prop · H803192 · 2021-05-06 00:00:00 — 2020/21:192 lagen om och befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott som innebär att en tulltjänsteman ges de befogenheter som är nödvändiga för en tulltjänsteman i den brottsbekämpande verksamheten. Lagrådet anser att eftersom bestämmelsen reglerar tvångsmedel vid tillämpning av 3 a § kan den placeras som ett sista stycke i den paragrafen i stället för att en ny paragraf förs in i lagen. Regeringen instämmer i Lagrådets synpunkt och justerar i enlighet därmed. Förslaget medför en ändring av 3 a § lagen om och befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Några övergångsbestämmelser bedöms inte vara nödvändiga. Promemorians förslag överensstämmer inte med regeringens. I promemorian föreslogs att lagändringarna skulle träda i kraft . Remissinstanserna: anser att det är av yttersta vikt att reglerna införs skyndsamt och anser att reglerna om möjligt ska börja gälla . Skälen för regeringens förslag: De nya bestämmelserna i smugglingslagen innebär att får möjlighet att ingripa när myndigheten i samband med en tullkontroll upptäcker misstänkt brottslighet som ligger utanför myndighetens ordinarie verksamhet. Detta innebär att samhällets brottsbekämpande resurser kan användas mer effektivt och bestämmelserna bör därför träda i kraft . Med hänsyn till lagstiftningsprocessen är det dock inte möjligt att, som önskar, låta reglerna träda i kraft . Även ändringen i lagen om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder är angelägen ur den enskildes synpunkt. Det föreslås därför att lagändringarna träder i kraft . Några övergångsbestämmelser bedöms inte vara nödvändiga. 8.1Syfte och alternativa lösningar Syftet med de föreslagna ändringarna i smugglingslagen, som behandlas i avsnitt 6, är att få ett effektivare användande av samhällets resurser för brottsbekämpning och bl.a. göra till ett mindre attraktivt land för de internationella stöldligorna. uppdrag ska även fortsättningsvis fokuseras på åtgärder i samband med in- och utförsel av varor där antingen uppbörd ska uppbäras eller kontroll av varor där det finns in- eller utförselrestriktioner ska ske. Att ge möjlighet att i vissa situationer agera även vid misstanke om brott som myndigheten inte har befogenhet att ingripa mot för att sedan överlämna ärendet till för vidare hantering och handläggning innebär bättre förutsättningar för en effektivare brottsbekämpning och ett bättre utnyttjande av samhällets samlade resurser. närvaro vid landets gränser tas därmed tillvara utan att myndighetens viktiga arbete att kontrollera varuflödet in och ut ur påverkas på ett negativt sätt. Genom att föra in bestämmelserna i smugglingslagen hålls befogenheter att ingripa mot brott fortsatt relativt samlade. Den föreslagna regleringen, att tulltjänstemän får ingripa i situationer där inte har befogenhet att utreda det misstänkta brottet, kan innebära att fler personer måste stanna kvar på platsen efter avslutad tullkontroll. Att ge tulltjänstemän en utökad möjlighet att ingripa vid misstanke om brottslighet kommer dock att bidra till att tryggheten i samhället ökar generellt. Den nya regleringen innebär också att det blir tydligare för enskilda vilka befogenheter en tulltjänsteman har. Likaså innebär regleringen bättre möjligheter för den som t.ex. fått sin egendom stulen att återfå egendomen. Även för försäkringsbolag kan förslagen få positiva effekter om ersättningsbeloppen som bolagen måste betala ut kan minska. Regeringen anser därför sammantaget att fördelarna med den föreslagna regleringen är sådana att de överväger den nackdel för enskilda som den kan medföra. 8.3 Effekter för myndigheter och de allmänna domstolarna Det går inte med säkerhet att förutsäga i vilken utsträckning tulltjänstemän kommer att ingripa vid misstanke om brott som inte har befogenhet att agera mot. Det går heller inte att med säkerhet att förutsäga i vilken utsträckning kan komma att begära biträde av i en förundersökning med anledning av att har inlett en förundersökning efter ett ingripande av eller en 2020/21:192 sådan förundersökning redan är inledd när gör en förfrågan om att få göra ett ingripande eller rapporterar ett ingripandes om myndigheten redan vidtagit. Som förslaget är utformat bedöms effekterna för verksamhet dock vara begränsade. En tulltjänsteman ges befogenhet att ingripa i samband med ordinarie tullkontroller om det finns anledning att anta att ett brott har begåtts som myndigheten inte har befogenhet att ingripa mot. Ingripandet ska vara begränsat till ett inledande skede innan ärendet överlämnas till och avsikten är att tulltjänstemannen endast ska vidta begränsade, kortvariga och nödvändiga åtgärder. Detsamma torde gälla för de åtgärder som en tulltjänsteman kan komma att utföra om begär biträde av i samband med dessa fall. De befogenheter som en tulltjänsteman kommer att kunna använda är sådana befogenheter som tjänstemannen redan har. Därtill kan viss utbildning vara nödvändig för tjänstemän avseende sådan brottslighet som normalt sett inte arbetar med. Med hänsyn till att inte ges något nytt uppdrag bör dessa insatser emellertid vara begränsade. Tillkommande kostnader som kan komma att uppstå kan vidare vara kostnader vid kvarhållande av personer och gods till dess att tar över ärendet. har på många platser s.k. väntrum för personer, t.ex. vid i . Även vid de flesta hamnarna finns det förutsättningar för förvaring av gods och personer. Därmed skulle det inte uppstå behov av ytterligare lokalinvesteringar för myndigheten. Om beslagtar föremål av mer skrymmande slag som inte kan förvaras i till dess att övertar ärendet skulle det dock kunna uppstå kostnader för tillfällig förvaring av dessa föremål. Sammantaget bedöms de föreslagna författningsändringarna ge upphov till marginella kostnadsökningar för och därför ryms dessa inom myndighetens befintliga ekonomiska ramar. Förslaget om utökade befogenheter vid rattfylleribrott bedöms inte medföra några ökade kostnader för . Tjänstemän vid har befogenhet att vidta dessa åtgärder som tvångsmedel avseende andra brott inom brottskatalog och har den kompetens som krävs vid utförandet av dessa åtgärder och tvångsmedel. Förslaget bedöms därmed rymmas inom myndighetens befintliga ekonomiska ramar. Bland andra Svensk Försäkring har framfört att resurser behöver stärkas. Regeringen konstaterar att regeringen gav varaktigt för att stärka närvaron vid gränsen, den största förstärkningen av . fick dessutom en engångsförstärkning med för inköp av teknisk utrustning och för ökade kontroller i postflödet. ökades anslaget varaktigt med för att användas t.ex. för att stärka gränsskyddet och anställa fler tulltjänstemän. fick ytterligare en varaktig ökning med och dessutom en engångsvis ökning med för att öka närvaron vid gränsen och 2021 ökas anslaget varaktigt med . Mot den bakgrunden anser regeringen att särskilda tillskott inte är nödvändiga med anledning av den föreslagna regleringen. Att en tulltjänsteman föreslås kunna ingripa i fler fall av misstänkt brottslighet än har befogenhet att agera mot kan innebära att och får en viss ökning av ärenden avseende t.ex. stöldbrottslighet, människohandel eller penningtvätt. Att ge och en åklagare möjlighet att vid behov kunna begära biträde av om en förundersökning har inletts av eller en åklagare i samband med att ingriper efter en godkänd förfrågan eller om ett ingripande inte har kunnat avvaktas, eller om en förundersökning redan är inledd när en sådan förfrågan eller rapportering görs, bedöms inte ha någon betydande effekt. Sammantagna kan förslagen inte antas innebära några ökade kostnader av betydelse för eller och dessa bör därför rymmas inom myndigheternas befintliga ekonomiska ramar. Att en tulltjänsteman ges ökade befogenheter att ingripa mot brottslighet som inte har befogenhet att agera mot kan leda till fler åtal och kan medföra en ökad ärendetillströmning till domstolarna. Inget av förslagen kan dock antas innebära några betydande ökade kostnader för domstolarna och därför torde dessa rymmas inom myndighetens befintliga ekonomiska ramar. Förslagen överensstämmer med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Förslagen bedöms inte ha några offentligfinansiella effekter eller fördelningseffekter. Genom att ges utökade befogenheter att ingripa mot misstänkt brottslighet som myndigheten inte har rätt att utreda kan antalet lagföringar komma att öka. Detta kan i sig ha en avskräckande effekt som också kan innebära en minskad brottslighet. Avseende jämställdheten mellan kvinnor och män kan det konstateras att män generellt sett är överrepresenterade i såväl gruppen misstänkta för brott som gruppen lagförda för brott (se Kriminalstatistik Misstänkta personer s. 15 och Kriminalstatistik Personer lagförda för brott s. 12). Förslaget kan därmed förväntas komma att påverka män i högre utsträckning än kvinnor. Vad gäller företagen, miljön och sysselsättningen bedöms förslagen inte ha några effekter. 2020/21:192 9 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff för smuggling Paragrafen är ny och upplyser om utökade möjligheter att i vissa fall ingripa mot brott som inte omfattas av befogenhet att inleda förundersökning. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om dokumentation över gripande som har skett i enlighet med denna lag. Paragrafen har utformats med 27 § polislagen (1984:387) och 2 kap. 7 § kustbevakningslagen (2019:32) som förebild. I första stycket anges vad som ska framgå av protokollet. Dokumentationen bör fungera som ett stöd för själva beslutet. Ansvarig chef enligt andra stycket är den som i en viss verksamhet i förhållande till någon annan leder och ansvarar för den verksamheten. Paragrafen utformas efter synpunkter från Lagrådet. Övervägandena finns i avsnitt 6.3.3. Paragrafen är ny. I paragrafen anges förutsättningarna för när en tjänsteman vid får belägga en person med fängsel. Liknande bestämmelser finns i 10 a § polislagen (1984:387) och 2 kap. 6 § kustbevakningslagen (2019:32). Paragrafen tar sin utgångspunkt i att fängsel är en så ingripande åtgärd att den endast bör användas när starka skäl talar för det. Om en mindre ingripande åtgärd är tillräcklig, ska den användas i stället. Den första punkten aktualiseras bl.a. i situationer då den som berörs är så våldsam eller självdestruktiv att uppgiften inte kan lösas på annat sätt än genom användning av fängsel. Bestämmelsen ska tillämpas på samma sätt som de motsvarande bestämmelserna i 10 a § polislagen respektive 2 kap. 6 § kustbevakningslagen. Den andra punkten rör förflyttning av t. ex. personer som hämtas till förhör. Ett exempel på när en tulltjänsteman med stöd av denna bestämmelse kan belägga någon med fängsel kan vara om det föreligger flyktfara vid en transport. Övervägandena finns i avsnitt 6.3.2. Paragrafen är ny och behandlar dokumentation av användning av fängsel. Paragrafen motsvarar 2 kap. 8 § kustbevakningslagen (2019:32). Ett fängselprotokoll ska upprättas i varje enskilt fall och skälen för åtgärden ska redovisas tydligt. Övervägandena finns i avsnitt 6.3.3. Paragrafen innehåller bestämmelser om beslagtagen egendom. I paragrafens första stycke regleras att beslagtagen egendom som regel ska förvaras av . Endast en språklig ändring har gjorts. Andra stycket är nytt och innebär att egendom som beslagtagits med stöd av 39 § ska förvaras av när den myndigheten övertar ärendet. Det innebär att övertar ansvaret för den beslagtagna egendomen när den övertar ärendet från . Att har en skyldighet att vårda den beslagtagna egendomen till dess att övertagit ärendet framgår av bestämmelserna i . Övervägandena finns i avsnitt 6.2.4. I paragrafen ges tjänstemän vid befogenhet att använda vissa tvångsmedel. I fjärde stycket, som är nytt, anges att en tulltjänsteman har rätt att vid ett gripande med stöd i smugglingslagen kroppsvisitera en person i syfte att fastställa personens identitet. För att en sådan kroppsvisitation ska få utföras ska det dock krävas någon kvalificerande omständighet, som t.ex. att personen vägrar att avslöja sin identitet eller att den uppgift som denne lämnar om sin identitet kan antas vara felaktig. Övervägandena finns i avsnitt 6.3.1. Paragrafen är ny och reglerar en tulltjänstemans befogenhet att ingripa innan en förundersökning är inledd om det finns misstanke om att ett brott har förövats som inte har befogenhet att inleda förundersökning om. I paragrafen anges att befogenheten gäller i samband med att en tulltjänsteman utför en kontroll i enlighet med lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen eller en tullkontroll enligt tullagen (2016:253) under förutsättning att före ingripandet har gjort en förfrågan om det hos och den myndigheten har godkänt att ingripandet görs. Uttrycket i samband med en kontroll ska förstås så att det avser ett direkt samband mellan kontrollen och upptäckten av det misstänkta brottet. T.ex. resor till eller från en tullkontroll omfattas inte av möjligheten att ingripa med stöd av de nu föreslagna bestämmelserna. En förfrågan från ska gälla ett enskilt fall, vilket innebär att det inte är möjligt att träffa generella överenskommelser mellan myndigheterna om att en tulltjänsteman alltid får ingripa vid misstanke om brottslig verksamhet. Det kan vara frågan om ett enskilt fall även om uppdraget spänner över flera arbetspass. Av 38 § framgår vilka befogenheter som en tulltjänsteman har vid ett ingripande enligt denna paragraf. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. Paragrafen är ny och reglerar en tulltjänstemans befogenheter vid ett ingripande enligt 37 §. Bestämmelsen är tillämplig i de fall en förfrågan om att ingripa har godkänts av . Av första stycket framgår att en tulltjänsteman i enlighet med 20 § smugglingslagen kan hålla inledande förhör och vidta vissa andra 2020/21:192 utredningsåtgärder. Det kan t.ex. vara fråga om att ta upp namn på personer som kan förhöras , fotografering eller spårsäkring som inte innebär beslag. Om det inledande förhöret inte kan hållas på den plats där en åtgärd vidtas får tulltjänstemannen uppmana personen att följa med till förhör och vid behov också ta med denne till förhör på annan plats, t.ex. i eller ta med personen till . I samband med förhör får tjänstemannen också, enligt 20 a § denna lag, ta hand om elektronisk utrustning innan ärendet överlämnas till . Av andra stycket framgår att åtgärder som vidtagits enligt första stycket genast ska rapporteras till . Övervägandena finns i avsnitt 6.2.1. Paragrafen är ny och reglerar gripanden och beslag där ett godkännande av inte kan avvaktas. Av första stycket framgår att en tulltjänsteman med tillämpning av 21 § smugglingslagen får gripa en person om ett godkännande från inte kan avvaktas utan väsentlig olägenhet. exempel på väsentlig olägenhet kan nämnas att en eller flera personer som kan misstänkas för inblandning i misstänkt brottslig verksamhet undkommer genom att avvika från platsen eller lämna landet och på så sätt försvårar eller omöjliggör den fortsatta utredningen av brottet. Att 21 § får tillämpas innebär att en tulltjänsteman har samma befogenhet som en polisman att enligt 24 kap. 7 § första stycket gripa den som misstänks för brott. Det innebär även att det som föreskrivs i om befogenheter och skyldigheter i förhållande till den som gripits gäller för tulltjänstemannen i samma utsträckning som för en polisman samt för i samma utsträckning som för Vidare anges att en tulltjänsteman, under de förutsättningar som anges i 22 §, får beslagta egendom. Det kan här vara fråga om att egendom som kan misstänkas vara stulen avlägsnas från platsen och på så sätt försvårar eller omöjliggör för den rättmätige ägaren att återfå egendomen. också röra sig om en situation där en tjänsteman vid visserligen fått ett samtycke av att ingripa och exempelvis påbörjat ett inledande förhör och den misstänkta personen därefter försöker ge sig iväg från platsen eller göra sig av med misstänkt gods. förutsättningarna framgår av 27 kap. 4 § andra stycket . Av andra stycket framgår att ett gripande eller beslag i dessa fall genast ska rapporteras till . Paragrafen är avsedd att tillämpas restriktivt. Övervägandena finns i avsnitt 6.2.2. Paragrafen är ny och anger under vilka förutsättningar kan bistå eller en åklagare i en förundersökning. Av första stycket framgår att en undersökningsledare får anlita biträde av om en förundersökning har inletts efter en förfrågan enligt 37 § eller efter rapportering enligt 39 §. Ett sådant biträde kan endast efterfrågas för åtgärder på eller i anslutning till platsen för Även i de fall en förundersökning redan är inledd när Prop. 2020/21:192 gör en förfrågan enligt 37 § eller rapporterar enligt 39 § får sådant biträde efterfrågas. Detta innebär att möjligheten för en åklagare att begära biträde utvidgas, och innebär alltså ingen begränsning av möjligheten att begära biträde enligt andra bestämmelser i denna lag. Av andra stycket följer att undersökningsledaren får ge en tulltjänsteman i uppdrag att vidta en viss åtgärd som hör till förundersökningen. Undersökningsledaren avgör om det är lämpligt att biträde kan lämnas med hänsyn till åtgärdens beskaffenhet och till andra omständigheter, t.ex. kompetensen hos den som ska utföra uppgiften. Det kan inte anses lämpligt att uppdra åt en tulltjänsteman att vidta en åtgärd som tjänstemannen inte annars har befogenhet att utföra enligt denna lag eller annan författning. Detsamma gäller om åtgärden kan anstå. De utredningsåtgärder som en tulltjänsteman kan vidta i dessa fall bör i första hand motsvara dem som tulltjänstemannen kan genomföra med stöd av 38 §, t.ex. hålla förhör med en person eller tillfälligt omhänderta elektronisk utrustning, förutsatt att det i det enskilda fallet är lämpligt. Av tredje stycket framgår att om förundersökningen leds av en åklagare är och en tjänsteman vid skyldiga att lämna det biträde som begärs enligt denna paragraf. Övervägandena finns i avsnitt 6.2.3. 9.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder Paragrafen reglerar en skadelidandes rätt till ersättning i vissa fall när våld använts i tjänsteutövning. Ändringen innebär att den som drabbas av en skada genom våld som utövas av en tulltjänsteman med stöd av 21 b § smugglingslagen kan få rätt till ersättning. Hänvisningen till smugglingslagen innebär att det materiella tillämpningsområdet för den aktuella lagen utvidgas. Övervägandena finns i avsnitt 6.3.2. 9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:322) om och befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott I paragrafen regleras möjligheter att i vissa fall inleda förundersökning avseende innehav eller bruk av narkotika enligt 1 § första stycket 6 eller 2 § narkotikastrafflagen (1968:64), dopningsbrott enligt 3 § och 2 § 6 lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel och innehav av hälsofarliga varor enligt 4 § och 3 § första stycket 7 lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor. 2020/21:192 I tredje stycket, som är nytt, anges att bestämmelserna i 4–8 §§ är tillämpliga för och en tjänsteman vid när det finns anledning att anta att ett brott som anges i denna paragraf har begåtts och misstanken har uppkommit i samband med att vidtar åtgärder mot ett brott som avses i 1 § denna lag. Paragrafen utformas enligt Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 6.3.4. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om dokumentation över gripande som har gjorts av en tjänsteman vid enligt 5 §. Bestämmelsen har utformats med 27 § polislagen (1984:387) och 2 kap. 7 § kustbevakningslagen (2019:32) som förebild. I första stycket anges vad som ska framgå av protokollet. Dokumentationen bör fungera som ett stöd för själva beslutet. Ansvarig chef enligt andra stycket är den som i en viss verksamhet i förhållande till någon annan leder och ansvarar för den verksamheten. I tredje stycket finns en upplysning om att det finns en skyldighet i 2 kap. 7 § kustbevakningslagen (2019:32) för en kustbevakningstjänsteman att dokumentera gripanden. Paragrafen utformas efter synpunkter från Lagrådet. Övervägandena finns i avsnitt 6.3.3. Sammanfattning av promemorian Ändringar i smugglingslagen – ges en utökad möjlighet att ingripa mot brott I promemorian redogörs för ändringar i smugglingslagen som ger tulltjänstemän en utökad möjlighet att ingripa vid misstanke om brott som inte har befogenhet att utreda. Ingripandet ska enligt huvudregeln kunna ske efter förfrågan till och godkännande av . Ärendet ska sedan överlämnas till för vidare hantering och handläggning. Att ge tulltjänstemän möjlighet att i vissa situationer ingripa även vid misstanke om brott som myndigheten inte har befogenhet att utreda innebär bättre förutsättningar för en effektiv brottsbekämpning och ett bättre utnyttjande av samhällets samlade resurser. I promemorian redogörs också för de befogenheter som tulltjänstemän behöver kunna använda vid ett ingripande. En tulltjänsteman ska i samband med ingripandet vid behov kunna gripa misstänkta personer och beslagta gods. Tjänstemannen ska också kunna hålla inledande förhör och även i övrigt vidta primära utredningsåtgärder. I promemorian föreslås också att i vissa fall ska kunna begära biträde av sedan inlett en förundersökning. Vidare innehåller promemorian förslag på nya bestämmelser om när en tulltjänsteman ska kunna använda sig av handfängsel och att kroppsvisitation under vissa förutsättningar ska kunna ske i syfte att fastställa en persons identitet. Promemorian innehåller utöver dessa förslag till ändringar i smugglingslagen även förslag till ändring i lagen om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder. Ändringarna i smugglingslagen och i lagen om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder föreslås träda i kraft . 2020/21:192 Bilaga 1 2020/21:192 Bilaga 2 Promemorian har följande förslag till lagtext Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff för smuggling Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2000:1225) om straff för smuggling dels att 23 och 27 §§ ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 21 § ska lyda ”Gripande och användning av handfängsel”, dels att det ska införas sju nya paragrafer, 21 a–21 c §§ och 37–40 §§, av följande lydelse. Protokoll ska föras över ingri- panden enligt 21 §. 1. vem som har fattat beslutet, 2. grunden för beslutet och tid- punkten när det har fattats, 3. vem eller vilka som har delta- git i ingripandet, 4. vem eller vilka som ingripan- det har riktat sig mot, 5. tiden för ingripandet, och 6. vad som i övrigt har förekom- mit vid ingripandet. Ansvarig för att protokollet upp- rättas är, i fråga om uppgifter som avses i första stycket 1 och 2, den som har fattat beslutet och i övrigt den som har varit ansvarig chef vid melser om protokoll över förvar, beslag och husrannsakan. En tulltjänsteman som med stöd i lag omhändertar någon eller på eller henne med fängsel Beslagtagen egendom ska förvaras av , om inte annat är föreskrivet eller åklagaren bestämmer något annat.Egendom som har beslagtagits i enlighet med bestämmelserna i 38 och 39 §§ ska förvaras av när den har övertagit ärendet.Föreslagen lydelse nödvändigt med hänsyn till hans hennes egen eller någon annans säkerhet till liv eller hälsa, 2.vid förflyttning inom en förvaringslokal och vid transport eller någon annan vistelse utanför en sådan lokal, om det är nödvändigt av säkerhetsskäl. Användning av fängsel enligt 21 b § ska antecknas i ett protokoll. Protokollet ska innehålla uppgift om 2.tiden när fängslet sattes på och när det togs bort, och 3.skälen till åtgärden. Ansvarig för att protokollet upprättas är den som har fattat beslutet. Beslagtagen egendom skall förvaras av , om inte annat är föreskrivet eller åklagaren bestämmer något annat. Lydelse enligt prop. 2019/20:200 En strängare syn på hantering av vapen och explosiva varor