prop · H803108 · 2021-03-10 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2020/21:108 arbete i utsatta områden Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Denna skrivelse har utarbetats med anledning av insats på rätt plats – polisens arbete i utsatta områden (RiR 2020:20). har granskat om arbete i utsatta områden är ändamålsenligt. Den samlade slutsatsen av granskningen är att arbetet inte är fullt ut ändamålsenligt. metod för att identifiera utsatta områden bedöms utgöra ett stöd för lokalpolisområdena men bedömer också att metoden som används har vissa brister. anser att inte följer upp resursfördelningen till utsatta områden på ett sätt som gör det möjligt att bedöma om resurser faktiskt går till dessa områden. har också följt upp ett beslut om att det ska finnas en områdespolis per 5 000 invånare och konstaterar att detta inte är genomfört i en tredjedel av de lokalpolisområden som har utsatta områden. bedömning är emellertid att de polismän som tjänstgör i utsatta områden har anpassat sitt arbetssätt och arbetar enligt beprövade metoder i den omfattning som är möjlig sett till resurssituationen. I granskningen görs avslutningsvis bedömningen att det råder brist på teknisk utrustning i form av bevakningskameror och kroppsburna kameror i utsatta områden och att det råder osäkerhet kring hur den sekretess som råder mellan och ska tolkas. bedömning är att regeringen genom sin styrning av har ökat förutsättningarna för att de ska kunna arbeta effektivt i utsatta områden. bedömer att regeringen på flera sätt har prioriterat arbete i utsatta områden och att det 2020/21:108 finns och har funnits en tydlig ambition att försöka vända utvecklingen i dessa områden. Med anledning av granskningen lämnar ett antal rekommendationer till . har påbörjat ett arbete för att omhänderta dessa. Regeringen anser att granskning är ett värdefullt bidrag i pågående arbete i utsatta områden och har beslutat om ett antal åtgärder. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. Ärendet och dess beredning ............................................................. Regeringens bedömning av iakttagelser ................ 3.1Polismyndighetens åtgärder med anledning av Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... 1Ärendet och dess beredning har granskat om arbete i utsatta områden är ändamålsenligt. Granskningen har redovisats i rapporten insats på rätt plats – polisens arbete i utsatta områden (RIR 2020:20), se bilaga. överlämnades av till regeringen . Rapporten innehåller slutsatser som avser regeringen och samt rekommendationer till . Regeringen har inhämtat underlag från om hur myndigheten ser på rapportens slutsatser och rekommendationer samt vilka åtgärder som planeras på området. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. har granskat om arbete i utsatta områden är ändamålsenligt. Granskningen har genomförts mot bakgrund av att problemen i utsatta områden kvarstår, trots och regeringens tydliga ambition att vända utvecklingen. bedömer att arbete i utsatta områden inte är fullt ut ändamålsenligt. pekar bland annat på att det finns brister i den metod som använder för att identifiera utsatta områden. I granskningen beskriver hur metoden delvis bygger på subjektiva skattningar av områdenas problematik, vilket innebär att likartade problem kan bedömas olika beroende på vem som gör bedömningen. Områdena kan därmed inte jämföras med varandra. är det heller inte möjligt att dra några säkra slutsatser om antalet utsatta områden ökar eller minskar. Vidare framgår att det saknas rutiner för hur metodstödet ska användas på ett enhetligt sätt och att den lokala tillämpningen varierar när det gäller systematik och likvärdighet. Metodstödet är emellertid under utveckling i ett samarbete mellan och och ett nytt och utvecklat metodstöd kommer att användas . konstaterar också att metod för att identifiera utsatta områden utgör ett stöd för lokalpolisområdena i arbetet med att skapa lokala lägesbilder och att listan över utsatta områden har bidragit till att synliggöra de problem som finns i vissa områden. I granskningen beskrivs att har tagit fram relevanta strategier och rekommendationer för hur ska arbeta i Dessa styrsignaler har införts i de berörda Skr. 2020/21:108 lokalpolisområdena och uppfattas vara en hjälp för att arbeta effektivt. bedömer att åtgärderna har ökat förutsättningarna för att arbeta effektivt i utsatta områden. granskning visar emellertid att det finns en del brister i finansiella styrning när det gäller utsatta områden. Enligt följer inte upp resursfördelningen till de utsatta områdena på ett sätt som gör det möjligt att beskriva hur stor del av resurstillskotten som faktiskt kommer utsatta områden till del. konstaterar att det, trots att en tredjedel av de senaste årens resurstillskott till har fördelats till lokalpolisområden som har utsatta områden, därför inte är möjligt att följa om resurserna går till de utsatta områden där de behövs mest. har också följt upp rikspolischefens beslut om att det ska finnas en områdespolis per 5 000 invånare och konstaterar att detta inte är genomfört i en tredjedel av de lokalpolisområden som har utsatta områden. bedömning är att har tagit fram relevanta riktlinjer och underlag för hur de ska arbeta i utsatta områden. Vidare bedömer att de polismän som tjänstgör i utsatta områden har anpassat sitt arbetssätt och arbetar enligt beprövade metoder i den omfattning som är möjlig sett till resurssituationen. har identifierat vissa förändringar som skulle underlätta för att bli mer effektiv. Inom såväl som finns personer som beskriver att sekretessen leder till osäkerhet om vilken information som kan delas och inte. Enligt begränsar osäkerheten effektiviteten i samverkan. ser därmed positivt på det faktum att regeringen har gett i uppdrag att undersöka förutsättningarna att dela information mellan olika aktörer i arbetet med att förebygga brott, och bedöma om det finns eventuella utvecklingsbehov. beskriver slutligen att det råder brist på viss teknisk utrustning i form av bevakningskameror och kroppsburna kameror i utsatta områden och anser att bör prioritera utbyggnaden av bevakningskameror i utsatta områden och fördelningen av kroppsburna kameror till de polismän som tjänstgör där. bedömning är att regeringen genom sin styrning av har ökat förutsättningarna för att ska kunna arbeta effektivt i utsatta områden. bedömer att regeringen på flera sätt har prioriterat arbete i utsatta områden och att det finns och har funnits en tydlig ambition om att försöka vända utvecklingen i dessa områden. I granskningen beskrivs att regeringen har genomfört en omfattande förstärkning av anslaget till för att möjliggöra rekrytering av fler polisanställda. Regeringen har också i övrigt styrt genom att ställa krav på att det ska finnas områdespoliser som arbetar fredat med kontaktskapande, 2020/21:108 brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete i samtliga lokalpolisområden. Regeringen har dessutom begärt uppföljning av situationen i utsatta områden samt beslutat om flera uppdrag i syfte att komma till rätta med missförhållandena där. Med utgångspunkt i granskningens resultat lämnar följande rekommendationer till . •Öka tillförlitligheten i den process som används för att identifiera utsatta områden. Det kan till exempel handla om att se över bedömningskriterierna och ta fram rutiner för hur metodstödet ska användas på ett enhetligt sätt. •Följ upp hur många områdespoliser som fördelas till utsatta områden, både för att säkerställa att beslutet om minst en områdespolis per 5 000 invånare i utsatta områden uppfylls och för att analysera behovet. •Säkerställ tillgång till sådan teknisk utrustning som behövs för att kunna arbeta effektivt i utsatta områden. Det kan till exempel handla om att påskynda utbyggnaden av bevakningskameror och fördelningen av kroppsburna kameror. lämnar inga rekommendationer till regeringen. 3Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen välkomnar granskning. Problematiken i utsatta områden är en av regeringens högst prioriterade frågor och det är av stor vikt att arbete i dessa områden bedrivs effektivt. Regeringen noterar att bedömer att regeringen, genom sin styrning av , har ökat förutsättningar att arbeta effektivt i utsatta områden. konstaterar vidare att regeringen på flera sätt har prioriterat arbete i utsatta områden och att regeringen har en tydlig ambition att försöka vända utvecklingen i dessa områden. Det är glädjande att regeringens ambitioner och prioriteringar när det gäller en så viktig fråga som utsatta områden framkommer i granskning. Regeringen noterar också att bedömer att har tagit fram relevanta riktlinjer och underlag för hur de ska arbeta i utsatta områden och att de polisanställda som tjänstgör i dessa områden har anpassat sitt arbetssätt och arbetar enligt beprövade metoder, vilket är positivt. När det gäller kritik av metod för att identifiera utsatta områden har regeringen tagit itu med frågan och i regleringsbrev gett myndigheten i uppdrag att uppdatera lägesbilden och i så stor utsträckning som möjligt använda sig av objektiva kriterier, för att öka jämförbarheten. Utöver lägesbilden ska myndigheten ge en samlad bild av vilka polisiära åtgärder som vidtas i de utsatta områdena samt beskriva hur det fortsatta arbetet ska bedrivas. Regeringen ser positivt på att det pågår ett arbete på med att utveckla metodstödet och att har involverats i detta. konstaterar också att inte följer upp resursfördelningen till de utsatta områdena på ett användbart sätt och att målet avseende områdespoliser inte har nåtts fullt ut. Regeringen genomför tillbaka den största satsningen någonsin på och följer resursfördelningen på flera sätt. Polisära resurser är emellertid inte alltid placerade i det geografiska område där de verkar. Det försvårar uppföljningen av resursfördelning på lokal nivå. Regeringen ser dock att en tydlig och långsiktig polisär lokal närvaro är en viktig faktor för att vända utvecklingen i utsatta områden och har därför gett i uppdrag i regleringsbrevet 2021 att redovisa hur resurser fördelas i utsatta områden. Regeringen anser att områdespoliser är en viktig polisär funktion som bör finnas i hela landet och särskilt i utsatta områden. Därför har fått i uppdrag att redovisa i vilken omfattning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och vad som görs för att dessa ska få större möjligheter att arbeta långsiktigt med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete, utan att tas i anspråk för annan verksamhet. Fördelningen av områdespoliser i utsatta områden ska särskilt redovisas. Kamerabevakning kan både stärka möjligheterna att bekämpa och förebygga brott samt bidra till ökad trygghet i samhället. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att förenkla användningen av kamerabevakning. anser att bör prioritera utbyggnaden av bevakningskameror i utsatta områden och fördelningen av kroppsburna kameror till de polismän som tjänstgör där. Regeringen uppfattar att arbetar aktivt med att expandera sitt kamerabestånd och utveckla sin kameraplattform och ser positivt på det arbetet. Regeringen har gett i uppdrag att beskriva sitt arbete med kamerabevakning. Av myndighetens redovisning ska särskilt framgå hur det arbetet utvecklas i utsatta områden. har, liksom regeringen, uppmärksammat frågan om sekretess vid informationsutbyte mellan och . Regeringens uppdrag till nämns av som en adekvat åtgärd. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att granskning är ett värdefullt bidrag i pågående arbete i utsatta områden. Det är ett viktigt arbete där inte bara har en roll. Samhället som helhet måste vara starkt för att kunna skydda människor från såväl vardagsbrott som grov brottslighet. Arbetet i utsatta områden måste bedrivas brett mot brotten, men också genom förebyggande insatser mot deras orsaker. I rapporten har inte lämnat några rekommendationer till regeringen. 2020/21:108 3.1 åtgärder med anledning av bedömer att rekommendationer är relevanta och har påbörjat ett arbete för att omhänderta förslagen. delar bedömning om ett behov av att öka tillförlitligheten i den metod som används för att identifiera utsatta områden. har som ambition att integrera objektiva kriterier och att utveckla de subjektiva bedömningarna i lägesbilderna. För att utveckla den metod som används vid framtagandet av lägesbilderna har ett nytt it-stöd utvecklats. It-stödet kommer att användas inför den lägesbild som har fått i uppdrag av regeringen att redovisa . ska också förtydliga rutinerna i inhämtningen av underlag till lägesbilden. I detta arbete kommer erfarenheter från tidigare inhämtning och slutsatserna från granskning att beaktas. Myndigheten anser dock att tidigare bedömningar av utsatta områden trots allt har haft en sådan kvalitet att de har fångat svårbeskrivna aspekter av verkligheten som objektiva skattningar inte fullt hade kunnat tillgodose. Samstämmigheten i beskrivningar och bedömningar av områdena är ett exempel som pekar på detta. delar vidare slutsats om att den nuvarande uppföljningen av områdespolisverksamheten behöver utvecklas, i utsatta områden såväl som i verksamheten som helhet. anser att en förutsättning för en ändamålsenlig uppföljning är att det faktiska innehållet i områdespolisernas arbetsuppgifter ensas och balanseras mot behoven på lokal nivå. Myndigheten har påbörjat ett arbete med att kartlägga och öka enhetligheten kring funktioner i yttre tjänst, vilket kommer att förbättra möjligheten till uppföljning. delar också uppfattning om att fasta bevakningskameror och kroppsburna kameror är effektiva tekniska hjälpmedel för myndighetens arbete i utsatta områden. bedömning om att det råder en viss brist på utrustning beror enligt på att efterfrågan är större än den takt i vilken myndigheten kan anskaffa och installera utrustning. Med anledning av detta har en nationell prioriteringsordning där särskilt utsatta områden har hög prioritet vad avser både etablering av fast kamerabevakning och tilldelning av kroppskameror. betonar slutligen att kamerabevakningen fyller andra polisiära behov än det rent brottsförebyggande, inte minst som stöd i utredningsarbete men också för att leda polisiära insatser. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. S k r . 2 0 2 0 / 2 1 : 1 0 8 B i l a g a 1 E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N T I L L R I K S D A G E N B E S L U T A D : 2 0 2 0 - 1 0 - 2 3 D N R : 3 . 1 - 2 0 1 9 - 1 3 3 7 R I R 2 0 2 0 : 2 0 Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport: Rätt insats på rätt plats – polisens arbete i utsatta områden har granskat om polisens arbete med utsatta områden är ändamålsenligt. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Den innehåller slutsatser som avser regeringen och samt rekommendationer till . Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsledare har varit föredragande. Enhetschef och revisionsdirektör har medverkat i den slutliga handläggningen. R I K S R E V I S I O N E N R Ä T T I N S A T S P Å R Ä T T P L A T S – P O L I S E N S A R B E T E I U T S A T T A O M R Å D E N R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Övergripande revisionsfråga och avgränsningar Utsatta områden och effektivt polisarbete Vad är ett utsatt område? Vilka områden som har identifierats som utsatta har varierat över tid Effektivt polisarbete i utsatta områden Metoden för att identifiera utsatta områden har brister Inrapporteringen till metodstödet bygger delvis på subjektiva skattningar Det saknas rutiner för en enhetlig tillämpning av metodstödet Listan över utsatta områden har bidragit till att synliggöra problemen Regeringens styrning har varit effektiv har fått en kraftig förstärkning av anslaget Uppdrag med bäring på utsatta områden Återrapportering av områdespoliser och indikatorer avseende utsatta områden har vidtagit åtgärder, men uppföljning saknas har angett hur polisen ska arbeta i utsatta områden Svag styrning av resurser till utsatta områden Resursfördelningen till utsatta områden varierar Effekten av Operation Rimfrost är främst tillfällig Det går inte att veta hur resurser har fördelats till utsatta områden Lokalpolisområden med utsatta områden har fått mer resurser Det är svårt att veta hur många som arbetar som områdespoliser Beslutet om minst en områdespolis per 5 000 invånare är inte genomfört Adekvat stöd för poliser som arbetar i utsatta områden finns att tillgå Polisen arbetar enligt beprövade metoder, men kan bli mer effektiv Polisen arbetar enligt beprövade metoder i utsatta områden Utbildning för områdespoliser är under utveckling Sekretess begränsar samverkan mellan polis och socialtjänst Bevakningskameror saknas i knappt hälften av landets utsatta områden Uppfattningen om angrepp mot polisen i utsatta områden går isär Är polisens arbete med utsatta områden ändamålsenligt? R I K S R E V I S I O N E N R Ä T T I N S A T S P Å R Ä T T P L A T S – P O L I S E N S A R B E T E I U T S A T T A O M R Å D E N Rekommenderade arbetsmetoder i utsatta områden Till rapporten finns bilagor att ladda ned från . Bilagorna kan begäras ut från ärendets akt genom registraturen. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N R I K S R E V I S I O N E N R Ä T T I N S A T S P Å R Ä T T P L A T S – P O L I S E N S A R B E T E I U T S A T T A O M R Å D E N Situationen i utsatta områden ställer särskilda krav på polisens förmåga. Brottsligheten är högre än i andra områden och de som bor där är mindre trygga. Ofta råder en tystnadskultur och de som utsätts för eller bevittnar brott kan vara rädda för att tala med polisen. behöver därför se till att det finns poliser som kan arbeta långsiktigt utifrån anpassade och beprövade arbetsmetoder i dessa områden. och regeringen har haft en tydlig ambition att vända utvecklingen i utsatta områden. Mot bakgrund av detta har granskat om polisens arbete med utsatta områden är ändamålsenligt. samlade bedömning är att polisens arbete med utsatta områden inte är fullt ut ändamålsenligt. metod för att identifiera utsatta områden utgör ett stöd för lokalpolisområdena i arbetet med att skapa lokala lägesbilder. Granskningen visar dock att det finns brister i metoden. Den bygger delvis på subjektiva skattningar av områdenas problematik, vilket innebär att likartade problem kan bedömas olika beroende på vem som gör bedömningen. Därutöver saknas rutiner för en enhetlig tillämpning av metoden och den lokala tillämpningen varierar. har fördelat en tredjedel av de senaste årens resurstillskott till lokalpolisområden som har utsatta områden, men eftersom myndigheten inte följer upp resursfördelningen till dessa områden går det inte att redovisa hur stor del av resurstillskotten som de facto har kommit utsatta områden till del. Av samma anledning går det heller inte att avgöra om rikspolischefens beslut att det ska finnas minst en områdespolis per 5 000 invånare i utsatta områden är genomfört. Att områdespoliserna får möjlighet att arbeta långsiktigt och fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete är enligt en förutsättning för att vända utvecklingen i utsatta områden. För att kunna följa upp utfallet av rikspolischefens beslut skickade ut en enkät till de berörda lokalpolisområdena. Resultatet visar att beslutet om att det ska finnas minst en områdespolis som arbetar långsiktigt och fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete per 5 000 invånare inte är genomfört i en tredjedel av de lokalpolisområden som har utsatta områden. Ändå har regeringen kraftigt förstärkt anslaget till , och dessutom ställt krav på att bemanna lokalpolisområdena med områdespoliser som arbetar på detta sätt. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N De lokalpolisområden som har fått en resursförstärkning menar att den har ökat deras möjligheter att anpassa sitt arbetssätt, vilket bland annat har lett till färre angrepp mot polisen. drar slutsatsen att behöver säkerställa att resurser faktiskt går till de utsatta områdena, för att ge polisen förutsättningar för att bedriva ett långsiktigt och anpassat arbete i dessa områden. har tagit fram relevanta riktlinjer och underlag om hur polisen ska arbeta i utsatta områden. bedömning är att de poliser som tjänstgör i utsatta områden har anpassat sitt arbetssätt och arbetar enligt beprövade metoder i den omfattning som är möjlig sett till resurssituationen. har dock identifierat några förändringar som skulle underlätta för polisen att bli mer effektiv i utsatta områden. Det är viktigt att underlätta polisens arbete genom att göra det lättare att dela information mellan polis och socialtjänst. Flera inom och polisen vittnar om att sekretessen leder till osäkerhet om vad som kan delas och inte. Denna osäkerhet begränsar effektiviteten i samverkan. Polis och socialtjänst bör därför få ett bättre stöd i hur bestämmelserna ska tillämpas. Ett första steg kan vara att tydliggöra hur bestämmelserna om informationsdelning mellan polis och socialtjänst ska tolkas. konstaterar dock att denna fråga eventuellt kommer att bli behandlad i ett pågående regeringsuppdrag till , och avstår därför från att lämna någon rekommendation i denna del. Granskningen visar avslutningsvis att det råder brist på teknisk utrustning i form av bevakningskameror och kroppsburna kameror i utsatta områden. bör se till att polisen har tillgång till den tekniska utrustning som behövs för att kunna arbeta effektivt i utsatta områden. Med utgångspunkt i granskningens resultat lämnar följande rekommendationer till : •Öka tillförlitligheten i den process som används för att identifiera utsatta områden. Det kan till exempel handla om att se över bedömningskriterierna och ta fram rutiner för hur metodstödet ska användas på ett enhetligt sätt. •Följ upp hur många områdespoliser som fördelas till utsatta områden, både för att säkerställa att beslutet om minst en områdespolis per 5 000 invånare i utsatta områden genomförs och för att analysera behovet. •Säkerställ att polisen har tillgång till den tekniska utrustning som behövs för att kunna arbeta effektivt i utsatta områden. Det kan till exempel handla om att påskynda utbyggnaden av bevakningskameror och fördelningen av kroppsburna kameror. R I K S R E V I S I O N E N R Ä T T I N S A T S P Å R Ä T T P L A T S – P O L I S E N S A R B E T E I U T S A T T A O M R Å D E N R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.1 Motiv till granskning I vissa delar av är otryggheten och brottsligheten väsentligt högre än i övriga landet. Det handlar om så kallade utsatta områden. Många av de som bor och vistas där far illa genom att drabbas av brott och av oro för att bli utsatta för brott. Situationen i dessa områden innebär att det är svårt för polisen att fullfölja sitt uppdrag, och kräver regelmässig anpassning av arbetssätt och utrustning. Enligt är det olika former av kriminella strukturer, snarare än staten, som sätter normerna i dessa områden.1 Det finns också en risk att staten inte kan upprätthålla flera viktiga kärnvärden i områdena. Förtroendet för staten och i förlängningen dess legitimitet kan därmed lida skada. Trots att utsatta områden har varit föremål för diverse satsningar med olika inriktning kvarstår problemen.2 Regeringen har sedan ombildningen av tillfört myndigheten sammanlagt , vilket motsvarar en ökning av anslaget . har utsatta områden utgjort en uttalat prioriterad verksamhet genom rikspolischefens beslut att dessa områden ska tilldelas extra personalresurser.3 Trots det konstaterade internrevision i rapport att det är oklart om det har skett någon resursförstärkning i utsatta områden.4