som värnar integriteten Konsekvenser för privata aktörer I denna proposition föreslås att skollagens bestämmelser om registerkontroll ska ändras så att registerutdraget ska visas upp i stället för att överlämnas. Detta förfarande innebär att skolan inte behöver ta emot utdrag och därmed inte heller kommer att bli föremål för bevarande, utlämnandehantering och arkivering som följer av ett införande av offentlighetsprincipen i privat bedriven skollagsreglerad verksamhet. Den administrativa bördan minskar därför. Huvudmännen får inte heller några ytterligare kostnader för utdragen eftersom det är den som erbjuds anställning etc. som måste begära ut registerutdraget från och visa upp det för arbetsgivaren. Förslaget att registerkontrollen även ska omfatta gymnasieskolan och gymnasiesärskolan medför en ny arbetsuppgift i samband med rekrytering och anlitande av personal m.fl., men som regeringen inte bedömer kommer att generera merkostnader för huvudmännen. Kommunerna påverkas på samma sätt som de enskilda huvudmännen. Att utdrag endast ska visas upp bedöms minska kommunernas administrativa börda något. Att även gymnasieskolan och gymnasieskolan föreslås omfattas av bestämmelserna bedöms endast marginellt påverka kommunernas kostnader. Förslaget att registerkontroll ska göras inför anställning m.m. inom gym- nasieskolan och gymnasiesärskolan innebär att kommunerna, i egenskap av huvudmän för de aktuella skolformerna, inte får anställa den som inte visat upp ett registerutdrag. är det huvudmännen som får avgöra om de ska begära ett sådant utdrag. Kravet på att en registerkontroll ska göras är visserligen en ny uppgift för kommunerna. Som redan nämnts bedöms det dock inte innebära några ökade kostnader för dem, utan kan ses som att ytterligare ett underlag tillförs i samband med anställningsförfa- Förslaget innebär en mindre inskränkning i det kommunala själv- Med hänsyn till intresset av att skydda barn från övergrepp och kränkningar får den utvidgning av kommunernas skyldigheter som det ut- ökade kravet på registerkontroll innebär anses vara proportionell i för- hållandet till syftet med densamma. Konsekvenser för statliga myndigheter Föreslagen ändring i bestämmelserna om registerkontroll medför inga Ändringen av bestämmelserna om registerkontroll medför att underlaget för myndighetens granskning av hur en huvudman tillämpar bestämmelserna förändras. I stället för att registerutdrag ska lämnas över ska utdraget visas upp och en notering om att så skett ska göras. Regeringen anser, i likhet med Skolinspektionen, att dokumentationen av att registerkontroll utförts kommer att vara ett tillräckligt underlag för att Skolinspektionen vid tillsyn ska kunna granska att kontroll skett. I promemorian Vissa skollagsfrågor – del 4 uppskattas antalet registerutdrag till följd av en utvidgning av registerkontrollen till gymnasieskolan och gymnasiesärskolan till cirka 39 000 utdrag . ökade kostnader till följd av det ökade antalet registerutdrag är beräknade utifrån uppgifter från dåvarande till . har tillstyrkt promemorians förslag. anslag 1:1 har tillförts för denna uppgift, vilket finansierats genom överföring av medel till myndigheten från utgiftsområde 16, Utbildning och universitetsforskning, i budgetpropositionen . kommun anger i sitt yttrande över promemorian att kommunen är fundersam om finansieringen av polisens kostnadsökning ska tas från utgiftsområde 16. Regeringen konstaterar att redan ersatts för ökade kostnader för en utvidgad registerkontroll och vidtar ingen åtgärd med anledning av kommunens yttrande. Att ett utdrag från belastningsregistret endast ska visas upp vid registerkontroll, i stället för att överlämnas, bedöms inte påverka barns och elevers rätt till en trygg och säker miljö. Liksom tidigare ska den som erbjuder anställningen (eller motsvarande) genomföra en kontroll och om registerutdrag inte överlämnas eller visas upp får personen i fråga inte anställas.