prop · H80375 · 2021-03-16 00:00:00 — I betänkandet föreslås bl.a. att det ska införas ett demokrativillkor i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden som föreskriver att stöd inte ska få lämnas till en organisation om den eller någon av dess företrädare främjar, uppmanar till eller försvarar terrorism, eller i övrigt inte respekterar mänskliga rättigheter. Betänkandet har remissbehandlats och utredningens förslag om demokrativillkor bereds i . överlämnade betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35) till regeringen. I betänkandet lämnas förslag som syftar till att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar såsom de formuleras i regeringsformen och de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Under beredningen av , och Demokrati- villkorsutredningens betänkanden har behov av att analysera frågor om personuppgiftsbehandling och sekretess i ärenden om stöd till det civila samhället, inklusive trossamfunden, konstaterats. Regeringen gav därför en särskild utredare i uppdrag att analysera på vilket sätt känsliga personuppgifter kan hanteras i prövningen av demokrativillkor (dir. 2020:113). Genom ett tilläggsdirektiv har den särskilda utredaren också fått i uppdrag att analysera och ta ställning till om en stödfunktion bör inrättas som på ett rättssäkert sätt ska kunna bistå med samråd för fördjupade granskningar vid bidragsgivning (dir. 2020:117). 2020/21:75 Kultur- departementet som rör personuppgiftshantering ska redovisas och en slutredovisning av utredningens uppdrag ska lämnas senast den 31 Regeringen avser återkomma med förslag om ett nytt demokrativillkor för statens bidragsgivning till det civila samhället och för det statliga stödet till trossamfunden. för stöd till trossamfund ska enligt regleringsbrev respektive 2021 utifrån vad som framkommit under den fortlöpande dialogen med de bidragsberättigade trossamfunden om förutsättningarna för stödet, särskilt redovisa hur de bidragsberättigade trossamfunden arbetar för att bidra till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor ska enligt regleringsbrev redovisa hur den säkerställer att de statsbidrag myndigheten utbetalar går till verksamheter som uppfyller Punkt 8 om individer som lämnar extremistiska miljöer, återvändare och kunskapshöjande åtgärder*: har tillkännagett för rege- ringen det som utskottet anför dels om behovet av avhopparverksamhet och om att regeringen bör överväga statlig avhopparverksamhet, dels om behovet av ökad kunskap hos kommunerna, skolan och andra aktörer. syfte att förbättra stödet till individer i riskzonen och till dem som redan är involverade i våldsbejakande extremism har tagit fram ett kunskapsstöd till för insatser till män och kvinnor som återvänt från och och deras familjer (/01244). institutionsstyrelse har utvecklat utbildningsmaterial och samtalsstöd för personalen som arbetar inom de särskilda ungdomshemmen och missbruksvården (Ju2018/02957). vägledning, utbildning och stöd för sina personalgrupper i deras arbete med klienter samt ett särskilt stöd för anlitande av trosföreträdare vid Myndigheten har också fått i uppdrag att långsiktigt förankra det förebyggande arbetet inom myndigheten (Ju2016/06988, Ju2017/08663). I syfte att ytterligare förstärka olika myndigheters insatser inom detta område beslutade regeringen om att ge Kriminalvården, , och i uppdrag att ta fram ett gemensamt nationellt avhopparprogram som ska bidra till att förstärka samhällets stöd till individer som vill lämna kriminella och våldsbejakande extremistiska miljöer och grupperingar (Ju2019/02027). Uppdraget ska redovisas senast (Ju2020/02903). När det gäller kunskapshöjande åtgärder har Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor intervjuat (Ku2016/02190) har pratat med barn om direkta och indirekta erfarenheter av våldsbejakande islamistisk extremism samt sammanställt befintlig forskning om barns erfarenheter (Ku2018/00061). Även har tagit fram kunskapsstöd för skolans personal i hur de ska hantera frågor om våldsbejakande extremism (U2018/04061). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, utg. omr. 4, avsnitt 2.4 s. 35) redogjorde regeringen för att effekterna av regeringens insatser sedan 2014 har bidragit till att det finns en ökad kunskap om (Ku2018/02222). kommunernas kunskap anger av de kommunala samordnare som tillfrågats i Statskontorets utvärdering att de har haft nytta av det arbete som utfördes av den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism (Ju 2014:18). har Center mot våldsbejakande extremism vid uppdraget att samla och sprida kunskap om förebyggande av våldsbejakande extremism baserad på forskning och beprövad erfarenhet samt verka för en kunskapsbaserad praktik utifrån lokala behov. I budgetpropositionen bedömde regeringen att de genomförda insatserna har bidragit till ökad kunskap om våldsbejakande extremism hos berörda aktörer. Regeringen ansåg därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat i den delen som avser kunskapshöjande åtgärder riktade till kommunerna, skolan och andra aktörer. Den del av tillkännagivandet som avser statlig avhopparverksamhet är ännu inte slutbehandlad. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 10 om ensamagerande våldsverkare*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om ensamagerande terrorister och forskning om mekanismerna bakom självradikalisering. Arbetet mot våldsbejakande extremism omfattar tre identifierade miljöer: vänsterextremism, högerextremism och islamistisk extremism, inklusive ensamagerande gärningspersoner som kan motiveras till våldshandlingar av olika extremistiska ideologier, men inte tillhör etablerade grupper eller nätverk. har frågor om självradikalisering och ensamagagerande gärningspersoner lyfts fram i olika rapporter. Den nationella samordnaren tog i samarbete med forskare från fram rapporten Den ensamme terroristen? – om lone wolfs, näthat och brinnande flyktingförläggningar (2017). redovisade den nationella samordnaren betänkandet Våldsbejakande extremism – en forskarantologi (SOU 2017:67) som innehåller en översikt av relevant forskning, inklusive riskfaktorer för självradikalisering. FOI har ett pågående uppdrag att öka kunskapen om vilken roll våldsbejakande extremistisk propaganda spelar vid självradikalisering med särskild fokus på ensamagerande personer (Ju2018//01289). redovisade FOI rapporten – profiler, riskbedömningar och digitala spår (FOI, 2019). Myndigheten har analyserat befintlig forskning samt olika riskbedömningsinstrument. I syfte att utveckla det förebyggande arbetet har FOI utvecklat ett nytt textanalysverktyg – PRAT – – som kan användas som komplement i riskbedömningar av potentiella ensamagerande gärningspersoner. Textanalysverktyget bygger på att många ensamagerande offentliggör åsikter, värderingar och planer skriftligt, via brev, online-dagböcker, foruminlägg och manifest. Ett utvecklingsarbete pågår för att analyser av sådan kommunikation ska användas som en del i olika myndigheters riskbedömningar i syfte att utveckla det förebyggande arbetet med att förhindra terroristattacker. I sin årsbok lyfter Säkerhetspolisen fram att merparten av de terrorattentat som genomfördes har utförts av ensamagerande gärningspersoner och i många fall har de radikaliserats på egen hand genom att ta del av våldsbejakande propaganda på internet och i sociala medier. De kartläggningar och analyser som FOI genomför om våldsbejakande extremistisk propaganda i digitala miljöer, samt den 2020/21:75 Kultur- departementet metodutveckling som myndigheten har initierat, spelar en mycket viktig roll i det förebyggande arbetet. Kartläggningarna har ökat kunskapen om hur våldsbejakande extremistiska budskap kan appellera till olika mottagare och hur budskapen används rekrytering och inspiration till olika brott och terrorism. I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, utg. 4, avsnitt 2.7) behandlade regeringen tillkännagivandet. angav att tillkännagivandet, med hänvisning till de åtgärder som vidtagits, Punkten är slutbehandlad. Punkt 11 om värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck samt rasism*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör överväga ytterligare satsningar på ett värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck samt rasism. myndigheten har i uppdrag att främja utvecklingen av förebyggande insatser mot bland annat hedersrelaterat våld och förtryck. gett Forum för levande historia i uppdrag att –2019 genomföra en stor utbildningsinsats om olika former av rasism och intolerans i historien och (Ku2016/02633). utbildning om bl.a. homofobi och transfobi. Syftet är att satsningen ska bidra till att skapa ett jämlikt samhälle präglat av respekt för alla människors lika värde och rättigheter och till att främja demokratin. 2020–2021 ska Forum för levande historia erbjuda fortbildning och kunskapshöjande insatser om olika former av rasism och intolerans i historien och till skolans personal och andra relevanta yrkesgrupper, vilket framgår av myndighetens regleringsbrev för budgetåren 2020 och 2021 (Ku2019/01643 och Ku2020/02624). Regeringen har vidare gett i i uppdrag att bidra till att stärka statliga och kommunala verksamheters förmåga att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck, barnäktenskap, tvångsäktenskap samt könsstympning av kvinnor och flickor (S2017/07421). bl.a. att driva en stödtelefon för rådgivning till yrkesverksamma i ärenden som rör barn och vuxna som är utsatta eller riskerar att utsättas för hedersvåld m.m. Regeringen har även gett Arbetsförmedlingen, i uppdrag att 2019–2021 gemensamt verka för ökad upptäckt av bl.a. hedersrelaterat våld och förtryck i särskilda klientgrupper (S2019/01517). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, utg. 13, avsnitt 5.5, s. 80–81) framgår att regeringen avser att ge bättre och mer stabila förutsättningar för länsstyrelsernas jämställdhetsarbete på regional nivå med fokus på att bland annat förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Länsstyrelsernas långvariga uppdrag på detta område kommer därför att permanentas. Till uppdraget hör att stödja utvecklingen av regionala resurscentra där insatser för barn och vuxna som är utsatta, eller riskerar att utsättas, för hedersrelaterat våld och förtryck Arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck behöver bedrivas långsiktigt och med stabila förutsättningar. Som ett led i detta permanentas kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i och blir därmed ett nationellt mot hedersrelaterat våld och förtryck. Vidare anges i budgetpropositionen för 2021 (s. 83) att anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder förstärks med för att öka kompetensen hedersrelaterat våld och förtryck. Medel tillförs även anslaget för att det nuvarande kompetensteamet mot hedersrelaterat förtryck ska kunna permanentas i form av ett nationellt mot departementet hedersrelaterat våld och förtryck vid i . Efter regeringens förslag i propositionen Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (prop. 2019/20:131) trädde ny lagstiftning i kraft med bestämmelser om bland annat ett särskilt barnäktenskapsbrott, hedersmotiv som straffskärpningsgrund och ett utreseförbud i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga samt utökade möjligheter att omhänderta och spärra pass enligt passlagen (1978:302) i syfte att skydda barn som riskerar att ingå barnäktenskap eller könsstympas utomlands. Vidare har regeringen tagit emot betänkandet Ett särskilt hedersbrott (SOU 2020:57) med förslag om att införa en ny brottstyp som tar sikte på upprepade hedersrelaterade gärningar riktade mot samma brottsoffer med fridskränkningsbrotten som förebild. Skillnaden är att gärningspersonen och brottsoffret inte behöver vara närstående. Betänkandet har remitterats. Punkten är inte slut- behandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 5, 8 och 11. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Prop. 2017/18:1, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ku 28), 2018/19:75 (Ku 19) och 2019/20:75 (Ku 15). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 9 om donation av föremål*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen bör utreda förutsättningarna för statliga museer att kunna donera föremål genom gåvor även utanför det allmänna museiväsendet (bet. 2017/18:KrU1 s. 78). Se redogörelse under rskr. 2016/17:281 punkt 3. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 10 om former för samverkan och inflytande inom filmområdet*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att skyndsamt utreda hur parts- och branschsamverkan inom filmområdet kan utvecklas sedan modellen med ett gemensamt filmavtal har slutat gälla (bet. 2017/18:KrU1 s. 79). Se redogörelse under rskr. 2015/16:289 punkt 7. Punkten är inte slutbehandlad. 2017/18:3117 yrkandena 1–3, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (Ku 21) och 2019/20:75 (Ku 16). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om arbete mot antisemitism*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om arbete mot antisemitism (bet. 2017/18:KU32 s. 6 f.). Flera satsningar mot antisemitism pågår, bl.a. inom ramen för politiken för nationella minoriteter och regeringens nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott (prop. 2020/21:1 utg.omr. 1 avsnitt 12.3.2, s. 95 samt utg.omr. 13 avsnitt 4.3, s. 36). Arbete pågår med att planera Malmös internationella forum för hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism som äger rum i Med anledning av forumet genomförs en nationell satsning, bl.a. i skolan, för vilken det tillfördes på det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati 2019/20:1 utg.omr. 1 avsnitt 10.14.1). området och planeringen av forumet fortsätter. Arbetet med att tillgodose tillkännagivande kommer därmed att fortsätta. Kultur och fritid för barn och unga 2017/18:3068 yrkande 5 och delvis mot. 2017/18:3071 yrkandena 2 och 3, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (Ku 22) och 2019/20:75 (Ku 17). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 8 om skapande skola*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att vidareutveckla Skapande skola (bet. 2017/18:KrU6 s. 21). Regeringen gav ett uppdrag till Statens kulturråd () att genomföra en översyn av hur statsbidraget till kulturell verksamhet i skolan, Skapande skola, kan utvecklas i syfte att nå fler och nya grupper av barn och unga (Ku2019/00624). att analysera orsakerna till att mindre kommuner och friskolor inte söker medel i samma utsträckning som större kommuner respektive kommunala Uppdraget redovisades till regeringen (Ku2019/01974). Av av Skapande skola: En analys av bidragets utvecklingsbehov framgår bl.a. att alla huvudmän inte söker bidraget eller känner till dess syfte. Vidare bekräftas att mindre huvudmän, såväl kommunala som fristående, i lägre utsträckning tar del av bidraget, framför allt för att de saknar den administrativa kapaciteten. Mot denna bakgrund har åtagit sig att förenkla ansöknings- och uppföljningsprocessen, möjliggöra för huvudmännen att söka i samverkan samt utveckla riktade informationsinsatser till målgruppen för att öka kännedomen om bidraget. I enlighet med översyn bedömer regeringen i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, utg. 17, avsnitt 4.5, s. 34) att målgruppen för bidraget bör begränsas till att enbart omfatta förskoleklass, grundskola och motsvarande skolformer. I tillägg till denna förändring av målgruppen, och i syfte att öka Skapande skolas genomslagskraft, bedömer regeringen vidare att bör avsättas 2021–2023 för att förstärka satsningen. har i regleringsbrev för avseende angivit som återrapporteringskrav att det utvecklingsarbete som gör ska redovisas i årsredovisning . regeringen förordningen om ändring i förordningen (2007:1436) om statsbidrag till kulturell verksamhet i skolan (SFS 1203). Punkten är inte slutbehandlad. 2017/18:3855 yrkande 21, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (Ku 23) och 2019/20:75 (Ku 18). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 12 om föreningslivet på landsbygden*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om förenklingar i administrationen av stöd till föreningslivet på landsbygden (bet. 2017/18:MJU18 s. 35). Många av föreningslivets insatser sker inom ramen för landsbygds- programmet. Inom ramen för landsbygdsprogrammet pågår kontinuerligt ett förenklingsarbete både på nationell nivå och på EU-nivå. Förenkling sker bland annat genom informationsinsatser och genom regelföränd- ringar. Regelförändringar till följd av den så kallade Omnibus-översynen trädde i kraft . Omnibus-översynen möjliggör använ- dandet av schabloner, klumpsummor och andra metoder som förenklar för projektägare. Med anledning av Omnibus-översynens ikraftträdande finns behov av ändring av landsbygdsprogrammet. Regeringen beslutade om en skrivelse till Europeiska kommissionen om ändring av landsbygdsprogrammet. Regeringen fortsätter inför kommande programperiod 2021–2027 att driva att det ska bli enklare för projektägare att ta del av stöd i landsbygdsprogrammet. Regeringen uppdrog (N2020/02625) åt att utarbeta förslag till åtgärder i den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken i nästa programperiod. I uppdraget ingår att redovisa administrativa kostnader och konsekvenser för stödmottagare och vilka överväganden som gjorts för att åstadkomma förenklingar. Punkten är inte slutbehandlad. Civila samhället inklusive trossamfund 2017/18:3189 yrkande 5, delvis mot. 2017/18:1737, 1916, 2273, 2815 yrkande 28, 3586 yrkande 13, 3685 yrkandena 41 och 48 samt 3735 yrkandena 6 och 7, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (Ku 24) och 2019/20:75 (Ku 19). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om hedersrelaterade brott (reservation 2)*: har tillkännagett för regeringen vad som anförs i reservationen om att lika viktigt som det är att stödja organisationer som motverkar hedersrelaterade brott, är det att dra en tydlig gräns mot föreningar och organisationer som accepterar eller i vissa fall rentav legitimerar hedersrelaterat förtryck och hederstraditioner. Hedersstrukturer har ingen plats i ett jämställt och demokratiskt samhälle, och offentliga bidrag ska därför inte ges till organisationer som accepterar hedersrelaterad brottslighet. överlämnade Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst 2020/21:75 Kultur- departementet (SOU 2018:18). Utredningen föreslår en ny lag om stöd till Enligt förslaget ska trossamfund inte kunna få stöd om de inom ramen för sin verksamhet exempelvis utövar våld, tvång eller hot mot person, kränker ett barns rättigheter på sådant sätt att det finns påtaglig risk för att barnets hälsa eller utveckling skadas eller rättfärdigar, främjar eller uppmanar till sådana typer av kränkningar. innehåller även bestämmelser om återkallelse av stödberättigande om ett trossamfund inte längre uppfyller villkoren för stöd. remissbehandlats och bereds i . Myndigheten för stöd till trossamfund ska enligt regleringsbrev respektive 2021 utifrån vad som framkommit under den fortlöpande dialogen med de bidrags- berättigade trossamfunden om förutsättningarna för stödet, särskilt redo- visa hur de bidragsberättigade trossamfunden arbetar för att bidra till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar En arvsfond i takt med tiden (SOU 2018:70) till regeringen. föreslås bl.a. att det ska införas ett demokrativillkor i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden som föreskriver att stöd inte ska få lämnas till en organisation om den eller någon av dess företrädare främjar, uppmanar till eller försvarar terrorism, eller i övrigt inte respekterar mänskliga Betänkandet har remissbehandlats och utredningens förslag om demokrativillkor bereds i . betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35) till regeringen. förslag som syftar till att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar såsom de formuleras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. behandlats och bereds i . Under beredningen av , Arvsfonds- utredningens och betänkanden har behov av att analysera frågor om personuppgiftsbehandling och sekretess i ärenden om stöd till det civila samhället, inklusive trossamfunden, Regeringen gav därför en särskild utredare i uppdrag att analysera på vilket sätt känsliga personuppgifter kan hanteras i prövningen av demokrativillkor (dir. tilläggsdirektiv har den särskilda utredaren också fått i uppdrag att analysera och ta ställning till om en stödfunktion bör inrättas som på ett rättssäkert sätt ska kunna bistå med samråd för fördjupade granskningar personuppgiftshantering ska redovisas och en slutredovisning av utredningens uppdrag ska lämnas . Regeringen avser återkomma med förslag om ett nytt demokrativillkor för statens bidragsgivning till det civila samhället och för det statliga stödet till trossamfunden. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor ska enligt regleringsbrev redovisa hur den säkerställer att de statsbidrag myndigheten utbetalar går till verksamheter som uppfyller demokrati- villkoren i statsbidragsförordningarna. Regeringen har även förlängt i läns Skr. 2020/21:75 uppdrag att bidra till att stärka statliga och kommunala verksamheters Kultur- förmåga att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck, departementet barnäktenskap, tvångsäktenskap samt könsstympning av kvinnor och flickor (hedersvåld m.m.) (A2020/02662). Uppdraget ska, i enlighet med januariavtalets punkt 42, permanentas. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys redovisade en utvärdering av tidigare nationella uppdrag mot hedersrelaterat våld och förtryck som underlag till beslut om inrättande av ett permanent nationellt, sektorsövergripande uppdrag i arbetet på området (A2019/01326). Enligt budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 13 avsnitt 5.6.1 s. 83)ska ett sådant centrum inrättas vid i och ett uppdrag om att förbereda inrättandet av det nationella kompetenscentret beslutades (A2020/02708). Enligt budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 13, avsnitt 5.6.1 s. 83) permanentas dessutom samtliga länsstyrelsers uppdrag att inom sina län motverka bland annat hedersrelaterat våld och förtryck. Punkten är inte slutbehandlad. Villkor och riktlinjer för radio och tv i allmänhetens tjänst 2020–2025 Prop. 2018/19:136, mot. 2019:20: 42 yrkande 3 i denna del, 44 yrkande 1, 60 yrkande 4 samt delvis mot. 2019/20: 58 yrkande 6 och 1092 yrkande 9, bet. redovisad, se skr. 2019/20:75 (Ku 22). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 6 om beslut vid förhandsprövning*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen ska tillsätta en utredning som ser över möjligheterna för en ordning för förhandsprövning där regeringen inte utgör den sista instansen (bet. 2019/20:KrU2 s. 20). Regeringen avser att tillsätta en utredning . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 9 om för , och (): beslutade regeringen, efter hörande av Förvaltnings- stiftelsens styrelse, om ändring av stiftelseförordnandet så att det framgår att ordförande och styrelseledamöter ska utses utifrån krav på kompetens, integritet och lämplighet (Ku2020/01277). Punkten är slutbehandlad. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 2019/20:1, bet. redovisad, se skr.2019/20:75 (Ku 27). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 7 om upphävande av riksdagsbindning avseende Statens kulturråds bidragsgivning inom bild- och formområdet: beslutade regeringen förordning (2020:337) om statsbidrag till aktörer inom bildkonst, form och konsthantverk. Punkten är slutbehandlad. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Styrning av kulturområdets institutioner 2019/20:6, 2019/20:KrU5 Skrivelsen är slutbehandlad.