prop · H9031d24 · 2021-09-20 00:00:00 — För att följa upp utvecklingen av digitaliseringen inom den offentliga förvaltningen används dessutom Europeiska kommissionens mätning eGovernment Benchmark. För delmålet om bredband är den mest centrala indikatorn: –placering i index för Uppkoppling () För delmålet om elektronisk kommunikation är de mest centrala indikatorerna: –Prisjämförelser abonnemang () –It-incidentrapportering (PTS) Målet för postsektorn följs upp genom bl.a.: –Andelen brev som lämnats in till för övernattbefordran (tvådagarsbefordran) och som delades ut inom tidsramen (PTS) Målet för grundläggande betaltjänster följs upp genom bl.a.: –Länsstyrelsernas bedömning av om tillgången till grundläggande betaltjänster är tillfredsställande för privatpersoner (länsstyrelserna, PTS) Andra bedömningsgrunder hämtas ur rapporter från statliga myndigheter, såsom Myndigheten för digital förvaltning, PTS, SCB, och Ekonomi- styrningsverket samt rapporter Svenskarna och internet 2020 och Digitalt utanförskap Q1. Tabell 4.1 utveckling jämfört med EU:s övriga medlemsstater 1Den övergripande rangordningen är en summa av poängen inom fem huvudområden, konnektivitet, humankapital, användning av internettjänster, integrering av digital teknik samt digitala offentliga tjänster. 2Humankapital mäter digital kompetens i befolkningen och andelen som jobbar eller utbildar sig inom it. 3Användningen av internettjänster innehåller indikatorer som speglar internetanvändningen generellt, men även mått för specifika områden såsom bankärenden och sociala nätverk. 4Mäter på ett övergripande sätt både hur stor andel av befolkningen som använder digitala samhällstjänster och hur användbara dessa tjänster är. Även förvaltningens arbete med öppna data ingår. Källor: 2020 och . I 2020 placerar sig högt inom de flesta av huvudområdena och enligt preliminära siffror för 2021 ökar sitt resultat inom flera områden 2021/22:1 Utgiftsområde 22 jämfört med föregående år. övergripande ranking i mätningen 2020 är en andraplats efter . Den digitala kompetensen har ökat Pandemin har drivit den digitala utvecklingen framåt och visat att det går att ställa om snabbt och i stor skala. ökade andelen personer som började använda internet med en procent och de som använde internet gör det i större utsträckning. De flesta nya användare är eller äldre och andelen användare i denna grupp ökade . Närmare en tredjedel av befolk- ningen anger att de använder internet i högre eller mycket högre utsträckning än tidigare, enligt och internet 2020. av befolkningen använder aldrig eller sällan, dvs. inte , internet. konstaterar i sin delrapport utanförskap Q1 att sällan- och icke-användare är en jämförelsevis liten grupp, men att den är sammankopplad med faktorer som inkomst, utbildning och ålder. Jämförelsevis med de som använder internet representeras gruppen i högre grad av de allra äldsta i befolkningen. Andra grupper som är överrepresenterade bland sällan- och icke-användare är per- soner med enbart grundskoleutbildning, boende på landsbygderna och de med lägre hushållsinkomst. Andelen med funktionsnedsättning är dubbelt så stor i gruppen sällan- och icke-användare än som bland befolkningen i stort. till kön är skill- naderna små, även om något fler kvinnor () än män () är sällan- eller icke-användare. Regeringen uppdrog åt PTS att i samverkan med Myndigheten för digital förvaltning kartlägga och analysera erfarenheter kopplade till den digitala omställning som ägt rum med anledning av utbrottet av covid-19 (I2020/01584). PTS har i sin slutredovisning av uppdraget visat att det bl.a. finns brister i förmågan att verka digitalt inom många sektorer t.ex. gällande kompetens, delaktighet och betalnings- modeller. Myndighetens analys visar att digital kompetens och inte minst digital delaktighet är nödvändigt för att digital omställning ska vara möjlig (I2021/00116). Förslagen i rapporten bereds inom . Av Myndigheten för digital förvaltnings uppföljning av statliga myndigheters digitali- sering 2020 framgår att de myndigheter som presterar bäst följs upp i myndighets- dialogen, medan incitament via regleringsbrev och regeringsuppdrag inte verkar påverka resultatet lika mycket. Resultaten visar också att de myndigheter där den digitala verksamhetsutvecklingen drivs antingen av den högsta ledningen eller av kärnverksamhet och it i kombination presterar väl i mätningen. Mätningen visar fortsatt att det är lagar och regelverk samt brist på kompetens som uppges vara de största hindren för digitalisering av myndigheternas verksamhet. har i jämförelse med andra av Europeiska unionens medlemsstater en hög andel it-specialister i arbetskraften, men enligt 2020 är efterfrågan på kvalifi- cerad arbetskraft fortsatt större än tillgången och det är en skev fördelning mellan könen. It- och telekomföretagen visar i sin återkommande undersökning som presen- teras i rapporten att kompetensbristen inom it är omfattande och att den i stort kvarstår från när mätningarna började . Bristen på kompetens åter- finns, enligt rapporten , bl.a. inom systemutveckling, artificiell intelligens (AI), it-säkerhet och användbarhetsdesign. Dessa områden är centrala inte bara för näringslivets utveckling utan även för den offentliga sektorns digitala omställning. Regeringen har uppdragit åt och att tillsammans analysera och föreslå hur kompetensförsörjningen av digital spets- kompetens kan utvecklas på kort- och lång sikt. Myndigheterna har i en delredo- visning av uppdraget konstaterat att det är en utmaning att fånga digital spets- 2021/22:1 Utgiftsområde 22 kompetens i statistik och prognoser (I2020/02749). Utmaningarna grundar sig i att digital spetskompetens är utmanande att definiera och beskriva. Förmågan att löpande utvecklas på individnivå är nödvändig för att uppnå digital spetskompetens. För att säkerställa kompetensförsörjningen av digital spetskompetens behöver enligt myndig- heterna insatser och utbildningsmöjligheter därför komplettera varandra vad gäller utformning, innehåll och målgrupp. Det framgår även att kvinnor med en efter- gymnasial högre it-utbildning eller teknisk utbildning i klart lägre grad arbetar i matchande yrken jämfört med män. Användningen av offentliga digitala tjänster ökar Diagram 4.1 Kontakt med myndigheter över internet, 16–74 år Hämtat information från webbsidor (K) Hämtat information från webbsidor (M) Laddat ner blanketter (K) Laddat ner blanketter (M) Skicka in ifyllda blanketter (K) Skicka in ifyllda blanketter (M) Källa: SCB. Enligt SCB:s statistik om it-användning bland privatpersoner i åldern 16–är andelen kvinnor som har hämtat information från myndigheters webbplatser, t.ex. från eller , oförändrad (), medan andelen män som har hämtat information har ökat något (från ). Andelen som skickat in ifyllda blanketter, t.ex. använt en digital tjänst för att skicka in sin deklaration, ansökan om studiemedel, föräldrapenning, sjukpenning eller liknande minskade något för både kvinnor och män och uppgår nu till för båda grupperna. För området Digitala offentliga tjänster i placerar sig i mätningen 2020 på tionde plats. Området är en sammanvägning av indikatorer som rör digital för- valtning. Placeringen är en försämring från en nionde plats . I Europeiska kommissionens undersökning eGovernment Benchmark placerar sig på 13:e plats i mätningen 2020. Syftet med eGovernment Benchmark är att mäta den digitala mognaden i offentliga tjänster men även möjligheten att använda ett medlemslands digitala tjänster i andra europeiska länder. Placeringen är en nedgång från plats 11 i mätningen 2019. Jämfört med unionen i stort presterar väl inom de områden som mäts, men ligger efter jämförbara länder när det gäller de mätvärden som speglar viktiga förutsättningar för digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. I mätningen framgår det att det fortfarande finns stora skillnader mellan olika livs- händelser, exempelvis starta företag, flytta, studera, vilket visar att den digitala förvalt- ningen fungerar olika bra inom olika områden. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Antalet personer och företag som använder tjänsten Mina meddelanden för att ta emot digital myndighetspost fortsatte att öka . Antalet anslutna privat- personer och företagare som mottagare uppgick till över 4,3 miljoner, vilket kan jämföras med omkring 3,7 miljoner mottagare 2019. På avsändarsidan ökade antalet anslutna statliga myndigheter och kommuner från 124 till 165 . Antalet meddelanden som skickas genom Mina meddelanden har ökat och uppgår till över 52 miljoner. Den svenska infrastrukturen för e-legitimationer kan ta emot gränsöverskridande inkommande trafik från elva av EU:s medlemsstater, vilket är en ökning med fyra medlemsstater . Regeringen har överlämnat propositionen Ytterligare kom- pletterande bestämmelser till EU:s förordning om elektronisk identifiering (prop. 2020/21:81) till med förslag för att möjliggöra användningen av europeiska elektroniska legitimationer i svenska offentliga nättjänster samt en bestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om vad som krävs för att system för elektronisk identifiering ska anmälas för att kunna användas för gränsöverskridande elektronisk identifiering inom EU:s medlemsstater. har fattat beslut i enlighet med regeringens förslag 2020/21:TU10, rskr. 2020/21:263) och lagändringarna trädde i kraft . Den digitala delaktigheten är hög men en utmaning för vissa grupper Den digitala delaktigheten är fortsatt hög. Enligt rankas på andra plats inom EU när det gäller befolkningens användning av internettjänster. SCB:s under- sökning av befolkningens it-användning 2020 visar att av såväl kvinnor som män i åldern 16–använder internet i stort sett , vilken är samma nivå som 2019. Undersökningen Svenskarna och internet 2020 visar en bild av digitalisering som har satts på prov under pandemin och till stora delar hållit måttet. De som blivit nya internetanvändare under pandemin är framför allt de äldsta i befolkningen. Även personer med endast grundskoleutbildning, vilket är vanligare i de högre åldrarna, har ökat sin användning. Något fler personer med funktionsnedsättning började också använda internet . När det gäller nya internetanvändare handlar det om förändringar från en låg nivå, och felmarginalerna är höga, vilket gör det svårt att ge konkreta procentsatser för bl.a. könsfördelning. Enligt Internetsstiftelsens delrapport utanförskap Q1 anger de flesta av de som inte använder internet (5 av 10)att de inte har något intresse för nätet och inte ser det som användbart, medan en mindre andel (2 av 10) anger att de inte vet hur de ska använda internet och att tekniken är krånglig. Kostnaden eller bristen på någon uppkopplad enhet uppfattas inte som ett större hinder, då en väldigt liten andel () uppger detta som skäl. Personer med funktionsnedsättning ska ha tillgång till vissa viktiga kommunikations- tjänster på likvärdiga villkor och i samma utsträckning som andra. PTS upphandlar sådana tjänster om marknaden inte tillgodoser behoven. upphandlade PTS fyra samtalsförmedlande tjänster till en total kostnad av ca . uppdrog regeringen åt PTS att bidra till tillgänglighet och användning av it för äldre med anledning av pandemin (I20020/01296). Inom ramen för uppdraget tog PTS fram vägledningar avsedda för äldre och personal som stöttar äldre inom om- rådena videosamtal, fjärrstyrningstjänster samt e-handel av mat och medicin. Insats- erna finns samlade på plattformen Digitalhjälpen som är en del av PTS webbplats. fortsatte Myndigheten för digital förvaltning uppbyggnaden av tillsyns- verksamheten avseende lagen (2018:1937) om tillgänglighet till digital offentlig service. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Myndighetens granskning av tillgängligheten till digital offentlig service visar att det finns brister i tillgängligheten, ingen av de webbplatser som granskades uppfyllde samtliga krav enligt den nämnda lagen. Mer information redovisas under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Hög tillit till digitala tjänster Användning av och förtroendet för digitala tjänster förutsätter att medborgare har tillgång till, förmåga att använda samt känner tillit till en digital identitet. Enligt har av befolkningen i handlat på nätet de senaste 12 månaderna vilket är en ökning jämfört med mätningen 2015 (könsuppdelad statistik finns inte tillgänglig). Den vanligast förekommande e-legitimationen Bank-id utfärdas av och kan erhållas av personer som är kunder hos en bank och har ett svenskt personnummer. av internetanvändarna saknar bank-id, enligt rapporten och internet 2020. Enligt statistik från har ca 8 miljoner bankkunder , varav ca 7,8 miljoner har mobilt Bank-id. Fördelningen av användningen av Bank-id uppgick till i internet- och mobilbankstjänster, i offentlig sektor, i finansiella tjänster, i övriga portal- och privattjänster och i betaltjänster, t.ex. Swish, enligt statistik från . Könsuppdelad statistik saknas. Enligt statistik från e-legitimationsutfärdaren eID AB uppgick antalet registrerade användare till 142 000, vilket är en ökning jämfört med . Av betydelse för tilliten till digitala tjänster är vidare omfattningen av brottsligheten i den digitala miljön. Denna har ökat , och innebär bland annat ökade risker för välfärdsbrottslighet. Trygghet i den digitala miljön redovisas till viss mån i den nationella trygghetsundersökning som genomför , se mer under utgiftsområde 4 Rättsväsendet, avsnitt 2.5.1 om utvecklingen av brottsligheten, tryggheten och förtroendet för rättsväsendet. Europeiska kommissio- nen har presenterat förslag om en inre marknad för digitala tjänster som till del ersätter reglerna i och rådets direktiv /31/EG av om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (direktiv om elektronisk handel). En av kärnfrågorna är att se över regler om ansvar för internetplattformar och andra förmedlingstjänster med utgångspunkt i den digitala utvecklingen. En viktig aspekt på tillit för digitala tjänster är individens möjlighet till insyn och kontroll av data som finns om individen. Regeringen har därför uppdragit åt , , Myndigheten för digital förvaltning och Skatte- verket att genomföra en omvärldsanalys och ta fram ett koncept som visar hur indi- videns möjligheter till insyn och kontroll över de data om individen som finns hos offentlig sektor, och i förlängningen även de data om individen som finns hos privat sektor, kan öka (I2020/02024). Uppdraget har redovisats och redovisningen bereds inom . Förbättrade förutsättningar för digital innovation och datadriven utveckling Data är en förutsättning för digital innovation. Data som nyttiggörs kan öka kon- kurrenskraften, välfärden och hållbarheten. Europeiska kommissionen presenterade en datastrategi med målet att unionen ska gå i spetsen för ett datadrivet samhälle som utgår från människans behov när det gäller datahantering. Syftet med strategin är bl.a. att skapa en inre marknad för data så att data kan flöda inom EU och 2021/22:1 Utgiftsområde 22 mellan olika sektorer samt användas på samma villkor. Kommissionen har vidare presenterat ett förslag till en förordning om dataförvaltning med nya regler för datahantering som ska göra det lättare för olika sektorer och länder att dela data. Förordningen förhandlas inom rådet. På ett nationellt plan fortsätter genomförandet av och rådets direktiv (EU) 2019/1024 av om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. överlämnade Öppna data- utredningen sitt huvudbetänkande Innovation genom information (SOU 2020:55). I betänkandet föreslås att direktivet ska genomföras genom en ny lag om öppna data som reglerar i vilka format och med vilka avgifter och andra villkor som information ska tillhandahållas. Vidare föreslås att den som begär tillgång till digital information har rätt att få del av den i ett digitalt format. Betänkandet bereds inom . På regeringens uppdrag har Myndigheten för digital förvaltning lanserat en ny version av dataportal (). Portalen samlar vidareutnyttjare av data som kan söka bland datamängder som tillhandahålls av offentliga och privata datainnehavare och datainnehavare som i sin tur kan publicera datamängder för vidareutnyttjande. Antalet publicerade datamängder har mer än tredubblats (från 2 159 till 7 228), antalet kataloger som tillhandahålls till dataportal har ökat från 42 till 66 och det finns nu 158 organisationer sökbara på dataportalen direkt eller indirekt via andra domänspecifika portaler. Med hjälp av fastställda principer, vägledningar och rekommendationer har vidareutnyttjande och publicering förenklats. I Europeiska kommissionens Maturity Report 2020 avancerade till plats 16, från plats 23 . Myndigheten för digital förvaltning har fått i uppdrag att främja offentliga aktörers förmåga att dela och nyttiggöra data så att data frigörs för utveckling av bl.a. artificiell intelligens (AI) och digital innovation. I uppdraget ingår att etablera en digital arena för att möjliggöra samverkan kring data och innovation baserad på data (I2021/01826). Regeringen har dessutom givit Arbetsförmedlingen m.fl. i uppdrag att utveckla förutsättningarna för tillgängliggörande av data och digital information om utbildning och arbetsmarknad, samt etablera former för förvaltning av en samman- hållen datainfrastruktur för kompetensförsörjning och livslångt lärande. Myndig- heterna ska bl.a. tillgängliggöra, dela och nyttiggöra data för kompetensförsörjning och livslångt lärande (N2021/01915). I internationell jämförelse har goda förutsättningar för digital innovation. Exempelvis rankas på första plats i Europeiska kommissionens European Innovation Scoreboard 2020, på andra plats i Global Innovation Index 2020 och på femte plats i Bloomberg Innovation Index 2021. Programmet för ett digitalt är ett nytt EU-instrument för perioden –2027 och är till för att stödja den digitala omvandlingen, främst utvecklingen av ny teknik. Programmet omfattar totalt . Regeringen har uppdragit åt Myndigheten för digital förvaltning att ansvara för samordning av programmet (I2021/01008). Inom ramen för programmet ska ett nätverk av europeiska digitala innovationshubbar tillsättas och regeringen har därför uppdragit åt att samordna de europeiska och svenska digitala innovationshubbarna (I2021/00794). Regeringen har vidare uppdragit åt Verket för innovationssystem (), Myndigheten för digital förvaltning, PTS och att gemensamt ta fram ett förslag till utformning och genomförande av ett strategiskt program för att möta och leda i den digitala strukturomvandlingen (N2021/00041). Myndigheterna redovisade uppdraget . 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Innovativa och datadrivna lösningar för att möta samhällsutmaningar har tagits fram av marknadsaktörer inom ramen för bl.a. for , där regeringen har upp- dragit åt Myndigheten för digital förvaltning att genomföra innovationsinsatser för bl.a. utmaningarna till följd av den rådande pandemin (I2020/00911). Regeringen har också uppdragit åt samma myndighet att vara projektledare för utvecklingen av en digital infrastruktur för vaccinationsintyg (I2021/00395). Infrastrukturen ska utvecklas på ett sätt som stödjer utfärdandet av alla typer av bevis som krävs för att ska uppfylla kraven i och rådets förordning (EU) 2021/953 av om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) för att underlätta fri rörlighet under covid-19-pandemin. Myndigheten ska dessutom inom ramen för for söka lösningar som kan öka den digitala inkluderingen för de tjänster som unionens intyg kräver (I2021/01336). Den som har vaccinerats mot covid-19 kan fr.o.m. beställa ett digitalt vaccinations- bevis via en e-tjänst hos i syfte att underlätta resande inom EU. utfärdades ungefär 2 miljoner sådana bevis. För personer som inte har en e-legitimation finns en möjlighet att beställa ett vaccinationsbevis genom en blankett som fylls i och skickas till . Myndigheten kan sedan skriva ut beviset och skicka det till folkbokföringsadressen. Den digitala tjänsten för vaccinationsbevis har sedan kompletterats med möjligheter att utfärda bevis om negativa test och tillfrisknande. SCB har i sin rapport intelligens (AI) i visat att av företagen uppgav att de använt AI i någon form i sin verksamhet (uppgifter om könsfördelning saknas). Motsvarande siffra inom den offentliga sektorn var Av den forskande personalen i universitets- och högskolesektorn var det som hade använt AI. Rapporten lyfter även fram ett antal hinder för att använda AI, däribland kompetens om hur AI kan användas och stöd inom rättsliga och etiska frågor. För att stärka den offentliga förvaltningens förmåga att använda AI har regeringen uppdragit åt Arbetsförmedlingen, , och Myndigheten för digital förvaltning att genomföra insatser i form av att bl.a. ta fram förvaltningsgemensamma AI-verktyg och en vägledning för hur verksamheter i offentlig förvaltning kan använda AI och data (I2021/01825). Dessutom har Europeiska kommissionen presenterat ett förslag till en förordning om AI som förhandlas. Syftet med förordningen är att harmonisera regler för AI inom EU, stärka den inre marknadens konkurrenskraft och funktion samt att undvika fragmentering på den inre marknaden, skydda hälsa, säkerhet och grundläggande rättigheter, främja de positiva aspekterna av AI och säkerställa fri rörlighet av AI- system. Tydligt ledarskap och styrning utvecklar digitaliseringspolitiken För att möjliggöra att insatser för ökad digitalisering utformas på ett ändamålsenligt sätt och att dessa fokuserar på de områden där det finns störst behov är det viktigt för regeringen att få en löpande uppföljning, analys samt förslag till att utveckla reger- ingens politik. Detta är särskilt viktigt inom tvärsektoriella områden, likt digitali- seringspolitiken. Regeringen har därför uppdragit år Myndigheten för digital för- valtning att förbereda och genomföra övertagande av uppdrag från PTS avseende löpande uppföljning och analys inom digitaliseringspolitiken. Regeringen har även beslutat att fortsätta arbetet i och förlängt rådet till den fungerar rådgivande och bidrar med kunskap för att nå de övergripande målen i digitaliseringspolitiken. 2021/22:1 Utgiftsområde 22 Regeringen har förlängt satsningen på regionala digitaliserings- koordinatorer och erbjuder regionerna att fortsätta att upprätthålla funktionen. Koordinatorerna finns i samtliga 20 regioner och i . Ijanuari 2021 överlämnade sitt delbetänkande Säker och kostnadseffektiv it-drift (SOU 2021:1) med förslag för att tydliggöra de rättsliga förutsättningarna för statliga myndigheter att på ett säkert sätt kunna anlita privata leverantörer av it-drift. Betänkandet bereds inom . Förvaltningsgemensam digital infrastruktur skapar förutsättningar för informationsutbyte Regeringen beslutade att förlänga uppdragen om att etablera en förvalt- ningsgemensam digital infrastruktur för informationsutbyte (I2019/03306) och ett nationellt ramverk för grunddata inom den offentliga förvaltningen (I2019/03307). Slutredovisningen har flyttats fram till . Uppdragen utförs av flera myndigheter i samverkan, , , , Lantmäteriet, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), , samt och leds av Myndigheten för digital förvaltning. Regeringen och Kommuner och Regioner inledde ett gemensamt arbete . Syftet är att etablera en process mellan staten, kommuner och regioner för utveckling och införande av en långsiktigt hållbar digital infrastruktur till stöd för välfärden. Regeringen har i regleringsbrevet uppdragit åt Myndigheten för digital förvaltning att vara nationell samordnare för arbetet med och rådets förordning (EU) 2018/1724 av om inrättande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012.