prop · H9031d11 · 2021-09-20 00:00:00 — Den samlade redovisningen finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2020/21:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är att hänföra till utgiftsområde 10. Skattereduktion för personer med sjuk- eller aktivitetsersättning Totalt för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Källa: Regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2020/21:98). 2021/22:1 Utgiftsområde 10 Målet för utgiftsområdet är att frånvaron från arbete på grund av sjukdom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå (prop. 2008/09:1 utg.omr. 10 avsnitt 2.3, bet. 2008/09:SfU1, rskr. 2008/09:138). Regeringen har beslutat om följande precisering av målet: –Sjukfrånvaron ska inte variera mer än inom ramen för normala säsongsvariationer. –Osakliga regionala skillnader i sjukfrånvaron ska inte förekomma. –Skillnaden i sjukfrånvaron mellan kvinnor och män ska minska. 3.5Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De centrala indikatorer som används för att redovisa resultaten inom utgiftsområdet är följande: –Ohälsotalet – antal nettodagar som personer 16–i genomsnitt har sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukersättning eller aktivitetsersättning. –Sjukpenningtalet – antal nettodagar som personer 16–i genomsnitt har sjuk- eller rehabiliteringspenning. –Antal pågående sjukfall. –Antal nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar. –Observerat och standardiserat medelantal sjukpenningdagar per person 16–i respektive län. Utöver detta görs en internationell jämförelse av hur den svenska sjukfrånvaron förhåller sig till sjukfrånvaron i länderna i EU15 med hjälp av arbetskraftsundersökningarna (). De huvudsakliga källorna för uppföljning av indikatorerna är redovisningar, rapporter från Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) samt uppgifter från (). Därutöver redovisas resultaten av insatser som vidtagits av aktörerna i sjukskrivningsprocessen som bedöms ha betydelse för sjukfrånvarons utveckling. Huvudsakliga källor för den resultatredovisningen är redovisningar från och . vidtogs det omfattande åtgärder för att minska effekterna av utbrottet av sjukdomen covid-19. Inom utgiftsområde 10 har staten tagit över arbetsgivarens kostnader för sjuklön helt för perioden april–och delvis därefter. Individer har fått kompensation för karensavdrag och egenföretagare har fått ersättning för karensdagar. Kravet på läkarintyg har tillfälligt skjutits från den till den i en sjukperiod. Det har införts tillfälliga undantag vad gäller bedömning av sjukskrivnas arbetsförmåga mot ett normalt förekommande arbete vid rehabiliteringskedjans dag 180 och dag 365 när vård eller rehabilitering har försenats till följd av effekter av pandemin. Personer som tillhör riskgrupper har fått möjlighet att i vissa fall kunna stanna hemma med förebyggande sjukpenning. Vissa anhöriga till riskgrupper har kunnat ansöka om smittbärarpenning som ligger under utgiftsområde 9. Nytt är också en möjlighet att covid-19 kan ses som en arbetsskada enligt socialförsäkringsbalken om övervägande skäl talar för att sjukdomen har ådragits i arbetet. I resultatredovisningen har det, i den mån det har varit möjligt, redovisats resultatet av de åtgärder som vidtogs . Utgiftsökningar till följd av genomförda åtgärder framgår av avsnittet Budgetförslag. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 Den sammantagna sjukfrånvaron fortsätter sjunka från en låg nivå Den totala sjukfrånvaron mätt i ohälsotalet uppgick , vilket är en minskning . För kvinnor uppgick ohälsotalet och för män . Kvinnor står således för en betydligt större del av sjukfrånvaron än män, men ohälsotalet för kvinnor minskade mer än ohälsotalet för män mellan . För kvinnor minskade ohälsotalet med och för män med . Som framgår av diagrammet nedan bestod ohälsotalet 2020 till av frånvaro genom sjuk- och aktivitetsersättning. Diagram 3.1 Ohälsotalet fördelat på sjuk- och aktivitetsersättning samt sjukskrivningar minskade ohälsotalet med . av minskningen berodde på att antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning minskade, resterande del av minskningen berodde på lägre sjukpenningtal. Som framgår av diagram 3.2 skiljer sig ohälsotalet åt beroende på kön och ålder. Ett exempel på det är att ohälsotalet är cirka 3,5 gånger så högt för 60–64-åringar som för 30–39-åringar. Vidare har kvinnor ett högre ohälsotal än män i samtliga åldersgrupper från . Sammantaget är kvinnors ohälsotal högre än mäns. Den minskning som har skett avseende ohälsotalet gäller i samtliga åldersklasser förutom för kvinnor 16–. För män har ohälsotalet minskat för de äldre åldersklasserna 40–, men ökat något för de yngre åldersklasserna. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 Diagram 3.2 Ohälsotalet efter ålder och kön Minskande sjukpenningtal men fortsatt stora skillnader mellan kvinnor och män Trots pandemins effekter fortsatte sjukpenningtalet att minska . Förändringen är dock betydligt mindre än . uppgick sjukpenningtalet , vilket var en marginell minskning jämfört med . Minskningen har varit något större för kvinnor än för män. Skillnaden i sjukpenningtal mellan kvinnor och män är dock fortsatt stor. Vid utgången av 2020 hade kvinnor högre sjukpenningtal än män, vilket liksom för året innan är en minskning . Pandemin har lett till ett ökat antal ansökningar om sjukpenning, framför allt , men effekten på sjukpenningtalet har motverkats av att pågående sjukfall har minskat. Personer som tillhör riskgrupper har i vissa fall fått rätt till ersättning i form av förebyggande sjukpenning. Ersättning för karensavdrag och ersättning för karensdagar till egenföretagare inkluderas däremot inte i sjukpenningtalet. Sammantaget innebär detta att den ökade sjukfrånvaron på grund av pandemin bedöms ha påverkat sjukpenningtalet i begränsad utsträckning. Diagram 3.3 Sjukpenningtalet 1995–2020 2021/22:1 Utgiftsområde 10 Inflödet till sjukpenningen har ökat ökade inflödet till sjukpenningen (antal påbörjade sjukfall som blivit minst långa). var inflödet cirka 460 000 sjukfall, vilket var fler än 2019. Andelen kvinnor bland startade sjukfall var . Effekten av pandemin på antalet påbörjade sjukfall var betydande , framför allt under de inledande månaderna av pandemins förlopp. Diagram 3.4 Antalet startade sjukfall som blivit minst , rullande 12- månadersvärde 2001–2020 Svag minskning i sjukfallslängd Sjukfrånvarons totala nivå bestäms av hur många sjukfall som startas och hur långa dessa sjukfall blir. I detta avsnitt redovisas i vilken takt sjukfallen har avslutats , där utvecklingen av sjukfall som startats jämförs med motsvarande utveckling . Sjukfallen är uppdelade på psykiatriska diagnoser och övriga diagnoser. Dessa sjukfall studeras upp till en fallängd , och på y-axeln visas hur stor andel som kvarstår . Endast sjukfall som blivit minst långa är inkluderade. Av diagrammen nedan framgår dels att sjukfall med psykiatriska diagnoser i genomsnitt pågår längre än övriga diagnoser, dels att en viss minskning skedde av sjukfallens varaktighet . Minskningen är större för psykiatriska diagnoser, för kvinnor samt efter dag 180. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 Diagram 3.5 Andelen kvarvarande sjukfall av sjukfall som blivit minst , kvinnor Sjukfall startade resp. 2019. Diagram 3.6 Andelen kvarvarande sjukfall av sjukfall som blivit minst , män Sjukfall startade resp. 2019. Svag minskning i antalet pågående sjukfall uppgick antalet pågående sjukfall till totalt cirka 168 500, varav var kvinnor och var män. Denna fördelning mellan könen har varit relativt stabil över tiden. Utvecklingen kan i relation till den historiska utvecklingen beskrivas som stabil trots pandemin. Små förändringar har skett av antalet sjukfall. Totalt sett hade antalet sjukfall minskat med ca 3 000 (1,) vid utgången av jämfört med , varav antalet sjukfall bland kvinnor hade minskat med cirka 3 200 () och ökat marginellt bland män. Den största delen av denna minskning utgörs av sjukfall som pågått än . Antalet sjukfall i covid-19 var större för män än för kvinnor. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 Diagram 3.7 Pågående sjukfall 2000–2020 avslutas drygt 500 000 sjukfall. var det cirka 650 000 på grund av fler kortvariga sjukfall under pandemin. En del av sjukfallen avslutas genom ett avslag, dvs. den försäkrade har ansökt om fortsatt ersättning men har avslagit denna begäran. Antalet som avslutades med avslag motsvarar en andel på . Vad gäller sjukfall som avslutas genom avslag mellan dag 180 och dag 364, då den försäkrades arbetsförmåga bedöms mot normalt förekommande arbete, har dessa ökat. var andelen , 2019 var den och perioden januari–var den . I en granskning från konstateras att en majoritet av de försäkrade redan är delvis åter i arbete när de får sitt avslagsbeslut (Vägen till arbete efter nekad sjukpenning, RiR 2020:12). Merparten av sjukfallen inleds med en heltidssjukskrivning, men övergår under sjukfallets gång till en deltidssjukskrivning. ansöker om en heltidssjukskrivning i samband med det sista läkarintyget i sjukfallet (det läkarintyg som ligger till grund för avslagsbeslutet). Merparten av avslagen sker på ansökan om ¼ eller ½ sjukpenning. De flesta som nekas sjukskrivning är alltså åter i ordinarie eller anpassat arbete hos arbetsgivaren på deltid, men gör bedömningen att de skulle kunna arbeta heltid (oftast i ett annat arbete). har på uppdrag av regeringen undersökt hur individerna försörjer sig efter att ha nekats sjukpenning dag 180–365 i sjukperioden (2020, svar på regeringsuppdrag Rapport – Uppföljning av personer som nekats sjukpenning). Resultaten visar att 8 av 10 försörjer sig med arbete till året efter avslag. Resultaten visar vidare att cirka 6 av 10 försörjer sig i hög grad med arbete. Resultaten visar också att andelen individer som tar ut den allmänna ålderspensionen ökar . Bland personer i åldern 61–är det som tar ut allmän pension 12 månader efter avslagsbeslutet. I samma åldersgrupp i befolkningen i stort är det som tar ut allmän pension. Psykisk ohälsa vanligaste sjukskrivningsorsaken Psykisk ohälsa, i form av bl.a. ångest och depressioner, är den vanligaste sjukskrivningsorsaken för både kvinnor och män. Vid utgången av 2020 hade cirka 76 000 personer med pågående sjukfall en psykiatrisk diagnos (53 000 kvinnor, 23 000 män) vilket är en minskning jämfört med året innan med cirka 7 300 personer. Av sjukskrivna kvinnor hade en psykiatrisk diagnos och motsvarande andel för män var . 2021/22:1 Utgiftsområde 10 Som framgår av diagrammet nedan minskade antalet pågående sjukfall med psykiska sjukdomar och syndrom samt beteendestörningar (s.k. F-diagnoser) både i absoluta tal och som andel av alla sjukskrivna. Diagram 3.8 Antalet pågående sjukfall med psykiatrisk diagnos samt andel av samtliga sjukfall med psykiatrisk diagnos –2020 Andel av samtliga sjukfall Antal kvinnor m F-diagnos Antal män m F-diagnos Andel F-diagnos bland kvinnor Andel F-diagnos bland män Oförklarade skillnader i sjukfrånvaro på länsnivå Vid jämförelse av länens genomsnittliga sjukfrånvaro (observerad sjukfrånvaro), där hänsyn tas till hur befolkningssammansättningen med avseende på kön, ålder och utbildningsnivå är i respektive län (standardiserad sjukfrånvaro), framgår det att det finns oförklarade regionala skillnader. Som framgår av diagram 3.9 och 3.10 nedan är det län där kvinnors sjukfrånvaro är som lägst i relation till befolkningssammansättning, då sjukfrånvaron där 2019 är lägre än förväntat. Motsatt förhållande gäller i som har en sjukskrivningsgrad som är högre än förväntat. Diagram 3.9 Observerad och standardiserad sjukfrånvaro för kvinnor Källa beräkningar, SCB 2006–2019. För män har en sjukfrånvaro som är lägre än förväntat. Motsatt förhållande gäller i där mäns sjukfrånvaro är högre än förväntat. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 Diagram 3.10 Observerad och standardiserad sjukfrånvaro för män Källa beräkningar, SCB 2006–2019. Totalt sett har de oförklarade skillnaderna i sjukfrånvaro ökat från till 2019. Sjukfrånvaron är högst för kvinnor anställda i kommuner och regioner Sjukfrånvaron skiljer sig åt mellan olika sektorer. Högst är sjukfrånvaron för kvinnor anställda i regionerna och för män anställda i kommunerna. Andelen med sjukfrånvaro ökade i regionerna med för kvinnor sista kvartalet 2020 jämfört med . Även för män anställda i regionerna ökade sjukfrånvaron och då . För kvinnor minskade däremot andelen sjukskrivna i kommunerna jämfört med sista kvartalet 2019. Andelen sjukskrivna kvinnor i kommunerna och andelen sjukskrivna kvinnor i icke-vinstdrivande organisationer var de sektorer som inte ökade sista kvartalet 2020 jämfört med sista kvartalet 2019. Diagram 3.11 Sjukfrånvaron per sektor fjärde kvartalet 2019 Källa: SCB. Svensk sjukfrånvaro i nivå med EU-genomsnittet Enligt SCB:s arbetskraftsundersökning (, internationellt Labour Force Survey) ligger den svenska sjukfrånvaron i nivå med EU-genomsnittet. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 frånvaron har dock varierat betydligt mer jämfört med EU-genomsnittet. Nivåmässigt ligger sjukfrånvaron för anställda kvinnor och män i nära det som gäller EU15, dvs. länderna som utgjorde EU före utvidgningen : , , , , , , , , , , , , , och . Bland män i är nivån lägre än för EU15. Kvinnor i har en något högre nivå än kvinnor inom EU 15. I figuren nedan för är det inte medelvärdet för EU15 som redovisas utan medelvärdet för , , , , , och på grund av att dessa uppgifter inte finns tillgängliga. Diagram 3.9 Andel anställda 20–som varit frånvarande under hela veckan på grund av sjukdom eller skada, och EU 15 åren 1990–2020 Källa: , SCB samt . Lågt nybeviljande av sjukersättning Det totala antalet personer med sjukersättning fortsatte att minska . Vid utgången av 2020 hade knappt 234 000 personer (137 000 kvinnor och 96 500 män) sjukersättning, vilket var cirka 14 000 färre än . nybeviljades knappt 5 800 personer sjukersättning, vilket var något fler än , men historiskt sett på en låg nivå. Av de nybeviljade var män och kvinnor. Av dem som nybeviljats sjukersättning var det cirka som hade en psykiatrisk diagnos eller psykisk funktionsnedsättning. Denna andel är relativt lika mellan män och kvinnor (). Gruppen har ökat marginellt både i absoluta och i relativa tal . Avslagsandelen avseende nya ansökningar i sjukersättningsärenden minskade något , från , där det fortsatt är en skillnad mellan kvinnor och män. Kvinnor har en något högre avslagsandel () än män Bland de personer som beviljades sjukersättning –hade själva ansökt om förmånen. I övriga fall var det som tog initiativ till att byta sjukpenning mot sjukersättning. gällde det för 3 785 personer, att jämföra med 2 541 personer –. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 Diagram 3.10 Antal nybeviljade sjukersättningar samt antal med sjukersättning –2020 Antal SE kvinnor (hö axel) Antal SE män (hö axel) Antalet personer med aktivitetsersättning har slutat minska hade drygt 29 000 personer aktivitetsersättning, varav cirka 13 500 kvinnor och cirka 15 500 män. Det motsvarar en ökning med ca 150 personer jämfört med . När antalet som lämnar aktivitetsersättning är högre än antalet nytillkommande personer minskar det totala antalet vilket skett , dock inte . Utflödet består till största delen av att personer med aktivitetsersättning fyller och därmed inte längre har rätt till förmånen. var det som hade aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga. var det av alla som har aktivitetsersättning som hade det på grund av en psykiatrisk diagnos eller psykisk funktionsnedsättning. Detta är samma andel som . ökade, precis som året innan, antalet personer som får aktivitetsersättning (nybeviljad ersättning). nybeviljades cirka 6 900 personer (3 300 kvinnor, 3 600 män) aktivitetsersättning, vilket är en ökning med Ökningen är olika stor för nybeviljad aktivitetsersättning vid förlängd skolgång () och aktivitetsersättning vid nedsatt arbetsförmåga (). Det varierar också mellan könen där kvinnor har en 17-procentig ökning av nybeviljad aktivitetsersättning på grund av förlängd skolgång medan denna beviljningsgrund minskade för män . För nedsatt arbetsförmåga som andel av nybeviljad aktivitetsersättning har andelen för män ökat och för kvinnor . fick drygt 2 300 personer avslag på sin initiala ansökan om aktivitetsersättning vid nedsatt arbetsförmåga. Det är färre än , då det var nästan 2 900 personer. Även andelen personer som fått avslag på sin initiala ansökan minskade , från till . Här fanns en skillnad mellan könen: av kvinnorna och av männen fick avslag på sin initiala ansökan. Avslag för förlängningsansökningar var cirka 1 000 till antalet, vilket är mindre än då cirka 1 900 ansökningar avslogs. Andelen avslag har minskat från 2019 till . Här var andelen 2020 densamma för män och kvinnor. Att andelen avslag minskar vid både initial ansökan och förlängningsansökan skulle kunna bero på ändrad rättspraxis utifrån domar i 2021/22:1 Utgiftsområde 10 kammarrätten och , vilket framgår av delredovisning av uppdraget att förbättra stödet till unga som får avslag på ansökan om aktivitetsersättning (S2019/03413). fick cirka 1 150 personer avslag på sin ansökan om aktivitetsersättning vid förlängd skolgång. Det är marginellt fler än , då cirka 1 100 personer fick avslag. Andelen personer som fått avslag ligger kvar på . Andelen avslag var ungefär densamma för kvinnor och män, . Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har haft i uppdrag att analysera orsakerna till variationen i avslag och nybeviljande av aktivitetsersättning sedan det nuvarande regelverket infördes (S2019/03412). I rapporten konstaterar ISF att har förändrat handläggningen och tillämpningen av aktivitetsersättning. Detta ledde till ökade avslagsandelar . En rättslig kvalitetsuppföljning av aktivitetsersättning som gjordes på 2016 har enligt ISF möjliggjort styrkan och hastigheten i förändringen. ISF påpekar också att regeringens styrning av , samt hur har omsatt styrningen i verksamheten, har påverkat variationen i avslagen. ISF:s granskning har inte beaktat den förändrade rättspraxis och den nya rättstillämpning på som de ovanstående domarna har inneburit. Diagram 3.11 Antal kvinnor och män med aktivitetsersättning samt nybeviljade per 1 000 försäkrade, 2003–2020 Antal med A-ers i dec 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Antal kvinnor m A-ers Antal män m A-ers Nybev p 1000 kvinnor (hö axel) Nybev p 1000 män (hö axel) Sjukfrånvarons utveckling påverkas av de insatser som vidtas av ansvariga aktörer i sjukskrivningsprocessen. handläggning har betydelse för måluppfyllelsen. Andra viktiga aktörer som genom insatser eller genom frånvaro av sådana insatser kan påverka sjukfrånvarons utveckling och därigenom måluppfyllelsen är arbetsgivare, hälso- och sjukvården och Arbetsförmedlingen. Det stöd ger hälso- och sjukvården i dess arbete med sjukskrivningar har också betydelse för sjukfrånvarons utveckling. De avsiktsförklaringar som parterna för statlig, privat respektive sektor ingick 2016 syftar till att bidra till en god arbetsmiljö och långsiktigt stabil sjukfrånvaro. Av parternas redovisningar av arbetet framgår att 2021/22:1 Utgiftsområde 10 avsiktsförklaringarna har inneburit fortsatt utveckling av stöd och verktyg för det lokala arbetsmiljö- och rehabiliteringsarbetet. betalade ut i ersättning till arbetsgivare för att förebygga och förkorta sjukfall. Jämfört med 2019 har utgifterna ökat med . utvecklade en e-tjänst för ansökan om bidraget i syfte att förenkla för arbetsgivare att ansöka. De åtgärder som har vidtagits inom arbetsmiljöområdet redovisas inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. påverkar sjukfrånvarons utveckling dels genom att pröva rätten till ersättning, dels genom att samordna rehabiliteringsinsatserna. införde en ny rutin i ärenden om sjukpenning där arbetsförmågan ska bedömas mot normalt förekommande arbete vid dag 180 i rehabiliteringskedjan. Det innebär att en specialist granskar ärendet innan försäkringsutredaren fattar beslut om att bevilja sjukpenning. Antalet och andelen avslag på ansökningar om sjukpenning kring dag 180 har ökat sedan den nya rutinen infördes. ISF har haft i uppdrag att granska och analysera hur tillämpar bestämmelsen om utredningsskyldighet vid handläggningen av ärenden gällande sjukpenning och aktivitetsersättning där ansökan om ersättning har avslagits (S2019/03411). ISF konstaterar att det i av de granskade ärendena finns tydliga utredningsbrister. Bristerna har sannolikt påverkat beslut och skulle allvarligt kunna ha försämrat personens möjlighet att ta tillvara sin rätt. av alla granskade ärenden finns ett förbättringsbehov även om utredningsskyldigheten bedöms vara uppfylld, medan är väl utredda ärenden utan några utredningsbrister. ISF lyfter fram att det är allvarligt att utredningsskyldigheten inte är uppfylld och att behöver säkerställa att alla förhållanden av betydelse är klargjorda innan beslut fattas. En del av samordningsuppdrag är att ha kontakt med den sjukskrivnes arbetsgivare, bland annat i form av avstämningsmöten. Antalet genomförda avstämningsmöten har trots pandemin endast minskat något i jämförelse med 2019, vilket beror på att många möten kunnat genomföras digitalt. genomfördes 38 513 avstämningsmöten, att jämföra med 38 879 genomförda möten . Fler kvinnor än män deltar i avstämningsmöten, vilket till stor del förklaras av könsfördelningen för långa sjukfall. Det genomsnittliga antalet sjukskrivningsdagar till det första avstämningsmötet är för kvinnor och för män . bedömer att myndigheten behöver bli bättre på att arbeta tidigt och aktivt för att identifiera de försäkrades individuella förutsättningar och behov av hjälp för att kunna återgå i arbete. Av redovisning av regeringsuppdraget Förstärkt arbete med att stödja individen i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen (S2019/00768, S2021/01821, S20201/01820) framgår att handläggningsprocessen har reviderats för att tydliggöra att handläggaren alltid ska ta ställning till individens behov av rehabilitering och att utbildningar som handlar om samverkan har vidareutvecklats. har inom ramen för uppdraget att förbättra stödet till unga som får avslag på ansökan om aktivitetsersättning (S2019/03413) utvecklat dialogen med relevanta parter samt utvecklat befintliga arbetssätt för att ge ett bättre stöd till målgruppen. En viktig slutsats är att de så kallade omställningsmötena med Arbetsförmedlingen behöver utvecklas för att bli mer ändamålsenliga och i högre utsträckning anpassas till individens behov. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 har tillkännagett för regeringen att regeringen bör ta ett helhetsgrepp för att underlätta återgång i arbete för den som nekats sjukpenning 2020/21:SfU10 punkt 1, rskr. 2020/21:111). Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att underlätta återgång i arbete för den som nekats sjukpenning. –Regeringen lämnade i propositionen Extra ändringsbudget – Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen (prop. 2020/21:78) förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken. Lagändringen trädde i kraft . Denna lagändring syftar till att åstadkomma en mer flexibel rehabiliteringskedja. Lagändringen ger större möjligheter för den som är sjukskriven att i första hand återgå i arbete hos nuvarande arbetsgivare. Det skapar förutsättningar för en mer hållbar återgång i arbete. Det i sin tur betyder att färre människor kommer att gå från sjukförsäkringen till arbetsmarknaden vid dag 180. –Regeringen har föreslagit att begreppet normalt förekommande arbete ska förtydligas så att bedömningen av arbetsförmågan vid dag 180 i rehabiliteringskedjan ska göras gentemot ett förvärvsarbete i en sådan angiven yrkesgrupp som innehåller arbeten som är normalt förekommande på arbetsmarknaden (prop. 2020/21:171). Lagändringen föreslås träda i kraft . Regeringen har gett Arbetsförmedlingen och i uppdrag att utveckla ett kunskapsmaterial som ska kunna användas som ett stöd för när det ska bedömas om en person har arbetsförmåga i ett normalt förekommande arbete inom en angiven yrkesgrupp (S2021/03698).