prop · H803155 · 2021-03-23 00:00:00 — Utredningens förslag har dessutom en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. anser att en globalt systemviktig resolutionsenhet eller en europeiskt eller nationellt systemviktig resolutionsenhet ska omfattas av kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder . anser dessutom att det att bedömnings- grunderna vid fastställande av fristerna behöver klargöras. Skälen för regeringens förslag: Enligt ändringarna i krishanterings- direktivet ska kraven på efterställning för globalt systemviktiga resolutionsenheter, europeiskt systemviktiga och, nationellt systemviktiga resolutionsenheter (som efter beslut omfattas av samma krav som europeiskt systemviktiga resolutionsenheter) inte tillämpas från den dag då resolutionsenheten eller den koncern som resolutionsenheten är en del av identifierades som globalt systemviktig respektive uppfyllde förutsättningarna för att vara en europeisk eller nationell systemviktig resolutionsenhet (artikel 45m.4). Detsamma gäller avseende kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder för europeiskt och nationellt systemviktiga resolutionsenheter. Vidare ska ett företag inte uppfylla kraven på kapitalbas och kvalificerade skulder och efterställning efter att resolutions- myndigheten vidtagit vissa åtgärder eller använt vissa verktyg mot företaget (artikel 45m.3 och 45m.5). Om resolutionsmyndigheten använt skuldnedskrivningsverktyget på en europeisk eller nationell systemviktig resolutionsenhet eller verkställt en alternativ åtgärd från privat sektor genom vilket företagets kapitalinstrument och andra skulder har skrivits ner eller konverterats, ska företagen inte uppfylla de minimikrav på kapitalbas och kvalificerade skulder samt efterställningskrav som ställs på dem förrän (artikel 45m.3). 2020/21:155 För övriga företag som varit föremål för resolutionsverktyg eller då resolutionsmyndighetens skuldnedskrivnings- eller konverterings- befogenhet tillämpats på företaget ska resolutionsmyndigheterna fastställa en lämplig övergångsperiod för dels när resolutionsenheter ska uppfylla kraven på kapitalbas och kvalificerade skulder på gruppnivå och efterställning, dels när företag som inte själva är resolutionsenheter ska uppnå kraven på kapitalbas och kvalificerade skulder (artikel 45m.5). Vid fastställandet av övergångsperioderna ska resolutionsmyndigheten beakta vissa omständigheter (artikel 45m.7). ska meddela företaget ett planerat krav på kapitalbas och kvalificerade skulder var tolfte månad under de respektive perioderna. Syftet är att underlätta en gradvis uppbyggnad av företagets kapacitet för förlustabsorbering och rekapitalisering (artikel 45m.6). Det planerade kravet och övergångsperioden får revideras (artikel 45m.8). För att genomföra ändringarna i krishanteringsdirektivet bör mot- svarande bestämmelser införas i lagen om resolution. anser att bedömningsgrunderna vid fastställande av fristerna behöver klargöras. Enligt regeringen bör de omständigheter som resolutions- myndigheten ska beakta vid fastställande av fristerna regleras i föreskrifter på lägre nivå än lag. anser att ett globalt systemviktigt institut eller en europeiskt eller nationellt systemviktig resolutionsenhet ska omfattas av kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder . Regeringen konstaterar att krishanteringsdirektivet inte ger utrymme för en sådan ordning. Regeringens förslag: Ett företag ska offentliggöra hur kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder uppfylls. Kravet på offentliggörande ska inte gälla under den tidsfrist som ett företag efter genomförd nedskrivning eller konvertering inte behöver uppfylla kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder. heller gälla för ett företag som enligt resolutionsplanen ska avvecklas genom likvidation eller konkurs. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om kravet på offentliggörande. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningens förslag innehåller inte något uttryckligt undantag från kravet Utredningens förslag har dessutom en annan Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag: Enligt ändringarna i krishanterings- direktivet ska ett företag minst en gång offentliggöra information kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder uppfylls (artikel 45i.3). För att genomföra ändringarna i krishanteringsdirektivet bör ett mot- svarande krav på offentliggörande införas i lagen om resolution. Kravet på offentliggörande gäller enligt krishanteringsdirektivet inte Prop. 2020/21:155 under den tidsfrist som ett företag efter genomförd nedskrivning eller konvertering inte behöver uppfylla kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder (artikel 45i.7). Det gäller inte heller för ett företag som enligt resolutionsplanen ska avvecklas enligt normala insolvensförfaranden (artikel 45i.4). För att genomföra ändringarna i krishanteringsdirektivet bör mot- svarande undantag införas i lagen om resolution. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör bemyndigas att meddela föreskrifter som kompletterar kravet på offentlig- görande. Regeringens förslag: ska, efter att Finansinspek- tionen fått tillfälle att lämna synpunkter, få förbjuda ett företag att göra värdeöverföringar som överstiger ett särskilt förfogandebelopp, om företaget inte uppfyller det kombinerade buffertkravet utöver den riskvägda kvoten. Med värdeöverföringar ska avses att 1.göra en värdeöverföring kopplad till institutets kärnprimärkapital, 2.förbinda sig att betala ut rörlig ersättning eller diskretionära pensionsförmåner eller betala ut sådan rörlig ersättning där skyldig- heten att betala uppstod då institutet inte uppfyllde det kombinerade buffertkravet, eller 3.göra utbetalningar hänförliga till primärkapitaltillskottsinstrument. Ett företag ska underrätta när det inte uppfyller det kombinerade buffertkravet utöver den riskvägda kvoten. Ett beslut om restriktioner ska fattas efter att företaget har underrättat . får avstå från att fatta ett sådant beslut om minst två av följande förutsättningar är uppfyllda: 1.bristen beror på allvarliga störningar av den finansiella marknadens funktionssätt, 2.störningarna enligt 1 medför, –ökad prisvolatilitet för företagets kärnprimärkapitalinstrument, relevanta kapitalinstrument och kvalificerade skuldinstrument, eller –ökade kostnader för företaget, och –att handelsplatserna helt eller delvis är stängda så att företaget inte kan ge ut kärnprimärkapitalinstrument, relevanta kapitalinstrument och kvalificerade skuldinstrument, 3.en stängning av handelsplatsen enligt 2 drabbar fler företag, 4.störningarna enligt 1 hindrar det berörda företaget från att ge ut sådana instrument som avses i 2, 5.ett beslut enligt första stycket kan medföra allvarliga konsekvenser för stabiliteten i det finansiella systemet. 2020/21:155 ska göra en förnyad bedömning om undantagets tillämplighet. ska underrätta Finans- inspektionen om undantagsmöjligheten tillämpas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om beräkningen av det särskilda förfogande- beloppet och bedömningsgrunder vid beslut om restriktionerna. Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Utredningens förslag har emellertid en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. anför skäl för att inspektionen bör ansvara för beslut om restriktioner. Skälen för regeringens förslag: Enligt ändringarna i krishanterings- direktivet ska resolutionsmyndigheten kunna vidta vissa restriktioner om ett företag uppfyller det kombinerade buffertkravet enligt kapitaltäck- ningsdirektivet men inte uppfyller det kombinerade buffertkravet utöver företagets riskvägda krav på kapitalbas och kvalificerade skulder. Ett företag ska underrätta resolutionsmyndigheten om så är fallet. ska i dessa fall ha befogenhet att förbjuda företaget att vidta värdeöverföringar som överstiger ett visst belopp, det högsta utdelningsbara beloppet (artikel 16a.1). Ändringarna i krishante- ringsdirektivet innehåller detaljerade krav på hur det högsta förfogande- beloppet ska beräknas (artikel 16a.4–16a.6). ska i samråd med den behöriga myndigheten utan onödigt dröjsmål bedöma om restriktionerna ska vidtas. Vid denna bedömning ska vissa institutsspecifika aspekter beaktas. Resolutions- myndigheten ska upprepa sin prövning om den ska fatta beslut om restriktioner åtminstone en gång så länge företaget inte upp- fyller det kombinerade buffertkravet utöver företagets riskvägda krav på kapitalbas och kvalificerade skulder (artikel 16a.2). Ett beslut om restriktioner ska fattas efter att företaget underrättat resolutionsmyndigheten om att det inte uppfyller det kombinerade buffertkravet utöver företagets riskvägda krav på kapitalbas och kvalificerade skulder och så alltjämt är fallet. får under vissa förutsättningar avstå från att fatta beslut om restriktioner. Om resolutionsmyndigheten avstår från att fatta beslut om restriktioner, ska myndigheten underrätta den behöriga myndigheten om sitt beslut och lämna en skriftlig förklaring till sin bedömning. ska upprepa sin bedömning om undantag är tillämpligt (artikel 16a.3). För att genomföra de nya reglerna bör motsvarande bestämmelser införas i svensk rätt. De bedömningsgrunder som ska beaktas vid beslut om restriktioner och beräkningen av det särskilda förfogandebeloppet bör, med hänsyn till detaljeringsgraden, genomföras i föreskrifter på lägre nivå än lag. anför skäl för att myndigheten bör besluta om de aktuella restriktionerna. Utifrån det beredningsunderlag som finns i detta ärende gör regeringen dock bedömningen att förändringar i utredningens förslag angående ansvarsfördelningen mellan myndigheterna vid tillämp- ning av det aktuella verktyget inte ryms inom ramen för detta lagstiftnings- Prop. 2020/21:155 ärende. Regeringens förslag: ingripandemöjligheter enligt rörelselagstiftningen ska utökas till att även omfatta andra finansiella företag som ingår i samma koncern som ett institut när det företaget inte uppfyller kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder. ska i de fallen även kunna vidta åtgärder mot någon som ingår i ett sådant företags styrelse eller är dess verkställande direktör eller ersättare för någon av dem. Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Utredningens förslag har emellertid en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. anser att det bör förtydligas vilka åtgärder som kan vidtas om ett företag inte uppfyller kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder. Skälen för regeringens förslag: Berörda myndigheter har möjlig- het att ingripa mot institut som inte uppfyller kraven i krishanterings- direktivet. Det innebär att myndigheterna kan åtgärda eller avlägsna resolutionshinder (artiklarna 17 och 18), vidta tillsynsåtgärder enligt kapitaltäckningsdirektivet (artikel 104), vidta tidiga ingripanden (artikel 27) och vidta administrativa sanktioner och andra administrativa åtgärder (artiklarna 110 och 111). Enligt ändringarna i krishanteringsdirektivet ska berörda myndigheter kunna vidta ingripandeåtgärder om såväl ett institut som ett annat företag inom koncernen inte uppfyller kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder (artikel 45k). De åtgärder som kan komma i fråga är åtminstone de redan befintliga befogenheterna (artiklarna 17, 18, 27, 104, 110 och 111 i kapitaltäckningsdirektivet) och den nya befogenheten att förbjuda vissa utdelningar (artikel 16a). Åtgärderna blir tillämpbara om deras respektive förutsättningar är uppfyllda. Resolutionsmyndigheterna och de behöriga myndigheterna ska samråda med varandra när de utövar sina respektive befogenheter (artikel 45k.2). Bestämmelser om ingripanden mot institut finns i rörelselagstiftningen (15 kap. LBF och 25 kap. LVM). De gäller också vid överträdelser av lagen om resolution. Det saknas emellertid bestämmelser som ger möjlighet att ingripa mot andra finansiella företag som ingår i samma koncern som ett institut vid överträdelser av lagen om resolution. För att genomföra ändringarna i krishanteringsdirektivet bör motsvarande bestämmelser införas i lagen om resolution. Vidare saknas möjlighet för att vidta åtgärder mot någon som ingår i ett instituts eller företags styrelse eller är dess verkställande direktör, eller ersättare för någon av dem, även när ett institut eller företag inte uppnår kraven på kapitalbas och kvalificerade skulder (artikel 111). För att genomföra ändringarna i krishanteringsdirektivet i detta avseende bör motsvarande bestämmelser införas i svensk rätt. 2020/21:155 anser att det bör förtydligas vilka åtgärder som kan vidtas om ett företag inte uppfyller kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder. Regeringen konstaterar att det av ändringarna i krishanteringsdirektivet följer att ett företag som inte uppfyller kravet på kapitalbas och kvalifi- cerade skulder kan bli föremål för någon av de uppräknade ingripande- befogenheterna. Regeringens förslag: För en gränsöverskridande koncern ska fatta ett gemensamt beslut med berörda utländska resolutionsmyndigheter om kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder på individuell och konsoliderad nivå. meddela de företag som myndigheten är resolutionsmyndighet för och i vissa fall koncernens moderföretag ett gemensamt beslut. För globalt systemviktiga institut ska särskilda bestämmelser gälla. Om ett gemensamt beslut inte har fattats på grund av olika uppfattningar om kravet ska , efter att berörda utländska resolutionsmyndigheter fått tillfälle att lämna synpunkter, fatta beslut om krav på kapitalbas och kvalificerade skulder för de företag som myndigheten är resolutionsmyndighet för. Grunderna för att inte ska få hänskjuta ett ärende till Europeiska bankmyndigheten för bindande medling ska utökas till att även omfatta situationen då är resolutionsmyn- dighet för en resolutionsenhet. får inte heller, som samordnande resolutionsmyn- dighet eller resolutionsmyndighet för en resolutionsenhet, hänskjuta ärendet till Europeiska bankmyndigheten för bindande medling i de fall där den nivå som fastställts av dotterföretagets resolutionsmyndighet faller inom av den riskvägda kvoten på kapitalbas och kvalificerade skulder för resolutionsenheter och uppfyller kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder för företag som inte är en Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Utredningens förslag har emellertid en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag Enligt krishanteringsdirektivet ska resolutionsmyndigheten på koncernivå och resolutionsmyndigheterna som ansvarar för dotterföretagen på individuell nivå fatta ett gemensamt beslut om både minimikravet på nedskrivningsbara skulder på konsoliderad nivå och om kravet på individuell nivå (artikel 45.9 och 45.10). på koncernnivå ska lämna det gemensamma beslutet om det konsoliderade kravet till moderföretaget inom EU (artikel Resolutionsmyndigheterna för dotterföretagen och resolutionsmyn- digheten på koncernnivå ska lämna det gemensamma besluten avseende de individuella kraven till dotterföretagen respektive moderföretaget inom EU (artikel 45.10). Bestämmelser om de gemensamma besluten i gränsöverskridande fall finns i lagen om resolution (4 kap. 5–9 §§). I svensk rätt har resolutions- myndighet på koncernivå benämnts samordnande resolutionsmyndighet. Enligt ändringarna i krishanteringsdirektivet ska de gemensamma besluten fattas utifrån de nya kraven på kapitalbas och kvalificerade skulder samt utifrån de nya begreppen resolutionsenheter och resolutions- grupper (artikel 45h.1 och 45h.2). De berörda resolutionsmyndigheterna i gränsöverskridande fall, dvs. resolutionsmyndigheten för en resolutionsenhet, resolutionsmyndigheten på koncernnivå, om den inte är desamma som den föregående, och de resolutionsmyndigheter som ansvarar för de dotterföretag i en resolutionsgrupp som inte är resolutions- enheter, ska göra allt de kan för att fatta ett gemensamt beslut om 1.storleken av det krav på kapitalbas och kvalificerade skulder som ska tillämpas på konsoliderad resolutionsgruppsnivå, för respektive resolu- tionsenhet, och 2.storleken av det krav på kapitalbas och kvalificerade skulder som ska tillämpas på individuell basis för företag i en resolutionsgrupp som inte är resolutionsenheter (artikel 45h.1 första stycket). Det gemensamma beslutet ska vara motiverat och säkerställa efter- levnaden av kraven på kapitalbas och kvalificerade skulder för resolutions- enheter och på företag som inte själva är resolutionsenheter. Resolutions- myndigheten ska lämna det gemensamma beslutet till resolutionsenheten, de enheter i resolutionsgruppen som inte är resolutionsenheter som myndigheten ansvarar för och till koncernens moderföretag om moder- företaget inte självt är en resolutionsenhet inom samma resolutionsgrupp (artikel 45h.1 andra stycket). Det gemensamma beslutet får föreskriva att ett dotterföretag som inte är en resolutionsenhet delvis får uppfylla kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder med instrument som emitterats till och förvärvats av företag som inte tillhör resolutionsgruppen. Detta förutsätter dock att en sådan möjlighet står i överensstämmelse med resolutionsplanen och att resolutionsenheten inte direkt eller indirekt har förvärvat tillräckligt med sådana instrument för att uppfylla sitt krav på kapitalbas och kvalificerade skulder (artikel 45h.1 tredje stycket). Det införs vidare vissa särskilda bestämmelser för det fall då det finns fler än en G-SII-enhet som tillhör samma globalt systemviktiga institut och om dessa företag också är resolutionsenheter (artikel 45h.2). De berörda resolutionsmyndigheterna ska i dessa fall diskutera storleken på kraven enligt 1 och 2. Resolutionsmyndigheterna ska även, i tillämpliga fall, komma överens om att tillämpa avdragsmöjligheten enligt tillsynsförord- ningen (artikel 72e) och att göra justeringar för att minimera eller undanröja skillnader mellan summan av a)de belopp om ytterligare krav på kapitalbas och kvalificerade skulder, enligt krishanteringsdirektivet (artikel 45d.4 a), och den gruppbaserade beräkningen för globalt systemviktiga institut med flera resolutions- enheter, enligt tillsynsförordningen (artikel 12a), beräknat för respek- tive resolutionsenhet, och 2020/21:155 b) de belopp om ytterligare krav på kapitalbas och kvalificerade skulder enligt krishanteringsdirektivet (artikel 45d.4 b) och den gruppbaserade beräkningen för globalt systemviktiga institut med flera resolutions- enheter, enligt tillsynsförordningen (artikel 12a), beräknat för moder- företaget inom EU (artikel 45h.2 första stycket). Justeringarna får göras för skillnader i beräkningen av de totala riskvägda exponeringsbeloppen mellan de berörda medlemsstaterna, genom att justera nivån på kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder. Justeringar får dock inte göras för att utjämna skillnader som beror på exponeringar mellan resolutionsgrupper (artikel 45h.2 andra stycket). Summan enligt a får inte vara lägre än summan enligt b (artikel 45h.2 tredje stycket). För att genomföra ändringarna i krishanteringsdirektivet bör mot- svarande bestämmelser införas i lagen om resolution. Om gemensamma beslut inte kan fattas Enligt krishanteringsdirektivet ska, om resolutionsmyndigheterna inte kommer överens, resolutionsmyndigheten på koncernnivå fatta beslut om kravet på konsoliderad nivå och de myndigheter som ansvarar för enskilda institut ska fatta beslut om kravet på individuell nivå. Om frågan inom hänskjuts till för bindande medling, ska resolutionsmyndigheterna följa Ebas beslut (artikel 45.9 och 45.10). Detta gäller dock inte avseende MREL-kravet i dotterföretag, om den bedömning av kravets omfattning som gjorts av dotterföretagets resolutionsmyndighet endast i liten utsträckning – med mindre än en procentenhet – avviker från den bedömning som gjorts på konsoliderad nivå. I sådana fall får resolutionsmyndigheten på koncernnivå inte hänskjuta ärendet till för bindande medling (artikel 45.10). Det gemensamma besluten, liksom de beslut som fattas i avsaknad av gemensamma beslut, är bindande och ska uppdateras regelbundet (artikel 45.9 och 45.10). Enligt ändringarna i krishanteringsdirektivet ska förfarandet av när de gemensamma besluten inte kan nås justeras i förhållande till de nya kraven på kapitalbas och kvalificerade skulder samt utifrån de nya begreppen resolutionsenheter och resolutionsgrupper (artikel 45h.3–45h.8). Om ett gemensamt beslut inte fattas till följd av olika uppfattningar om det konsoliderade kravet ska ett beslut fattas om detta krav av resolutionsmyndigheten för resolutionsenheten med hänsyn tagen till –den relevanta resolutionsmyndighetens bedömning om enheter i resolutionsgruppen som inte är en resolutionsenhet, och –yttrandet från resolutionsmyndigheten på koncernnivå, om den myndigheten inte är densamma som resolutionsmyndigheten för resolutionsenheten (artikel 45h.3 och 45h.4 första stycket). Om någon av de berörda resolutionsmyndigheterna vid utgången av har hänskjutit ärendet till för bindande medling ska resolutionsmyndigheten för resolutionsenheten skjuta upp sitt beslut och invänta eventuella beslut från och därefter fatta beslut i enlighet med Ebas beslut. Ärendet får inte hänskjutas till efter att Prop. 2020/21:155 har löpt ut eller ett gemensamt beslut har fattats. Om inte fattar ett beslut inom efter hänskjutandet ska det beslut som fattats av resolutionsmyndigheten för resolutionsenheten tillämpas (artikel 45h.4 andra stycket och 45h.6). Liknande förfarande gäller för om ett gemensamt beslut inte fattas till följd av olika uppfattningar om nivån på kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder för företag som inte är resolutions- enheter (artikel 45h.5 och 45h.6). Undantaget från möjligheten att hänskjuta ärendet till har formulerats om (artikel femte stycket). för resolutionsenheten eller resolutionsmyn- digheten på koncernnivå ska inte hänskjuta ärendet till för bindande medling i de fall där den nivå som fastställts av dotterföretagens resolutionsmyndigheter –faller inom av den riskvägda kvoten för resolutionsenheter, och –uppfyller kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder för företag som inte är en resolutionsenhet. Det gemensamma besluten, liksom de beslut som fattas i avsaknad av gemensamma beslut, ska alltjämt vara bindande och uppdateras regelbundet (artikel 45h.7). För att genomföra ändringarna i krishanteringsdirektivet bör mot- svarande bestämmelser införas i lagen om resolution. 9.1Avtalsenligt erkännande av nedskrivning och konvertering Regeringens förslag: ska få besluta att kravet att företag i avtal som omfattas av lagstiftningen i tredjeland ska ta in avtalsvillkor om erkännande av nedskrivning eller konvertering inte ska gälla för ett företag för vilket kravet på kapitalbas och kvalificerade skulder har fastställts till förlustabsorberingsbeloppet. Kravet att ta in ett avtalsvillkor om erkännande av nedskrivning eller konvertering ska inte gälla om det inte är möjligt att ta in ett sådant villkor i ett avtal som avser nedskrivningsbara skulder med säkerhet. ska bedöma vilken inverkan ett sådant undantag från kravet har på möjligheterna att försätta företaget i resolution. Myndigheten ska särskilt bedöma vilken påverkan det har på möjlig- heten att försätta ett företag i resolution om företagets skulder inom en och samma skuldklass, inbegripet kvalificerade skulder, till en betydande andel av fordringsklassen utgörs av skulder som myndig- heten inte kan räkna med att kunna använda vid en skuldnedskrivning. Om ett företag låter bli att ta in ett avtalsvillkor om erkännande av nedskrivning eller konvertering i de fall där detta krävs, ska skulden