prop · H80375 · 2021-03-16 00:00:00 — Regeringen anser att den inriktning som anges i denna strategi fortsatt ska vara vägledande för arbetet. Däremot behöver cancerstrategin förnyas för att möta de utmaningar som den svenska cancervården står inför och . kommer regeringen därför uppdatera den nationella cancerstrategin genom överenskom- melser mellan regeringen och kommuner och regioner. Detta kommer bidra till att cancerstrategin förnyas och hålls relevant. På detta sätt avser regeringen att tillgodose tillkännagivande. Det angavs att regeringen avsåg att återkomma till i budgetpropositionen . Ibudgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 37–38) redogjorde regeringen för den långsiktiga inriktningen för cancervården och att strategin uppdateras genom överenskommelser med kommuner och regioner. Genom överenskommelserna vidareutvecklas och anpassas de insatser som genomförs med utgångspunkt i strategin, för att möta de utmaningar som den svenska cancervården står inför och . Detta kommer bidra till att cancerstrategin förnyas och hålls relevant. Mot bakgrund av detta ansåg regeringen att tillkännagivandet var tillgodosett och slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. Följande punkt är inte slutbehandlad: 10. 2020/21:75 Social- departementet 2020/21:75 Social- departementet Styrande principer inom hälso- och sjukvården och en förstärkt vårdgaranti 2017/18:83, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (S 35) och skr. 2019/20:75 (S 18). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 4 om begreppet nära vård och primärvårdens uppdrag*: har tillkännagett att regeringen bör ta initiativ till att skapa en samlad definition av primärvårdens uppdrag och funktion med syfte att stärka patientens tillgång till en jämlik primärvård oavsett var i landet patienten bor och återkomma till med förslag (bet. 2017/18:SoU22 s. 7 f.). I delbetänkandet God och nära vård – En primärvårdsreform (SOU 2018:39) redovisas förslag om en utvecklad definition av primärvård samt ett grunduppdrag för primärvården. Utifrån förslagen som lämnades i betänkandet beslutade regeringen propositionen Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform (prop. 2019/20:164). Genom de förslag som lämnas i propositionen ansåg regeringen att tillkännagivandet var tillgodosett och därmed slutbehandlat (s. 9). Punkten är slutbehandlad. Ändrade regler om retroaktivitet avseende efterlevandestöd Prop. 2017/18:150, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (S 39) och skr. 2019/20:75 (S 19). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om retroaktiv utbetalning m.m.*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att skärpa regelverket för efterlevandestöd (bet. 2017/18:SfU27 s. 5 f.). Enligt tillkännagivandet bör regeringen dels återkomma till med ett förslag som innebär att efterlevandestöd som kräver ansökan ska kunna lämnas för högst en månad före ansökningstillfället, dels utreda om efterlevandestöd ska få lämnas till barn som bor i HVB-hem eller liknande. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 12 avsnitt 3.8) lämnade regeringen förslag om att efterlevandestöd inte ska få lämnas tillbaka än en månad före ansökningsmånaden. Genom förslaget om begränsning till en månads retroaktivitet för efterlevandestöd ansåg regeringen att tillkännagivandet i den del som avser retroaktiviteten var tillgodosett (s. 28 f.). Regeringen redogjorde i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 12 s. 21) för tillkännagivandet och uppgav att en arbetsgrupp i ser över regelverket för efterlevandestöd för barn som är omhändertagna för vård på eller boende i verksamhet som bekostas av det allmänna. har departementspromemorian Efterlevandestöd för barn som får vård eller boende bekostat av det allmänna (Ds 2020:27) skickats ut på remiss med förslag om att efterlevandestöd inte ska lämnas åt barn eller unga som får vård eller boende bekostat av det allmänna. De föreslagna bestämmelserna motsvarar vad som gäller för underhållsstöd till barn och unga i motsvarande situationer. Förslagen föreslås träda i kraft . Punkten är inte slutbehandlad. Kvalitet och säkerhet på apoteksmarknaden Prop. 2017/18:157, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (S 43) och skr. 2019/20:75 (S 20). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om returrätten*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att returrätten även bör omfatta läkemedel som kräver kyl- eller frysförvaring (bet. 2017/18:SoU24 s. 8 f.). Regeringen beslutade att ge i uppdrag att utreda om en rätt till retur av läkemedel som förvaras i kyl- eller frysförhållanden bör införas. Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser att därefter återkomma till . Punkten är inte slutbehandlad. Klassificering av nya psykoaktiva substanser Prop. 2017/18:221, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (S 44) och skr. 2019/20:75 (S 21). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om generisk klassificering*: har tillkännagett att regeringen bör låta göra en analys av erfarenheterna från länder som redan har infört systemet med generisk klassificering av nya psykoaktiva substanser (bet. 2017/18:SoU27 s. 5 f.). Regeringen bedömer att det finns skäl att hantera de tillkännagivanden som rör narkotikapolitiken samlat för att därefter återkomma till . Därför avser regeringen att hantera detta tillkännagivande tillsammans med tillkännagivandet om utvärdering av narkotikapolitiken m.m. (rskr. 2019/20:174 punkt 7, S 33). Punkten är inte slutbehandlad. God och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik Prop. 2017/18:249, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (S 50) och skr. 2019/20:75 (S 22). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om fast läkarkontakt*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att säkerställa patienternas rätt till en fast läkar- kontakt (bet. 2017/18:SoU26 s. 6 f.). I delbetänkandet God och nära vård – En primärvårdsreform (SOU 2018:39) redovisas förslag om fast läkarkontakt i primärvården. Betänkan- det Digifysiskt vårdval (SOU 2019:42) innehåller bl.a. förslag om nya grunder för valfriheten i primärvårdens vårdvalssystem och tydligare krav på utförare. Båda betänkandena har remissbehandlats. Utifrån förslagen som lämnats i betänkandena arbetar med att ta fram en 2020/21:75 Social- departementet 2020/21:75 lagrådsremiss. Tillkännagivandet kan antas bli slutbehandlat senast under Punkten är inte slutbehandlad. 2017/18:274, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (S 60) och skr. 2019/20:75 (S 23). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om bastjänstgöring på *: har tillkännagett att regeringen ska säkerställa att utbildningssamarbetet med kan fort- sätta och att det blir möjligt för läkare att genomföra sin bastjänstgöring på på likvärdiga villkor som i (bet. 2018/19:SoU5 s. 6 f.). Regeringen har gett i uppdrag att revidera föreskrifterna för läkarnas specialiseringstjänstgöring i enlighet med vad som anges i propositionen Bastjänstgöring för läkare (prop. 2018/19:50). I samband med detta har myndigheten också fått i uppdrag att säkerställa att bas- tjänstgöring ska kunna genomföras på på likvärdiga villkor som i . Uppdraget ska redovisas . Reformen läkarnas grund- och vidareutbildning träder i kraft . beslutade regeringen om förordningsändringar som följd av lagändringarna i propositionen Bastjänstgöring för läkare. I vissa delar fortsätter arbetet med att införa reformen att beredas inom , vilket kan komma att leda till ytterligare lagändringar. Tillkännagivandet beräknas kunna slutbehandlas . Punkten är inte slutbehandlad. Ny lag om tobak och liknande produkter Prop. 2017/18:156, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (S 63) och skr. 2019/20:75 (S 24). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om marknadsföring och handel, c)*: har tillkännagett att regeringen bör återkomma till med lagförslag om marknadsföring av tobaksvaror på internet, omnumreringar i lagtexten och eventuella ytterligare följdändringar (bet. 2018/19:SoU3 s. 15 f.). Regeringen beslutade propositionen Reglering av alkoglass m.fl. produkter (prop. 2018/19:59). I propositionen konstaterar regeringen att utskottet anser att det ska vara tillåtet att visa bilder på tobaksförpackningar på en webbsida för handel på internet, trots att det inte har utfärdats något utgivningsbevis. Regeringen anför att de formella kraven kring beredning av nya lagförslag innebär att regeringen inte hinner lämna några lagförslag till . Regeringen avser i stället att återkomma till gällande tillkännagivandet. Vad gäller frågan om marknadsföring av tobaksvaror finns det anledning att tydliggöra att det även framöver är tillåtet att tillhandahålla tobaksvaror för försäljning på Till följd av beslut att behålla tobakslagens reglering kring marknadsföring är rättsläget kring vad som är tillåten marknads- föring på internet fortfarande oklart. Det får fram till att regeringen åter- kommit gällande tillkännagivandet ankomma på rättstillämpningen att pröva vilken typ av marknadsföring som är tillåten vid internetförsäljning av tobaksvaror (prop. s. 117). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av vissa frågor på tobaksområdet (dir. 2020:9, S 2020:02). I uppdraget ingår bl.a. att analysera de svenska reglerna om marknadsföring och sponsring av tobak, e-cigaretter och påfyllnings- Uppdraget ska redovisas . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 2018/19:1, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (S 70) och skr. 2019/20:75 (S 25). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om cancerstrategi*: har tillkännagett att regeringen bör ta fram en ny cancerstrategi enligt ett tillkännagivande som gjorde 2018 (bet. 2018/19:SoU1 s. 45 f.). I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.4.4) redogör regeringen för tillkännagivandet och anför följande. Be- tänkandet En nationell cancerstrategi för framtiden (SOU 2009:11) har utgjort grunden för arbetet med att utveckla cancervården i . Regeringen anser att den inriktning som anges i denna strategi fortsatt ska vara vägledande för arbetet. Däremot behöver cancerstrategin förnyas för att möta de utmaningar som den svenska cancervården står inför och . kommer regeringen därför uppdatera den nationella cancerstrategin genom överenskom- melser mellan regeringen och kommuner och regioner. Detta kommer bidra till att cancerstrategin förnyas och hålls relevant. På detta sätt avser regeringen att tillgodose tillkännagivande. Det angavs att regeringen avsåg återkomma till i budgetpropo- sitionen . Ibudgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 37–38) redogjorde regeringen för den långsiktiga inriktningen för cancervården och att strategin uppdateras genom överenskommelser med kommuner och regioner. Genom överenskommelserna vidareutvecklas och anpassas de insatser som genomförs med utgångspunkt i strategin, för att möta de utmaningar som den svenska cancervården står inför och . Detta kommer bidra till att cancerstrategin förnyas och hålls relevant. Mot bakgrund av detta ansåg regeringen att tillkännagivandet var tillgodosett och slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. 2020/21:75 Social- departementet rapporter om bedömningen av arbetsförmåga vid psykisk ohälsa och försäkringsmedicinskt beslutsstöd 2018/19:14 och 2018/19:27, bet. 2018/19:SfU13 redovisad, se skr. 2019/20:75 (S 28). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om översyn av det försäkringsmedicinska beslutsstödet och modell för försäkringsmedicinsk analys*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om en översyn av det försäkringsmedicinska beslutsstödet och modell för försäkringsmedicinsk analys (bet. 2018/19:SfU13 s. 6 f.). Regeringen gav och i uppdrag att verka för att samarbetet och dialogen mellan Försäkrings- kassan och hälso- och sjukvården förbättras när det gäller sjukskrivnings- processen och läkarintygen. Detta så kallade dialoguppdrag har slut- redovisats . Regeringen beslutade att ge myndigheterna ett nytt uppdrag om att vidareutveckla sjukförsäkrings- handläggningen i dialog med hälso- och sjukvården. Vid genomförandet av uppdraget ska myndigheterna beakta tillkännagivande. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 10 s. 22) angavs följande. Med anledning av bl.a. tillkännagivandet har För- säkringskassan och fått i uppdrag att vidta åtgärder i syfte att vidareutveckla sjukförsäkringshandläggningen i dialog med hälso- och sjukvården. Tillkännagivandet bedömdes därmed vara slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. Stöd till personer med funktionsnedsättning Motion 2018/19:186, bet. redovisad, se skr. 2019/20:75 (S 30). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 16 om ny utredning om tolktjänst*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om en ny utredning om tolktjänst (bet. 2018/19:SoU12 s. 37 f.). I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 9 s. 122) angavs följande. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en fördjupad analys av förslagen i betänkandet En samlad tolktjänst – samordning och utveckling av tolktjänst för barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och personer med dövblindhet (SOU 2011:83) samt i departementspromemorian Tolktjänst för vardagstolkning (Ds 2016:7). Den särskilde utredaren ska ta fram en handlingsplan för den långsiktiga utvecklingen av tolktjänsten samt lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Regeringen ansåg att tillkännagivandet därmed var slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. Motion 2018/19:2819, bet. redovisad, se skr. 2019/20:75 (S 34). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 38 om barn- och familjecentraler*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om barn- och familjecentraler (bet. 2018/19:SoU9 s. 93 f.). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över förutsättningarna för en sammanhållen god och nära vård för barn och unga (S 2019:05, dir. 2019:93). Syftet med uppdraget är att uppnå en mer likvärdig vård som innefattar förebyggande och hälso- främjande insatser för barn och unga i hela landet. Syftet är också att genom insatser inom den nära vården för barn och unga som lider av psykisk ohälsa avlasta den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin, BUP. Utredaren ska lämna en delredovisning av uppdraget och slutredovisa det . Regeringen avser att därefter återkomma till . Punkten är inte slutbehandlad. Frågor om psykisk ohälsa Motioner från allmänna motionstiden /19, bet. 2018/19:SoU15 redovisad, se skr. 2019/20:75 (S 35). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 7 om tillsyn och uppföljning av barn- och ungdomspsykiatrin*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om tillsyn och uppföljning av barn- och ungdomspsykiatrin (bet. 2018/19:SoU15 s. 16 f.). Utskottet konstaterar i betänkandet att rapporter från och har visat att den psykiska ohälsan bland barn och unga ökar. Utskottet vill även framhålla att vuxnas utsatthet när de mår psykiskt dåligt riskerar att bli barns utsatthet. För att minska den psykiska ohälsan i samhället krävs enligt utskottet ett förstärkt arbete. Det bör enligt utskottet säkerställas att vården håller hög kvalitet. Utskottet anser därför att regeringen bör stärka tillsynen och uppföljningen av barn- och ungdomspsykiatrin. Regeringen har tagit ett stort antal initiativ som rör barn- och ungdoms- psykiatrin bland annat inom ramen för överenskommelser med Kommuner och Regioner. har fått ett brett uppdrag att stödja huvudmännens arbete inom området psykisk ohälsa. Inspektionen för vård och omsorg har identifierat barn och unga med psykisk ohälsa som ett prioriterat riskområde –2020. Betänkandet För barnets bästa (SOU 2017:111) innehåller förslag som syftar till att förbättra situationen för barn inom den psykiatriska tvångsvården. En proposition beslutades . Regeringen avser att tillmötesgå tillkännagivandet genom att ge ett särskilt uppdrag till Inspektionen för vård och omsorg, om det med hänsyn till den pågående pandemin bedöms finnas utrymme för 2020/21:75 Social- departementet myndigheten att hantera ett sådant uppdrag. Uppdraget kommer att gå ut på att stärka uppföljningen och tillsynen inom psykiatrin med särskilt fokus på barn- och ungdomspsykiatrin, tvångsvården och rättspsykiatrin. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 18 om ansvar för vård vid samsjuklighet i form av psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom m.m.*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om ansvar för vård vid sam- sjuklighet i form av psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom m.m. (bet. 2018/19:SoU15 s. 32 f.). Enligt tillkännagivandet bör regeringen se över frågan om hur ansvaret för vård vid samsjuklighet i form av psykisk ohälsa i kombination med beroendesjukdom kan samlas hos en huvudman. Regeringen bör efter det att översynen har gjorts utreda möjligheterna till en gemensam tvångslag- stiftning för personer med psykisk ohälsa i kombination med beroende- Därutöver bör regeringen enligt tillkännagivandet se över hur det ska kunna finnas tillgång till farmakologisk behandling i hela landet för personer med beroendesjukdom. har på uppdrag av regeringen kartlagt förekomsten av samsjuklighet i form av psykisk ohälsa och beroendeproblematik samt föreslagit hur vården kan förbättras. Regeringen beslutade om direktiv till Utredningen om samordnade insatser vid samsjuklighet i form av missbruk och beroende och annan psykiatrisk diagnos eller närliggande tillstånd (dir. 2020:68). särskild utredare ska föreslå hur samordnade insatser när det gäller vård, behandling och stöd kan säkerställas för barn, unga och vuxna personer med samsjuklighet i form av missbruk och beroende och annan psykiatrisk diagnos eller närliggande tillstånd. Syftet med uppdraget är att analysera och lämna förslag på hur samverkan för personer med samsjuklighet kan förbättras mellan huvudmännen och mellan verksamheter med samma huvudman och se över ansvarsfördelningen mellan huvudmännen och lämna förslag på hur ansvaret för personer med samsjuklighet kan samlas hos en huvudman. Utredningen ska också analysera för- och nackdelar med en gemensam lagstiftning för personer som vårdas utan samtycke enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall eller lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, och om möjligt föreslå hur frågan kan hanteras vidare. Regeringen avser att därefter återkomma till . Följande punkter är inte slutbehandlade: 7 och 18. Motioner från allmänna motionstiden /19, bet. redovisad, se skr. 2019/20:75 (S 36). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om årlig rapport om konsekvenser för akutsjukvården*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om en årlig rapport om konsekvenserna för akutsjukvården (bet. 2018/19:SoU8 s. 26 f.). Enligt tillkännagivandet bör regeringen i lämpligt sammanhang till rapportera om konsekvenserna för akutsjukvården vid regionsjukhusen med anledning av den högspecialiserade vårdens kon- centration. Regeringen har gett i uppdrag att löpande rapportera om arbetet med omställningen av den högspecialiserade vården och i det ingår att rapportera om konsekvenserna för akutsjukvården. lämnade sin senaste lägesrapport . I rapporten beskrivs bl.a. hur akutsjukvårdsperspektivet genomsyrar kon- sekvensanalyserna som görs inför beslut om nationell högspecialiserad vård. fortsätter att följa frågan noggrant. Regeringen avser att återkomma till med information om processen i budgetpro- positionen . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 19 om vårdvalssystem – LOV*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att utveckla vårdvalet i den specialiserade öppenvården (bet. 2018/19:SoU8 s. 73 f.). Utredningen för en mer jämlik vård (S 2017:08) har av rege- ringen haft i uppdrag att utreda hur styrningen av hälso- och sjukvården bättre kan främja en jämlik och behovsbaserad vård (dir. 2017:128). Med utgångspunkt i tillitsbaserad styrning skulle utredaren bl.a. analysera och överväga olika alternativ när det gäller vilka styrsystem för hälso- och sjukvården som bäst överensstämmer med målsättningarna i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och principen om vård efter behov på lika villkor till hela befolkningen. Uppdraget innefattade att med en sådan utgångs- punkt även se över lagen (2008:962) om valfrihetssystem. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 2019:42). Vidare har utredningen utveckling för god och nära vård (S 2017:01, dir. 2017:97) haft i uppdrag att analysera ändamålsenligheten med uppdelningen i öppen och sluten vård i relation till utredningens övriga förslag samt redogöra för vilka konsekvenser en förändring respektive borttagning av dessa begrepp skulle kunna få. Utredningen lämnade sitt huvudbetänkande God och nära vård – En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem (SOU 2020:19) till regeringen . Utredningen valde att inte föreslå några ändringar i indelningen av öppen och sluten vård. Regeringen gav Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att analysera patientlagens efterlevnad, analysera patienters inställning till de valmöjligheter som följer av lagen, samt analysera vad individers möjlighet att välja utförare av offentligt finansierad öppen vård har inneburit för hälso- och sjukvården i stort. Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser att återkomma till efter detta. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 20 om valfrihet i slutenvården – patientlagen*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att utöka möjligheten till valfrihet inom slutenvården (bet. 2018/19:SoU8 s. 73 f.). Regeringen beslutade att ge Myndigheten för vård och omsorgsanalys i uppdrag att följa upp patientlagens genomslag. Myndigheten ska analysera patientlagens efterlevnad, analysera patienters inställning till de valmöjligheter som följer av lagen, samt analysera vad individers möjlighet att välja utförare av offentligt finansierad öppen vård 2020/21:75 Social- departementet har inneburit för hälso- och sjukvården. I uppdraget ingår det även att redogöra för exempel på andra pågående insatser som myndigheter, huvudmän och vårdgivare har tagit initiativ till och som syftar till att stärka patientens ställning i svensk hälso- och sjukvård. dessutom ge förslag på hur patientens ställning kan stärkas ytterligare, med utgångspunkt i principen vård efter behov. Uppdraget ska redovisas senast Vidare har, som nämns ovan, utredningen utveckling för god och nära vård (S 2017:01, dir. 2017:97) i uppdrag att analysera ändamåls- enligheten med uppdelningen i öppen och sluten vård. tänkande behöver analyseras innan regeringen kan återkomma till riks- dagen med anledning av tillkännagivandet. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 57 om gemensamma standarder*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att på lämpligt sätt se till att gemensamma standarder tas fram för journalsystem och kvalitetsregister 2018/19:SoU8 s. 145 f.). Regeringen beslutade att ge i uppdrag att sammanställa och tillgängliggöra gemensamma nationella specifika- tioner, dvs. överenskommelser om hur standarder ska tillämpas i olika situationer för att underlätta informationsutbyte, inom och mellan hälso- och sjukvård och socialtjänst. I uppdraget ingår att inrätta en funktion dit berörda målgrupper kan vända sig för att få information om vilka gemen- samma specifikationer som finns samt vägledning i hur de kan tillämpas. Uppdraget delredovisades och ska slutredovisas i Vidare gör ett stort antal insatser för att standardisera dokumentationen i vården. Inom ramen för myndighetens instruktions- enliga uppdrag att tillhandahålla ändamålsenlig informationsstruktur och enhetliga begrepp ger myndigheten användarstöd genom bl.a. regionala utbildningar och webbinarier riktade till verksamhets- och systemutveck- tar vidare fram specifikationer som beskriver hur information ska struktureras och kodas på detaljerad nivå inom specifika områden, för att underlätta för kommuner och landsting i deras arbete med att anpassa och utveckla sina informationssystem. haft i uppdrag att bistå Kommuner och Regioner (SKR) i arbetet med att utveckla vårdförlopp. I uppdraget ingår bl.a. att