prop · H9031d19 · 2021-09-20 00:00:00 — Förstärkning av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Regeringen föreslår att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) tillförs medel för arbetet med statsbidrag till följd av kommande lagstiftning med ett förtydligat demokrativillkor (se avsnitt 16.5). MUCF:s arbete med bidragsgivning har ökat inte minst under pandemin och bedöms till följd av bl.a. kommande ny lagstiftning kräva ytterligare resurser. Det handlar om såväl fördelning som uppföljning av statsbidrag inom olika områden. Fortsatta insatser för ungas delaktighet och organisering Ungas inflytande och delaktighet är en central del av ungdomspolitiken. I en levande och jämlik demokrati är det viktigt att alla unga har de kunskaper, verktyg och förmågor som krävs för att aktivt kunna föra sin talan och delta i demokratins processer. Det är också viktigt att unga har förutsättningar att organisera sig. Statsbidraget till barn- och ungdomsorganisationer bidrar till det på ett betydelsefullt 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Det har varit viktigt att tillföra bidraget medel –2022 i syfte att mildra pandemins negativa ekonomiska konsekvenser. Fortsatt stöd till unga som varken arbetar eller studerar Pandemin har slagit hårt mot vissa grupper av unga, inte minst inom skolan och på arbetsmarknaden. Framförallt unga som varken arbetar eller studerar riskerar att hamna i långvarigt utanförskap. Regeringen stödjer därför MUCF:s arbete i att inrätta ett stöd för myndigheter som arbetar med unga som varken arbetar eller studerar. Insatser för att främja psykisk hälsa och motverka psykisk ohälsa och suicid bland unga Den självskattade psykiska ohälsan bland unga är hög. Regeringen ser på denna utveckling med oro, och följer utvecklingen när det gäller psykisk ohälsa bland unga, bl.a. till följd av pandemin. Regeringen genomför insatser inom flera olika områden för att motverka psykisk ohälsa bland barn och unga, kvinnor och män (se vidare utg.omr. 9 avsnitt 4 Hälso- och sjukvårdspolitik respektive 5 Folkhälsopolitik). 15.6.112:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Tabell 15.1 Anslagsutveckling 12:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 59 054 tkr prisnivå. 3Motsvarar 59 053 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors förvaltningsutgifter. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Skälen för regeringens förslag Tabell 15.2 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 12:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Förstärkning av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för att förstärka arbetet med bidragshantering, bl.a. mot bakgrund av kommande lagstiftning med ett förtydligat demokrativillkor. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 12:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor . 15.6.212:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Tabell 15.3 Anslagsutveckling 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till ungdomsorganisationer. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag och visst övrigt stöd till nationell och internationell ungdomsverksamhet för ungdomspolitikens genomförande. Anslaget får användas för sådana administrativa utgifter som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Skälen för regeringens förslag Tabell 15.4 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskas med till följd av att tidsbegränsade medel upphör. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet . beräknas anslaget till respektive . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023. Skälen för regeringens förslag: För att nå en ökad förutsägbarhet i medelstilldelningen som avser statsbidrag i form av organisationsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer bör MUCF kunna fatta beslut om stödets fördelning 2023. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023. Tabell 15.5 Beställningsbemyndigande för anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Erhållet/föreslaget bemyndigande 2021/22:1 Utgiftsområde 17 15.6.312:3 Särskilda insatser inom ungdomspolitiken Tabell 15.6 Anslagsutveckling 12:3 Särskilda insatser inom ungdomspolitiken 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för särskilda insatser inom ungdomspolitiken. Anslaget får användas för sådana administrativa utgifter som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Skälen för regeringens förslag Tabell 15.7 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 12:3 Särskilda insatser inom ungdomspolitiken Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 12:3 Särskilda insatser inom ungdomspolitiken . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 16 Politik för det civila samhället I avsnitt 3.4 anges de mål som har beslutat för politiken för det civila samhället. 16.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatredovisningen inom Politik för det civila samhället utgår från följande bedömningsgrunder: –hur de statliga bidragen har fördelats med avseende på det civila samhällets självständighet och oberoende –insatser för att besluts- och beredningsprocesser inom olika områden ska omfatta dialog med det civila samhället –insatser för att det civila samhället ska kunna verka i rollen som utförare och ingå partnerskap med det offentliga, samt insatser för att öka kunskap om det civila samhället hos offentliga aktörer –insatser för att stärka stabilitet, enhetlighet och förutsebarhet i villkor och bidrag –insatser för öppenhet och tillvaratagande av det civila samhällets kunskaper i frågor som rör dem, exempelvis genom remisser, sakråd och möten –tillstånd och utveckling som gäller befolkningens deltagande i det civila samhället, förutsättningar för civilsamhällets aktörer att verka inom olika samhällsområden och hur det civila samhället speglar den mångfald som finns i befolkningen. I det civila samhället ingår allt från nätverk, tillfälliga sammanslutningar och frivilliga insatser till ideella föreningar, registrerade trossamfund, stiftelser och kooperativ. En rad faktorer påverkar villkoren för det civila samhällets organisationer. De effekter som insatser inom politiken för det civila samhället har på dessa villkor är svåra att avgränsa från effekterna av insatser som görs inom andra verksamhetsområden. Redovisning av resultat sker mot denna bakgrund. Covid-19-pandemin och dess konsekvenser har påverkat det civila samhällets förutsättningar och villkor. Ett antal åtgärder har vidtagits för att stödja och underlätta för civilsamhället i hanteringen av pandemins konsekvenser. Insatser har skett inom både verksamhetsområdet politiken för det civila samhället och andra områden. Flera av de stödåtgärder som regeringen tagit fram för företag och arbetsgivare har även kunnat komma civilsamhällets organisationer till del. Resultat utifrån principen om självständighet och oberoende Principen om självständighet och oberoende speglar det civila samhällets centrala betydelse för demokratin och tydliggör vikten av organisationernas självständighet. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Statsbidrag om sammanlagt (varav till biståndsverksamheter) fördelades till det civila samhällets organisationer , vilket är mer än 2019. Av statsbidragen har tillförts mot bakgrund av pandemin. uppgick andelen generella bidrag till , vilket kan jämföras 2019. En hög andel generella bidrag är i linje med regeringens ambition om självständighet och oberoende med stort utrymme för egna initiativ. Statsbidrag till det civila samhällets organisationer fördelas inom flera politikområden. Inom området Politik för det civila samhället ligger stöd till idrotten, bidrag till allmänna samlingslokaler, stöd till friluftsorganisationer och bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer. I avsnitt 16.6 respektive 16.7 redogörs det närmare för stödet till idrotten och bidraget till friluftsorganisationerna. Bidrag till allmänna samlingslokaler Antalet ansökningar till om statsbidrag till allmänna samlingslokaler ökade . beviljades 90 av 270 ansökningar om investerings- bidrag respektive 14 av 70 ansökningar om verksamhetsutvecklingsbidrag. Vidare beviljades 236 av 354 ansökningar om det nya organisationsbidrag som infördes i samband med en förstärkning för att mildra de ekonomiska konsekvenserna till följd av spridningen av covid-19. De tre samlingslokalorganisationerna , Folkets Hus och Parker samt riksorganisationen förmedlade medel till sina medlemsorganisationer. Uppföljning av det civila samhällets villkor På uppdrag av regeringen tar Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) fram en rapport om det civila samhällets villkor. Rapporten 2021 belyser . Resultaten visar att pandemin har haft negativa konsekvenser för de flesta föreningar, främst gällande deras möjligheter att bedriva verksamhet och påverkansarbete, medlemsantal och ekonomiska situation. Trots det är det inte fler föreningar som fört diskussioner om att lägga ner verksamheten jämfört med då samma fråga ställdes (Ku2021/01380). Resultaten bekräftar den bild som MUCF gav i en särskild studie som följde upp hur covid-19-pandemin påverkat det civila samhället och dess förutsättningar (Ku2020/02666). Resultat utifrån principen om dialog Principen om dialog karaktäriserar förhållandet mellan regeringen och det civila samhället och ska bl.a. bidra till att bredda och fördjupa underlag för offentligt beslutsfattande och kompletterar remissförfarandet. fanns i 32 fasta forum för samråd med det civila samhällets organisationer. Utöver dessa fasta forum anordnade 129 möten för samråd med det civila samhällets organisationer i specifika frågor. Av dessa möten var 27 sakråd varav 9 EU-sakråd. Med anledning av pandemin har arrangerat ett 30-tal större dialogmöten med deltagande från en stor bredd av civilsamhällets organisationer. Av rapport från MUCF om det civila samhällets villkor framgår att andelen föreningar som haft kontakt med offentliga aktörer på statlig och regional nivå varit stabil medan andelen föreningar som har kontakter på nivå minskat något. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 som upplever att företrädare för det offentliga lyssnar till dem har minskat från 2020. Partsgemensamt forum (PGF), som är en plattform för dialog mellan regeringen och det civila samhällets organisationer, ska bl.a. följa upp och bidra till att utveckla politiken för det civila samhället. Under de dialogmöten som genomförts 2020 har över 20 organisationer varit representerade. Dialogerna har utifrån olika teman gett ökad kunskap om civilsamhällets förutsättningar och bidragit till att utveckla de generella villkoren för det civila samhället. En beskrivning av den genomförda verksamheten finns i årsskriften Partsgemensamt forum 2020 som tas fram av Nationellt organ för dialog och samråd mellan regeringen och det civila samhället (NOD). Nationellt organ för dialog mellan regeringen och det civila samhället Nationellt organ för dialog och samråd mellan regeringen och det civila samhället (NOD) har varit en resurs för regeringen och civilsamhället i hanteringen av pandemin. NOD har bistått med samlade lägesbilder av verksamheter och behov i civilsamhället samt gett stöd i dialog och samverkan mellan myndigheter och civil- samhället kring olika frågor med koppling till pandemin. Enligt en delrapport från pågående forskning om NOD vid Tekniska Högskola visar den snabba omställningen av organet under pandemin hur en etablerad struktur för samverkan på ett innovativt sätt kan användas för att möta en aktuell samhällsutmaning. Rapporten visar också att arbetet under pandemin stärkt NOD:s relevans i både det offentliga och det civila samhället (Årsrapport i NOD:s följeforskning 2020, ). Antalet anslutna organisationer har ökat från 13 till 17 . NOD har även bistått i att anordna ungdomsråd om miljö och klimat, vilket är en del i förberedelserna för högnivåmötet Stockholm+50 som erbjudit sig att stå värd , samt samordnat civilsamhället i firandet av och administrerat PGF. Resultat utifrån principen om kvalitet Principen om kvalitet handlar framför allt om civilsamhällets organisationer i rollen som utförare och när de ingår i partnerskap med det offentliga. Principen förutsätter också en god kunskap om det civila samhället hos bl.a. det offentliga. Ökad kunskap bidrar till att målet om att förbättra villkoren för det civila samhället kan nås. Idéburna aktörer i välfärden Utredningen om idéburna aktörer i välfärdens betänkande (SOU 2019:56) har remissbehandlats och bereds nu i . Av rapport från MUCF om det civila samhällets villkor framgår att andelen ideella föreningar som anger att de utför verksamhet på uppdrag av offentlig aktör har minskat , från 2020. Civila samhällets roll i samhällsekonomin Det civila samhället bidrog med verksamheter till ett värde (förädlingsvärde) av (2017), vilket utgjorde av totala BNP (3,2017). Den totala produktionen för det civila samhället 2018 var (251 miljarder ), vilket utgjorde av totala produktion (3,2017). Av detta utgjorde betalningar från offentlig förvaltning och de fasta 2021/22:1 Utgiftsområde 17 bruttoinvesteringarna uppgick till (Det civila samhället 2018, , 2020). fanns det 257 000 organisationer i det civila samhället (263 2018) varav 99 000 var ekonomiskt aktiva (100 2018). Totalt sett förvärvsarbetade 199 000 personer inom det civila samhället (192 2018), med fördelningen kvinnor och män (Det civila samhället 2019 – delrapport, SCB 2021). Kunskap om civila samhället i offentlig sektor I syfte att förbättra det civila samhällets villkor och förbättra samverkan mellan civilsamhället och offentlig sektor har MUCF tagit fram en modell för samverkan mellan den offentliga sektorn och det civila samhället samt genomfört särskilda nätverksträffar för regionerna. Fokus inom har legat på stärkande av civilsamhällets förutsättningar under pandemin. MUCF har även upprättat kontakter med myndigheter som svarar för att utforma krisstöd för civilsamhällets organisationer. MUCF:s insatser för ökad kunskap har stärkts till följd av det kunskaps- och informationsuppdrag som myndigheten fick med anledning av pandemin (Ku2020/00914). Forskning för kunskap på lång sikt ansvarar för ett flervetenskapligt forskningsprogram om det civila samhället. Beslut om nya forskningsprojekt kommer att tas . MUCF har i en utlysning fått 26 ansökningar till studier inom identifierade behovsområden avseende det civila samhället. Syftet är att öka kunskapen om det civila samhället i , dess utveckling, organisering och interaktion med samhället i övrigt. Resultat utifrån principen om långsiktighet Principen om långsiktighet handlar om att det civila samhällets organisationer ska ha goda och stabila förutsättningar för sin verksamhet och att civilsamhällets villkor ska vara långsiktiga och förutsebara. Cirka en femtedel av de statsbidrag som delas ut till det civila samhällets organisationer beviljas . Detta är en något lägre andel än 2019, till stor del på grund av de särskilda stöd som fördelats med anledning av pandemin. MUCF:s rapport om villkoren för det civila samhället visar att andelen föreningar som uppger att de har haft ekonomiska förutsättningar att bedriva kärnverksamhet är oförändrad trots pandemin. En majoritet av föreningarna tror sig även ha goda möjligheter att bedriva verksamheten . Resultat utifrån principen om öppenhet och insyn Principen om öppenhet och insyn handlar om civilsamhällets inflytande i processer för beslutsfattande. Synpunkter inhämtas från det civila samhällets organisationer I samrådsformen remissförfarande ingår ofta att inhämta synpunkter från det civila samhällets organisationer. uppföljning visar att totalt 162 remisser har skickats ut till drygt 2 400 organisationer inom det civila samhället . av organisationerna svarade på remisserna. Som komplement till remissförfarandet har synpunkter och perspektiv från det civila samhällets organisa- tioner även inhämtats genom t.ex. sakråd. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Spridande av kod som främjar civilsamhällets medverkan i beslutsprocesser Europeiska koden för främjande av idéburna organisationers medverkan i offentliga beslutsprocesser (2019) reviderades 2019 och har översatts av NOD. Koden stödjer samverkan mellan det offentliga och det civila samhället och har använts och spridits av MUCF och NOD. Resultat utifrån principen om mångfald Principen om mångfald handlar bl.a. om att det civila samhället bör rymma en mångfald av verksamheter samt spegla och omfatta människor från olika delar av befolkningen. Uppföljning av principen inbegriper att ett jämställdhetsperspektiv ska finnas inkluderat vilket även omfattar en jämn representation mellan kvinnor och män, flickor och pojkar. Deltagande i det civila samhället Den långsiktiga tendensen är att andelen av befolkningen som är medlemmar i minst en förening minskar medan andelen aktiva medlemmar består. Enligt en undersökning av () (Ku2021/01504) var av befolkning i åldern 16–85 medlemmar i en förening 2020, en minskning sedan sedan mätningarna inleddes . För män var andelen som är medlemmar i en förening och för kvinnor . För personer med högre utbildning var andelen och för personer med lägre utbildning . Med högre utbildning avses personer som studerat på högskolenivå och med lägre utbildning avses personer som inte avslutat grundskolestudier eller motsvarande. Personer som bor på landsbygden är i något högre grad medlemmar i föreningar än personer som bor i storstäder, 71 jämfört . Andelen i befolkningen som deltar aktivt i en förening uppgår enligt samma undersökning till . Att vara aktiv i en förening är något vanligare bland män än bland kvinnor, jämfört . SCB:s undersökning av levnadsförhållanden (/SILC) genomförs med ett roterande system som innebär att alla tematiska avsnitt inte är med . –2019 var medlemmar i en idrotts- eller friluftsförening och i en kultur-, dans- musik- eller teaterförening. Bland personer var medlemmar i en pensionärsförening. inkom till regeringen med befolkningsstudie (Ku2019/01831). Studien, som genomförs , visar att över hälften av befolkningen genomför ideella insatser och att ideella insatser har ökat från 15 . Engagemangsnivån är stabil och hög i en internationell jämförelse. Studien visar också att det finns en stark koppling mellan att arbeta ideellt och uppväxtmiljö med föreningsaktiva föräldrar, samt att de som exponeras för ideella organisationer är föreningsaktiva i högre grad. Enligt rapport från MUCF om det civila samhällets villkor uppger ungefär hälften av föreningarna att pandemin haft en negativ påverkan på antalet medlemmar i föreningen. Utsatthet av olika slag begränsar deltagandet i det civila samhället. har fördelats enligt förordningen (2018:1533) om statsbidrag för säkerhetshöjande åtgärder till organisationer inom det civila samhället (se vidare avsnitt 12). 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Ofrivillig ensamhet bland äldre har 2020 fördelat till totalt 129 organisationer, både pensionärsorganisationer och andra organisationer med verksamhet som vänder sig till äldre, för insatser som bidrar till att motverka ofrivillig ensamhet bland äldre personer. Av dessa medel var en särskild satsning med anledning av pandemin. Bidraget har bl.a. möjliggjort nya mötesplatser för äldre, aktiviteter utomhus, digitaliserade kurser, kurser i digital teknik samt uppsökande verksamhet genom hemtjänst och boenden. Stöd till organisationer som arbetar mot hemlöshet bland unga Regeringen har fördelat till ideella organisationer i deras arbete mot hemlöshet bland unga vuxna, där psykisk ohälsa kan vara en bidragande orsak till hemlösheten. Organisationernas huvudsakliga aktiviteter har varit boendeförmedling, fadderhemsboende och psykosocialt stöd. Bidraget har enligt Kammarkollegiets rapportering möjliggjort att organisationernas insatser har ökat i omfattning och varit av betydelse för målgruppen. Redovisningen ger också kunskap om att organisationerna ser fortsatta behov för målgruppen (Ku2021/1273). Stöd till organisationer som arbetar med socialt särskilt utsatta Covid-19-pandemin har medfört ökade behov av civilsamhällets insatser för samhällets mest utsatta. I en extra ändringsbudget (prop. 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60, rskr 2019/20:297) tillfördes till organisationer som bedriver verksamhet som riktar sig mot människor i socialt särskilt utsatta situationer. I en delrapport (Ku2020/02682) bedömer MUCF att bidraget varit av stor betydelse för de beviljade organisationernas verksamhet. För samma ändamål har det 2021 tillförts i en extra ändringsbudget (prop. 2020/21:84, bet. 2020/21:FiU43, rskr 2020/21:204), i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2020/21:99, bet. 2020/21:FiU21, rskr. 2020/21:385) och i en extra ändringsbudget (prop. 2020/21:208, bet. 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:420). 16.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att de statliga insatserna bidrar till att uppfylla målet inom politiken för det civila samhället. Det finns behov av fortsatt utveckling av det civila samhällets möjlighet till delaktighet i samhällsutvecklingen, av stärkta och långsiktiga förutsättningar och av att fördjupa och sprida kunskap om det civila samhället. Andelen generella bidrag ligger alltjämt på en hög nivå, vilket bl.a. bidrar till att upprätthålla civilsamhällets självständighet och oberoende som en central del av demokratin. Pandemin har påverkat det civila samhällets villkor negativt. De stödåtgärder som beslutats och den dialog som skett med civilsamhället bedöms ha stärkt civilsamhällets förutsättningar och dess möjlighet att ta aktiv del i de samhällsutmaningar som pandemin fört med sig. Det är dock angeläget att fortsätta följa utvecklingen. Regeringen bedömer att forskningsprogrammet för det civila samhället som bedrivs av samt SCB:s statistikuppdrag om det civila samhället bidragit till relevant kunskap och långsiktigt stärkt det civila samhällets villkor. Regeringen bedömer vidare att organisationerna i det civila samhället ger värdefulla bidrag till fördjupning och breddning av underlag för offentligt beslutsfattande och att 2021/22:1 Utgiftsområde 17