prop · H9031d19 · 2021-09-20 00:00:00 — har utifrån ett regeringsuppdrag lämnat en redovisning av de verksamhetsmässiga konsekvenserna av SFV:s underlag (Ku2020/02624 delvis). Underlagen bereds i . (Se även utg.omr. 2 avsnitt 5.5.) 5.6.12:1 Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner Tabell 5.6 Anslagsutveckling 2:1 Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 122 130 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 122 131 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till , Kungliga Dramatiska teatern AB, (ideell förening), Stiftelsen , Stiftelsen , Unga och . Anslaget får även användas för kvalitetsstärkande insatser inom scenkonstområdet. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Skälen för regeringens förslag Tabell 5.7 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:1 Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med . I detta ligger dels att tidsbegränsade medel till upphör, dels att medel för investeringar och kostnader i samband med byte av övermaskineri ökas. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 2:1 Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . Tabell 5.8 Sammanställning av medelstilldelningen och 2022 till Operan, , , , , Unga och 1Inklusive beslut om förändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Medelstilldelningen är preliminär. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 5.6.22:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Tabell 5.9 Anslagsutveckling 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till det fria kulturlivet, arrangörer, fonogramverksamhet och vissa andra aktörer av kulturpolitiskt intresse inom teater, dans och musik. Anslaget får även användas för utgifter för administration och genomförande av verksamheten. Skälen för regeringens förslag Tabell 5.10 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Reform inom musikområdet – Fria aktörer inom scenkonst och musik Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för en reform på musikområdet (avsnitt 4.6.1, 5.5 och 5.6.3). Vidare ökas anslaget med för att stärka stödet till teater-, dans- och musikändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål . beräknas anslaget till respektive . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023. Skälen för regeringens förslag: Inom anslaget beviljas bidrag till den fria scenkonsten samt fonogramstöd. För att skapa goda planeringsförutsättningar för de fria grupperna bör beslut om bidrag kunna fattas som medför utgifter för kommande 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Anslaget används huvudsakligen för bidragsgivning till fria scenkonstgrupper. Grupperna bedriver omfattande turnéverksamhet, både i och i utlandet, vilket medför behov av goda planeringsförutsättningar. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023. Tabell 5.11 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 5.12 Anslagsutveckling 2:3 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 97 355 tkr prisnivå. 3Motsvarar 96 355 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens musikverks förvaltningsutgifter och för utgifter för statsbidrag till musiklivet. Anslaget får även användas för utgifter som uppkommer till följd av att Stiftelsen avvecklas, så som pensionskostnader som regleras retroaktivt. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Skälen för regeringens förslag Tabell 5.13 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 2:3 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Reform inom musikområdet – Digitalisering av kulturarvet och utveckling av digitala tjänster Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för en satsning på digitalisering av kulturarvet och utveckling av digitala tjänster (se avsnitt 11.5). Vidare minskas anslaget med för en reform på musikområdet (avsnitt 4.6.1, 5.5 och 5.6.2). Förslaget bedöms leda till ett minskat antal anställda vid och ett ökat antal anställda vid , men hur många som berörs av förändringen kan inte bedömas. Vid förändringen ska myndigheterna beakta 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 . beräknas anslaget till respektive Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.14 Sammanställning över avgiftsintäkter till Totala intäkter avgiftsbelagd verksamhet1 1I myndighetens avgiftsintäkter ingår bl.a. entré- och visningsintäkter samt intäkter av försäljning, eventuell sponsring och lokaluthyrning. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 6Litteraturen, läsandet och språket I avsnitt 3.4 anges de mål som beslutat för den nationella kulturpolitiken, politiken för litteratur- och läsfrämjande och den nationella språkpolitiken. 6.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatredovisningen inom Litteraturen, läsandet och språket utgår från följande bedömningsgrunder: –utbud och tillgänglighet till biblioteksverksamhet i hela landet med utgångspunkt i bl.a. bibliotekslagen (2013:801) –fördelning av statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter, bibliotek och läsfrämjande –insatser för att främja mångfald, kvalitet och fördjupning i utgivningen av litteratur och kulturtidskrifter –utveckling av läsvanor hos befolkningen –insatser för att främja ett ökat läsande genom främjandeinsatser, bidragsgivning, produktion, utlåning och distribution av litteratur och medier för alla oavsett bakgrund och förutsättningar –insatser för att främja klarspråksarbete och terminologiarbete inom den offentliga förvaltningen och insatser för att främja den enskildes tillgång till språk med utgångspunkt i språklagen (2009:600). I den del av avsnittet som rör det immateriella kulturarvet, biblioteksverksamhet och läsfrämjande görs bedömningen utifrån resultat relaterade till den, för kulturområdet, gemensamma bedömningsgrunden Tillgänglighet. Vad gäller de övriga gemensamma bedömningsgrunderna för kulturområdet (se avsnitt 3.5) redovisas uppgifter om jämställdhet och insatser kopplade till barn och unga. Utbud och tillgänglighet till bibliotek, litteratur och läsning Covid-19-pandemin har inneburit stor omställning av biblioteksverksamheten i hela landet. De regionala biblioteksverksamheterna och Kungl. har arbetat för att utveckla insatser för ökad digital kompetens hos allmänheten genom satsningen Digitalt först. Inom satsningen har användningen av utbildningsplattformen Digiteket ökat kraftigt under pandemin. av all folkbibliotekspersonal har registrerat sig på Digiteket där kurser och artiklar finns tillgängliga. vidareutvecklat den nationella biblioteksinfra- strukturen Libris, där upphovsrättsligt fritt material finns tillgängligt. Insatser har gjorts för att utveckla katalogiseringsverktyget, som också har anpassats enligt lagen (2018:1937) om tillgänglighet till digital offentlig service. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 har 43 kommuner antagit en ny biblioteksplan, vilket är något färre än föregående år. Av landets kommuner har en biblioteksplan med aktuell planperiod. Flera kommuner har uppgett att pandemin har påverkat möjligheten till förankring och samråd i framtagandet av planer. Satsningen Stärkta bibliotek innebär ökad tillgänglighet och utbud av biblioteksverksamhet Genom satsningen Stärkta bibliotek har regeringen avsatt 2018–2020. uppger att stödet har fått god spridning och möjliggjort för folkbiblioteken att utveckla sin verksamhet. Satsningen har fortsatt finansiering om 2021 och 2022 och 2023. Samtliga kommuner sökte och beviljades bidrag , vilket innebär en ökad tillgänglighet och utbud av biblioteksverksamhet i hela landet. uppger att flera bibliotek har fått planera om insatser under pandemin, som digitala läsfrämjande satsningar har ökat. Ett flertal ansökningar har fokuserat på tillgänglighet för personer med kognitiv funktionsnedsättning efter att har publicerat en kunskapsöversikt inom området. Fortsatt stor efterfrågan på tillgänglig litteratur minskade Myndigheten för tillgängliga mediers (MTM) produktion av punktskriftsböcker på grund av personalbrist hos myndigheten . Produktionen av talböcker ökade, men förvärven av talböcker fortsatte att minska, vilket enligt MTM till största delen förklaras av att myndigheten endast har möjlighet att förvärva talböcker i samband med beställningar från läsare. Tabell 6.1 Produktion och förvärv av talböcker och punktskriftsböcker Källa: Myndigheten för tillgängliga medier. Utgivningen av lättläst litteratur ökade , från åtta titlar 2019 till elva titlar 2020. minskade försäljningen av lättlästa böcker jämfört med , vilket förklaras av en mer nischad utgivning mot målgrupper som de kommersiella förlagen inte når. Den stora ökningen av antalet lån i det digitala Legimus har planat ut men ligger fortfarande på en betydligt högre nivå än 2018. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Diagram 6.1 Antal digitala lån av talböcker, e-textböcker och teckenspråkig litteratur 2010–2020 Antalet digitala lån av talböcker, e-textböcker och teckenspråkig litteratur. Källa: Myndigheten för tillgängliga medier. Bidragsgivning till litteratur, kulturtidskrifter, bibliotek och läsfrämjande beviljade ca i bidrag till litteratur, kulturtidskrifter, bibliotek och läsfrämjande. Av tabell 6.2 framgår fördelning av stöd inom området. Tabell 6.2 Bidrag till litteratur, kulturtidskrifter, bibliotek och läsfrämjande (beviljade medel) , Litteraturpriset till minne (tkr) Bokstart (tkr) Efterhandsstöd till litteratur (tkr) Inköpsstöd till folk- och skolbibliotek (tkr) Internationellt litteratursamarbete (projektbidrag och översättningsstöd) (tkr) Kulturtidskrifter (stöd till produktion och spridning) (tkr) Läs- och litteraturfrämjandebidrag (tkr) Stärkta bibliotek (tkr) Planerad utgivning (tkr) Fristadsprogrammet (tkr) TOTALT (tkr)2 1Statens kulturråd beslutar om bidrag till kulturtidskrifter generellt genom bemyndigande vilket innebär att 2020 beslutas om bidrag . 2Könsuppdelad statistik saknas. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Läs- och litteraturfrämjande insatser och utveckling av läsvanor beviljade 237 av 242 sökande kommuner sammanlagt i inköpsstöd till folk- och skolbibliotek (se tabell 6.1). Stödet syftar till att främja barns och ungas läsintresse genom inköp av barn- och ungdomslitteratur och vuxenlitteratur som främjar barns och ungas intresse för läsning. Jämfört med föregående år har antalet ansökningar ökat marginellt. beviljades ca till läs- och litteraturfrämjande insatser (inklusive Bokstart), se tabell 6.2. Ansökningarna som inkom till rörde en hel eller delvis omställning till digitala evenemang till följd av pandemin. genomfördes flera insatser inom ramen för Bokstart i syfte att sprida kunskap om språkutveckling. har även publicerat en rapport som bygger på en uppföljning av samtliga Bokstartsprojekt. Rapporten konstaterar att ett fortsatt statligt stöd kommer ge pågående projekt möjligheten att växa samt att fler kommuner påbörjar Bokstartsarbete. överlämnades regeringens skrivelse Barns och ungas läsning (skr. 2020/21:95) till . Utgångspunkten för skrivelsen är Läsdelegationens betänkande Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället (SOU 2018:57). I skrivelsen lämnas en redovisning av hur regeringen arbetar för läsfrämjande insatser för barn och unga. Även inom ramen för kultursamverkansmodellen ska statligt stöd lämnas till litteratur och läsfrämjande insatser (se avsnitt 4.3). Höjt stöd till utgivning av litteratur och kulturtidskrifter höjde bidragsbeloppen inom efterhandsstödet till litteratur med ca jämfört med året innan, i syfte att ytterligare stödja utgivningen av kvalitetslitteratur i och verka litteraturfrämjande (se tabell 6.2). Med anledning av pandemin höjdes även distributionsstödet tillfälligt för att kompensera utgivarna för inkomstbortfall. beslutade om en höjning av produktionsstöd motsvarande till 82 kulturtidskrifter, varav 9 behandlar nationella minoriteters språk och 8 är helt eller delvis på annat språk än svenska. Stödet syftar till att en mångfald av kulturtidskrifter av hög kvalitet ska ges ut och läsas i . I bidragsgivningen inom litteratur- och biblioteksområdet utgör kvinnor en högre andel inom vissa stöd, exempelvis upphovspersoner som medverkat i böcker som fått litteraturstöd för barn- och ungdomslitteratur, medan män är i majoritet i exempelvis facklitteraturgenren. Till följd av pandemin ställdes litteraturfrämjande verksamhet inom om till digitala format, och litteraturevenemang, mässor och resor ställdes in. Vissa bidragsmedel avsatta för internationella åtaganden omfördelades till andra stöd, exempelvis översättningsstödet. och folkminnens (Isof) språkvårdsarbete och språkrådgivning till myndigheter, organisationer och allmänhet har ökat . Isof har generellt haft en stor efterfrågan vad gäller råd i frågor som är relaterade till pandemin. När det gäller flerspråkighet och allas rätt till språk, har Isof bl.a. producerat och publicerat flera ord- och termlistor inom språkvårdsarbetet i svenska, de nationella 2021/22:1 Utgiftsområde 17 minoritetsspråken och svenskt teckenspråk. Insatser för revitalisering av de nationella minoritetsspråken redovisas under utgiftsområde 1. Ett levande och tillgängligt immateriellt kulturarv Det immateriella kulturarvet synliggörs och blir tillgängligt för allt fler, bl.a. genom nationella förteckning över immateriellt kulturarv (levande ) som har fortsatt att utökas med traditioner i dialog med ideella organisationer i hela landet. har konventionsarbetet tagit ett nytt steg framåt när blev invalt i den mellanstatliga kommittén för konventionen för perioden –2024. och folkminnen är i kommittén. Se även avsnitt 4 Kulturområdesövergripande verksamhet om Unescoarbetet. 6.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringens samlade bedömning är att insatser inom området har främjat allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor. Pandemin har inneburit stor omställning av biblioteksverksamheten i hela landet. Många bibliotek har ökat sin digitala tillgänglighet och hittat nya sätt att nå besökare. De insatser som genomförts på biblioteksområdet bidrar till att främja tillgång till biblioteksverksamheten nationellt. Pandemins konsekvenser har tydliggjort bibliotekens viktiga roll i lokalsamhället som mötesplats och genom tillhandahållande av information och litteratur. Det finns fortsatt stort behov av att stödja biblioteks- verksamhet runt om i landet. Satsningen Digitalt först har bidragit till att den digitala kunskapen har höjts. Samtliga kommuner har sökt och fått bidrag genom Stärkta bibliotek vilket regeringen bedömer ha bidragit till att främja tillgången till och utbudet av folkbiblioteksverksamhet i hela landet. Regeringen bedömer att MTM:s arbetet med att tillgängliggöra litteratur möter en stor efterfrågan. Arbetet bidrar i hög grad till att uppfylla det nationella målet om att det utifrån vars och ens särskilda förutsättningar ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. Regeringen bedömer att det höjda efterhandsstödet till litteratur har bidragit till att främja mångfald, kvalitet och fördjupning i utgivningen. Synligheten för svensk litteratur internationellt har minskat med inställda planerade insatser och evenemang till följd av pandemin. Detta har försvårat arbetet med att sprida svensk litteratur utomlands. Isofs arbete inom språkvården i svenska, de nationella minoritetsspråken och svenskt teckenspråk bidrar till att bl.a. sprida kunskap och förståelse om språken och ge alla en mer likvärdig tillgång till språkliga resurser. Regeringen bedömer att insatserna inom språkvården och språkpolitiken sammantaget har bidragit till att uppfylla målen om allas rätt till språk, och att den offentliga svenskan ska vara vårdad, enkel och begriplig. Dessa insatser är ytterst en fråga om jämlikhet och allas rätt till demokratisk delaktighet. Regeringen bedömer att arbetet med tillämpningen av konventionen om tryggande av det immateriella kulturarvet i har fortsatt utvecklats positivt , och bidrar till att öka kunskapen om och tillgängligheten till det immateriella kultur- arvet i hela landet. nya medlemskap i kommittén för konventionen innebär både en möjlighet till och behov av ett stärkt engagemang i konventionsarbetet, både internationellt och nationellt. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Stärka arbetet med konvention om det immateriella kulturarvet Regeringen föreslår att och folkminnen tillförs medel är medlem i kommittén för konvention om tryggande av det immateriella kulturarvet, dels för kommittéarbete, dels för utveckling av det nationella arbetet med konventionen. Det är angeläget att 2020–2024 kan bidra på ett konstruktivt sätt i det internationella kommittéarbetet, som också ska vara aktivt på nationell nivå och visa goda resultat i tillämpning av konventionen. I både det internationella och det nationella konventionsarbetet är det en viktig uppgift att verka för att främja förutsättningarna för civilsamhällets deltagande i konventionsarbetet. 6.6.13:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Tabell 6.3 Anslagsutveckling 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter, läsfrämjande och ett litteraturpris till minne. Anslaget får användas för utgifter för administration, uppföljning, främjande och genomförande av verksamheten. Skälen för regeringens förslag Tabell 6.4 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för en utbyggnad av satsningen Bokstart. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter . beräknas anslaget till respektive . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023 och 2024. Skälen för regeringens förslag: Inom anslaget fördelas stöd till utgivning och spridning av litteratur och kulturtidskrifter. För att skapa goda planerings- förutsättningar för aktörerna inom området bör beslut om bidrag kunna fattas som medför utgifter . har också behov av att fatta beslut om översättningsstöd i förskott eftersom stödets konstruktion innebär att ingen del av det beslutade bidragsbeloppet betalas ut innan det aktuella stödobjektet (boken) är färdigproducerat. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023 och 2024. Tabell 6.5 Beställningsbemyndigande för anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Erhållet/föreslaget bemyndigande 6.6.23:2 Myndigheten för tillgängliga medier Tabell 6.6 Anslagsutveckling 3:2 Myndigheten för tillgängliga medier 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 128 474 tkr prisnivå. 3Motsvarar 128 473 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för tillgängliga mediers förvaltningsutgifter. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Skälen för regeringens förslag Tabell 6.7 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 3:2 Myndigheten för tillgängliga medier Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:2 Myndigheten för tillgängliga medier . beräknas anslaget till respektive . Tabell 6.8 Anslagsutveckling 3:3 och folkminnen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 72 251 tkr prisnivå. 3Motsvarar 72 251 tkr prisnivå. Anslaget får användas för och folkminnens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till terminologiskt arbete. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Skälen för regeringens förslag Tabell 6.9 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 3:3 och folkminnen Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Främja arbetet med att trygga det immateriella kulturarvet Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med –2024 för att stärka och folkminnens arbete med konvention om tryggande av det immateriella kulturarvet. beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med ca till följd av att tidsbegränsade medel för förslag från betänkande (SOU 2018:83) upphör. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:3 och folkminnen . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 7Bildkonst, arkitektur, form och design I avsnitt 3.4 anges de mål som har beslutat för den nationella kulturpolitiken och mål för arkitektur-, form- och designpolitiken. 7.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder