prop · H803139 · 2021-03-23 00:00:00 — medlen vid varje beslutstillfälle kommer att vara begränsade. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att övervägande skäl talar för att beslut avseende stöd ur Allmänna arvsfonden inte avser en civil rättighet, även om de övergripande kriterierna för stöd ur fonden regleras Någon ändring i bestämmelsen om att beslut om stöd ur fonden inte är överklagbara bör därför inte göras. Slutligen efterfrågar förvaltningsrätten en analys av vilka konsekven- serna skulle bli om en domstol bedömer att stöd ur fonden utgör en civil Mot bakgrund av den bedömning som görs här ovan ser Prop. 2020/21:139 regeringen inte skäl att i förväg göra en sådan analys. Beredningen av det föreslagna demokrativillkoret fortsätter Utredningen hade bl.a. i uppdrag att föreslå hur ett villkor kan utformas som säkerställer att enbart organisationer som i sin verksamhet respekterar värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle kan få stöd. JO uttrycker betänkligheter avseende förslaget att bestämmelsen om att beslut om stöd ur fonden inte får överklagas ska kvarstå med anledning av det demokrativillkor utredningen föreslår. Även har fört fram liknande synpunkter. Nya och förtydligade demokrativillkor för statens stöd till trossamfund och för bidragsgivningen till det civila samhället har även utretts och föreslagits i betänkandena Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18) och Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35). Betänkandena har remitterats. I beredningen av betänkandena har ett behov av att analysera frågor om personuppgiftsbehandling och sekretess i ärenden om stöd till det civila samhället konstaterats. Det behöver säkerställas att känsliga personuppgifter har ett tillräckligt skydd i samband med att myndigheter eller enskilda organ prövar frågor om stöd till det civila samhället. En särskild utredare har därför fått i uppdrag att analysera frågor om personuppgiftsbehandling och sekretess i ärenden om stöd till det civila samhället, inklusive trossamfunden (dir. 2020:113). Uppdraget omfattar även det föreslagna demokrativillkoret för Allmänna arvsfonden. Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser därefter att återkomma i frågan om att införa ett demokrativillkor för Allmänna arvsfonden. Det finns därför inte anledning att inom ramen för nuvarande lagstiftningsarbete ytterligare behandla överklagandebestämmelsen med anledning av ett eventuellt demokrativillkor. 7.2Kravet på att en verksamhet ska vara nyskapande bör tas bort Regeringens förslag: Stöd ur Allmänna arvsfonden ska få lämnas till verksamhet som är utvecklande för någon av fondens målgrupper. Det nuvarande kravet på nyskapande ska tas bort. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker utredningens förslag eller har inga framhåller Arvsfondsdelegationen och Kammarkollegiet att det finns en risk att begreppet utvecklande på samma sätt som begreppet nyskapande och utvecklande kan uppfattas som otydligt. Även Coompanion och efterfrågar en tydlighet i vad som ska betecknas som utvecklande. De arbetsintegrerande sociala företagens intresseorganisation (SKOOPI) poängterar att beprövade metoder på annan geografisk ort för samma målgrupp kan verka utvecklande och bör därför kunna få projektmedel. Skälen för regeringens förslag Arvsfondens ändamålsinriktning är framåtsyftande Allmänna arvsfondens ändamålsinriktning har sedan fondens inrättande varit framåtsyftande, och stöd ur fonden har stimulerat till att utveckla och pröva nya idéer. Stöd ur fonden har finansierat utveckling av olika verksamhetsformer i syfte att förbättra situationen för barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Medel ur fonden har finansierat nyskapande och utvecklande projekt som har syftat till att pröva ny verksamhet eller utveckla nya metoder i en redan etablerad verksamhet eller en helt ny verksamhetsinriktning. Stödet har skapat möjligheter att införa nya hjälpformer som sedan har spridits vidare till samhället i stort och har i många fall lett till att verksamheter har kunnat permanentas. Verksamheter som startat som projekt med stöd ur fonden men som bedrivs i etablerad organisationsform är t.ex. , Cirkus Cirkör och Friends. Även viss offentligt finansierad verksamhet har startat som arvsfondsprojekt, såsom färdtjänst och personlig assistans, där staten och kommuner tagit över ansvaret för driften av verksamheten. Att stöd har gått till utveckling av nya verksamheter har alltså lett till att ett flertal olika organisationer har utvecklat metoder och arbetssätt som blivit så framgångsrika att de har överlevt projekttiden och sedan blivit en del av det etablerade civilsamhället eller drivits vidare i det allmännas regi. Kravet på att stöd ska gå till nyskapande och utvecklande verksamhet har således berikat samhället med flera olika verksamheter som kanske inte hade tillkommit utan detta kriterium. Det är regeringens mening att verksamheter som syftar till att vara nyskapande och utvecklande även fortsättningsvis ska ha möjlighet att få stöd ur Allmänna arvsfonden. Vid införandet av den nuvarande lagen om Allmänna arvsfonden avsåg regeringen med begreppet nyskapande och utvecklande verksamhet att markera att fondens ändamål även fortsättningsvis skulle vara framåtsyftande och att stöd ur fonden ska stimulera till verksamhet som innebär utveckling och prövande av nya idéer. Några mer konkreta förarbetsuttalanden om vad som utgör en nyskapande och utvecklande verksamhet gjordes dock inte. Kriteriet nyskapande upplevs som otydligt och onödigt begränsande Av Arvsfondsdelegationens praxis framgår att kraven på att verksamhet ska vara nyskapande och utvecklande tillämpas på ett sådant sätt att det kan avse projekt som syftar till att utveckla helt nya verksamheter, men även att utveckla en befintlig metod eller verksamhet i en annan riktning. Enligt delegationens praxis kan nyskapande och utvecklande också vara att pröva nya samarbeten, nya arbetsmodeller eller nya former av mötesplatser. Graden av nyskapande måste vidare sättas i ett sammanhang för att kunna bedömas, dvs. en idé är nyskapande i förhållande till något annat som görs eller inte görs. Under de dialogmöten med civilsamhället som utredningen anordnat kom det fram att organisationer upplever en otydlighet om hur kriteriet nyskapande tillämpas av Arvsfondsdelegationen och att det kan bidra till att fokus flyttas från målgruppernas behov till en ansträngning att verka nyskapande. Det kan orsaka att syftet med projektet och de behov hos målgrupperna som det är tänkt att möta blir lidande. Att nyskapandekriteriet upplevs som otydligt och för svårt att nå upp till kan i förlängningen leda till att organisationer helt avstår från att söka stöd på grund av kriteriets utformning, dvs. att organisationer inte söker stöd för projekt som skulle kunna generera goda resultat med hjälp av beprövade metoder och arbetssätt för målgrupperna. Detta kan särskilt vara fallet i fråga om mindre organisationer som saknar erfarenhet av att söka projektmedel. Kriteriet nyskapande bör tas bort för att öka tydligheten För att åstadkomma en ökad tydlighet i fråga om det krav som ställs på sökandena är det mot bakgrund av ovanstående regeringens uppfattning att kriteriet nyskapande bör tas bort och ersättas med ett krav på att verksamheten ska vara utvecklande. Avsikten är dock inte att förändra fondens framåtsyftande inriktning. Liksom tidigare bör alltså verksamhet med syfte att pröva helt ny verksamhet eller utveckla nya metoder i en redan etablerad verksamhet eller att utveckla verksamheten i en ny riktning omfattas av begreppet utvecklande. Betydelsen av begreppet utvecklande verksamhet är dock avsedd att vara vidare eftersom den inte har den begränsningen att verksamheten också måste vara nyskapande. Som Arvsfondsdelegationen, Kammarkollegiet, Coompanion och kan även begreppet utvecklande uppfattas som otydligt. Det är dock regeringens bedömning att de svårigheter som beskrivits ovan om att nå upp till kravet inte längre bör finnas eftersom kravet inte längre begränsas av begreppet nyskapande. Med begreppet utvecklande bör i stället fler verksamheter kunna uppfylla kravet. Som utredningen lyfter fram följer det av att en betydelse av ordet utveckla är att förändra och förbättra något. I ljuset av denna betydelse bör med utvecklande verksamhet förstås verksamhet som på något sätt medför förbättring för den målgrupp som den riktar sig till och de behov som denna målgrupp har. Om en verksamhet är helt ny eller inte, bör därför inte hämma bedömningen av om den ska anses utvecklande för målgruppen, utan det avgörande bör vara att verksamheten innebär ett utvecklingsarbete som syftar till en förändring och förbättring av målgruppens situation. Målgruppens behov blir tillgodosedda i högre grad än vad som skulle varit fallet utan verksamheten. Det är regeringens mening att det inte finns skäl att ytterligare specificera begreppet. Även fortsättningsvis finns det ett behov av att Arvsfondsdelegationen kan göra en skönsmässig bedömning och utveckla en praxis för sin stödgivning. Det finns inget krav på att projekt måste vara unika för hela riket En fråga vid bedömningen av om en verksamhet ska anses vara utvecklande är den som bl.a. SKOOPI lyfter fram och som gäller om en geografisk begränsning ska tillämpas, dvs. om en verksamhet som bedrivs i en del av landet ska ses som utvecklande för målgruppen på en annan ort, om en sådan verksamhet inte finns där . Den praxis som Arvsfondsdelegationen tillämpar vad gäller kriteriet nyskapande och utvecklande innebär att det inte finns något krav på att projektet är unikt för hela riket för att kunna få stöd, men att en bedömning görs utifrån 2020/21:139 geografiska och demografiska förutsättningar. Bedömningen av om ett projekt kan anses utvecklande bör således göras utifrån om projektet innebär någon form av utvecklingsarbete. Inte bara nya metoder och arbetssätt är att se som utvecklande, utan även beprövade metoder som har använts för en målgrupp, men som är tänkta att användas för en ny målgrupp faller också inom begreppet. Det måste i de fallen finnas ett behov av anpassning av ett arbetssätt eller en metod till en ny målgrupp eller till nya förhållanden. Att enbart flytta en befintlig metod från en ort till en annan för att använda den för samma målgrupp kan inte anses innebära ett sådant utvecklingsarbete som krävs för att ett projekt ska kunna beviljas stöd. Det kan inte heller anses vara utvecklande att en organisation använder en metod som är ny för organisationen, men som redan tillämpas av andra aktörer på den målgrupp vars behov projektet syftar att tillgodose. Fokus ska ju vara på målgruppen och inte på om metoden eller arbetssättet är nytt för den enskilda organisationen. Att en organisation önskar använda en beprövad metod för en ny målgrupp eller i ett annat sammanhang, t.ex. i glesbygd när metoden ännu inte har anpassats till glesbygdens förutsättningar, kan dock anses innefatta ett sådant utvecklingsarbete att projektet kan anses utvecklande för målgruppen. Det bör i denna bedömning alltså inte ha någon betydelse om metoden har använts inom riket redan tidigare eller inte, så länge användningsområdet är utvecklande för någon av målgrupperna, dvs. syftar till förändring och förbättring för deras situation och behov och att ett utvecklingsarbete är nödvändigt för att undersöka om metoden fungerar. 7.3Verksamheten ska ha förutsättning att främja målgruppen även efter att stödet har upphört Regeringens förslag: Stöd ur Allmänna arvsfonden ska få lämnas till verksamhet som har förutsättningar att främja målgruppen även efter det att stödet ur fonden har upphört. Utredningens förslag överensstämmer i allt väsentligt med regeringens förslag. Utredningen föreslår att stöd ska få lämnas till verksamhet som har förutsättningar att överleva efter det att stödet ur fonden har upphört. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker i stort utredningens förslag eller har inga synpunkter. Funktionsrätt liksom () avstyrker kriteriet om krav på överlevande eftersom motiveringen är otillräcklig för att införas i lag. Funktionsrätt anser att det är för stor spridning mellan de exempel som utredningen anger när det gäller överlevande, dvs. att det ska finnas en plan för spridning av framtaget material eller att någon, t.ex. en offentlig aktör, ska ta över verksamheten. Aktörer i offentlig sektor väljer sällan att binda upp sig eftersom verksamhet och budget styrs av politiska beslut. Funktionsrätt framhåller även att såväl projektägare som finansiärer givetvis vill att projekt ska få långsiktiga effekter, men att en utmaning är att projekt per definition har en början och ett slut. verksamhet eller spridning kräver resurser och finansiering. menar att det finns risk för en mer restriktiv tolkning av bestämmelsen om den kodifieras än om den är just praxis. Det kan även vara svårt att ha med många samarbetspartner, särskilt inom det offentliga, när en ansökan skickas in. Även Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) avstyrker kravet om att verksamheten ska ha förutsättning att överleva efter att stödet ur fonden har upphört. MUCF menar att kriteriet exkluderar projekt som vill komma till rätta med en viss specificerad fråga eller ett visst fenomen och föreslår att det i stället kan vara en bedömningsgrund för kvalitet på projektansökningar där det anses relevant. Region anser att kravet på att kunna visa en ekonomisk lösning för att permanenta verksamheten bör bli mer flexibel eller tas bort. Famna – för idéburen välfärd ser en risk för att kravet på verksamhetens överlevnad kan hindra innovativa projekt med utsatta målgrupper att ansöka om projektmedel ur Allmänna arvsfonden på grund av svårigheten att sälja in idén till offentliga eller privata aktörer. Famna föreslår därför en omformulering av kriteriet om överlevnad så att det framgår att det är verksamheten eller resultatet av denna som ska ha förutsättningar att överleva. Frivilligorganisationernas insamlingsråd (FRII) lyfter fram att det är omöjligt att på förhand veta om en verksamhet har förutsättningar att få fortsatt finansiering eller bedrivas vidare eftersom det beror på de effekter och resultat som uppnås i projektet. , unga och vuxna med utvecklingsstörning (FUB) anser att det ställs orimliga krav på att säkerställa projektens överlevnad innan de har startat. Som ett led i att öka transparensen föreslår Samarbetsorgan för etniska organisationer i (SIOS) att uttrycket i någon form införs i satsen om överlevnadskriteriet. Skälen för regeringens förslag: , FRII och FUB har i sina remissyttranden framfört att det finns svårigheter att säkerställa ett projekts överlevnad redan vid projektstart. Ett krav på överlevnad är dock ett uttryck för syftet med stöd ur Allmänna arvsfonden, dvs. att en framåtsyftande verksamhet ska ha förutsättningar främja målgruppen även efter det att stöd ur fonden har upphört. En verksamhets möjlighet att överleva kan sägas vara en del i dess utvecklingspotential. En verksamhet som har förutsättningar att överleva och således ligga till grund för en mer varaktig verksamhet bör i normalfallet vara mer till gagn för målgruppen än om den upphör att existera , och således vara mer ändamålsenlig i förhållande till fondens syfte. Regeringen anser därför att det även fortsättningsvis bör tas hänsyn till överlevnadspotentialen vid bedömningen av om stöd ska beviljas till en verksamhet. Även om överlevnadskriteriet kan sägas vara en del av tanken att verksamhet som bekostas ur fonden ska vara utvecklande finns det – som flera organisationer har framfört till utredningen – en inneboende motsättning mellan överlevnad och det nuvarande lagstadgade kravet på att en verksamhet ska vara nyskapande och utvecklande. Att kunna bedöma en helt ny verksamhets överlevnad vid ansökan om stöd kan mot bakgrund av de skäl som framförts av organisationerna i fråga vara mycket svårt. Krav på en organisation att visa hur överlevnad ska säkras kan leda till att organisationer som t.ex. vid ansökningstillfället saknar finansiering 2020/21:139 för en inkorporering av projektet i den ordinarie verksamheten tvekar inför att söka stöd ur fonden. Vidare kan det, som t.ex. Famna framför, för vissa verksamheter vara svårt att hitta naturliga övertagare av verksamheten i fråga, medan det för andra projekt kan vara mer självklart att andra aktörer tar över driften efter Exempel på det senare fallet kan vara verksamhet som ligger nära offentlig huvudmans ansvar och som därför är lämplig att tas över av en kommun eller en region när projekttiden har löpt ut. mer nischad verksamhet kan det vara svårare att finna lämpliga övertagare av verksamheten, varför den riskerar att bedömas ha en lägre möjlighet till Organisationer som har en smal verksamhet och som saknar egen finansiering för vidare drift kan alltså riskera att missgynnas i förhållande till de organisationer vars projektverksamhet är sådan att det finns aktörer för vilka det är naturligt att ta över verksamheten. Visserligen skulle de beskrivna svårigheterna kunna motivera att lägre krav ställs på sökanden i fråga om att visa överlevnad, t.ex. om det saknas naturliga övertagare av en viss sorts verksamhet. Bedömningen av om en verksamhet har möjlighet att överleva efter stödgivningens slut är emellertid en viktig del i att tillse att stöd ur fonden går till projekt som överensstämmer med dess syfte. Regeringen anser att det inte finns skäl att på grund av svårigheterna i nu nämnda fall förbise eller ställa lägre krav i fråga om detta kriterium i bedömningen av om stöd ska beviljas. heller i det fall som MUCF för fram, dvs. att kriteriet exkluderar projekt som vill komma till rätta med en viss specificerad fråga, anser regeringen att det finns skäl att ställa lägre krav. I lagrådsremissens lagförslag anges att stöd får lämnas till verksamhet som har förutsättningar att fortsätta efter det att stödet ur fonden har Lagrådet ifrågasätter användningen av begreppet ”fortsätta” i lagtexten, eftersom det ger intrycket att det ska röra sig om en fortgående verksamhet, trots att stöd inte får ges till en organisations löpande Lagrådet föreslår att bestämmelsen omformuleras så att det av lagtexten framgår att avsikten är att verksamheten ska ha förutsättningar att främja målgruppen även efter att stödet har upphört. att det ska vara fråga om verksamhet med begränsad varaktighet föreslår Lagrådet att förbudet mot stöd till löpande verksamhet (se avsnitt 7.5) ska tas in i samma bestämmelse. Regeringen instämmer i Lagrådets synpunkter och föreslår att bestämmelsen utformas i enlighet med Det är regeringens uppfattning att de åtgärder som är möjliga ska vidtas för att säkerställa att medlen gör bästa möjliga nytta och kommer målgruppen till gagn . På det sättet får fler än de som deltar under projektets levnad nytta av projektet och dess resultat. Förvaltningen av arvsfondsmedlen är ett förtroende och allmänheten behöver vara trygg i att medlen används till verksamheter som har förut- sättningar att främja målgruppen även efter att finansieringen av arvs- Regeringen föreslår därför att det ska regleras i lag att ett krav för stöd ur Allmänna arvsfonden är att verksamheten har förutsättningar att främja målgruppen även efter att stödet ur fonden har Avvikelsen från utredningens förslag om att verksamheten ska ha förutsättningar att överleva är endast språklig i syfte att undvika att använda en metafor i lagstiftningen. Att verksamheten ska ha förutsätt- ningar att främja målgruppen även efter att stödet ur fonden har upphört Prop. 2020/21:139 speglar också på ett bättre sätt att det är verksamheten som bedrivits i projektet som ska ha förutsättningar att fortsätta utan stöd från arvsfonden, men inte nödvändigtvis i samma regi eller organisationsform. SIOS hänvisar bl.a. till utredningens författningskommentar och drar slutsatsen att det finns en gradering av överlevnadskriteriet som inte framgår vid en första anblick. För att öka transparensen föreslår SIOS därför tillägget att det är verksamhet som har förutsättningar att överleva i någon form efter det att stödet ur fonden har upphört. Som framgår ovan har Arvsfondsdelegationen möjlighet att använda ett visst mått av skönsmässighet i sin stödgivning. Regeringen anser att det även fortsättningsvis finns ett behov av att Arvsfondsdelegationen kan göra en skönsmässig bedömning och utveckla en praxis för sin stödgivning. Det är därför regeringens mening att det inte finns skäl att ytterligare specificera kriteriet. Hänsyn ska tas till om målgruppen deltar i planeringen eller genomförandet av Regeringens förslag: Vid bedömningen av om stöd ur Allmänna arvsfonden ska lämnas ska hänsyn tas till om målgruppen deltar i planeringen eller genomförandet av verksamheten. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens Utredningen föreslår att stöd ur Allmänna arvsfonden ska få lämnas till verksamhet där målgruppen deltar i planeringen och genom- förandet av verksamheten. Remissinstanserna tillstyrker i stort utredningens förslag eller har inga Delegationen mot segregation (Delmos) är positiv till förslaget och framhåller att det ger goda förutsättningar till ett långsiktigt arbete att stödja verksamhet som är utvecklande för någon av fondens målgrupper tillsammans med kravet på att målgruppen själv deltar i , unga och vuxna med utvecklings- störning (FUB) och Samarbetsorgan för etniska organisationer i (SIOS) föreslår att det ska framgå i lagen att även företrädare för målgruppen ska kunna delta i planeringen och genomförandet. Skälen för regeringens förslag: Utredningen konstaterar att mål- gruppens delaktighet i ett projekt är en framgångsfaktor. för målgrupperna men utan deras aktiva medverkan kan i stället riskera att misslyckas eftersom målgrupperna inte kommit till tals och inte fått kommunicera sina behov. Verksamhet med hög delaktighet och engagerade deltagare har större möjligheter att leva kvar efter projekt- tidens slut än verksamheter med lägre eller ingen delaktighet. delar utredningens bedömning att det även fortsättningsvis bör tas hänsyn till målgruppens delaktighet vid bedömningen av om en verksamhet ska få stöd och föreslår att kriteriet regleras i lag. FUB menar att det inte alltid är möjligt för personer med intellektuell funktionsnedsättning att delta i planeringen och utformningen av projekt. 2020/21:139 FUB föreslår därför att företrädare för målgruppen ska kunna delta i planeringen och genomförandet och att det ska framgå av lagstiftningen. Av Arvsfondsdelegationens beslutspraxis framgår bl.a. att projektets målgrupper ska vara aktiva i projektet från start till slut. Det är målgruppernas behov som ska styra projektets syfte och mål. Projektet ska vara efterfrågat av målgruppen och målgruppen ska helst ha varit delaktig i att ta fram själva ansökan. Om inte den sökande organisationen utgörs av målgruppen, ska organisationen kunna beskriva hur den har undersökt målgruppens behov och hur väl verksamheten motsvarar behoven samt hur målgruppens idéer och perspektiv har tagits till vara i utformningen av verksamheten. Målgruppen för arvsfondens stödverksamhet är barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Det ligger i sakens natur att målgruppens möjlighet att delta i planeringen och genomförandet av verksamheten därför kan variera. Arvsfondsdelegationen tar hänsyn till detta i sin praxis, och regeringens avsikt med förslaget är inte att ändra den praxis som utvecklats kring delaktighet. Lagrådet anser dock att den föreslagna lagtexten i lagrådsremissen ger uttryck för ett absolut krav på deltagande av målgruppen och föreslår att lagtexten ändras så att den motsvarar vad som är avsett. Regeringen kan konstatera att lagtexten inte är överensstämmande med Arvsfondsdelegationens beslutspraxis och anser att bestämmelsen bör utformas enligt Lagrådets förslag.