prop · H803162 · 2021-03-30 00:00:00 — Om en slopad särskild löneskatt endast skulle ha marginella effekter på äldres sysselsättning, innebär det att skatteutgiften varit en dyr subvention som inte tycks ge några tydliga sysselsättningseffekter. är gruppen vi undersökt begränsad i ålder varför det inte går att utesluta att det kan finnas sysselsättningseffekter i andra åldersgrupper. rekommenderar regeringen att: •förtydliga hur redovisade skatteutgifter förändras vid regelförändringar av den särskilda löneskatten för äldre •redovisa en uppföljande analys av de skatteutgifter som redovisas med anledning av den nedsatta särskilda löneskatten för äldre inom ramen för skatteutgiftsredovisningen •särskilt följa upp och utvärdera avskaffandet av den särskilda löneskatten för äldre 2019 med fokus på bedömning av sysselsättningseffekter. R I K S R E V I S I O N E N S Ä R S K I L D L Ö N E S K A T T F Ö R Ä L D R E – R E D O V I S N I N G O C H E F F E K T E R 44R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Benzarti, Y., Carlon, D., , J. och Kosonen, , What Goes up Down: Asymmetric Incidence of Value-Added Taxes, NBER Working Paper 23849, 2017. Doerrenberg, P., , D. och Loffler, M., Asymmetric labor-supply responses to wagerate changes: evidence from a field experiment, , No. 9683, 2016. , L., Skatt, arbete och pension, , 2016. utvärdering, Kan vi jobba tills vi blir 75? Vad säger mikrodata om hälsa och arbetskapacitet bland de äldre i arbetskraften?, IFAU Rapport 2015:24, 2015. utvärdering, Drivkrafter och möjligheter till ett förlängt arbetsliv, IFAU Rapport 2018:20, 2018. Inspektionen för socialförsäkringen, Tidigt utträde från arbetslivet bland kvinnor och män En analys av utträdesåldrar och utträdesvägar för olika grupper på arbetsmarknaden, ISF Rapport 2018:10, 2018. Polackova Brixi, H., Valenduc, C. M.A. och Swift, Z. L., Tax Expenditures–Shedding Light on Government Spending through the : lessons from developed and transition economies, , , 2004. , Regeringens beredning och redovisning av skatteutgifter, RiR 2007:3, , 2007. , Sänkta socialavgifter–för vem och till vilket pris?, RiR 2008:16, , Enhetlig beskattning?, RiR 2010:11, , 2010. , Regeringens skatteutgiftsredovisning – som vill ha den?, RiR 2017:12, , 2017. , Konsekvensanalyser inför migrationspolitiska beslut, RiR 2017:25, , Statliga åtgärder för fler miljöbilar, RiR 2020:1, , 2020. , , Longitudinell integrationsdatabas för sjukförsäkrings- och arbetsmarknadsstudier, Bakgrundsfakta Arbetsmarknads- och utbildningsstatistiken 2019:1, SCB, 2019. , T., Real Wage Resistance and Unemployment: Multivariate Analysis of Cointegrating Relations in 10 Countries, Papers, 10, 1995. R I K S R E V I S I O N E N S Ä R S K I L D L Ö N E S K A T T F Ö R Ä L D R E – R E D O V I S N I N G O C H E F F E K T E R Egebark, J. och Kaunitz, N., “Payroll taxes and youth labor demand”, Labour Economics, vol. 55, 2018. Fullerton, D. och Metcalf, G., “Tax incidence”, Handbook of Public Economics, vol. 4, 2002. Grueber, J. och Krueger, A. B.,”The Incidence of : Lessons from Workers' ”, Tax Policy and the Economy, vol. 5, 1991. Hammarstedt, M., ”Livskvalitet bland äldre egenföretagare – resultat från en enkätundersökning”, Ekonomisk Debatt, nr 6, 2018. Imbens G. och Wooldridge J., “Recent Developments in the Econometrics of Program Evaluation”, , vol. 47, nr 1, 2009. Laun, L., “The effect of age-targeted tax credits on labor force participation of older workers”, , vol. 152, 2017. “The Asymmetric Effects of Corporate Tax Changes on Employment”, Issues in Political Economy, vol. 26, nr 1, 2017. , “Off-budget and Tax Expenditures”, journal on budgeting, vol. 4, nr 1, 2004. , P. och , D., “Constructing a Control Group Using Multivariate Matched Sampling Methods That Incorporate the Propensity Score”, The American Statistician, vol. 39, nr 1, 1985. Saez, E., Schoefer, B. och Seim, D., “Payroll Taxes, Firm Behavior, and Rent Sharing: Evidence from a ’ Tax Cut in ”, American 109, nr 5, 2019. riksbank, ”Varför ökar arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningen bland äldre?”, Ekonomiska kommentarer, nr 2, 2020. , Slopad särskild löneskatt för personer födda och tidigare, promemoria Fi2007/6838, . , Vissa inkomstskatte- och socialavgiftsfrågor inför budgetpropositionen , promemoria Fi2014/3347, . , Avskaffad särskild löneskatt för äldre, promemoria Fi2019/00122/S1, . SOU (1995:36), Förmåner och sanktioner – en samlad redovisning. SOU (2010:85), Vem arbetar efter ?. 46R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Budgetlag (2011:203). betänkande, Riktlinjer för den ekonomiska politiken, bet. 2010/11:FiU20, rskr. 2010/11:319. betänkande, Statens budget 2019 Rambeslutet, bet. 2018/19:FiU1, rskr. 2018/19:62. yttrande 1996/97:FiU2y till bet. 1996/97:JuU14. betänkande, Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning, bet. 1993/94:KU30,.rskr. 1993/94:15. Lag (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Lag (1994:1920) om allmän löneavgift. 2006/07:1, Budgetpropositionen , bet. 2006/07:FiU1, rskr. 2007/08:24, Vissa personbeskattningsfrågor, bet. 2007/08:SkU12, rskr. 2007/08:62. 2006/07:100, ekonomiska vårproposition. 2006/07:100, bilaga 2, Redovisning av skatteutgifter. 2007/08:1, Budgetpropositionen . 2008/09:1, Budgetpropositionen . 2009/10:1, Budgetpropositionen . 2010/11:1, Budgetpropositionen . 2010/11:40, En reformerad budgetlag, bet. 2010/11:KU14, rskr. 2010/11:177. 2011/12:1, Budgetpropositionen . 2011/12:100, bilaga 5, Utvärdering av jobbskatteavdraget. 2012/13:1, Budgetpropositionen . 2013/14:1, Budgetpropositionen . 2014/15:1, Budgetpropositionen , bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29. 2014/15:100, ekonomiska vårproposition, bet. 2014/15:FiU20, rskr 2014/15:254. 2015/16:1, Budgetpropositionen , bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51. 2016/17:1, Budgetpropositionen . 2017/18:1, Budgetpropositionen . R I K S R E V I S I O N E N S Ä R S K I L D L Ö N E S K A T T F Ö R Ä L D R E – R E D O V I S N I N G O C H E F F E K T E R 2018/19:1, Budgetpropositionen . 2018/19:82, Avskaffad särskild löneskatt för äldre, bet. 2018/19:SkU18, rskr. 2018/19:230. 2019/20:1, Budgetpropositionen . Rådets direktiv (2011/85/EU) av om krav på medlemsstaternas budgetramverk. betänkande, Redovisning av skatteutgifter , bet. 2016/17:SkU32, rskr. 2016/17:306. 2007/08:123, Redovisning av skatteutgifter . 2008/09:183, Redovisning av skatteutgifter . 2009/10:195, Redovisning av skatteutgifter . 2010/11:108, Redovisning av skatteutgifter . 2011/12:136, Redovisning av skatteutgifter . 2012/13:98, Redovisning av skatteutgifter . 2013/14:98, Redovisning av skatteutgifter . 2014/15:98, Redovisning av skatteutgifter . 2015/16:98, Redovisning av skatteutgifter . 2016/17:98, Redovisning av skatteutgifter . 2017/18:98, Redovisning av skatteutgifter . 2018/19:98, Redovisning av skatteutgifter . 2019/20:98, Redovisning av skatteutgifter . Socialavgiftslag (2000:98). Ändringsförfattning SFS 2006:1339, Lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Ändringsförfattning SFS 2007:1250, Lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Ändringsförfattning SFS 2015:772, Lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Ändringsförfattning SFS 2019:326, Lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Ändringsförfattning SFS 2019:528, Lag om ändring i lagen ((1982:80) om anställningsskydd. 48R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Sysselsättningsutveckling och eget företagande bland äldre Bilagan innehåller en deskriptiv analys över hur sysselsättning och företagande förändrats bland äldre . Ökad sysselsättning och företagande bland äldre Sysselsättningsutvecklingen bland gruppen äldre har trendmässigt ökat . Figur 1:1 visar utvecklingen –2017 av andelen med löneinkomst överstigande två inkomstbasbelopp125 för utvalda åldersgrupper. Av figuren framgår att det varit en stor sysselsättningsökning bland de äldre mätt som löneinkomst över två inkomstbasbelopp. Till exempel ökar andelen 66–67-åringar som har sysselsättning från till . Figur 1:1 Andel av befolkningen i olika åldersgrupper med deklarerad löneinkomst överstigande två inkomstbasbelopp 55–60 år 61–64 år 66–67 år 68–69 år 70–75 år Källa: Egna bearbetningar SCB-data (Inkomst- och taxeringsregistret [IoT] och Longitudinell integrationsdatabas för sjukförsäkrings- och arbetsmarknadsstudier []). 125En del av utvecklingen kan hänföras till allmän löneutveckling trots att jämförelsen avser inkomstbasbelopp. Valet av två inkomstbasbelopp följer av granskningens övriga analyser där denna gräns används. R I K S R E V I S I O N E N S Ä R S K I L D L Ö N E S K A T T F Ö R Ä L D R E – R E D O V I S N I N G O C H E F F E K T E R Även egenföretagande har ökat bland äldre.126 Figur 1:2 visar andelen som är egenföretagare enligt SCB:s så kallade RAMS-definition.127 Av figuren går det att utläsa en tydligt positiv trend mot ökat egenföretagande bland jämfört med . Sedan mitten av perioden ligger också andelen företagare bland på en högre nivå jämfört med gruppen under 65. Av figuren framgår en särskilt stor ökning för äldre vid införandet av det förhöjda jobbskatteavdraget 2007. Det går även att se en ökning vid de regelförenklingar för egenföretagande som infördes och 2010.128 Den ökningen förefaller dock inte mycket större för dem som är än för yngre. Av figur 1:2 framgår däremot att andelen egenföretagare bland äldre tydligt minskade 2016, vilket sammanfaller med införandet av den särskilda löneskatten 2016. Mönstret är mest tydligt för 68–69-åringar och 70–75-åringar. Figur 1:2 Andel av befolkningen i olika åldersgrupper som är egenföretagare enligt SCB:s 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 55–60 år 61–64 år 66–67 år 68–69 år 70–75 år Källa: Egna bearbetningar SCB-data (IoT och ). Även utifrån storleken på inkomsterna från aktiv näringsverksamhet, vilka visas i figur 1:3, kan man tydligt se skillnader mellan åldersgrupper avseende nivå och tidstrender. Här är det dock påtagligt att nivåerna på egenföretagarinkomster är högre för yngre jämfört med äldre. Av figur 1:2 framgår också en ökad allmän 126Egenföretagare är en fysisk person som bedriver enskild näringsverksamhet och/eller är delägare i ett handelsbolag. 127Definitionen klassificerar en individ som aktiv egenföretagare i Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS) om företagaren uppfyller kravet på att hen har ägnat sig åt verksamheten minst en tredjedel av den tid som går åt för en vanlig anställning på heltid. Se variabel StatusF i SCB, , Longitudinell integrationsdatabas för sjukförsäkrings- och arbetsmarknadsstudier, 2019. 2008/09:62, bet. 2008/19:SkU18, rskr. 2008/09:113; prop. 2009/10:61, bet. 2009/10:CU12, rskr. 2009/10:188; prop. 2009/10:204, bet. 2009/10:CU28, rskr. 2009/10:368. Dessa regelförändringar riktas inte specifikt mot gruppen äldre men förändringarna kan ha underlättat för äldre att kombinera olika inkomstkällor och på så sätt förlänga arbetslivet. 50R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N trend i näringsinkomsten bland , och att det sker en minskning –2017 som sammanfaller med införandet av löneskatten 2016. Detta är särskilt tydligt för 68–69-åringar. Man kan också notera att det finns ganska kraftiga konjunkturella svängningar i näringsinkomsten speciellt för för åren kring finanskrisen. Figur 1:3 Inkomster från aktiv näringsverksamhet 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 55–60 år 61–64 år 66–67 år 68–69 år 70–75 år Källa: Egna bearbetningar SCB-data (IoT och ). Vanligt att högutbildade, män och egenföretagare jobbar efter Även om det finns flera tecken på att äldre arbetar mer än tidigare så varierar utträdesåldern mellan grupper. Något som kan påverka effekterna av en skattelättnad riktad mot personer . Vilka grupper på arbetsmarknaden är det som är kvar i arbetslivet i jämförelse med ? Av figur 1:4 framgår att gruppen 66-åringar som är aktiva på arbetsmarknaden i större utsträckning utgörs av män och högutbildade (det vill säga har minst 3-årig eftergymnasial utbildning) i jämförelse med 64-åringar som är aktiva på arbetsmarknaden.129 Omvänt är det mindre vanligt att kvinnor, individer med en mellanlång utbildning (det vill säga högst 2-årig eftergymnasial utbildning) och de som hade en förhållandevis dålig hälsa som 55–59-åring fortsätter arbeta fram till jämfört med . 129Att ha en stark arbetsmarknadsanknytning definieras här som att ha löneinkomster överstigande två inkomstbasbelopp under föregående år. 130För att kategoriseras som att ha dålig hälsa i 55–krävs att individen hade minst med sjukpenning mellan 55–eller att individen var sjukersatt (förtidspensionär) i samma åldersspann. R I K S R E V I S I O N E N S Ä R S K I L D L Ö N E S K A T T F Ö R Ä L D R E – R E D O V I S N I N G O C H E F F E K T E R Figur 1:4 Andel kvinnor, andel i olika utbildningskategorier samt andel individer som hade relativt dålig hälsa i 55–per åldersgrupp. Avser 2011–2017. 55–59 år Anm.: Avser enbart dem som föregående år hade löneinkomst överstigande två inkomstbasbelopp. Källa: Egna bearbetningar SCB-data (IoT och ). De som är aktiva på arbetsmarknaden efter 65-årsdagen skiljer även ut sig med avseende på den position i inkomstfördelningen som individen hade vid 55–ålder.131 Av figur 1:5 framgår att det finns en tydlig överrepresentation av inkomstlägen över den 6:e decilen och underrepresentation av inkomstlägen under den 5:e decilen bland 66-åringar, jämfört med 64-åringar. 131I inkomstmåttet ingår enbart förvärvsinkomster, det vill säga löne- och näringsinkomster. 52R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 1:5 Fördelning bland äldre utifrån förvärvsinkomst (löneinkomst och näringsinkomst) vid 55–(decil), per åldersgrupp. Avser 2011–2017. Decil1 Decil2 Decil3 Decil4 Decil5 Decil6 Decil7 Decil8 Decil9 Anm.: Avser enbart dem som föregående år hade löneinkomst överstigande två inkomstbasbelopp. Källa: Egna bearbetningar SCB-data (IoT och ). De som är kvar på arbetsmarknaden efter har även en något annorlunda yrkesställning i jämförelse med dem som är aktiva på arbetsmarknaden . Av figur 1:6 framgår att andelen företagare, det vill säga egenföretagare och de som har eget aktiebolag, ökar med stigande ålder. Bland äldre egenföretagare finns det också en stor andel som är kombinatörer, det vill säga som kombinerar det egna företag med en anställning i ett annat företag. Detta är mer vanligt bland egenföretagare som inte driver eget aktiebolag. R I K S R E V I S I O N E N S Ä R S K I L D L Ö N E S K A T T F Ö R Ä L D R E – R E D O V I S N I N G O C H E F F E K T E R Figur 1:6 Andel äldre företagare och kombinatörer (kombination av företag och anställning) per åldersgrupp. Avser 2011–2017. anställd och egenföret. anställd och eget AB Anm.: Avser enbart dem som föregående år hade löneinkomst överstigande två inkomstbasbelopp. Källa: Egna bearbetningar SCB-data (IoT och ). 54R I K S R E V I S I O N E N särskild löneskatt för äldre – redovisning och effekter har den särskilda löneskatten varit nedsatt eller slopad för personer . Nedsättningen är ett stöd riktat till arbetsgivare och egenföretagare och redovisas som en skatteutgift. Syftet har varit att göra det mer attraktivt för företag att behålla och nyanställa äldre medarbetare samt att uppmuntra äldre som vill fortsätta arbeta i det egna företaget. Nedsättningen kan uppskattas ha inneburit i uteblivna skatteintäkter för perioden –2019. bedöms skatte bortfallet bli . har granskat om regeringens beredning och redovisning har varit tydlig och ändamålsenlig. I granskningen har också ingått att bedöma om den nedsatta särskilda löneskatten för äldre har haft förutsättningar att uppnå de mål som ställt sig bakom. övergripande slutsats är att regeringen inte har redovisat tillräckliga underlag för att det ska vara möjligt att bedöma efekterna av en nedsatt eller slopad särskild löneskatt för äldre. Det är också oklart om stödet har infriat intentioner. rekommenderar regeringen att förtydliga hur redovisade skatte utgifter förändras vid regeländringar av den särskilda löneskatten för äldre, samt att redovisa en uppföljande analys. rekommenderar även regeringen att särskilt följa upp och utvärdera efekterna av den senaste ändringen 2019, då den särskilda löneskatten för äldre avskafades helt och hållet. s:t eriksgatan 117, 102 33 | Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om särskild löneskatt för äldre