prop · H9031d24 · 2021-09-20 00:00:00 — För att förstärka kontinuiteten och tillgängligheten inom flygtrafiktjänstområdet och skapa ytterligare robusthet och redundans, föreslår regeringen att respektive tillförs anslaget . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:17 Infrastruktur för flygtrafiktjänst . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 22 3.6.181:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik Tabell 3.68 Anslagsutveckling 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för statsbidrag till kollektivtrafik som organiseras av regionala kollektivtrafikmyndigheter, som ersättning för minskade biljettintäkter till följd av utbrottet av det nya coronaviruset. Fördelningen av ersättningen ska ske baserat på biljettintäkternas storlek i respektive region. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.69 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik Beslutade, föreslagna och aviserade reformer -1 000 000 -2 000 000 -2 000 000 – Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen bedömer att det finns ett fortsatt behov av stöd till de regionala kollektiv- trafikmyndigheterna för att kunna upprätthålla ett tillräckligt utbud av kollektivtrafik för att undvika trängsel och ökad smittspridning. Anslaget 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik ökas därför med 1 2022. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:18 Bidrag för upprätthållande av kollektivtrafik . 3.6.191:19 Lån till körkort Tabell 3.70 Anslagsutveckling 1:19 Lån till körkort 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Anslaget får användas för utgifter för lån till körkort för vissa personer. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.71 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:19 Lån till körkort Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringens föreslår att anvisas under anslaget 1:19 Lån till körkort . beräknas anslaget till respektive . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:19 Lån till körkort ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. Skälen för regeringens förslag: Besluten om lån till körkort kan löpa över än det budgetår då beslut om lån fattas och medföra utbetalningar under kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:19 Lån till körkort ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023–2025. Tabell 3.72 Beställningsbemyndigande för anslag 1:19 Lån till körkort Erhållen/föreslagen Bemyndiganderam Ingående åtaganden avser utestående åtaganden som överfördes från anslaget 1:13 Lån till körkort inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Regeringens förslag: godkänner att de ekonomiska målen för Sjöfarts- verket inte ska gälla –2024. Regeringen bemyndigas att besluta om utdelning och skattemotsvarighet vad avser ekonomiska resultat. Skälen för regeringens förslag: ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Detta ska ske på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en 2021/22:1 Utgiftsområde 22 samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning. I Sjöfarts- verkets uppdrag ingår bl.a. att planera och tillhandahålla infrastruktur och tjänster för sjöfarten i form av farleder, isbrytning, lotsning, sjögeografisk information samt att ansvara för sjö- och flygräddningstjänst. Verksamheten finansieras genom avgifter som betalas av handelssjöfarten i form av farledsavgifter och lotsavgifter, anslag samt övriga externa intäkter. På grund av effekterna av den pågående pandemin behöver enligt regeringens bedöm- ning undantas från krav på räntabilitet och soliditet i syfte att underlätta myndighetens hantering av effekterna av pandemin –2024. rörelseintäkter uppgick till jämfört med året före medan rörelsekostnaderna uppgick till 2020 jämfört med året före se tabell 3.73. Rörelse- resultatet uppgick till jämfört med . Det redovisade resultatet för uppgår till jämfört med . Tabell 3.73 Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på verksamhetsområden Varav intäkter av anslag 1Beloppet avser resultat efter avsättningar till och upplösningar från resultatutjämningsfonden. Källa: årsredovisning . avgiftsintäkter minskade jämfört med till följd av en minskande fartygstrafik i spåren av pandemin. Trots det gjorde ett rörelseresultat på ca . Merparten av resultatet sätts av i bokslutsdispositioner. Det redovisade resultatet för räkenskapsåret uppgår till Orsaken till det positiva resultatet trots fallande avgiftsintäkter är främst det kapitaltillskott som genomfördes på (prop. 2019/20:187 utg. omr. 22, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). Även låga bränslekostnader och låga kostnader för isbrytningsverksamheten till följd av en mycket mild vinter 2019/20 har bidragit positivt till resultatet. Vid utgången av uppgick det egna kapitalet till jämfört med . ekonomiska mål var att resultatet efter skattemotsvarighet ska uppgå till av justerat eget kapital under en konjunkturcykel, samt att soliditeten långsiktigt ska uppgå till minst Tabell 3.74 Översikt av de ekonomiska målen Räntabilitet på eget kapital Källa: årsredovisning . 2021/22:1 Utgiftsområde 22 uppgick räntabiliteten på eget kapital efter skattemotsvarighet till vilket motsvarar det ekonomiska målet. Men som anges ovan är det huvudsakliga skälet till att målet nås det kapitaltillskott som genomfördes . De redo- visningsprinciper för beräkning av pensionsskulden som gäller för och övriga affärsverk innebär att de tillämpar den ränta för skuldberäkning som fastställer. Pensionsskulden uppgick till . Diskonteringsräntan har sänkts från -0,till -1,vilket lett till en ökning av pensionsskulden med . Effekten av den försäkringstekniska omvärderingen på grund av ändrad beräknings- grund redovisas direkt mot fritt eget kapital enligt nya regler i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Den ökade pensionsskulden bidrar till att möjligheterna för att nå soliditetsmålet om försämrats. Det finns anledning att fortsatt noggrant följa den ekonomiska utvecklingen för för att säkerställa att olika verksamheter kan bedrivas i ekonomisk balans. investeringar uppgick till 2020 vilket är en minsk- ning med jämfört med . Minskningen beror framför allt på lägre investeringar i farledsförbättringar i och in till , det så kallade Mälar- projektet. Aktiviteten i detta projekt har varit lägre eftersom entreprenören ska bytas ut. Investeringarna finansieras i huvudsak med egna medel. Men en del farledsprojekt som finns upptagna i nationell plan för transportsystemet finansieras via bidrag från . Bemyndigande finns att inom en ram om ta upp lån i och utanför för finansiering av investeringar. Prognostiserat utfall mot regeringens uppställda ekonomiska mål Den justerade soliditeten vid det senaste årsbokslutet uppgick till vilket är en nedgång jämfört med och långt ifrån målet om , se tabell 3.75. Regeringen har fastställt att det inte genomförs någon utdelning mot bakgrund av den svaga ekonomiska ställningen med ett negativt fritt eget kapital. Under inledningen av 2021 har fortsatt drabbats hårt ekonomiskt till följd av fallande avgiftsintäkter från sjöfarten i spåren av pandemin. Mot bakgrund av det har efter förslag från regeringen i propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur, idrott och civilsamhälle samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset gjort ett kapitaltillskott på (prop. 2020/21:208 utg. omr. 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:422). 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Tabell 3.75 Prognos av resultat Miljoner kronor där inte annat anges Resultat efter finansiella poster -65,2 Räntabilitet på eget kapital efter skattemotsvarighet (%) Soliditet1 (%) 12015 fastslog att i egenskap av infrastrukturförvaltare för farleder och farledshållning ska redovisa farledsprojekten som anläggningstillgång. Bidrag för att finansiera investeringen tas upp som oförbrukade bidrag vilket ökar skuldsättningsgraden. Detta gör att soliditeten kontinuerligt försämras. 2Soliditet exklusive oförbrukade bidrag, s.k. justerad soliditet. Källa: treårsplan –2024. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Regeringen bemyndigas att låta placera likvida medel på räntebärande konto i och utanför . Skälen för regeringens förslag: Inriktningen är att ska finansiera investeringar med egna likvida medel samt med lån. Med anledning av detta är regeringens förslag att låneram fastställs till . Vidare föreslår regeringen att , i enlighet med nu gällande ordning, ges möjlighet att sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i Riksgälds- kontoret eller affärsbank. Regeringens förslag: Investeringsplanen för –2024 godkänns som en riktlinje för investeringar (tabell 3.76). Skälen för regeringens förslag: investeringsplan för perioden – 2024 uppgår till totalt 5 , se tabell 3.76. Anskaffning och utveckling av nya investeringar utgör och vidmakthållande av befintliga investeringar utgör . Investeringarna avser främst farledsinvesteringar samt investeringar för att förnya delar av isbrytarflottan. Investeringar görs även i bl.a. lotsbåtar, arbets- och sjömätningsfartyg, sjötrafikinformationscentraler, utrustning till räddningshelikoptrar m.m. samt it-system. Regeringen delar bedöm- ning när det gäller vilka investeringar som bör göras . Regeringen föreslår därför att investeringsplanen för godkänns som en riktlinje för myndighetens investeringar. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Tabell 3.76 Investeringsplan för Anskaffning och utveckling av nya investeringar varav investeringar i anläggningstillgångar – maskiner och inventarier – fastigheter och markanläggningar Finansiering av anskaffning och utveckling Övrig kreditram (lån i ) Vidmakthållande av befintliga investeringar varav investeringar i anläggningstillgångar – maskiner och inventarier – fastigheter och markanläggningar Totala utgifter för anskaffning, utveckling och vidmakthållande Totalt varav investeringar i anläggningstillgångar Regeringens förslag: godkänner att de ekonomiska målen för Luftfarts- verket inte ska gälla –2024. Regeringen bemyndigas att besluta om utdelning och skattemotsvarighet vad avser ekonomiska resultat. Skälen för regeringens förslag: huvuduppgift är att tillhandahålla en säker, effektiv och miljöanpassad flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart. Luftfarts- verket ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. bedriver följande tjänster: civil och militär flygtrafikledning en route och för flygplats, luftrums- tjänster, tekniska tjänster och informationstjänster nationellt och internationellt. Verksamheten finansieras genom avgifter, främst i form av den s.k. undervägsavgiften som tas ut av den civila luftfarten. Undervägsavgiften och terminalavgifterna på , som utgör av intäkterna, omfattas av de mål för 2021/22:1 Utgiftsområde 22 flygtrafiktjänst och förutsättningar för uttag av avgifter som sätts i det gemensamma europeiska regelverket avseende ett prestations- och avgiftssystem i det gemensamma europeiska luftrummet. beslutades kommissionens genomförande- förordning (EU) 2020/1627 av om undantagsåtgärder för den tredje referensperioden (2020–2024) av prestations- och avgiftssystemet i det gemen- samma europeiska luftrummet med anledning av covid-19-pandemin som reglerar ersättningen . Enligt förordningen förs intäkterna från avgifterna upp som intäkter för , men faktisk betalning sker först –2026. till 2024 avses ordinarie regler gälla. Arbetet pågår med att ta fram underlag för en ny svensk prestationsplan med förslag till kostnadsbas för uttaget. Beslut om en ny svensk prestationsplan väntas fattas och kan då komma att få konsekvenser även för intäkter . På grund av effekterna av den pågående pandemin behöver enligt regeringens bedömning undantas från krav på ränta- bilitet och soliditet i syfte att underlätta myndighetens hantering av effekterna av pandemin –2024. Det låga ränteläget, som påverkar pensionsskuldens utveckling, utgör dessutom fortsatt en belastning för resultat och soliditet. rörelseintäkter uppgick till jämfört med året före, medan rörelsekostnaderna uppgick till 2020 jämfört med . Rörelseresultatet uppgick till 2020 jämfört med året före, se tabell 3.77. Det redovisade resultatet (efter omvärdering av pensionsskulden) uppgick dock till -jämfört med Tabell 3.77 Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på verksamhetsområden Varav intäkter från anslag Totala intäkter inkluderar också aktiverat arbete för egen räkning. Källa: årsredovisning . De flygtrafikrelaterade luftfartsintäkterna har ökat främst beroende på högre ersättning för pensionskostnader till följd av omvärdering av pensionsskulden enligt nya beräkningsgrunder . Rörelsens kostnader har totalt sett minskat med jämfört med , bl.a. som en konsekvens av avvecklingen av handelsbolaget och ett flertal externa kostnader som minskat genom direkta åtgärder och besparingar som gjorts med anledning av den pågående pandemin. Denna minskning sker oaktat att kostnaderna för personal ökat med jämfört med , med anledning av överföring av tekniskt underhåll till egen regi i det nybildade bolaget (). Vid utgången av uppgick det egna kapitalet till jämfört med året före, se tabell 3.78. Soliditeten uppgick per . ekonomiska mål var att räntabiliteten ska vara över en konjunkturcykel, samt att soliditeten ska uppgå till lägst 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Vad gäller soliditeten är den negativa utvecklingen främst kopplad till ränteutvecklingen och dess effekter på pensionsskulden. Tabell 3.78 Översikt av de ekonomiska målen Räntabilitet på eget kapital efter skattemotsvarighet (neg.) (neg.) Källa: årsredovisning . Prognostiserat utfall mot regeringens uppställda ekonomiska mål För perioden –2025 prognostiserar att resultatet före skattemot- svarighet är negativt samtliga år. Resultatnivåerna är lägre jämfört med föregående treårsplan, starkt beroende av den bedömda nivån på undervägsavgifter från avgiftssystemet. Med anledning av de krav som finns på tillgänglighet samt drift och förvaltning av infrastruktur är det utmanande för att kortsiktigt ställa om och balansera kostnaderna för att ta hänsyn till lägre intäkter från avgifts- systemet och övriga rörelseintäkter. Arbetet med effektiviseringar och besparingar var pågående i form av verksamhetsanalyser och omställningsarbete. Arbetet med att minska gapet –2025 kommer att fortgå. De besparingar som be- döms kunna nås uppgår till 55–. Enligt regeringens bedömning kommer det sannolikt inte att vara möjligt att återgå till nuvarande ekonomiska mål förrän . På grund av avgiftssystemets utform- ning är det inte möjligt att ge ett tillskott till för intäktsbortfall utan att minska intäkterna från avgiftssystemet. Tabell 3.79 redovisar prognosen över resultat så som det framställts i treårsplanen –2024. Tabell 3.79 Prognos för resultat Miljoner kronor där inte annat anges Räntabilitet på eget kapital efter skattemotsvarighet (%) Soliditet (%) Källa: treårsplan –2024. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 1 . Regeringen bemyndigas att låta placera likvida medel på räntebärande konto i och utanför . Regeringen bemyndigas att låta använda derivatinstrument för att skydda sig mot ränte- och valutaväxlingar i enlighet med av verket fastställd finans- policy. Regeringen bemyndigas härvid att låta lämna likvid säkerhet vid utställandet av derivatinstrument inom en total ram på 2 . Regeringen bemyndigas att låta teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för inom en ram om högst . 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Regeringen bemyndigas att låta teckna aktier eller ge aktieägartillskott till inom en ram om högst . Regeringen bemyndigas att låta förvärva aktier eller andelar i eller bilda företag eller andelar i eller bilda företag samt sälja aktier eller andelar i eller avveckla företag inom ramen för den egna verksamheten. Skälen för regeringens förslag: Inriktningen är att ska finansiera investeringar med egna likvida medel samt med lån. Med anledning av detta är reger- ingens förslag att låneram fastställs till 1 . Låne- ramen bedöms också kunna användas för att täcka eventuella likviditetsbehov. Vidare föreslår regeringen att , i enlighet med nu gällande ordning, ges möjlig- het att sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. Myndigheten hade ett bemyndigande att ta upp lån inom en total ram av 4 . Denna ram inkluderade dock även övriga finans- iella befogenheter, som av tydlighetsskäl inte längre redovisas som en del av låne- ramen. Övriga finansiella befogenheter består av bemyndigande avseende derivat- instrument, borgensförbindelser och aktieägartillskott till dotterföretaget . Såväl den faktiska låneramen som övriga finansiella befogenheter föreslås vara oförändrade i förhållande till 2021. har tidigare (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:TU1, rskr. 2005/06:81) bemyndigat regeringen att besluta om bildande av bolag inom ramen för och genom beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86) anpassat formu- leringen till 8 kap. 3 och 4 §§ budgetlagen. Den nya formuleringen förtydligar att bemyndigandet för omfattar även andra former av företag än aktie- bolag och undanröjer en oklarhet som tidigare funnits. behöver inom ramen för sin affärsverksamhet teckna ansvarsför- säkringar hos enskilt försäkringsbolag. Regeringen har tidigare gett tillstånd att försäkra sig hos enskilt försäkringsbolag för att täcka ansvarsrisker i verk- samheten. väntas 2022 fortsatt ha ett betydande likviditetsöverskott som föran- leds av att pensionsskulden som reserveras i balansräkningen är betydligt större än behovet av kapital för att finansiera verksamheten inklusive anläggningstillgångar. I likhet finns därför ett behov av att kunna placera likviditetsöverskott i syfte att få avkastning på detta. Liksom övriga affärsverk har möjlighet att sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i Riksgälds- kontoret eller i affärsbank. Medlen ska placeras räntebärande och förbehållas place- ringar med låg risk, vilket inkluderar statsgaranterade skuldebrev och certifikat samt obligationer med vissa förbehåll avseende bl.a. kreditvärdighet hos motparten enligt regeringens beslut. Regeringens förslag: Investeringsplanen för –2024 godkänns som en riktlinje för investeringar (tabell 3.80). Skälen för regeringens förslag: investeringsplan för perioden 2022–2024 uppgår till totalt 2 , se tabell 3.80. Anskaffning och utveckling av nya investeringar utgör och vidmakthållande av befintliga investeringar utgör . genomför fortsatt omfattande investeringar i tekniska system, arbetsmetodik och tekniska anläggningar för den operativa driften. Prioriteringarna styrs i högsta grad av de krav på systemutveckling 2021/22:1 Utgiftsområde 22 som ställs genom EU samt behovet av att successivt utveckla och förnya infra- strukturen samt öka robustheten i kontrollcentraler och den tekniska infrastrukturen för flygtrafiktjänsten. De större investeringsposterna utgörs av investeringar i flyg- trafiktjänstutrustning, radarutrustning och radioutrustning. Regeringen delar Luftfarts- verkets bedömning när det gäller vilka investeringar som bör göras . Regeringen föreslår därför att investeringsplanen för godkänns som en riktlinje för myndighetens investeringar. Tabell 3.80 Investeringsplan för Anskaffning och utveckling av nya investeringar varav investeringar i anläggningstillgångar - maskiner och inventarier Finansiering av anskaffning och utveckling Vidmakthållande av befintliga investeringar varav investeringar i anläggningstillgångar - maskiner och inventarier Totala utgifter för anskaffning, utveckling och Totalt varav investeringar i anläggningstillgångar Immateriella och materiella anläggningstillgångar i uppgick vid slutet av 2020 till , en ökning med från före- gående år. investeringar uppgick till . Investeringarna har påverkats av pandemin i form av förseningar från leverantörer, restriktioner m.m. Utfallet är därför lägre än plan. genomför fortsatt omfattande investeringar i tekniska system, arbets- metodik och tekniska anläggningar för den operativa driften. Prioriteringarna styrs i högsta grad av de krav på systemutveckling som ställs genom EU samt behovet av att successivt utveckla och förnya infrastrukturen samt öka robustheten i kontroll- centraler och den tekniska infrastrukturen för flygtrafiktjänsten. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 investeringsposterna utgörs av investeringar i flygtrafiktjänstutrustning, radar- utrustning och radioutrustning. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Målet för digitaliseringspolitiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/12:1, utg.omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Under detta mål finns följande två delmål: –ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband (prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU18, rskr. 2009/10:297). –Elektroniska kommunikationer ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. Elektroniska kommunikationer ska i första hand tillhandahållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden (prop. 2014/15:1, utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Regeringens mål för digitaliseringen av den offentliga förvaltningen är en enklare vardag för medborgare, en öppnare förvaltning som stöder innovation och delaktighet samt högre kvalitet och effektivitet i verksamheten. Dessa mål förtydligar och preci- serar delar av det förvaltningspolitiska målet, se utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, avsnitt 4 Statlig förvaltningspolitik och arbetsgivarfrågor. Målet för postsektorn är att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som uppfyller de krav som anges i postlagen (2010:1045) (prop. 2014/15:1, utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Målet för politiken för de grundläggande betaltjänsterna är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser (prop. 2006/07:55, utg.omr. 22, bet. 2006/07:TU1, rskr. 2006/07:205). 4.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder För att följa upp digitaliseringspolitiken används bl.a. följande indikatorer från Europeiska kommissionens senast publicerade index Digital Economy och Society Index 2020 () samt som visar i relation till övriga länder inom Europeiska unionen: –övergripande ranking i () –övergripande ranking avseende humankapital () –Befolkningens användning av internettjänster () –Andel av befolkningen som har digitala basfärdigheter eller högre () –övergripande ranking avseende digitala offentliga tjänster () 2021/22:1 Utgiftsområde 22 För att följa upp digitaliseringen av den offentliga förvaltningen används även () indikatorer som visar andel män och kvinnor som har använt internet för att: –hämta information från myndigheters webbsidor, –ladda ner blanketter från myndigheters webbsidor, och –skicka in ifyllda blanketter (exempelvis använt en digital tjänst).