prop · H803100 · 2021-04-15 00:00:00 — För att utgiftstaket ska främja en kontrollerad utgiftsutveckling och vara ett stöd för att uppnå överskottsmålet och långsiktigt hållbara finanser, är det en grund- läggande förutsättning att takets nivå i normalfallet inte ändras. Det finns dock inte några formella hinder för att besluta om att ändra en tidigare fastställd nivå på utgiftstaket. Nivån kan exempelvis ändras om finanspolitiken behöver anpassas till betydande nya yttre förutsättningar, men det bör endast ske i ytterst sällsynta fall. Regeringen har en riktlinje för hur stor budgeteringsmarginalen minst behöver vara i budgeteringsfasen för att hantera osäkerheter. Enligt riktlinjen bör utrymmet till utgiftstaket uppgå till av de takbegränsade utgifterna för det inne- varande året (t), för (t + 1), för det andra följande året (t + 2) och för det tredje följande året (t + 3). beslutade att höja utgiftstakets nivå efter regeringens förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99, bet. 2019/20:FiU21, rskr. 2019/20:340) med anledning av det behov av åtgärder som spridningen av covid- 19 har fört med sig. Av samma skäl beslutade om en höjning av utgiftstakets nivå efter regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, bet. 2020/21:FiU1, rskr. 2020/21:63). Regeringen anser att budgeteringsmarginalens storlek är tillräcklig för att hantera den osäkerhet som finns i bedömningen av utgiftsutvecklingen –2023. Jämfört med prognosen i budgetpropositionen beräknas budgeteringsmarginalen bli mindre 2021, större 2022 och större 2023. I avsnitt 6 görs en närmare genomgång av hur prognosen för de takbegränsade utgifterna förändrats sedan budgetpropositionen . Ursprungligt och faktiskt utgiftstak Miljarder kronor om inte annat anges Ursprungligt beslutade nivåer på Slutgiltiga nivåer på utgiftstaket3 Årlig nominell förändring av Budgeteringsmarginal, procent av 1De tekniska justeringar som redovisas här är de ackumulerade tekniska justeringarna . 2Finanspolitiskt motiverade ändringar av utgiftstakets nivåer kan enligt praxis göras av en ny regering. Dessa ändringar medför en reell förändring av utgiftstakets begränsande effekt på de takbegränsade utgifterna. De reella ändringar som redovisas här är de ackumulerade reella ändringarna . 3Den slutgiltiga nivån på utgiftstaket är summan av den ursprungliga nivån och eventuella tekniska och reella justeringar. 4Förändring av utgiftstakets nivå jämfört med föregående år vid det tillfälle nivån beslutades av . Notera att beloppen i denna rad avviker från förändringen mellan åren för de ursprungligt beslutade nivåerna på utgiftstaket (rad 1) eftersom fastställda nivåer regelbundet justeras av tekniska skäl. Källor: och egna beräkningar. Bedömning av utgiftstakets nivå Regeringens bedömning: bör utgiftstaket för staten, inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget, uppgå till . Skälen för regeringens bedömning Enligt budgetlagen (2011:203) är det obligatoriskt för regeringen att i budget- propositionen föreslå en nivå på utgiftstaket för det tredje tillkommande året. Det är praxis att regeringen redan i den ekonomiska vårpropositionen redovisar sin bedömning av utgiftstakets nivå . Regeringen redovisar i det följande sin bedömning av utgiftstakets nivå . Bedömningen görs med utgångspunkt i de bestämningsfaktorer som redovisas i skrivelsen för finanspolitiken 2017/18:207). Utgiftstaket i förhållande till överskottsmålet De takbegränsade utgifterna beräknas uppgå till 2024. I förhållande till den bedömda nivån på utgiftstaket på kan de takbegränsade utgifterna öka med maximalt . bör ett utrymme motsvarande lämnas obudgeterat under utgiftstaket i budgetpropositionen som en buffert för oförutsedda händelser under budgetåret, i enlighet med riktlinjen för budgeteringsmarginalens minsta storlek. I budgetpropositionen bör därmed de takbegränsade utgifterna som mest uppgå till . Det betyder att den bedömda nivån på utgiftstaket medger att de takbegränsade utgifterna t.o.m. budget- propositionen som mest kan bli högre än i nuvarande bedömning. Detta utrymme för möjliga utgiftsökningar motsvarar av BNP. Att det finns ett ledigt utrymme under utgiftstaket betyder dock inte i sig att det finns ett utrymme för reformer som ökar de takbegränsade utgifterna. Reformer på utgiftssidan kan genomföras efter avstämning mot överskottsmålet med hänsyn tagen till eventuella inkomstförändringar. De takbegränsade utgifterna kan av flera skäl komma att bli högre, och budgeterings- marginalen i motsvarande utsträckning mindre än enligt den aktuella utgiftsprognosen, exempelvis till följd av makroekonomiska förändringar, såsom högre inflation, oförutsedda volymökningar i transfereringssystemen eller beslut om reformer. Om budgeteringsmarginalen delvis tas i anspråk för nya reformer, eller oförutsedda volymökningar i de statliga transfereringssystemen, försämras normalt det strukturella sparandet. Om budgeteringsmarginalen delvis tas i anspråk för utgiftsökningar till följd av makroekonomiska förändringar påverkas i många fall inte möjligheten att uppnå överskottsmålet. Utgiftstak och takbegränsade utgifter Miljarder kronor om inte annat anges Av beslutade nivåer på utgiftstaket Regeringens bedömning av nivå på utgiftstaket Utgiftstak, procent av BNP Utgiftstak, procent av potentiell BNP Utgiftstak, fasta priser1 Takbegränsade utgifter, procent av BNP Takbegränsade utgifter, fasta priser2 Budgeteringsmarginal, procent av takbegränsade utgifter Budgeteringsmarginal, procent av BNP Finansiellt sparande, procent av BNP -4,5 -1,0 Strukturellt sparande, procent av BNP -2,7 -0,3 Offentliga sektorns utgifter, procent av BNP 1Beräkningen i fasta priser är utförd med en schabloniserad metod. Utgifter motsvarande andelen transfererings- anslag (känsliga för förändringar i volymer och makroekonomiska förutsättningar) är omräknade med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter, utgifter motsvarande andelen förvaltningsanslag (pris- och löneomräknade anslag) är omräknade med implicitprisindex för statliga konsumtionsutgifter och utgifter motsvarande andelen anslag som inte är indexerade är omräknade med prisindex för BNP. Av de takbegränsade utgifterna har , motsvarande riktlinjen för budgeteringsmarginalens storlek , behandlats som transfereringsanslag. 2Samma metod har använts som vid beräkningen av utgiftstaket (se not 1) med undantag för att av de takbegränsade utgifterna inte behandlats som transfereringsanslag. Källor: och egna beräkningar. Utvecklingen av de takbegränsade utgifterna och budgeteringsmarginalens storlek Bedömningen av utgiftstakets nivå medför att nivån utgör 27,1 av potentiell BNP, dvs. samma som utgiftstakets nivå . Det innebär en något lägre årlig ökning av utgiftstaket än den genomsnittliga årliga ökningen av nivån sedan utgifts- taket infördes till det senaste . Bortser man då utgiftstakets nivå ökade kraftigt innebär det dock en något högre årlig ökning. Den genomsnittliga årliga ökningen i löpande priser uppgår till , medan ökningen 2024 uppgår till . Budgeteringsmarginalen 2024 uppgår till av de takbegränsade utgifterna. Det är ett större utrymme än den säkerhetsmarginal på som regeringen vill upprätthålla till utgiftstaket för det tredje tillkommande året i enlighet med riktlinjen för budgeteringsmarginalens minsta storlek. En budgeteringsmarginal som endast motsvarar säkerhetsmarginalen skulle kunna medföra att möjligheterna att genomföra prioriterade reformer på utgiftssidan begränsades. Om det bedöms förenligt med överskottsmålet är det rimligt att reformer ska kunna genom- föras på budgetens utgiftssida. Om det tillgängliga utrymmet under utgiftstaket t.o.m. budgetpropositionen , dvs. utöver bedömningen av de takbegränsade utgifterna i denna proposition, skulle tas i anspråk för högre utgifter ger det en genomsnittlig årlig ökningstakt för de takbegränsade utgifterna på 2021–2024. Denna ökning kan jämföras med den genomsnittliga förändringen för de tak- begränsade utgifterna enligt prognosen i denna proposition vilken uppgår till en minskning med -0,2021–2024. Att utgifterna minskar beror på de tillfälliga åtgärder regeringen vidtagit med anledning av pandemin. Den genomsnittliga ökningstakten –uppgick till . Bortser man som hade osedvanligt höga utgifter uppgick den genom- snittliga ökningstakten till . Att det finns utrymme under utgiftstaket betyder dock inte i sig att det kommer att användas för att öka de faktiska tak- begränsade utgifterna. Utgiftstaket i förhållande till potentiell BNP Utgiftstakets nivå uppgår till av potentiell BNP 2021. minskar andelen då höjningen av utgiftstaket i budgetpropositionen var högre än 2022. uppgår andelen till . Den bedömda nivån uppgår till av potentiell BNP. 4.4Uppföljning av det kommunala balanskravet I målet för den offentliga sektorns sparande ingår det finansiella sparandet i kommun- sektorn, dvs. i kommuner och regioner. För kommuner och regioner är det emellertid det ekonomiska resultatet, och inte det finansiella sparandet, som är avgörande för om kraven i kommunallagen (2017:725) på en balanserad budget uppfylls. Detta krav benämns vanligtvis balanskrav och innebär att kommuner och regioner ska upprätta budget för nästa kalenderår där intäkterna överstiger kostnaderna. Kommunernas och regionernas årsredovisning ska innehålla en bedömning av om balanskravet har uppfyllts. Balanskravet utvärderas med hjälp av resultatmåttet balanskravsresultat som definieras i lagen (2018:597) om bokföring och redovisning. Negativa balanskravsresultat ska enligt kommunallagen som huvudregel återställas . Balanskravet anger en miniminivå, men för att uppnå kommunallagens krav på god ekonomisk hushållning behöver resultatet i regel vara högre. Vad som menas med god ekonomisk hushållning definieras av kommunerna och regionerna själva. Starkt balanskravsresultat i kommunsektorn 2019 Kommunernas och regionernas årsredovisning ska innehålla en bedömning av om balanskravet har uppfyllts. Uppgifter finns ännu inte tillgängliga. Regeringen återkommer i budgetpropositionen med uppgifter . Balanskravsresultatet uppgick för kommunsektorn som helhet till 12 milj- arder kronor, varav kommunerna svarade för . Differensen mellan balanskravsresultatet och årets resultat består främst av justeringar för realisations- vinster och förändring av resultatutjämningsreserven. Kommuner och regioner får reservera överskott till en resultatutjämningsreserv som kan användas för att utjämna intäkter över en konjunkturcykel. Resultatutjämningsreserverna uppgick till nästan för sektorn som helhet, varav kommunerna stod för nästan . Fler än hälften av kommunerna (162 kommuner) och av regionerna (5 regioner) har avsatt medel till en resultatutjämningsreserv. Vid utgången av 2019 var det 46 kommuner och 6 regioner som hade ett negativt resultat kvar att återställa, totalt respektive . Balanskravet väntas –2024 Givet bl.a. att kommunsektorns resultat efter finansiella poster uppgick till 2020, gör regeringen bedömningen att kommunsektorn som helhet klarade balanskravet 2020. I regeringens prognos väntas konjunkturen i närtid återhämta sig något vilket leder till en tillväxt av de kommunala skatteinkomsterna nära de senaste tio årens genomsnitt. fortsätter statsbidragen öka kraftigt till följd av tillskott för att kommuner och regioner ska kunna hantera pandemin och dess följdverkningar. Det leder till en relativt hög nivå på de kommunala inkomsterna . Kommunsektorns resultat efter finansiella poster förväntas uppgå till 2021. – 2024 beräknas resultatet efter finansiella poster uppgå till 15–. Med den information som regeringen har i detta läge bedöms sektorn som helhet även redovisa ett positivt balanskravsresultat och klara balanskravet –2024. I avsnitt 9.4 beskrivs de antaganden och bedömningar som ligger till grund för prognosen för kommunsektorns finanser. I detta avsnitt redovisas och analyseras utvecklingen av offentliga sektorns skatte- intäkter och statens inkomster. Inledningsvis redovisas de offentligfinansiella effekterna av skatte- och avgiftsförändringarna i propositionen Vårändringsbudget och övriga propositioner med förslag till ändringar i statens budget som har beslutats och aviserats . Därefter redovisas utvecklingen av den offentliga sektorns skatteintäkter och inkomsterna i statens budget. En jämförelse görs sedan med prognosen i budgetpropositionen . Avslutningsvis följs inkomsterna i statens budget upp. –I tidigare beslutade propositioner samt i propositionen Vårändringsbudget och övriga propositioner med förslag till ändringar i statens budget som har beslutats och aviserats föreslår regeringen ett antal förändringar på skatteområdet som sammantaget minskar skatteintäkterna med 2021. –Enligt preliminära utfall bedöms den offentliga sektorns skatteintäkter ha minskat 2020 jämfört med året innan. Den djupa lågkonjunktur som spridningen av sjukdomen covid-19 orsakat ledde till att företagens vinster och hushållens kapitalvinster minskade som viktiga skattebaser såsom lönesumma och hushållens konsumtion dämpades eller till och med minskade. –förutspås en återhämtning i svensk ekonomi och de totala skatte- intäkterna väntas öka . Utvecklingen förväntas bli stark framför allt för intäkter från skatt på arbete och konsumtion men även intäkterna från kapitalskatterna ökar i god takt. ––2024 väntas en relativt snabb ökning av skatte- intäkterna och samtliga skattebaser väntas bidra. Särskilt stark bedöms utvecklingen bli 2022. –Skattekvoten, dvs. skatteintäkterna som andel av BNP, väntas 2021 uppgå till . Även under den fortsatta prognosperioden väntas skattekvoten uppgå till av BNP. –I förhållande till budgetpropositionen har prognosen för den offentliga sektorns skatteintäkter reviderats upp med i genomsnitt –2023. 5.1Offentligfinansiella effekter av ändrade skatte- och avgiftsregler Offentligfinansiella effekter av ändringar i skatte- och avgiftsregler som föreslagits och aviserats I tabell 5.1 redovisas de offentligfinansiella effekterna av de regeländringar på skatteområdet som föreslagits i de propositioner med förslag till ändringar i statens budget som har beslutats och aviserats . I tabellen redovisas tre olika offentligfinansiella effekter. Bruttoeffekten beskriver den direkta förändringen av intäkterna från den skatt som regeländringen avser. Referens- alternativet vid tolkningen av bruttoeffekten är de förväntade skatteintäkterna i frånvaro av regeländringar. Utöver den direkta effekten kan en regeländring ge upphov till indirekta effekter på de offentliga finanserna av olika slag. Indirekta effekter uppstår om skatteändringen påverkar underlaget för andra skatter eller offentliga utgifter och därigenom påverkar de offentliga finanserna. Den offentlig- finansiella nettoeffekten utgörs av summan av bruttoeffekten och de indirekta effekterna. Den offentligfinansiella effekten av en regelförändring förväntas i vissa fall vara olika stor . Det kan bero på att åtgärden är tillfällig eller på att åtgärdens indirekta effekter inte uppkommer . Den varaktiga effekten är ett mått på den bestående årliga effekten av en skatteändring och möjliggör jämförelser av regeländringar vars nettoeffekter fördelas olika över tiden. För en detaljerad beskrivning av metodfrågor kopplade till redovisningen av offentligfinansiella effekter hänvisas till publikation Beräkningskonventioner 2021, som publiceras på . Tabell 5.1 Offentligfinansiella effekter av beslutade, föreslagna och aviserade ändringar i skatte- och avgiftsreglerna –Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av -0,22 -0,22 varav utökade möjligheter till -0,22 -0,22 – Förstärkta stöd till företag, och andra åtgärder med -1,67 -1,43 arbetsgivaravgifter för 19–23- -1,67 -1,43 Förslag i Extra ändringsbudget försäkringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning -0,58 -0,57 -0,06 varav förlängd skatte- och avgiftsfrihet för förmån av fri -0,12 -0,11 varav förlängd skatte- och avgiftsfrihet för förmån av gåva -0,28 -0,28 varav ytterligare utökning av möjligheterna till tillfälliga anstånd med inbetalning av skatt -0,18 -0,18 -0,06 -1,77 -1,48 unga 19–23 år -1,77 -1,48 -4,24 -3,70 -0,06 Källa: Egna beräkningar. har beslutat att anståndstiden för s.k. tillfälliga anstånd med inbetalning av skatt efter ansökan ska kunna förlängas med som längst , och att anstånd ska kunna beviljas för fler redovisningsperioder. Åtgärden bedöms minska skatte- intäkterna med 2021. Mer information om hur förslaget påverkar de offentliga finanserna redovisas i propositionen Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av corona- viruset (prop. 2020/21:77, bet. 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:175). har också beslutat att arbetsgivaravgifterna för personer sänks –efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivarav- gifter för unga och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:83, bet. 2020/21:FiU42, rskr. 2020/21:182). I budgetpropositionen aviserades att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna skulle gälla från , men sänk- ningen tidigarelades. Den offentligfinansiella effekten av tidigareläggningen framgår i tabell 5.1. Bruttoeffekten av tidigareläggningen bedöms uppgå till -1,och nettoeffekten till -1,2021. I propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2021/21:166) föreslår regeringen att skattefriheten för förmån av fri parkering i anslutning till arbetsplatsen förlängs till att gälla förmåner som lämnas –samt att förmån av gåvor som en arbetsgivare ger till en anställd –inte ska tas upp till beskattning, under förutsättning att gåvornas värde sammantaget inte överstiger per anställd och att de inte lämnas i pengar. Förslagen bedöms minska skatteintäkterna med respektive 2021. Vidare föreslår regeringen ytterligare utökning av möjligheterna till tillfälliga anstånd med inbetalning av skatt. Detta bedöms minska intäkterna med Mer information om hur förslaget påverkar de offentliga finanserna redovisas i propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset. I tabellen redovisas också den offentligfinansiella effekten av att arbetsgivaravgiften för personer sänks . Offentligfinansiella effekter av samtliga ändrade skatte- och avgiftsregler De beräknade effekterna av samtliga regeländringar på skatteområdet 2019–2024 redovisas i tabell 5.2. Tabellen visar alla regeländringar sammantaget som beslutats i tidigare propositioner och i propositionen Vårändringsbudget samt i övriga propositioner med förslag till ändringar i statens budget som har beslutats och aviserats . Regeländringarna visas i förhållande till föregående år. Samman- taget bedöms regeländringar minska skatteintäkterna med 2021 för att därefter öka skatteintäkterna med 2022 samt med ytterligare 2023. Tabell 5.2 Offentligfinansiella effekter av samtliga ändrade skatte- och avgiftsregler Miljarder kronor i förhållande till föregående år -18,1 -42,3 -0,4 -2,6 -1,3 -2,6 -0,2 Vissa höjda åldersgränser i skatte- och -1,0 Sänkt skatt för personer , ändring av -4,8 -4,3 -2,4 -0,3 -3,9 -6,2 Avskaffad övre skiktgräns för statlig inkomstskatt (s.k. värnskatt) -6,1 -3,9 -0,1 Övrigt, statlig skatt -9,9 -0,7 -13,9 -2,1 -1,4 -8,5 -2,1 -6,4 Tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster för att hantera ökade arbetskostnader till följd av pandemin -5,0 -0,3 -0,2 -0,3 -10,0 -0,5 -0,2 -1,6 -34,0 Höjda åldersgränser i skattesystemet -0,2 -0,1 Tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter för -12,2 Justerade förmånsvärden för personbilar Nedsättning för den först anställda -0,2 -0,3 Särskild löneskatt för äldre -1,4 -1,4 Förändringar i nedsättningen av socialavgifter för -0,5 -0,4 Tillfälligt nedsatta socialavgifter m.m. -0,2 -32,1 -0,3 -0,6 -14,4 -12,1 -0,1 -6,6 Övriga inkomstskatter, företag -5,5 -1,2 -1,0 Övriga skatter på kapital -0,1 -1,0 -2,3 Avskaffad schablonintäkt på uppskovsbelopp -1,7 Övrigt, övriga skatter på kapital -0,1 -1,0 -0,6 -0,2 -0,2 -0,5 -0,7 -0,4 Skatt på vägtrafik, trängselskatt m.m. Restförda och övriga skatter -2,5 -4,6 -18,8 -42,9 -9,0 Totala skatteintäkter, exkl. -20,5 -45,1 -8,8 Källa: Egna beräkningar. De totala skatteintäkterna, dvs. offentliga sektorns skatteintäkter och de skatteintäkter som tillfaller EU, minskade enligt preliminära utfall 2020 (se diagram 5.1). Den djupa lågkonjunktur som pandemin har orsakat medförde att viktiga skattebaser såsom lönesumma och hushållens konsumtion dämpades kraftigt eller till och med minskade. Preliminära utfall indikerar därutöver att företagens vinster och hushållens kapitalinkomster minskade 2020. Utfall 2000–2020, prognos 2021–2024 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: , och egna beräkningar. förutspås en återhämtning i svensk ekonomi och skatteintäkterna väntas öka igen (se tabell 5.3). Att skatteintäkterna ökar förklaras av en åter- hämtning av hushållens kapitalinkomster samt en högre ökningstakt för de viktiga skattebaserna lönesumma och hushållens konsumtion. Perioden –2024 väntas skatteintäkterna öka i högre takt än 2021, i genomsnitt . Återhämtningen väntas bli särskilt stark 2022. Detta är främst ett resultat av en hög tillväxt för kapitalskatterna, men även skatt på arbete och konsumtion ökar kraftigt. Tabell 5.3 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomsterna i statens budget Utfall 2019 och 2020, prognos 2021–2024 -126,8 -125,8 -130,3 -134,5 -137,9 -140,9 -15,3 -15,9 -17,8 -18,4 -18,9 -19,5 -1,6 -2,7 -16,5 -18,5 -19,7 -19,9 -3,7 -34,8 -18,0 -17,0 -8,5 -7,1 -41,1 -41,3 -42,1 -44,0 -45,8 -46,4 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -5,0 -10,0 -9,5 -5,9 -4,8 -4,8 Avgående poster, EU-skatter -6,9 -6,2 -6,6 -6,9 -7,3 -7,6 Avgående poster till andra sektorer -766,6 -784,5 -809,6 -838,5 -866,9 -893,7 varav avgifter till ålderspensionssystemet -266,5 -268,5 -276,9 -288,5 -299,4 -304,8 -15,5 -24,8 -24,1 -18,5 -5,8 -6,1 varav kommuner och landsting -3,6 -7,6 -1,0 -1,7 -18,9 -8,7 -0,1 -8,2 -7,6 -8,2 -0,7 -0,5 -0,1 -29,7 -52,8 -38,9 -28,0 -32,4 -41,0 -53,9 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Avräkningar m.m. i anslutning till -115,8 -117,0 -121,9 -123,6 -126,4 -128,7 Utgifter som ges som krediteringar på Anm.: Samtliga år är redovisade enligt den struktur som gäller för statens budget och framåt. Beräkningarna är baserade på publicerad statistik , utfall i enlighet med publicerad statistik . Källor: , och egna beräkningar. Skattekvoten visar de totala skatteintäkterna som andel av BNP. Skattekvoten påverkas huvudsakligen av regeländringar i skattesystemet. väntas skatte- kvoten sjunka (se tabell 5.4). Regeringens åtgärder med anledning av lågkonjunkturen, som tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter för 19–23-åringar, en tillfällig skattereduktion för arbetsinkomster samt skattereduktion för företagsinvesteringar, påverkar skattekvoten 2021. Även övriga reformer, framför allt skattereduktion för förvärvs- inkomster, bidrar till att skattekvoten sjunker. Reformer och tillfälliga åtgärder väntas medföra att både skatt på arbete och kapitalskatter minskar i förhållande till BNP. Dessutom väntas även punktskatterna minska som andel av BNP, främst till följd av att vissa punktskatter inte indexeras med prisutvecklingen fullt ut, exempelvis alkoholskatt och fordonsskatt. väntas skattekvoten uppgå till av BNP. Procent av BNP. Utfall 2019 och 2020, prognos 2021–2024 Källor: , och egna beräkningar. Skatterna på arbete kan delas in i direkta och indirekta skatter. De direkta skatterna på arbete består i huvudsak av och statlig inkomstskatt. Skatteuttaget minskas av ett antal skattereduktioner.