prop · H803166 · 2021-04-06 00:00:00 — De perioder för vilka anstånd kan sökas utökas med . Effekterna på de offentliga finanserna uppstår genom att den ökning av anstånden som blir följden av förslaget påverkar statens kapitalkostnad, kreditrisk och intäkter. Statens kapitalkostnad uppstår genom att den förskjutning av skattebetalningen, som följer av anstånden, måste täckas genom ökad upplåning. Statens kreditrisk uppstår genom en ökad risk för uppbördsförluster. Förslagets olika delar kan förväntas påverka statens kreditrisk på skilda sätt. Förslagets olika deleffekter på de offentliga finanserna beskrivs närmare nedan. Det är i allmänhet svårt att ge en precis uppskattning av hur möjligheter till anstånd påverkar kreditrisken. Med anstånd förlängs tiden mellan den skattepliktiga händelsen och betalningen av skatten, vilket typiskt sett ökar risken för uppbördsförluster. medför anstånden att företag som har tillfälliga likviditetsproblem, men som i grunden är livskraftiga, får hjälp att överbrygga en tillfällig svårighet, vilket minskar risken för uppbördsförluster. Sammantaget innebär alltså möjligheten till anstånd med inbetalning av skatter och avgifter att risken för uppbördsförluster från vissa företag ökar, som risken minskar från andra företag. Nettoeffekten på uppbördsförlusterna av utökad kredittid är generellt sett negativ, men storleken är svår att bedöma och skiljer sig sannolikt åt beroende på hur situationen ser ut. Det är dock troligt att när en extern chock inträffar i ekonomin, som t.ex. en pandemi, så ökar antalet företag som får förbättrade möjligheter att övervinna de tillfälliga svårigheterna med hjälp av den likviditetslättnad som anstånden medför. Bedömningen är därför att den rådande pandemin medför att den negativa nettoeffekten på uppbördsförlusterna av en generösare kreditgivning via skattekontot är mindre än den hade varit under normala omständigheter. Staten kompenseras i viss mån för kapitalkostnaden och eventuella uppbördsförluster genom att företag som får tillfälligt anstånd med inbetalning av skatter och avgifter får betala en kostnadsränta och en anståndsavgift. Vid införandet av möjligheterna till tillfälliga anstånd uppgick kostnadsräntan till och anståndsavgiften till per påbörjad anståndsmånad. Anståndsavgiften sänktes senare till per påbörjad anståndsmånad som den togs ut först från och med den sjunde månaden efter att anstånd beviljats (prop. 2019/20:166 s. 33–35). Enligt de bestämmelser som trädde i kraft tas anståndsavgiften som huvudregel ut från och med kalendermånaden efter att anstånd beviljats, för anstånd som beviljas . I denna proposition föreslås det att nivån på anståndsavgiften för dessa anstånd sätts ned till per anståndsmånad. Beräkningen av de offentligfinansiella effekterna utgår från statistik över beviljade och återbetalda anstånd. För att underlaget inte ska vara påverkat av de regler som trädde i kraft används statistik som tagits fram . Enligt hade anstånd beviljats med totalt ca per . Av det beviljade anståndsbeloppet hade ca upphört . Det betyder att det utestående anståndsbeloppet då uppgick till ca . Nedan visas beräkningar av de offentligfinansiella effekterna av förslagen i denna proposition. Beräkningarna förutsätter dock att vissa justeringar görs av de redovisade effekterna i propositionen Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:77). Justeringarna görs med anledning av att det tillkommit information som inte var tillgänglig när propositionen togs fram. Effekterna av dessa justeringar redovisas i de två första avsnitten. I det efterföljande avsnittet redovisas effekterna av sänkningen av nivån på anståndsavgiften från . I avsnittet därefter redovisas effekterna av utökningen av utrymmet för anstånd och antalet valbara anståndsmånader. I propositionen Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:77) beräknades det totala anståndsbeloppet utifrån en uppskattning av dels den förväntade ökningen av det totala anståndsbeloppet som följer av det ökade utrymmet för anstånd, dels den förväntade förlängningen av anståndsbeloppen som följer av den utökade anståndstiden. Dessa uppskattningar gjordes utifrån statistik över totalt beviljade anståndsbelopp. Efter att denna uppskattning gjordes har tagit fram ny statistik. Denna statistik visar att återbetalningarna av anstånden underskattades i den tidigare beräkningen. Med anledning av detta görs i denna proposition en revidering av de beräknade genomsnittliga anståndsbelopp som låg till grund för uppskattningen av den offentligfinansiella effekten i nämnda proposition. Den samlade offentligfinansiella effekten av det ökade utrymmet för anstånd beräknades utifrån att anstånden skulle öka med i årsgenomsnitt och med . finansiella effekten av den utökade anståndstiden beräknades utifrån att det förlängda anståndsbeloppet kommer att uppgå till i årsgenomsnitt. Enligt aktuell statistik från uppgick det utestående anståndsbeloppet till ca . Totalt hade anstånd om ca upphört. Den genomsnittliga återstående anståndstiden för det utestående anståndsbeloppet uppskattas . Om de utestående anståndsbeloppen återbetalas i samma takt som varit fallet skulle det betyda att det utestående anståndsbeloppet uppgår till ca (23,4 – [15,3 x 4/8] = 15,8). Den offentligfinansiella effekten beräknas enligt samma antaganden som i propositionen. I denna antas att det tillkommande anståndsutrymmet kommer att utnyttjas med ett belopp som motsvarar det utestående anståndsbeloppet och att återbetalningstakten är densamma som . Detta innebär att ett beräknat årsgenomsnitt för kan användas som underlag för beräkningen. För att beräkna årsgenomsnittet måste en uppskattning göras av återbetalningstakten. Om det samlade anståndsbeloppet minskar från till 15,8 motsvarar det en återbetalningstakt om ([38,7 – 15,8] / 38,7 = 0,59). Med utgångspunkt från återbetalningstakten kan det genomsnittliga anståndsbeloppet, som tillkommer som en följd av förslaget om ökat utrymme, uppskattas till ([15,8 + (15,8 x 0,4)]/2 = 11,1). Med samma beräkningssätt kan årsgenomsnittet uppskattas till ([(15,8 x 0,4) + (15,8 x 0,4 x 0,4)]/2 = 4,4). Ökningen av anståndsbeloppet som följer av möjligheten att förlänga anståndstiden med för redan beviljade anstånd kan antas motsvara den beräknade ökningen av anstånden som en följd av det utökade utrymmet, dvs. underlaget för den offentligfinansiella effekten motsvarar årsgenomsnittet . Utifrån beräkningarna ovan justeras underlaget för de offentligfinansiella effekterna enligt följande. Underlaget för effekten av utökningen av utrymmet för anstånd för minskas med (11,1 – 18,3 = -7,2) och för med (4,4 – 8,4 = -4,0). Underlaget för utökningen av anståndstiden påverkas inte av justeringarna. Justeringarna av underlagen påverkar den offentligfinansiella effekten på två sätt. Det ena är att statens kapitalkostnad för den beräknade upplåningen minskar. Det andra är att differensen minskar mellan den förväntade uppbördsförlusten å ena sidan och den samlade kostnadsräntan och anståndsavgiften å den andra sidan. Utifrån vad som beskrivs ovan justeras den negativa kapitalkostnaden ned med ett belopp som motsvarar den ränta som tas ut på statens upplåning -0,01 (7,2 x 0,0013 = 0,009) och med -0,01 (4,0 x 0,0013 = 0,005) . Differensen mellan den beräknade uppbördsförlusten och den samlade kostnadsräntan och anståndsavgiften antogs i propositionen uppgå till ([0,3 – 0,2] x 12 = 1,2). För antogs att uppbördsförlusten motsvaras av den samlade kostnadsräntan och anståndsavgiften. Justeringen kan därmed uppskattas till 2020/21:166 -0,(7,2 x 0,012 = 0,09). Någon justering behöver inte göras för . Den samlade justeringen uppgår därmed till -0,(-0,01 – 0,09 = -0,1) och till -0,01 . Justering med anledning av ändrad ränteprognos Beräkningarna i propositionen Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:77) behöver även justeras för ändrade ränteprognoser. Sedan propositionen togs fram har gjort en ny prognos över den femåriga statsobligationsräntan, som ligger till grund för beräkningen av statens kapitalkostnad. Enligt den nya prognosen uppgår den femåriga statsobligationsräntan 2021 till -0,. När ovannämnda proposition togs fram uppgick motsvarande prognos till -0,. Det underlag som ska användas för att justera kapitalkostnaden är de totala anståndsbeloppen , beräknade som årsgenomsnitt. Enligt beräkningen ovan uppgår dessa till 11,1 respektive . Justeringen uppgår därmed till +0,(11,1 x [0,0018 – 0,0013] = 0,006) och till +0,(4,4 x [0,0018 – 0,0013] = 0,002). Offentligfinansiell effekt av sänkning av anståndsavgiften Nivån på anståndsavgiften föreslås sänkas från till per anståndsmånad. Den offentligfinansiella effekten av den sänkta anståndsavgiften motsvarar det beräknade anståndsbeloppet i årsgenomsnitt multiplicerat med den ändrade anståndsavgiften . I avsnittet ”Justering av underlag” ovan beräknas årsgenomsnittet för de anstånd som tillkommer som en följd av att anståndsutrymmet utökas. Årsgenomsnittet beräknas till och till . Detta innebär att sänkningen av anståndsavgiften kan beräknas till -0,(11,1 x 0,001 x 12 = 0,13) och till -0,(4,4 x 0,001 x 12 = 0,05) . Offentligfinansiell effekt av utökningen av utrymmet för anstånd och antalet valbara månader Det är inte känt hur mycket det beviljade anståndsbeloppet kommer att öka som en följd av att avdragen preliminär skatt och arbetsgivaravgifter för ytterligare en redovisningsperiod kan ligga till grund för anstånd och att antalet valbara anståndsperioder utökas med . Ett rimligt antagande är dock att de samlade anstånden ökar med ett belopp som motsvarar den del av det beräknade utestående anståndsbeloppet, vid den föreslagna regelns ikraftträdande, som kan antas motsvara en månads redovisning av avdragen skatt och arbetsgivaravgifter. Underlaget för förslaget beräknas utifrån samma antaganden som görs i avsnittet ”Justering av underlag” ovan. Det utestående anståndsbeloppet uppgick till ca . antaganden som ovan kan det utestående anståndsbeloppet uppskattas till ca . Genom att det samlade anstånds- Prop. 2020/21:166 beloppet minskar beräknas återbetalningstakten till ([38,7 – 15,8] / 38,7 = 0,59). Det utestående anståndsbeloppet baseras på avdragen preliminär skatt, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt för tre redovisningsperioder (en viss del av anstånden för mervärdesskatt baseras på kvartalsredovisning). Enligt statistik från är den totalt redovisade mervärdesskatten ungefär lika stor som den samlade preliminära skatten och arbetsgivaravgifterna som redovisas av arbetsgivare utanför offentlig sektor. Ett rimligt antagande är därmed att cirka hälften av det utestående anståndsbeloppet baseras på avdragen preliminär skatt och arbetsgivaravgifter. Utifrån informationen ovan kan ökningen av det samlade anståndsbeloppet som följer av förslaget antas uppgå till en tredjedel av hälften av det beräknade utestående anståndsbeloppet, dvs. 1/6 av , vilket motsvarar ca (15,8 x 1/6 = 2,6). Kapitalkostnad, kostnadsränta och anståndsavgift Statens kapitalkostnad och den kostnadsränta och anståndsavgift som anståndstagarna får betala beräknas utifrån anståndsbeloppet sett som årsgenomsnitt. Med utgångspunkt från beräkningarna ovan kan det genomsnittliga anståndsbeloppet, som tillkommer som en följd av förslaget, uppskattas till ([2,6 + (2,6 x 0,4)]/2 =1,8). Med samma beräkningssätt kan årsgenomsnittet uppskattas till ([(2,6 x 0,4) + (2,6 x 0,4 x 0,4)]/2 = 0,7). Statens upplåningskostnad antas motsvara den femåriga statsobligationsräntan, som prognostiseras till -0,. Med en ökning av det genomsnittliga anståndsbeloppet med och , uppgår den offentligfinansiella effekten av statens upplåning därmed till +0,(1,8 x 0,0018 = 0,0032) respektive +0,(0,7 x 0,0018 = 0,001). Upplåningskostnaden är negativ på grund av den negativa räntan på statsskuldsobligationer. Kostnadsräntan uppgår till beräknad som årsränta och anståndsavgiften uppgår till per påbörjad anståndsmånad. Den samlade kostnadsräntan och anståndsavgiften beräknas därmed till +0,(1,8 x [0,0125 + (12 x 0,001)] = 0,04) respektive +0,(0,7 x [0,0125 + (12 x 0,001)] = 0,02). Beräkningen av uppbördsförluster följer den beräkning som gjordes då reglerna för tillfälliga anstånd infördes (prop. 2019/20:132). punkten då reglerna infördes var att staten kompenseras för uppbörds- förluster genom den kostnadsränta och anståndsavgift som staten tar ut. Den föreslagna kostnadsräntan och anståndsavgiften var vid införandet respektive per påbörjad anståndsmånad. inga uppenbara skäl att göra en annan bedömning avseende uppbörds- förluster som uppkommer på grund av nya anstånd än till de anstånd som När det gäller uppbördsförlusterna för de företag som väljer att förlänga anstånden , när den initiala anståndstiden löpt 2020/21:166 ut, bedöms den negativa effekten på uppbördsförlusterna vara lägre. Anledningen till detta är att de företag som blir aktuella för förlängning av anståndstiden är de som har kunnat hantera de ekonomiska utmaningarna under pandemin på ett förhållandevis bra sätt, vilket kan antas indikera en relativt sett hög kreditvärdighet. Dessutom kan företagen förväntas ha bättre möjligheter att bedöma hur pandemin påverkar verksamheten och den egna betalningsförmågan, när de ansöker om förlängning än de hade då möjligheten till anstånd infördes. I brist på annat underlag antogs därför i prop. 2020/21:77 att nettoeffekten på uppbördsförlusterna av en förlängning av redan beviljade anstånd motsvarar den kostnadsränta och anståndsavgift som där föreslogs, respektive per påbörjad anståndsmånad. Det har efter att propositionen togs fram inte tillkommit någon ny information som motiverar någon annan bedömning i detta avseende. Med dessa utgångspunkter beräknas uppbördsförlusterna till följd av förslaget uppgå till (1,8 x [0,0125 + (12 x 0,003)] = 0,09) och till (0,7 x [0,0125 + (12 x 0,002)] = 0,03) . Den offentligfinansiella effekten beräknas utifrån en maximal anståndstid . Eftersom anstånd kan medges avseende redovisade skatter och avgifter kommer den offentligfinansiella effekten att fördela sig mellan . De företag som begär anstånd för en sjunde redovisningsperiod och utnyttjar den längsta möjliga anståndstiden kommer att betala de skatter och avgifter som anstånd har beviljats för . Fördelningen mellan åren är svår att uppskatta, men största delen bedöms uppstå . I brist på annat underlag antas att de effekter som beräknats för det första anståndsåret uppstår och att de effekter som beräknats för det andra anståndsåret fördelar sig med hälften vardera på 2022 och 2023. Den sammantagna offentligfinansiella effekten av förslaget beräknas därmed till -0,(0,04 – 0,09 + 0,00 = -0,05) och till -0,([0,02 / 2] – [0,03 / 2] + 0,00 = -0,01). I tabell 5.1 visas en sammanställning av effekterna av justeringar av tidigare beräkningar och de offentligfinansiella effekterna av respektive förslag. Effekter av justeringar och offentligfinansiella effekter av -0,13 -0,13 -0,05 -0,00 utrymme, effekt på -0,09 -0,09 -0,02 -0,02 -0,00 -0,18 -0,18 -0,06 -0,01 -0,00 Anstånden avser skatter som är fastställda, men inte betalda. De fastställda skatterna, och därmed det finansiella sparandet, påverkas inte av den förskjutna betalningen. Däremot påverkas statens lånebehov och därmed även budgetsaldot. Förslaget i denna proposition att utöka anståndsutrymmet med en månad för avdragen preliminär skatt och arbetsgivaravgifter bedöms öka det totala anståndsbeloppet med . har återbetalats från det att anstånd beviljats och att har återbetalats efter beslutsdatum. Det saknas underlag för att uppskatta hur återbetalningarna fördelar sig mellan åren, men ett rimligt antagande är att hälften av återbetalningarna sker och den andra hälften . Det betyder att det anståndsbelopp som beviljas , , kommer att behöva finansieras genom lån som till hälften löper och till hälften på två 2020/21:166 år. Detta kan också beskrivas som att skattebetalningar om förskjuts med till 2022 respektive 2023. I propositionen Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:77) beräknades att anståndsbeloppet skulle uppgå till och till , som en följd av förslagen. Det betyder att betalningar om förskjuts framåt, där kommer att betalas in och betalas in . Mot bakgrund av den osäkerhet som finns när det gäller fördelningen av det samlade anståndsbeloppet över tiden bedöms att det inte finns anledning att justera det beräknade budgetsaldot med anledning av att reviderat statistiken över de samlade anståndsbeloppen. Åtgärden är riktad mot företag med likviditetssvårigheter, och bedöms få positiva effekter på den makroekonomiska utvecklingen. Den ekonomiska effekten av åtgärden är högst betydelsefull för anställda och andra intressenter i de företag som har problem att få lån och som utnyttjar möjligheten till anstånd för ytterligare en (sjunde) redovisningsperiod. Även företag som inte har likviditetssvårigheter kan gynnas när deras kunder och leverantörer får förbättrad likviditet. Med en utökning av utrymmet för anstånd förbättras förutsättningarna för företag som har en möjlighet att återgå till normal verksamhet efter pandemin, vilket i sin tur bidrar till att stabilisera den makroekonomiska utvecklingen. framför att promemorian saknar en analys av företagens förutsättningar att återbetala de anståndsbelopp som bevil- Enligt finns det en risk att intäktsmöj- ligheterna försämras, och för att undvika en konkursvåg bör möjligheterna till skuldsanering avseende uppskjuten skatt utredas. Förslaget syftar till att hjälpa företag som befinner sig i akut likviditets- Genom förslaget bedöms likviditetsbristen mildras och företagandet underlättas för de som redan beviljats anstånd och som ansöker om anstånd för ytterligare en redovisningsperiod. Utökningen av antalet perioder för vilka anstånd kan sökas medför att företag som startat sin verksamhet får ökade möjligheter att använda anstånden som tillfällig Det finns även andra företag än de som ansöker om nya anstånd som kan gynnas. Andra företag kan gynnas genom att anståndsmöjligheten minskar tänkbara likviditetsproblem hos kunder och Företagen kommer visserligen att betala en ränta för anståndskrediten, men räntekostnaden har en mycket mer begränsad effekt på företagens likviditet. Kostnadsräntan och anståndsavgiften motsvarar tillsammans en avdragsgill årsränta i ett aktiebolag om . Med anledning av vad anför om att det saknas en analys av förutsättningarna för att återbetala anståndsbeloppen kan följande tilläggas. Det råder stor osäkerhet om såväl pande- mins utveckling, vad gäller smittspridning och varaktighet i tiden, som de Prop. 2020/21:166 ekonomiska konsekvenserna av smittspridningen och åtgärderna för att På samma sätt som denna osäkerhet försämrar företagens möjligheter att förutse framtiden påverkar den regeringens förutsättningar att utforma välavvägda stödåtgärder. De stödåtgärder som har tagits fram har utformats utifrån den information som varit tillgänglig . Regeringen följer också kontinuerligt utvecklingen i alla relevanta avseenden och anpassar åtgärderna allteftersom situationen förändras. Så kommer också att ske fortsättningsvis så länge pandemin pågår. var det totalt 29 641 företag som hade beviljats anstånd som ännu inte betalats tillbaka. De flesta företagen finns inom handel, restaurang och hotell samt inom byggbranschen. av alla företag som beviljats anstånd tillhör kategorierna mikroföretag eller små företag. Resterande är medelstora eller stora företag. Av det samlade anståndsbeloppet har beviljats mikroföretag eller små företag. Resterande har beviljats medelstora eller stora företag. Tidsåtgången och den administrativa bördan för att ansöka om anstånd bedöms vara begränsade. På grund av enkelheten bedöms förslaget vara anpassat även för mindre företags verksamhet. Effekter för myndigheter och allmänna förvaltningsdomstolar Förslagen förväntas medföra vissa tillkommande kostnader för för bl.a. ärendehantering och uppdatering av verksamhetssystem. Kostnaderna ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar för myndigheten. Det bedöms inte finnas något behov av särskilda informationsinsatser förutom information om möjligheten till anstånd för ytterligare en redovisningsperiod. Enligt uppgifter från hade totalt 48 avslagsbeslut efter ansökan om tillfälliga anstånd överklagats per . Mot den bakgrunden finns det inte anledning att räkna med att införandet av möjligheten till anstånd för ytterligare en redovisningsperiod kommer att medföra någon nämnvärd ökning av antalet mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Därmed ryms tillkommande kostnader för de allmänna förvaltningsdomstolarna inom befintliga ekonomiska ramar. Effekter för den ekonomiska jämställdheten Genom att företagen får utökade möjligheter till skattekrediter gynnas indirekt även företagsägare. Eftersom män är överrepresenterade som företagare indikerar det att förslaget kan komma att gynna män i högre utsträckning än kvinnor. Eftersom förslaget är tillfälligt bedöms också effekterna vara övergående. 2020/21:166 Förslagets förenlighet med Förslaget bedöms vara förenligt med . Åtgärden är tidsbegränsad och förväntas därför inte ha några nämnvärda effekter när det gäller miljön. Direkta effekter för enskilda och offentlig sektor och fördelningseffekter kan också anses vara kortfristiga. Åtgärdens kortfristiga effekt är betydelsefull för anställda och andra intressenter i de företag som har problem med likviditeten och som utnyttjar möjligheten till anstånd för ytterligare en redovisningsperiod. 6.1Förslaget till lag om tillfällig skatte- och avgiftsfrihet för förmån av fri parkering och gåva till anställda Paragrafen anger lagens innehåll. Av paragrafen framgår att lagen innehåller bestämmelser om tillfällig skatte- och avgiftsfrihet för vissa förmåner som erhålls på grund av tjänst och som annars är skattepliktiga för mottagaren och avgiftspliktiga för givaren. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. Paragrafen anger under vilka förutsättningar förmån av fri parkering inte ska tas upp till beskattning enligt de tillfälliga reglerna. Med parkering avses även garageplats. Skattefriheten omfattar enbart parkering i anslutning till arbetsplatsen. Om arbetet utförs hemifrån ska således förmån av fri parkering vid bostaden tas upp till beskattning. Med förmån av fri parkering avses inte att arbetsgivaren betalar en anställds parkeringsböter. Skattefriheten gäller förmåner som lämnats – . En förmån av fri parkering kan, beroende på omständigheterna i det enskilda fallet, lämnas i samband med det faktiska nyttjandet av en parkeringsplats eller i samband med erhållandet av dispositionsrätten till en viss parkeringsplats. Skattefriheten i sistnämnda fall gäller dispositionsrätt till parkeringsplats – . Skattefriheten gäller trots vad som föreskrivs om förmåner i 11 kap. inkomstskattelagen (1999:1229). Övervägandena finns i avsnitt 4.2. Paragrafen anger under vilka förutsättningar förmån i form av gåva till anställda inte ska tas upp till beskattning enligt de tillfälliga reglerna. Av första stycket framgår att förmån av gåva upp till ett visst värde är Prop. 2020/21:166 skattefri. Det kan gälla en eller flera gåvor från en arbetsgivare till en En förutsättning för skattefrihet är att gåvornas värde sammantaget uppgår till högst inklusive mervärdesskatt per anställd. Om värdet av gåvorna överstiger ska överskjutande del tas upp till beskattning. Skattefriheten gäller gåvor som lämnas –, även om gåvan skulle utnyttjas . På samma sätt som förutsätts för julgåvor ska det vara fråga om gåvor som ges till alla anställda eller till en större grupp av anställda (jfr prop. 1987/88:52 s. 51).