prop · H80394 · 2021-03-02 00:00:00 — Om nätföretaget har flera intäktsramar, bör det alltså bestämmas ett särskilt investeringsutrymme för den nätverksamhet som omfattas av en viss intäktsram (redovisningsenhet). Dessutom bör det särskilda investeringsutrymmet bestämmas för en tillsynsperiod. Som en följd av det som anges i avsnitt 5 bör bestämma särskilda investeringsutrymmen för tillsynsperioderna 2020–2023 och 2024–2027. Ansökan om särskilt investeringsutrymme Regeringens förslag: En ansökan om särskilt investeringsutrymme ska ges in till nätmyndigheten före utgången av den tillsynsperiod som an- Om det hos nätmyndigheten eller allmän förvaltningsdomstol pågår en prövning i fråga om tillämpningen av bestämmelserna om underskott i förhållande till intäktsramen när det gäller ett underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden –2019, ska en ansökan, som gäller särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioden –2023, inte få prövas i sak innan ärendet eller målet har avgjorts och avgöran- det har fått laga kraft. Den första promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med Enligt promemorians förslag är det en förutsättning för att ska bifalla en ansökan om särskilt investe- ringsutrymme att ett beslut i fråga om underskott i förhållande till intäkts- ramen för tillsynsperioden –2019 har fått laga kraft. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inga synpunkter. Energiföretagen anser att det bör övervägas om det inte redan av lagtexten bör framgå att något specifikt belopp inte Förvaltningsrätten i och Elkraftentre- prenörer anser att det bör anges inom vilken tid Energimarknadsinspek- tionen ska fatta beslut. ser att det behöver säkerställas att fattar be- slut om särskilt investeringsutrymme även i en situation där det inte finns anledning att fatta något beslut i fråga om avvikelser från intäktsramen för tillsynsperioden –2019. Kammarrätten i anser att ett till- lägg kan behövas om att ansökan kan göras även innan beslut enligt 5 kap. 29 § ellagen har fått laga kraft. Skälen för regeringens förslag: Rätten att få ett särskilt investerings- utrymme ska omfatta alla nätföretag med ett s.k. outnyttjat underskott (av- snitt 5). Det kan emellertid finnas nätföretag som inte har något intresse av ett särskilt investeringsutrymme med hänsyn till att det saknas förutsätt- Prop. 2020/21:94 ningar för att genomföra sådana investeringar som krävs för att utnyttja utrymmet (jfr avsnitt 7). När det gäller ett sådant nätföretag är ett beslut om särskilt investeringsutrymme förenat med onödiga administrativa kostnader för såväl företaget som . För att undvika sådana merkostnader bör besluta om särskilt investeringsutrymme endast efter ansökan av nätföretaget. Ett ansökningskrav kan inte taget för sig antas vara förenat med några stora tillkommande kostnader. En ansökan kan i huvudsak ha formen av en anmälan att nätföretaget vill ha ett särskilt investeringsutrymme. I den utsträckning det behövs närmare föreskrifter om ansökans utformning finns möjlighet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela verkställighetsföreskrifter. Ett nätföretag som vill ha ett särskilt investeringsutrymme kan i normalfallet antas ansöka om detta så snart det finns förutsättningar för ett beslut. Det bör dock finnas en bortre gräns för när en ansökan kan lämnas in. Det är lämpligt att en ansökan prövas endast om den ges in till före utgången av den tillsynsperiod som ansökan avser. Enligt förvaltningslagen (2017:900) ska ett ärende hos en förvaltningsmyndighet handläggas så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts (9 § första stycket). Regeringen bedömer att det inte är nödvändigt att införa särskilda bestämmelser om tidsramar för prövning av en ansökan om särskilt investeringsutrymme. Nätföretagen bör på ett tidigt stadium känna till hur stort det särskilda investeringsutrymmet är. Det går dock inte att utesluta att det vid utgången av 2023 pågår en prövning hos eller allmän förvaltningsdomstol i fråga om tillämpningen av 5 kap. 29 § ellagen när det gäller intäktsramen för tillsynsperioden –2019. Så länge prövningen pågår bör inte bestämma något särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioden –2023, eftersom det inte bör finnas parallella processer i dessa frågor. Det bör dock vara möjligt för nätföretaget att ge in en ansökan även i den situationen. bör då vänta med att avgöra ärendet i sak till dess att målet eller ärendet om tillämpningen av 5 kap. 29 § ellagen har avgjorts och avgörandet har fått laga kraft. 2020/21:94 6.3 Beräkningen av det särskilda Regeringens förslag: Det särskilda investeringsutrymmet för tillsynsperioden –2023 ska motsvara intäktsramen för tillsynsperioden –2019, i förekommande fall med tillägg av det belopp som nätkoncessionshavaren fått uppbära –2019 enligt ett beslut enligt ellagens bestämmelser om underskott i förhållande till intäktsramen, med avdrag för –nätkoncessionshavarens intäkter från nätverksamheten under den tillsynsperioden, och –belopp som nätkoncessionshavaren – 2023 får uppbära från nätverksamheten enligt ett beslut enligt bestämmelserna om underskott i förhållande till intäktsramen. Det särskilda investeringsutrymmet för tillsynsperioden –2027 ska motsvara det särskilda investeringsutrymmet för tillsynsperioden –2023 med avdrag för investeringsbelopp som har ökat intäktsramen för den perioden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela ytterligare föreskrifter om hur ett särskilt investeringsutrymme ska beräknas. Den första promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorians förslag tas det inte hänsyn till att i vissa fall kan tillämpa nya bestämmelser när det gäller underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden – 2015. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inga synpunkter. Energiföretagen anser att det är viktigt att ett underskott enligt 5 kap. 29 § ellagen fortfarande kan tillgodoräknas nätföretaget och inte kvittas bort mot investeringsutrymmet. Elinorr anser att investeringsutrymmet för tillsynsperioden –2027 ska beräknas utifrån samma metodik som tillämpas för tillsynsperioden –2023, så att underskottet –2015 reduceras med de verkliga intäkter som nätföretaget utnyttjat och inte det beräknade beloppet. Skälen för regeringens förslag Särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioden –2023 Det särskilda investeringsutrymmet ska motsvara det s.k. outnyttjade underskottet i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden –2015. Underskottet kan redan, med tillämpning av äldre bestämmelser, ha ökat intäktsramen för tillsynsperioden –2019. Enligt punkt 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (2018:1448) om ändring i ellagen (1997:857) ska emellertid inte beakta den ökningen vid tillämpningen av de nya bestämmelserna i 5 kap. 29 § ellagen om underskott i förhållande till intäktsramen när det gäller tillsynsperioden – 2019 (jfr prop. 2019/20:53). Nätföretaget kompenseras alltså inte för det outnyttjade underskottet i det sammanhanget. Som framgår ovan kan nätföretaget även ha ett outnyttjat underskott om Prop. 2020/21:94 har beslutat att företaget under tillsynsperio- den –2019 fått uppbära ett belopp enligt 5 kap. 29 § ellagen i dess lydelse (avsnitt 6.1). Underskottet har då inte ökat intäktsramen för den tillsynsperioden. Regleringen i ellagen tillåter inte att ett outnyttjat belopp följer med till tillsynsperioden –2023. Efter utgången av tillsynsperioden –2019 motsvarar det outnyttjade underskottet alltså intäktsramen för perioden tillsammans med det belopp som nätföretaget fått uppbära enligt 5 kap. 29 § ellagen, om har beslutat om ett sådant belopp, med avdrag för det som kommit nätföretaget till godo i form av antingen intäkter från nätverksamheten eller ett belopp som företaget efter beslut av får uppbära –2023. Det särskilda investeringsutrymmet för tillsynsperioden –2023 ska därför bestämmas så att det motsvarar den differensen. Särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioden –2027 Sedan intäktsramen bestämts slutligt för tillsynsperioden –2023 kommer ett eventuellt kvarvarande outnyttjat underskott från tillsynsperioden –2015 att motsvara det särskilda investeringsutrymmet för tillsynsperioden –2023 med avdrag för det investeringsbelopp som har ökat intäktsramen enligt det förslag som redovisas i avsnitt 7.1. Som utvecklas i det avsnittet är det genom den ökningen av intäktsramen som nätföretaget får möjlighet att utnyttja det outnyttjade underskottet. Det särskilda investeringsutrymme som ska bestämma för tillsynsperioden –2027 ska motsvara det kvarvarande underskottet. Energiföretagen anser att förslaget är rimligt förutsatt att det är möjligt för nätföretagen att tillgodogöra sig ett belopp enligt 5 kap. 29 § ellagen. Överväganden och förslag i den frågan finns i avsnitt 7.3.Den ordning som Elinorr föreslår är inte förenlig med principen att utnyttjandet av det särskilda investeringsutrymmet ska vara knutet till investeringar i nätverksamheten. För att ska kunna beräkna ett särskilt investeringsutrymme som motsvarar det outnyttjade underskottet krävs att hänsyn tas till bl.a. förändringar i prisläget. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör därför ha möjlighet att meddela ytterligare föreskrifter om hur det särskilda investeringsutrymmet ska beräknas. Ökning av intäktsramen med ett Regeringens förslag: Om en nätkoncessionshavare har ett särskilt investeringsutrymme för en redovisningsenhet, ska nätmyndigheten vid omprövning av intäktsramen efter tillsynsperioden öka ramen med ett särskilt belopp (investeringsbelopp) för tillsynsperioden efter ansökan av nätkoncessionshavaren. Ökningen av intäktsramen ska inte få vara större än –det särskilda investeringsutrymmet för tillsynsperioden, eller –nätkoncessionshavarens investeringar i redovisningsenheten . En ansökan om ökning av intäktsramen med ett investeringsbelopp ska ges in till nätmyndigheten efter utgången av den tillsynsperiod som ansökan avser. Den första promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. Enligt promemorians förslag ska ökningen av intäktsramen inte få vara större än nätkoncessionshavarens investeringar i redovisningsenheten med avdrag för anslutningsavgifter. Promemorian innehåller inget förslag när det gäller ansökningstiden. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inga synpunkter. Energiföretagen , och anser att begränsningen till nätföretagets investeringar i redovisningsenheten bör utgå. anser att det är bättre att nätföretagen i samband med slutrapporteringen för tillsynsperioden –2023 får möjlighet att ansöka om vilket investeringsbelopp som önskas. anser att det bör skrivas in i lagen att ansökan efter tillsynsperioden ska ges in och att det av ansökan bör framgå vilken procentuell fördelning mellan olika redovisningsenheter som nätföretaget vill ska ske. Skälen för regeringens förslag Syftet med det särskilda investeringsutrymmet är att de nätföretag som har s.k. outnyttjade underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperio- den –2015 ska få möjlighet att utnyttja underskotten under förutsätt- ning att intäkterna används till investeringar (avsnitt 5). Frågan är då hur nätföretaget ska tillgodoräknas investeringarna. Utan den övergångsbestämmelse som har antagit i enlighet med regeringens förslag i propositionen Underskott i förhållande till elnäts- företagens intäktsramar för tillsynsperioden –2015 (prop. 2019/20:53) skulle ett outnyttjat underskott ”rullas över” till tillsynsperioden – 2023, dvs. underskottet skulle göra det möjligt för nätföretaget att ha högre intäkter under den senare tillsynsperioden. Mot denna bakgrund är det lämpligt att ett nätföretag, som har ett särskilt investeringsutrymme, får tillgodoräkna sig ett särskilt investeringsbelopp, som ökar intäktsramen för den tillsynsperiod under vilken investeringarna Prop. 2020/21:94 görs. En konsekvens av detta blir att företaget kan öka sina intäkter även under en efterföljande tillsynsperiod (se närmare avsnitt 7.3). Gränser för ökningen av intäktsramen Som utvecklas nedan bör de samlade investeringsbelopp som kommer ett nätföretag till godo beräknas i ett sammanhang och på företagsnivå (avsnitt 7.2). Investeringsbeloppen ska sedan fördelas på de enskilda redovisningsenheterna. Frågan är då vilka begränsningar som bör gälla för ökningen av intäktsramen. Den grundläggande begränsningen för hur stor ökningen av intäktsramen kan bli är det särskilda investeringsutrymme som har beslutats för redovisningsenheten och tillsynsperioden. Dessutom bör ökningen vara knuten till investeringar som har varit till nytta för de berörda nätkunderna. Den bör alltså inte få vara större än nätföretagets investeringar i redovisningsenheten. Som Energiföretagen påpekar skulle detta i princip kunna medföra att de samlade investeringsbeloppen inte fullt ut kan fördelas mellan redovisningsenheterna. Regeringen anser dock inte att detta är tillräckliga skäl för att tillåta en ökning av intäktsramen som är större än investeringarna. Förfarandet för att öka intäktsramen ska ompröva intäktsramen efter tillsynsperiodens slut, om det finns skäl att anta att ramen ska vara större eller mindre med hänsyn till förhållanden som blivit kända efter det att den bestämdes (5 kap. 22 § första stycket ellagen). Frågan om huruvida intäktsramen ska ökas med ett investeringsbelopp bör prövas i det sammanhanget. För att det ska anses finnas skäl att ompröva intäktsramen bör det vara tillräckligt att nätföretaget ansöker om en ökning med investeringsbeloppet. pekar på att om nätföretag med stora reinvesteringsbehov utnyttjar hela det särskilda investeringsutrymmet –2023, innebär förslaget att intäktsramen höjs även om företaget inte har för avsikt att utnyttja ramen. Som utvecklas nedan kommer emellertid ett nätföretag att kunna utnyttja en höjning av intäktsramen för tillsynsperioden –2023 även under de två följande tillsynsperioderna (avsnitt 7.3). Mot den bakgrunden uppfattar regeringen inte att det behöver få några särskilda negativa konsekvenser för nätföretaget eller kunderna, om investeringsbeloppet för tillsynsperioden –2023 är så stort att det inte finns något särskilt investeringsutrymme kvar för tillsynsperioden –2027. Ansökan om ökning av intäktsramen Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om när en ansökan om ökning av intäktsramen med ett investeringsbelopp ska ges in till . Med hänsyn till att lagförslaget innehåller en reglering i fråga om när en ansökan om särskilt investeringsutrymme ska ges in (avsnitt 6.2) anser dock regeringen att det är lämpligt att i lagen ange en tidsfrist även när det gäller en ansökan om ökning av intäktsramen. 2020/21:94 Enligt Energimarknadsinspektionens föreskrifter ska ett nätföretag senast efter tillsynsperiodens slut redovisa uppgifter som behövs för en omprövning enligt 5 kap. 22 § ellagen (EIFS 2019:1). Det är lämpligt att det i lagen anges att en ansökan om ökning av intäktsramen med ett investeringsbelopp ska ges in till . I den utsträckning det behövs närmare föreskrifter om ansökans innehåll är det lämpligt att regeringen eller meddelar verkställighetsföreskrifter. Regeringens förslag: En nätkoncessionshavares samlade investeringsbelopp ska beräknas så att beloppen motsvarar av nätkoncessionshavarens investeringar i samtliga redovisningsenheter med särskilt investeringsutrymme, sedan avdrag gjorts från investeringarna med belopp som motsvarar –av redovisningsenheternas samlade kapitalbas, och Om en nätkoncessionshavare har fler än en redovisningsenhet med särskilt investeringsutrymme, ska investeringsbeloppen fördelas mellan redovisningsenheterna. Beloppen ska fördelas på det sätt som nätkoncessionshavaren anger, i den utsträckning en sådan fördelning är förenlig med de gränser som finns för att öka intäktsramen för en redovisningsenhet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela ytterligare föreskrifter om hur ett investeringsbelopp ska beräknas. Den första promemorians förslag överensstämmer delvis med rege- Enligt promemorians förslag ska beloppen motsvara av nätföretagets investeringar efter avdrag och det avdrag som hänför sig till kapitalbasen uppgå till en procent. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inga synpunkter på , , , univer- sitet, och en privatperson anser att kriterierna för att kunna få ta del av investeringsbeloppet är så låga att investeringarna kommer att rymmas inom nätföretagens nuvarande investeringsnivå. marknadsinspektionen, och en privatperson anser att gränsen på minst en procent av kapitalbasen bör höjas. upproret och en privatperson pekar på att är normal förnyelse- takt vid avskrivningstid. fall och en privatperson anser att det måste preciseras vad som innefattas i begreppet kapitalbas. Energiföretagen anser att det bör tydligare anges vilka anslutningsavgifter som avses. anför att någon nedsättning till följd av anslutningsavgifter inte bör göras. anser att det är rimligt att utgå från en net- toskuldsättningsgrad på i samband med bedömningen av hur stor del av investeringarna som görs med eget kapital. , , SKGS och en privatperson anser att beräkningen av ett investeringsbelopp bör utgå från nätföretagets enskilda redovisningsenhet. anser att ytterligare intäktsramar enbart ska få utnyttjas för investeringar i den redovisningsenhet som har genererat utrymmet. Energiföretagen anför att det behöver klargöras hur fördelningen av de samlade investeringsbeloppen ska göras på respektive enhet. anser att det råder viss otydlighet kring i vilken ansökan som nätföretag med flera redovisningsenheter ska meddela fördelning av investeringsbeloppen. och pekar på att förslaget inte innehåller någon begränsning till investeringar som faktiskt skulle avhjälpa någon kapacitetsbrist. anför att det bör klargöras ytterligare vilka typer av investeringar som berättigar till särskilt investeringsutrymme. En privatperson anser att förslaget bör riktas tydligare mot att överrullade medel används för kapacitetsökande nätförstärkningar. anser att sådana krav bör övervägas. Den andra promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inga synpunkter. Bostadsrätterna, , Ekonomihögskolan vid , Fastighetsägarna , , , , , Svenska och Allmännytta anser att förslaget inte är tillräckligt för att leda till ökad kapacitet i elnäten eller förbättrade incitament att genomföra väl avvägda elnätsinvesteringar. anser att kraven på nätföretagen inte har skärpts i tillräcklig omfattning. Ekonomihögskolan vid bedömer att nära nog alla nätföretag kommer att ha möjlighet att utnyttja sina återstående intäktsramar utan att behöva öka sina investeringar. konstaterar att förslaget innebär att investeringar som inte ens uppgår till en genomsnittlig investeringsnivå kommer att ligga till grund för ökade nätavgifter. och bedömer att nivån på kapitalbaskravet är låg i förhållande till det som kan antas utgöra en normal eller rimlig reinvesteringstakt i nätverksamhet. Ekonomihögskolan vid och Svenska anser att det är motiverat med ett avdrag för reinvesteringar . SKGS förordar att kapitalbaskravet höjs till minst 8–. Även Allmännytta anser att avdraget som hänför sig till kapitalbasen måste vara betydligt högre för att styra mot investeringar i ökad nätkapacitet. Enligt bör lagtexten kompletteras så att tidpunkten för kapitalbasens värdering inte blir föremål för tolkning vid tillämpningen av lagen. anför att ett avdrag motsvarande det som avser anslutningsavgifter bör göras även för övriga typer av investeringsbidrag som nätföretag kan erhålla. anser att det av lagtexten bör framgå att det är anslutningsintäkter enligt årsrapporterna som avses när avdraget för anslutningsavgifter ska beräknas. förordar att delningstalet för finansieringen av investeringarna sätts till . Bostadsrätterna och Fastighetsägarna pekar på att investeringsbeloppet beräknas på samtliga investeringar, oavsett om de bidrar till bätt- 2020/21:94 re kapacitet i elnätet eller inte. anför att det saknas tydliga krav på elnätsföretagen att motivera vilka investeringar de avser att göra och hur dessa skulle öka kapaciteten i elnäten. pekar på att det saknas reglering som säkerställer att de investeringar som ger utrymme för höjda nätavgifter bidrar till att öka kapaciteten i de elnät som berörs av höjningarna. anser att det bör finnas krav på att det särskilda investeringsutrymmet leder till ökade investeringar i elnäten. anser att det extra investeringsutrymmet borde öronmärkas till investeringar i energilager. Skälen för regeringens förslag Vissa grundinvesteringar bör inte ingå i investeringsbeloppen Nätföretagen är skyldiga att upprätthålla elnätens standard, vilket kräver kontinuerliga ny- och reinvesteringar i nätverksamheten. En utgångspunkt för regeringens förslag är att sådana grundinvesteringar inte ska finansieras genom det särskilda investeringsutrymmet. Som en rad remissinstanser framhåller är det väsentligt att de krav som genom lagförslaget tillkommer i denna del är utformade så att nätföretagen faktiskt får ytterligare incitament att göra väl avvägda investeringar, som leder till ökad kapacitet i elnäten. Att införa ett särskilt krav att investeringarna i det enskilda fallet ska leda till ökad nätkapacitet skulle däremot skapa en svårhanterlig reglering. Ett nätföretag är skyldigt att på skäliga villkor ansluta en anläggning till elnätet (3 kap. 6 och 7 §§ ellagen). Anslutningsavgiften ska i normalfallet utformas så att nätföretagets skäliga kostnader för anslutningen täcks (4 kap. 9 a § ellagen). Den som önskar ansluta sig ska stå för de direkta merkostnader som anslutningen orsakar nätföretaget, dvs. betala den kundspecifika kostnaden för anslutningen. Kostnader som inte är kundspecifika får finansieras på annat sätt, t.ex. genom överföringsavgifterna, och på så sätt slås ut på övriga kunder. Ökningen av intäktsramen med ett investeringsbelopp bör i princip gälla nätföretagets möjlighet att ta ut överföringsavgifter för att täcka kostnader för sådana investeringar som gagnar kunderna som kollektiv. De kundspecifika åtgärder som krävs för att ansluta en anläggning till elnätet måste dessutom förutsättas vara sådana investeringar som genomförs utan att nätföretaget behöver särskilda incitament. Det är därför rimligt att göra ett avdrag för avgifter som nätföretaget tar ut för att täcka den kundspecifika kostnaden för en anslutning. Några remissinstanser anser att det behöver preciseras hur anslutningsavgifterna ska beräknas. Detta kan vid behov regleras i förordning eller myndighetsföreskrifter (se nedan). Regeringen bedömer att det inte finns skäl att, som förordar, reglera frågan i lagen. anser att ett motsvarande avdrag bör göras även för investeringsbidrag som nätföretag kan erhålla. Intäkter från sådana bidrag är dock relativt små i det aktuella sammanhanget. Investeringarna är dessutom sådana som ökar kapaciteten i elnäten och gagnar kunder som kollektiv. Regeringen bedömer därför att det inte är motiverat att göra avdrag även för investeringsbidrag. Investeringar som överstiger av kapitalbasen För att grundinvesteringarna inte ska finansieras genom det särskilda investeringsutrymmet bör det finnas ett gränsvärde för vilka investeringar som ska läggas till grund för beräkningen av investeringsbelopp. Flera remissinstanser anser att gränsvärdet bör vara högre än enligt förslaget med hänvisning till hur mycket nätföretagen redan investerar. In- vesteringsgraden varierar dock mellan åren och är inte jämn över . En hög andel av de investeringar som görs är dessutom anslutningsledningar för exempelvis vindkraftsparker. Som redan framgått ska dessutom anslutningsavgifterna dras av från de investeringar som får ingå i investeringsbeloppet.