prop · H803161 · 2021-03-30 00:00:00 — Löneutmätning och digitala ansökningar i utsökningsförfarandet Regeringens proposition 2020/21:161 Löneutmätning och digitala ansökningar i Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen föreslår ändringar i utsökningsbalken i syfte att underlätta situationen för gäldenärer som har löneutmätning och att effektivisera utsökningsförfarandet. En gäldenär som inte kan betala sina förfallna skulder kan bli föremål för löneutmätning hos . Utmätningen kan pågå och många lever då på knappa ekonomiska resurser. Särskilt gäldenärer som har barn kan ha svårt att få pengarna att räcka hela månaden. Regeringen föreslår därför att det belopp som en gäldenär får förbehålla sig vid löneutmätning höjs för barnfamiljer. Det ska också bli tydligare att en gäldenär kan få anstånd med betalningen mer än en gång under pågående löneutmätning. Genom förslagen kan fler gäldenärer få en drägligare vardag och lättare hantera oförutsedda händelser, som t.ex. sjukdom. I syfte att skapa en mer resurseffektiv hantering föreslår regeringen att inte längre ska behöva ändra ett beslut om löne- utmätning om resultatet av ändringen skulle vara obetydligt. För att bättre utnyttja digitaliseringens möjligheter föreslår regeringen dessutom att en ansökan om utmätning eller annan verkställighet ska kunna ges in till digitalt. Lagändringen som rör förbehållsbeloppen föreslås träda i kraft den och lagändringarna i övrigt . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken .................. 2.2Förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672) .......................................................................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Höjda förbehållsbelopp för barnfamiljer......................................... Anstånd vid löneutmätning ............................................................. Omprövning av löneutmätningsbeslut ............................................ Tvist om löneutmätning i en konkurs.............................................. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Förslaget till lag om ändring i utsökningsbalken.............. 12.2Förslaget till lag om ändring i konkurslagen (1987:672) ........................................................................ Sammanfattning av betänkandet Ett modernare utsökningsförfarande (SOU 2016:81) .............................. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2016:81)...... Konkursförfarandet (Ds 2019:31) .................................. Förteckning över remissinstanserna (Ds 2019:31) ......... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i utsöknings- balken. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i konkurslagen (1987:672). 2020/21:161 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 och 2 §§ och 7 kap. 5, 10 och 11 §§ utsökningsbalken ska ha följande lydelse. En ansökan om verkställighet görs muntligen eller skriftligen. muntligen eller skriftligen. ringen eller den myndighet som medge att ansökan görs på medium för automatisk databehandling. Utslag i mål om betalnings- Ett utslag i mål om betalnings- verkställs självmant av krono- verkställs självmant av Krono- fogdemyndigheten, om inte sökan- fogdemyndigheten, om inte sökan- den i målet har angett att verk- den i målet har angett att verk- ställighet inte skall ske. ställighet inte ska ske. om verkställighet anses gjord när om verkställighet anses gjord när Sökanden skall ange den åtgärd Sökanden ska ange den åtgärd som som han yrkar. han eller hon yrkar. Vid ansökan skall inges den När en ansökan görs ska den grund för ansökan ges in. språket på löpande skuldebrev eller utgör villkor för rätt att kräva betalning eller påkalla fullgörande av annan förpliktelse, skall den Om anspråket grundas på ett huvudskrift eller, om kronofogde- 1 Senaste lydelse 1991:849. 2 Senaste lydelse 1996:1027. myndigheten anser det tillräckligt, i bestyrkt avskrift. Handling som av- ses i andra stycket andra meningen skall inges i huvudskrift. Annan handling bör inges i huvudskrift eller bestyrkt avskrift. Görs ansökan på medium för automatisk databehandling behö- ver exekutionstiteln inte ges in, om den är ett utslag i mål om betal- ningsföreläggande. Sökanden behöver inte ge in exekutionstiteln, om denna är en dom eller ett strafföreläggande som på grund av föreskrift i lag eller annan författning har översänts till kronofogdemyndigheten från en domstol eller en myndighet. annan handling, vars uppvisande Prop. 2020/21:161 utgör villkor för en rätt att kräva betalning eller begära att någon annan förpliktelse fullgörs, ska den handlingen ges in i original. Sökanden behöver inte ge in exekutionstiteln, om den är ett utslag i mål om betalningsföre- läggande eller om den är en dom eller ett strafföreläggande som på grund av föreskrift i lag eller annan författning har översänts till Krono- fogdemyndigheten från en domstol eller en annan myndighet. Den del av lönen som inte får tas i Den del av lönen som inte får tas i anspråk genom utmätning (för- anspråk genom utmätning (för- med ett tal som anger förhållandet med ett tal som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget i mellan det allmänna prisläget i oktober månad närmast föregående oktober månad närmast föregående (normalbelopp). (normalbelopp). levande makar och därmed jäm- och med det kalenderår då barnet – för ett barn som är 0–, – för ett barn som är 7–, – för ett barn som är 11–, och – för ett barn som är eller äldre. Normalbeloppen ska anses inne- innefatta alla vanliga levnadskost- fatta alla vanliga levnadskostnader utom bostadskostnad, som beräk- 3 Senaste lydelse 1995:298. 2020/21:161 beräknas nas särskilt och läggs till normal- Normalbeloppen fastställs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Ett beslut om utmätning skall ändras, Ett beslut om utmätning ska ändras, om det finns anledning till det. om det finns anledning till det. Innan en ändring som är till nack- beslut behöver dock inte ändras om del för gäldenären beslutas, skall ändringen skulle vara obetydlig. denne ges tillfälle att yttra sig, om Sådant tillfälle behöver inte heller ges, om beslutet inte kan upp- skjutas. Ett beslut om utmätning för underhållsbidrag som avses i 4 kap. 1 a § första stycket skall hävas, om gäldenären betalar förfallna bidrag och uppkomna förrättningskostna- der och det finns anledning att anta att gäldenären även full- gör bidragsskyldigheten. Innan en ändring som är till nackdel för gäldenären beslutas, ska denne ges tillfälle att yttra sig, om det inte är uppenbart obehövligt eller beslutet inte kan skjutas upp. Ett beslut om utmätning för underhållsbidrag som avses i 4 kap. 1 a § första stycket ska hävas, om gäldenären betalar förfallna bidrag och uppkomna förrättningskostna- der och det finns anledning att anta att gäldenären även full- gör bidragsskyldigheten. gäran av sökanden eller gäldenären gäran av sökanden eller gäldenären utmätning av lön. utmätning av lön. beviljas endast om sökanden med- beviljas endast om sökanden med- ger det eller om det finns särskilda ger det eller om det finns särskilda skäl på grund av gäldenärens och ekonomiska förhållanden samt om- ständigheterna i övrigt. Denna lag träder i kraft i fråga om 7 kap. 5 § och i övrigt . Senaste lydelse 1995:298. Senaste lydelse 1995:298. Förslag till lag om ändring i konkurslagen Härigenom föreskrivs i fråga om konkurslagen (1987:672)1 dels att 7 kap. 14 a § ska upphöra att gälla, dels att 3 kap. 4 och 6 §§ ska ha följande lydelse. För att ta i anspråk gäldenärens lön För att ta i anspråk gäldenärens lön räkning ansöka om utmätning enligt 7 kap. utsökningsbalken. 7 kap. utsökningsbalken. Att utmätning av lön som pågår vid konkursens början kan fortsätta för konkursboets räkning följer av 7 kap. 19 § andra stycket utsökningsbalken. En tvist mellan förvaltaren och gäldenären eller annan i frågor som gäldenären eller någon annan i en avses i 4 och 5 §§ skall prövas av fråga som avses i 5 § ska prövas av tillsynsmyndigheten på ansökan av tillsynsmyndigheten på ansökan av förvaltaren, en borgenär, gälde- förvaltaren, en borgenär, gälde- nären eller en underhållsberättigad. nären eller en underhållsberättigad. Myndigheten skall inhämta yttran- Myndigheten ska inhämta yttran- den i den omfattning som behövs den i den omfattning som behövs beslut gäller , även om beslut gäller , även om ansökan ändras, om senare upplysta ansökan ändras, om senare upplysta omständigheter eller ändrade för- omständigheter eller ändrade för- hållanden motiverar det. hållanden motiverar det. beslut i ett ärende som avses i första stycket får överklagas av den vars rätt berörs av beslutet. I fråga om ett sådant över- klagande tillämpas bestämmelserna i utsökningsbalken om överklagande av beslut om utmätning av lön. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse av 7 kap. 14 a § 1995:308. 2Senaste lydelse 1995:308. 3 Senaste lydelse 1995:793. 2020/21:161 3 Ärendet och dess beredning gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av utsökningsbalken och anslutande regler. Syftet med översynen var att modernisera regelverket och skapa förutsättningar för mer ända- målsenliga, effektiva och rättssäkra förfaranden. överlämnade betänkandet Ett modernare utsökningsförfarande (SOU 2016:81). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1 och utredningens lagförslag i relevanta delar finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju2016/08502). IJustitiedepartementet har departementspromemorian Konkursför- farandet (Ds 2019:31) tagits fram. I promemorian lämnas förslag om ett mer effektivt och ändamålsenligt konkursförfarande. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 4 och promemorians lagförslag i relevanta delar finns i bilaga 5. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 6. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftnings- ärendet (Ju2019/04217). I propositionen behandlas några av förslagen i betänkandet och i departementspromemorian. En del andra förslag i departementspromemo- rian behandlas i regeringens proposition En effektivare konkurshantering (prop. 2020/21:148). Förslagen i övrigt bereds vidare i . Regeringen beslutade att hämta in Lagrådets yttrande över lagförslag som överensstämmer med lagförslagen i denna proposi- tion. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Regeringens förslag: En ansökan om verkställighet ska kunna ges in digitalt. Kraven på att en skriftlig ansökan ska vara undertecknad av sökanden eller dennes ombud och att exekutionstiteln ska ges in i original eller bevittnad kopia ska därför tas bort. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela närmare föreskrifter om hur ansökan görs. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser, bl.a. Kronofogde- myndigheten, ombudsmän och , tillstyrker förslaget eller invänder inte mot det. och Föreningen anser att det uttryckligen i lag bör framgå att , vid en misstänkt oriktig ansökan, kan kräva att den kompletteras med en underskrift, i syfte att göra det möjligt för Prop. 2020/21:161 myndigheten att avvisa ansökningar vid utebliven komplettering. Ett par remissinstanser, och Svensk Inkasso, anser att det är olyckligt att utredningen inte lämnar något förslag om verkställighet av elektroniska skuldebrev. Skälen för regeringens förslag Verkställighetsansökningar enligt nuvarande ordning I utsökningsbalken finns bestämmelser om verkställighet av exekutions- titlar (t.ex. en domstols dom eller ett utslag från ). Det finns olika former av verkställighet. Verkställighet som avser betalningsskyldighet sker genom utmätning, vilket innebär att gäldenärens egendom tas i anspråk för betalning av dennes skuld. En särskild utmät- ningsform är utmätning av lön. Andra former av verkställighet är avhys- ning, avlägsnande och annan verkställighet. Det är Kronofogdemyndig- heten som ansvarar för verkställighet i . Verkställighet sker normalt på begäran av den som vill få till stånd verkställighet. Den som begär verkställighet kallas sökanden och dennes motpart kallas svaranden eller gäldenären, beroende på vad målet gäller. Sökanden kan t.ex. vara en kreditgivare, en hyresvärd eller ett brottsoffer. I allmänna mål, t.ex. mål om uttagande av böter eller skatt, anses staten eller kommun som sökande. I de allmänna målen företräds sökanden emellertid av . I regel krävs att sökanden gör en särskild ansökan om verkställighet till . I de allmänna målen anses ansökan emellertid gjord när indrivningsuppdraget har förts in i datasystem och uppgifterna är tillgängliga för myndigheten (2 kap. 30 § utsökningsbalken). I dessa mål krävs alltså inte någon särskild ansökan. Inte heller i de enskilda mål som rör utslag i mål om betalningsföre- läggande eller handräckning krävs någon särskild ansökan. Kronofogde- myndigheten verkställer självmant sina utslag om betalningsföreläggande eller handräckning, om inte sökanden har angett att verkställighet inte ska ske, och ansökan anses i dessa fall gjord när utslaget meddelades (2 kap. 1§ tredje stycket utsökningsbalken). I de fall en särskild ansökan om verkställighet krävs får den göras munt- ligen eller skriftligen (2 kap. 1 § första stycket första meningen utsöknings- balken). Med skriftlig ansökan avses i detta sammanhang en ansökan i pappersform (se prop. 1990/91:126 s. 48 f.). får medge att ansökan görs på medium för automatisk databehandling, dvs. i elektronisk form. Denna möjlighet är avsedd för ingivare som kan antas komma att ge in ett stort antal ansökningar på ett betryggande och tekniskt ändamålsenligt sätt (2 kap. 1 § första stycket andra meningen utsöknings- balken och 2 kap. 9 a § utsökningsförordningen [1981:981]). En skriftlig ansökan ska vara undertecknad av sökanden eller dennes ombud (2 kap. 1 § andra stycket utsökningsbalken). En ansökan som görs i elektronisk form enligt tillstånd behöver däremot inte undertecknas och en muntlig ansökan kan av naturliga skäl inte undertecknas. Verkställighetsansökningar ska kunna ges in digitalt sker mycket av kommunikationen i samhället digitalt och även ansökningar till myndigheter bör kunna göras i elektronisk form. Den statliga förvaltningen ska vara ett föredöme som aktiv användare av informationsteknik och digitalt ska vara förstahandsval i kontakter med parter och andra enskilda. Att ansöka om verkställighet digitalt förenklar ansökningsförfarandet för sökanden och gör handläggning av utsökningsmål effektivare. Enligt regeringen finns det därför starka skäl för att tillåta digitala ansökningar till Kronofogde- myndigheten i utsökningsmål. Utgångspunkten är att ett lagstadgat skriftlighetskrav inte hindrar en digital hantering (se prop. 2019/20:189 s. 49). Med utsökningsbalkens innebörd av begreppet skriftlighet är det emellertid inte fallet för verk- ställighetsansökningar. har en rad reformer gjorts i syfte att i andra förfaranden tydliggöra att skriftlighetskrav är teknikneutrala och att underlätta digital kommunikation i mål och ärenden såväl hos Krono- fogdemyndigheten som i domstol (se bl.a. prop. 2015/16:125 om ansökan om skuldsanering, prop. 2017/18:126 om ansökan om betalningsföre- läggande och prop. 2019/20:189 om bl.a. ansökan i domstolsärenden). Enligt regeringen finns det inte heller inom utsökningsrätten anledning att ha ett skriftlighetskrav som hindrar en digital hantering. Begreppet skrift- ligen i utsökningsbalken bör därför ges en teknikneutral innebörd. Detta åstadkoms lämpligast genom att möjligheten för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att medge att ansökan görs i elektronisk form tas bort. För att göra det möjligt för alla att ansöka om verkställighet digitalt är det emellertid inte tillräckligt att ge begreppet skriftligen en teknikneutral innebörd. Även utsökningsbalkens undertecknandekrav hindrar elektro- nisk ingivning. Antingen måste kravet på underskrift av skriftliga ansök- ningar tas bort eller kompletteras med en möjlighet till elektronisk under- skrift. Huvudsyftet med en underskrift vid ansökan till domstol eller någon annan myndighet är att koppla en handling till en utställare och därmed säkerställa att handlingen härrör från denne (se prop. 2019/20:189 s. 29). I mål vid allmän domstol och hos har det histo- riskt uppställts ett krav på att den skrift som inleder förfarandet ska vara undertecknad. Krav på egenhändigt undertecknande uppställs för bl.a. stämningsansökan i tvistemål och ansökan om betalningsföreläggande och skuldsanering. Detta krav har kompletterats med en möjlighet att använda säker elektronisk underskrift. Regeringen har före- slagit att motsvarande ska gälla vid ansökan om konkurs och företags- rekonstruktion (se prop. 2020/21:148). Krav på undertecknande av inledande skrifter har emellertid successivt kommit att begränsas. Det krävs t.ex. inte längre underskrift för över- klaganden enligt eller för ansökningar och överklagan- den i domstolsärenden. Det uppställs inte heller längre ett krav på under- tecknande i allmän förvaltningsdomstol. Slopandet av krav på underteck- nande har i huvudsak motiverats med att risken för obehöriga ansökningar respektive överklaganden har bedömts som mycket liten (se t.ex. prop. 1993/94:190 s. 108 och prop. 2012/13:45 s. 98 f.). Även vid ansökan om verkställighet bedöms risken för obehöriga ansökningar som liten. Som utredningen framhåller är det dessutom så att sökanden inte lämnar några uppgifter i ansökan under straffansvar. Även detta talar mot att kräva en underskrift. Vidare är ett utsökningsmål ett slags förlängning av det underliggande förfarande som har genererat den aktuella exekutionstiteln. Förpliktelsen, dvs. gäldenärens skyldighet att betala sin skuld till borgenären, är i detta skede alltså redan fastställd och förfarandet hos syftar endast till att verkställa exekutionstiteln. Detta får antas minska incitamenten för och de praktiska möjligheterna till att ansöka om verkställighet i någon annans namn. Dessutom torde risken för otillbörliga ansökningar inte främst bestå i att någon ansöker i någon annans namn, utan i att någon ansöker i sitt eget namn med stöd av en exekutionstitel som bygger på ett anspråk utan verklig grund (se t.ex. rättsfallen NJA 2018 s. 816 och RH 2017:61). Regeringen anser därför sammantaget att risken för att ett avskaffande av kravet på undertecknande skulle leda till ett ökat antal obehöriga verkställighetsansökningar får bedömas som mycket liten. Med anledning av vad bl.a. anför om möjligheten att avvisa oriktiga ansökningar konstaterar regeringen att Kronofogde- myndigheten, om den misstänker att en ansökan inte härrör från den i vars namn ansökan är gjord, kan begära att handlingen kompletteras med en underskrift eller på annat sätt bekräftas av avsändaren (se 21 § förvalt- ningslagen [2017:900] och prop. 2019/20:189 s. 69 och 73). Om en sådan bekräftelse inte sker, får bortse från ansökan. Det bedöms mot den bakgrunden inte finnas anledning att i utsöknings- balken införa särskilda regler för denna situation. Det kan i detta samman- hang även lyftas fram att gäldenären i regel ska ges tillfälle att yttra sig över en ansökan och alltså har möjlighet att framföra invändningar mot t.ex. sökandens behörighet. Enligt regeringen får sammantaget övervägande skäl anses tala för att kravet på underskrift av verkställighetsansökningar tas bort. Det finns då inte anledning att närmare gå in på alternativet att komplettera kravet med att tillåta elektroniska underskrifter. Utredningen föreslår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela närmare föreskrifter om hur ansökan görs. Eftersom alla ansökningar om verkställighet ska kunna göras digitalt anser regeringen emellertid att en sådan bestämmelse är obehövlig och dessutom riskerar att – tvärtemot lagändringens syfte – begränsa möjligheterna att ansöka i digital form. Även utan en sådan föreskrift är Kronofogde- myndigheten oförhindrad att ta fram t.ex. formulär i syfte att göra ansök- ningsförfarandet enkelt och enhetligt. Även exekutionstitlar ska kunna ges in digitalt Den som ansöker om verkställighet ska ge in den exekutionstitel som ansökan grundas på (2 kap. 2 § andra stycket utsökningsbalken). Vissa exekutionstitlar behöver emellertid inte ges in (2 kap. 2 § fjärde och femte styckena utsökningsbalken). Exekutionstitlar som ska ges in ska ges in i original eller, om anser att det är tillräckligt, i bevittnad kopia (2 kap. 2 § tredje stycket utsökningsbalken). 2020/21:161 Kravet på att ge in handlingar i original utgör ett hinder mot digital hantering och kravet på bevittnad kopia innebär ett omständligt förfarande för sökanden. För att underlätta ansökningsförfarandet och göra det teknikneutralt bör därför kravet på att ge in exekutionstiteln i original eller bevittnad kopia tas bort. I likhet med utredningen anser regeringen inte att det finns anledning att befara att slopandet av kravet på original kommer att leda till en ökad användning av förfalskade exekutionstitlar. Skulle gäldenären invända att exekutionstiteln är ändrad eller förfalskad kan antingen uppmana sökanden att ge in exekutionstiteln i original eller vidta andra lämpliga utredningsåtgärder för att kontrollera dess riktighet, t.ex. kontakta den domstol som ska ha meddelat domen och efterhöra om dess existens och innehåll. Huruvida den ingivna exekutionstiteln är äkta måste nämligen, enligt regeringen, vara en omständighet som Kronofogde- myndigheten självmant har att beakta (jfr 3 kap. 21 § andra stycket utsök- ningsbalken, se även m.fl., Utsökningsbalken, kommentaren till det lagrummet). Enligt regeringen är en oäkta exekutionstitel en nullitet och bör inte verkställa en påstådd exekutionstitel vars äkthet framstår som tvivelaktig. Om en ansökan om verkställighet görs i digital form, behöver exekutionstiteln inte ges in om den är ett utslag i mål om betalnings- föreläggande (2 kap. 2 § fjärde stycket utsökningsbalken). Detta har sin grund i att har tillgång till sådana utslag. Enligt regeringen saknas det skäl att göra skillnad mellan de fall då ansökan görs digitalt och de då ansökan görs i pappersform. Undantaget från kravet att ge in exekutionstiteln i samband med ansökan bör därför utvidgas till att omfatta alla ansökningar som grundas på ett utslag i mål om betalnings- föreläggande, oavsett i vilken form ansökan görs. Kravet på att ge in löpande skuldebrev och andra presentationspapper i original tas inte bort Om anspråket grundas på ett löpande skuldebrev eller någon annan handling, vars uppvisande utgör villkor för rätt att kräva betalning eller påkalla fullgörande av en annan förpliktelse (s.k. presentationspapper), ska –förutom exekutionstiteln – även den handlingen ges in (se 2 kap. 2 § andra stycket utsökningsbalken). En sådan handling måste ges in i original (2 kap. 2 § tredje stycket utsökningsbalken). Kravet på att ge in ett löpande skuldebrev eller något annat presen- tationspapper i original syftar till att skydda gäldenären mot att behöva betala sin skuld två gånger, genom att denne har rätt att få delbetalningar antecknade på skuldebrevet (med undantag för s.k. planenliga betalningar) och inte behöver infria sin förpliktelse utan att återfå skuldebrevet. Som utredningen framhåller går det emellertid inte att avgöra om ett elektroniskt skuldebrev är ett original eller en kopia.