prop · H803152 · 2021-03-23 00:00:00 — Det bör överlämnas till regeringen att i förordning reglera under vilken tid försöksverksamheten ska pågå. Försöksverksamheten bör sedan, som förespråkar, utvärderas vid slutet av försöksperio- den för att en bedömning ska kunna göras om önskad effekt har uppnåtts. anser att det är viktigt att utbildningen som läraren tar del av under den längre visstidsanställningen ska syfta till att leda till be- Även kommun lyfter synpunkter som gäller möjlig- heten att bli behörig som läraren kan vara anställd. munen påpekar att anställning inte räcker för att dessutom genom- föra en KPU för att uppnå en behörighetsgivande lärarexamen, vilket krävs för att läraren ska kunna få en lärarlegitimation. Regeringen är medveten om att anställning inte räcker för att en lärare utan några tidigare behörighetsgivande studier ska kunna erhålla en För att erhålla en lärarexamen som ger behörighet i sfi krävs en ämneslärarutbildning, inriktning mot arbete i årskurs 7–9 eller inriktning mot arbete i gymnasieskolan. Genom att möjliggöra en trygg anställning kan dock läraren genom studier på deltid nå tillräckliga ämneskunskaper som arbetstiden inte begränsas i en sådan utsträckning att huvudmannen i praktiken har svårt att använda läraren i verksamheten. Efter att ha läst in ämneskunskaperna kan läraren sedan komplettera dessa studier och ta ut En sådan möjlighet erbjuds inom ramen för försöksverksamheten med tidsbegränsade anställningar av personer som genomför KPU för att uppnå en behörighetsgivande lärarexamen. lärare kan då få ytterligare anställningstid och komplettera ämneskunskaperna med kurser inom den utbildningsveten- skapliga kärnan och verksamhetsförlagd utbildning för att kunna avlägga Det är regeringens uppfattning att insatser för att möjliggöra studier parallellt med förvärvsarbete och stärka icke-legitimerade och obehöriga lärares ämneskunskaper och kompetens kan bidra till att antalet behöriga och legitimerade lärare ökar. Det ankommer dock på huvudmannen att ha en långsiktig plan för hur fler lärare ska erhålla legitimation och behörighet. påpekar att det inte är säkert att ämnesstudier i svenska som andraspråk som följs av KPU är den kortaste eller bästa vägen till behörighet i sfi för varje lärare. Enligt bör därför möjligheterna för verksamma att studera mot behörighet och legitimation och kombinera detta med en längre visstidsanställning öppnas mot bl.a. deltagande i vidareutbildning av lärare utan lärarexamen enligt förordningen (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen. Regeringen instämmer i att det är viktigt att det finns olika vägar till en lärarexamen. Regeringen gör bedömningen att det bör vara fråga om en avgränsad försöksverksamhet i syfte att skapa förutsättningar som bidrar till att fler personer får möjlighet att utbilda sig till legitimerade och behöriga lärare inom sfi. Regeringen vill även erinra om att flera åtgärder redan har vidtagits för att skapa alternativa vägar till en lärarexamen. gav regeringen arton lärosäten i uppdrag att anordna fler relevanta sommarkurser för att studenter snabbare ska nå en lärarexamen, för att redan behöriga lärare ska kunna läsa in ytterligare ämnesbehörighet samt för kompetensutveckling för obehöriga lärare (/04118). Lärosätena ska prioritera kurser inom den utbildningsvetenskapliga kärnan (UVK), svenska som andraspråk och behörighetskompletterande kurser för att öka antalet idrottslärare. Lärosätena ska också prioritera kurser inom KPU i syfte att förkorta studietiden. Vidare gav regeringen i uppdrag att leda ett arbete med att, tillsammans med sex andra lärosäten, ta fram insatser som ska resultera i mer ändamålsenliga och effektiva utbildningsvägar till lärar- och förskollärarexamen (U2018/03202). Uppdraget består bl.a. i att erbjuda kompletterande kurser inom lärar- och förskollärarutbildningarna, exempelvis kortare ämneskurser, för att studenten ska nå kursfordringarna omfattande ämnesstudierna för en KPU eller för att uppnå full omfattning av de ämnesstudier som krävs för en grundlärarexamen. Även har i betänkandet Samverkande krafter – för stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk (SOU 2020:66), som överlämnades till regeringen , lämnat förslag till hur kompetensen hos obehöriga lärare inom sfi kan förbättras och ställt sig positiv till förslaget i den del som här är aktuellt. anser att det nu aktuella utredningsförslaget är bra men att det, om förslaget genomförs, är viktigt att utbildning inom svenska som andraspråk finns tillgänglig i flexibel form som är möjlig att följa på alla håll i landet. Regeringen instämmer i att det är angeläget att lärare som vill studera svenska som andraspråk har tillgång till olika utbildningsmöjligheter. erbjuds möjligheten att studera ämnet svenska som andraspråk på distans vid flera av landets lärosäten. Med hjälp av digitaliseringen och utvecklingen av ny teknik kan utbildning numera erbjudas på fler sätt än tidigare, vilket förbättrar möjligheterna att erbjuda flexibla undervisningsformer i alla delar av landet som är anpass- 2020/21:152 ade till studerande som kombinerar sin utbildning med arbete. Universitets- och högskolerådet (UHR) fick 2019 medel för att öka kvaliteten och genomströmningen i distansutbildning vid universitet, högskolor och hos anordnare av yrkeshögskoleutbildning. avsatte regeringen för att genomföra utvecklingsåtgärder som syftar till att öka kvaliteten av och genomströmningen i studier på distans inom högskolan. Regeringen har avsatt totalt för detta ändamål. Längre anställningstid underlättar en kombination av arbete och studier och leder till bättre kvalitet på undervisningen Regeringen bedömer att ett genomförande av förslaget skapar en ökad ekonomisk trygghet för den som vill utbilda sig till lärare i sfi, i och med att läraren kan vara anställd . Den anställningstrygghet som skapas bör även kunna attrahera fler sökande till behörighetsgivande utbildning i svenska som andraspråk och motsvarande utbildningar. Vidare bedömer regeringen att undervisningens kvalitet kan förbättras om de lärare i sfi som saknar legitimation och behörighet steg för steg utbildar sig i svenska som andraspråk, som de är kvar i verksamheten i stället för att som anställas i taget. Eleverna får också tillgång till en lärare som för får allt bättre ämneskunskaper, och sfi-verksamheten får möjligheter till en lägre personalomsättning och bättre kontinuitet. Med anledning av invändning att merparten av de obehöriga lärarna inom sfi är behöriga i andra ämnen och får en tillsvidareanställning vill regeringen framhålla att det inte är denna kategori av lärare som är målgruppen för åtgärden. Förslaget tar i stället sikte på den grupp av lärare som saknar både legitimation och behörighet att undervisa i sfi och som därmed bara kan anställas i taget. Enligt lärarprognos 2019 utgör denna grupp så mycket som av det totala antalet lärare som bedriver undervisning i sfi. Det är angeläget att vidta åtgärder som kan leda till att andelen legitimerade och behöriga lärare inom sfi ökar. Regeringen har också satsat på åtgärder för att underlätta för de lärare som redan har lärarlegitimation men som saknar behörighet att undervisa i svenska som andraspråk att erhålla behörighet för undervisning i sfi, t.ex. genom Lärarlyftet och statsbidrag enligt förordningen (2016:709) om statsbidrag för fortbildning av lärare när det gäller svenska som andraspråk och vuxenutbildning i svenska för invandrare. ställer sig positiv till förslaget, men framför att villkor och förutsättningar kring förslaget behöver bearbetas ytterligare för att kommunen fullt ut ska kunna bedöma konsekvenserna. Kommunen önskar exempelvis tydliggöranden om anställningen ska ske på heltid med studieledigt eller på deltid. Detta är dock en fråga som bör avgöras genom en överenskommelse mellan huvudmannen och läraren i det enskilda anställningsavtalet, inom de ramar föreskrifterna om försöksverksamheten ger. Det bör enligt även tydliggöras när utbildningskravet ska börja gälla för lärare som ännu inte är redo att börja Kommunen påtalar också att det bör tydliggöras hur anställningen ska hanteras för lärare som avbryter studierna av olika skäl, eller om vill- Prop. 2020/21:152 koren i övrigt ändras. Regeringens avsikt är att endast lärare som studerar ska omfattas och att det ska vara huvudmannens ansvar att avgöra vilka lärare som studerar. Det bör också vara upp till huvudmannen att kontrollera att sökande uppfyller de krav som ställs för en anställning inom ramen för försöksverksamheten. Regeringen finner inte skäl att, såsom förespråkar, införa detaljerade krav på hur denna kontroll ska göras. Om det inträffar omständigheter som gör att den anställde inte kan genomföra sin utbildning , exempelvis på grund av en längre sjukfrånvaro eller föräldraledighet, bör det vara möjligt att förlänga anställningen. Eftersom anställningen är ett undantag från legitimationsreglerna bör det röra sig om en begränsad tid. Regeringen föreslår därför att anställningstiden ska kunna förlängas om det finns särskilda skäl, dock längst med . framför att det är viktigt att anställningen regleras så att de visstidsanställda inte får rätt till konvertering till tillsvidaretjänst enligt LAS. Regeringen instämmer i detta. Förhållandet till LAS berörs i 2 kap. 21 § skollagen. Regeringen föreslår att det görs ett tillägg i paragrafen som innebär att de aktuella bestämmelserna i inte gäller en anställning inom ramen för den nya försöksverksamheten. 6Fler lärare med specialistkompetens till vissa riksrekryterande utbildningar 6.1Krav på legitimation och behörighet försvårar rekrytering av specialister Som nämnts i avsnitt 5.2 ställs i skollagen som huvudregel krav på legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning. Som huvudregel gäller vidare att endast den som har legitimation får anställas som lärare utan tidsbegränsning. Det finns dock undantag från båda kraven, bl.a. avseende vissa specialpedagoger och speciallärare, lärare som ska bedriva undervisning i fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning och modersmålslärare (2 kap. 13, 17 och 20 §§ skollagen). Inom vissa utbildningar, särskilt i gymnasieskolan, finns det ett behov av lärare med specialistkompetens. Detta kan i praktiken vara svårt att förena med kravet på legitimation och behörighet. Problemen är särskilt påtagliga inom vissa riksrekryterande utbildningar. Utredningen har uppmärksammat att den riksrekryterande estetiska spetsutbildningen, den förberedande dansarutbildningen och yrkesdansarutbildningen är utbildningar som är i behov av lärare med specialistkompetens, kunskaper som inte kan tillägnas inom ramen för en lärarutbildning. Lärare i dansämnen inom dansarutbildningarna är undantagna från krav på legitimation och behörighet, se 15 kap. 8 a § skollagen och 22 § förordningen (2011:7) om dansarutbildning. Inom den riksrekryterande estetiska spetsutbildningen krävs dock alltjämt att de lärare som bedriver undervisning har legitimation och behörighet. 2020/21:152 Den specialistkompetens som efterfrågas av huvudmännen för de riksrekryterande estetiska spetsutbildningarna är av olika slag. Det kan exempelvis handla om avancerade kunskaper i sångtekniker som bara kan förkovras genom konstnärlig utbildning eller arbetslivserfarenheter. Sökande som har legitimation och behörighet saknar ofta den efterfrågade spetskompetensen och tvärtom. Legitimationskravet innebär att en sökande som har behörighet ska anställas framför en sökande som saknar behörighet men som har den eftertraktade specialistkompetensen. En person som saknar legitimation och behörighet får enligt skollagen bedriva undervisning under högst i sänder (2 kap. 18 §). Denna reglering kan också försvåra för huvudmän som bedriver riksrekryterande estetisk spetsutbildning att värva personer med specialistkunskaper. Skolor som ligger utanför storstäderna och bedriver riksrekryterande estetisk spetsutbildning vittnar om särskilda svårigheter med att locka till sig personer med nödvändig spetskompetens. Enligt huvudmän för sådana skolor kan svårigheterna i vissa fall innebära att utbildningar tvingas att lägga ned. 6.2Nuvarande reglering i fråga om riksrekryterande utbildningar Skolväsendet i omfattar ett antal olika skolformer som regleras i skollagen. Till dessa skolformer hör bl.a. gymnasieskolan. Utbildningen vid gymnasieskolan får anordnas både av det allmänna och av enskilda (1 kap. 1 §). Den som är anordnare benämns i de flesta fall huvudman. Det är huvudmannen som ansvar för antagningen till de olika utbildningar som anordnas av denne (15 kap. 12 § och 18 kap. 12 §). Huvudmannen prövar bl.a. om den sökande är behörig och om den sökande ska tas emot (16 kap. 36 §). Offentliga huvudmän ska i första hand ta emot elever som är hemmahörande i kommunen eller inom samverkansområdet för utbildningen (16 kap. 43 § och 19 kap. 35 §). Behöriga sökande ska även i andra fall tas emot i första hand, t.ex. om den sökandes hemkommun inte erbjuder utbildningen eller om det är fråga om en utbildning som det har fattats beslut om riksrekrytering för (16 kap. 44 § och 19 kap. 36 §). Beslut om riksrekrytering, dvs. att en viss utbildning i första hand ska ta emot sökande från hela landet, fattas av (16 kap. 45 §, 17 kap. 20 § och 19 kap. 37 §). Utbildning hos enskilda huvudmän är alltid riksrekryterande. Något särskilt beslut om riksrekrytering kan därför inte fattas för en sådan skola. Andra behöriga sökande än de som ska tas emot i första hand tas emot i andra hand till platser som återstår sedan alla de som ska tas emot i första hand har antagits till utbildningen (16 kap. 47 § och 19 kap. 39 §). får besluta om avvikelser från struktur, innehåll och examensmål för utbildningar på nationella program. För en utbildning som anordnas av en offentlig huvudman fattar ett sådant beslut i samband med att myndigheten beslutar att utbildningen ska vara riksrekryterande. Eftersom utbildningar som anordnas av enskilda huvudmän alltid är riksrekryterande fattar beslut om avvikelser enligt ovan efter en prövning som motsvarar prövningen av riksrekryterande Bestämmelser om vad som gäller för utbildningar som avvi- Prop. 2020/21:152 ker från huvudreglerna finns i 5 kap. gymnasieförordningen (2010:2039). Där finns bestämmelser om s.k. särskilda varianter i 1–11 §§, gemensamma bestämmelser om andra riksrekryterande utbildningar än idrottsutbildningar i 12–18 §§, riksrekryterande yrkesutbildning i gymnasieskolan och riksrekryterande utbildning i gymnasiesärskolan i 19 och 20 §§, riksrekryterande estetisk spetsutbildning i 21 och 22 §§ och idrottsutbildning i 23–31 §§. Regeringen har bemyndigats att meddela föreskrifter om villkor för att en viss utbildning ska kunna bli riksrekryterande (16 kap. 13 § och 12 § skollagen). Regeringen har med stöd av bemyndigandet föreskrivit sådana villkor. Det ska finnas dels en nationell efterfrågan på de kunskaper och färdigheter som utbildningen ger, dels ett nationellt intresse av att elever ska kunna rekryteras från hela landet eller ett nationellt intresse av att enskilda elevers behov av kunskaper och färdigheter kan tillgodoses. För beslut om riksrekryterande estetisk spetsutbildning för det estetiska programmet krävs även att skolenheten har ett etablerat samarbete med en högskola som erbjuder utbildning som är relevant för gymnasieutbildningen (5 kap. 12 och 21 §§ gymnasieförordningen). Riksrekryterande estetiska spetsutbildningar erbjuder fördjupning inom bl.a. dans, musik, musikal, bild och formgivning, estetik och media. Det finns riksrekryterande yrkesprogram med fördjupning inom t.ex. elteknik, svetsteknik, marinbiologi och fiske. har godkänt 18 utbildningar som riksrekryterande utbildning i gymnasieskolan. 6.3Vissa lättnader bör göras i kraven på legitimation och behörighet Regeringens förslag: Regeringen ska få meddela föreskrifter om undantag från kraven på legitimation och behörighet för lärare som ska bedriva viss undervisning inom riksrekryterande utbildning på nationella program i gymnasieskolan. De ska få anställas i skolväsendet utan tidsbegränsning och ansvara för den undervisning de bedriver. Utredningens förslag (SOU 2017:51): Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningens förslag avviker från regeringens förslag genom att utredningen föreslår att lärare som ska undervisa inom den del av den riksrekryterande estetiska spetsutbildningen som ger utbildningen dess spetskaraktär inte ensamma ska kunna ansvara för undervisningen eller sätta betyg. Utredningen föreslår vidare att bestämmelserna om lärare som ska undervisa inom den riksrekryterande estetiska spetsutbildningen ska tas in i skollagen. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig har tillstyrkt eller inte haft något att invända mot utredningens förslag. Det gäller bl.a. Specialpedagogiska skolmyndigheten, Region (tidigare ), i , , , kommun, , , Kommuner och Regioner 2020/21:152 (SKR, tidigare Kommuner och Landsting), Skolledar- Region anser att förslaget löser problem gällande regelverket om legitimationskrav för personer med specialistkompetens. SKR, , och Nationell Este- tisk Kongress framhåller vinster med förslaget, t.ex. att det underlättar för huvudmän att rekrytera och behålla personal med spetskompetens och påpekar att personer med specialistkompetens kan vara en förutsättning för att eleverna ska få spetsutbildning. i tillstyrker förslaget. påpekar att det inte finns någon given plats i ämnesläraruppdraget för att utbilda ämnesspecialister, men att det finns god potential för att riksförbund tillstyrker förslaget men framför att förslaget bör utvidgas till att även gälla de nationella estetiska programmen och att möjligheten för att idrottsutbildningar ska omfattas av förslaget bör utredas vidare. och instämmer i utredningens förslag att dessa lärare inte ska få ansvara för undervisningen och sätta betyg men betonar att det kan innebära kostnader för skolorna om två lärare ska sätta betyg. Kommunen lyfter också att det innebär en arbets- miljörisk om en grupp tillsvidareanställda lärare inte får utöva yrket fullt Region och anser att lärarna som om- fattas av förslaget också bör bli betrodda med bedömning och betygssätt- och kommun ställer sig bakom förslaget men framför att det är viktigt att dessa lärare genom olika insatser får en behörighetsgivande ut- bildning eller kompetensutveckling. påpekar att det är vik- tigt att undantaget inte minskar incitamenten för huvudmännen att erbjuda dessa lärare att delta i en behörighetsgivande utbildning. framför synpunkter på att utredningen anser att Skolinspektionen bör granska att huvudmännen använder lärarresurser som har tillräcklig specialistkunskap för den aktuella undervisningen. framför att konsekvenserna av förslaget kräver nog- grann uppföljning och utvärdering. Förbundet understryker att många folkhögskol- lärare har specialistkunskaper som bör ses som en tillgång och att dessa lärare bör ha möjlighet att anställas och bedriva undervisning. konstnärliga högskola och anser att förslaget är problematiskt mot bakgrund av att lärare utan en behörighetsgivande exa- men inte med säkerhet kan bedriva en ändamålsenlig undervisning. ställer sig inte bakom förslaget utan anser att det krävs en definition av vad en sådan specialistkompetens avser och att avsteg från regelverket om behörighet endast får användas vid synnerliga skäl. Vissa myndigheter och enskilda har beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss vars förslag överensstämmer med förslagen i i och Friskolornas riks- förbund har förklarat att de tillstyrker förslaget. har tillagt att liknande undantag från legitimations- och behörighetskraven bör införas även för andra högt specialiserade utbildningar. har meddelat att de inte har några synpunkter på förslaget. 2020/21:152 , har i ett första remissyttrande tillstyrkt förslaget, men i samband med att det beretts tillfälle att yttra sig över utkastet meddelat att förbundet avstyrker förslaget. Det är enligt förbundet oacceptabelt att införa ytterligare ett undantag utan att ställa krav på antingen att legitimerade och behöriga lärare ska användas i första hand om de finns att tillgå eller att obehöriga lärare ska skaffa sig behörighet. framför liknande synpunkter och anser att lärare som saknar legitimation och behörighet endast i sällsynta undantagsfall ska kunna anställas utan tidsbegränsning. efterfrågar klargöranden i fråga om vad som avses med specialistområdet. anför vidare att anställning av lärare som avses med förslaget bör ske i samråd med lärare som redan är verksamma på skolenheten i fråga och att de nyanställda bör få handledning och hjälp i sin undervisning. har lämnat synpunkter av författningsteknisk karaktär. Skälen för regeringens förslag Det behövs lättnader i kraven för att lärare med spetskompetens ska kunna rekryteras till estetiska spetsutbildningar Av utredningen framgår att dagens reglering av behörighetskrav och anställningsvillkor kan innebära att huvudmännen inte alltid kan möjliggöra att eleverna på de estetiska spetsutbildningarna får undervisning av en lärare med ett tillräckligt djup i ämnet. Det kan i sin tur resultera i att spetsutbildningarna inte kan hålla tillräckligt hög kvalitet och att eleverna inte utvecklas i förhållande till de mål som uppställts för utbildningarna. I värsta fall kan bristen på lärare med spetskompetens leda till att estetiska utbildningar tvingas lägga ner. Mot bakgrund av detta anser regeringen att det är angeläget att vidta åtgärder som syftar till att öka möjligheten för huvudmän som bedriver riksrekryterande estetisk spetsutbildning att attrahera, anställa och behålla lärare med specialistkompetens inom de ämnen som ger utbildningen dess spetskaraktär. På vilken normgivningsnivå bör regleringen finnas? För att möjliggöra bättre kompetensförsörjning till de riksrekryterande estetiska spetsutbildningarna föreslår utredningen lagändringar. Utredningens förslag innebär att det i skollagen ska införas bestämmelser om undantag för lärare som ska undervisa i ämnen som ger den estetiska spetsutbildningen dess spetskaraktär från behörighets- och legitimationskrav. Vidare föreslås bestämmelser i skollagen som avser möjlighet att anställa lärare med specialistkompetens utan tidsbegränsning och begränsningar för att avsedda lärare inte ensamma ska kunna ansvara för undervisningen eller sätta betyg. Som regeringen utvecklar nedan bör förslagen genomföras. Det finns anledning att överväga vilka bestämmelser som behöver ges i lagform. En utgångspunkt är att inte fler frågor än nödvändigt bör regleras på lagnivå. Det är också lämpligt att låta den nya regleringen följa den systematik i regelverket som finns på området. 2020/21:152 Med utgångpunkt i befintlig systematik bör ett bemyndigande för regeringen att meddela undantag från behörighetskraven för sådana lärare som ska bedriva viss undervisning inom riksrekryterande utbildning på nationella program i gymnasieskolan tas in i skollagen. Även regleringen av möjligheten till tillsvidareanställning och ansvar för undervisningen bör finnas i skollagen. Eftersom regeringens förslag innebär att bemyndigandet tas in i en paragraf som det hänvisas till i bestämmelserna om tillsvidareanställning och ansvar för undervisningen, behövs dock inte någon uttrycklig reglering när det gäller dessa frågor. Som framgår ovan meddelas detaljföreskrifter om de riksrekryterande utbildningarna på förordningsnivå. Den nu föreslagna regleringen om den riksrekryterande estetiska spetsutbildningen bör därför också tas in gymnasieförordningen där övrig reglering finns .