prop · H803109 · 2021-03-23 00:00:00 — Satsningen syftade även till att öka möjligheten för fler konstnärer att få offentliga gestaltningsuppdrag och uppdrag att tillsammans med arkitekter, formgivare och andra medverkande i plan- och stadsutvecklingsprocesser. Inom ramen för arbetet stöttade lokala konstaktörer och andra civilsamhällesaktörer i hela landet, som utifrån konstnärliga processer arbetar med det omgivande lokalsamhället för att skapa delaktighet i utformandet av gemensamma livsmiljöer. Verksamheten integrerades i Statens konstråds ordinarie verksamhet efter uppdragets slut. Uppdraget utfördes i enlighet med den nya arkitektur-, form- och designpolitiken för hållbara gestaltade livsmiljöer, som presenterades i propositionen Politik för gestaltad livsmiljö (prop. 2017/18:110. bet. 2017/18:CKrU1, rskr. 2017/18:316). Enligt bedömning i propositionen fick senare även i uppdrag att, i samarbete med statliga fastighetsförvaltare, utarbeta ett metodstöd för hur upp till en procent av budgeten för ett byggprojekt, vid nybyggnation, om- eller tillbyggnad, kan avsättas till bild- eller formkonstnärlig gestaltning när staten bygger (Ku2018/01350). Uppdraget redovisades (Ku2021/00303). Enprocentregeln är en finansieringsmodell för konstnärlig gestaltning i offentliga miljöer som tillkom genom ett statligt kulturpolitiskt initiativ. Regeln, som i staten tillämpas i begränsad omfattning, innebär att cirka en procent av budgeten för ett byggprojekt, vid nybyggnation, om- eller tillbyggnad, bör avsättas till bild- eller formkonstnärlig gestaltning i offentligt byggande. Syftet med enprocentregeln är att skapa ett stabilt och mer långsiktigt ekonomiskt utrymme för konsten i planeringen och byggandet av offentliga miljöer. I vissa fall, t.ex. vissa av Fortifikationsverkets byggnadsprojekt, är det inte möjligt eller lämpligt att tillämpa denna regel. Regeringen bedömer att enprocentregeln, sedan den tillkom, har haft stor betydelse för konstnärers medverkan och konstens plats i utformningen av offentliga byggnader och miljöer. Enligt Konstnärsnämndens rapport för konstnärlig gestaltning av offentlig miljö (2020) har besluten att införa enprocentregeln ökat markant i regioner och kommuner. av regionerna och av kommunerna tillämpar enprocentregeln då de bygger om, till eller nytt. Regeringen ser positivt på den ökade tillämpningen av enprocentregeln bland kommuner och regioner och bedömer att det är avgörande för en fortsatt positiv utveckling att staten agerar som en förebild och själv tillämpar regeln. ansvarar även för det s.k. samtidskonstuppdraget, som tidigare låg på Riksutställningar. Syftet med uppdraget är att stärka den nationella infrastrukturen för professionella konstaktörer, samt skapa och stötta nätverk och samlingspunkter på regional nivå över hela landet. Inom ramen för uppdraget ska genomföra samtidskonstdagarna, ett årligt återkommande möte där professionella konstaktörer i och utomlands diskuterar aktuella frågor rörande konstorganisationer. För genomförande av uppdraget har tillförts . Regeringen gör bedömningen att den samlade effekten av de åtgärder Skr. 2020/21:109 som vidtagits kommer att öka och bredda mängden uppdrag till konstnärer och ha en positiv effekt på konstnärers försörjningsvillkor. har och också tillförts medel i syfte att öka statens förvärv av konst, se avsnitt 11.2. 9.7Stödet till regional kulturverksamhet Åtgärder: Statens stöd till regional kulturverksamhet har förstärkts med och . förstärktes det statliga stödet med med anledning av den pågående covid-19-pandemin. har fått i uppdrag att inom ramen för sitt uppföljningsansvar av kultursamverkansmodellen se över hur regionerna arbetar med frågan om konstnärernas villkor och de konstnärspolitiska perspektiven. Statens stöd till regional och lokal kultur som fördelas i kultursamverkansmodellen är en viktig del av arbetet för kultur och konstnärer i hela landet. Regionerna har frihet och ansvar att fördela de statliga medlen, efter att de tagit fram en regional kulturplan i samverkan med länets alla kommuner, och efter samråd med det civila samhället och det professionella kulturlivet. Det är viktigt att konstnärerna får genomslag i detta arbete. och Konstnärliga och () stödjer på olika sätt regionerna i deras arbete att bygga upp kompetens kring frågor om konstnärers villkor och förutsättningar. har regeringens uppdrag att följa upp i vilken grad institutioner inom modellen tillämpar , dvs. avtalet om konstnärers medverkan och ersättning vid utställning av konstverk, se avsnitt 8.4. Inom kultursamverkansmodellen fördelas stöd till drygt 240 institutioner och verksamheter över hela landet. Stödet ska främja en god tillgång till bl.a. teater-, dans- och musikverksamhet, museer, arkiv, bibliotek och läs- och litteraturfrämjande verksamhet, främjande av hemslöjd, filmkulturell verksamhet samt bild- och formverksamhet. Dessa verksamheter är ofta viktiga arbetsgivare för konstnärer. Totalt skapade modellen arbetstillfällen som motsvarar cirka 5 900 årsarbetskrafter, varav är kvinnor. Modellen möjliggör därmed arbetstillfällen för många konstnärer i hela landet. Konstnärspolitiska utredningen konstaterar att även om området inte är särskilt utpekat i de ändamål som gäller för modellen, så har regionerna ändå utvecklat konstnärsperspektiven i sina kulturplaner. Sammantaget bedömer regeringen att kultursamverkansmodellen på många sätt bidrar till förbättrade förutsättningar för konstnärer att verka i hela landet och att en förstärkning av den skulle stärka konstnärernas villkor och den kulturella infrastrukturen i hela landet. Mot bakgrund av detta har statens stöd till regional kulturverksamhet förstärkts med 2020/21:109 och . Detta är också i linje med den konstnärspolitiska utredningens förslag om en förstärkning av anslaget. Kulturlivet runt om i har drabbats hårt av den pågående pandemin. För att kompensera för intäktsbortfall och att stötta den kulturella infrastrukturen i hela landet under krisen tillfördes regional kulturverksamhet . Regeringen har även sett behov av att närmare se över hur regionerna arbetar med frågan om konstnärernas villkor. har därför i regleringsbrevet fått i uppdrag att inom ramen för sitt uppföljningsansvar av kultursamverkansmodellen se över hur regionerna arbetar med frågan om konstnärernas villkor och de konstnärspolitiska perspektiven. Uppdraget ska redovisas . Konstnärers villkor inom kulturella och Regeringens bedömning: De kulturella och kreativa näringarna är en viktig del av konstnärernas arbetsmarknad. Åtgärd: har i regleringsbrevet fått i uppdrag att utveckla och medverka i insatser för att främja konstnärernas villkor inom de kulturella och kreativa näringarna. Utredningens bedömning stämmer överens med regeringens bedömning, då utredningen pekar på att de kulturella och kreativa näringarna är en viktig del av konstnärernas arbetsmarknad. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, häribland och Myndigheten för kulturanalys, instämmer i Skäl för regeringens bedömning: Kulturella och kreativa näringar består av företag med konstnärliga eller kreativa processer som sin affärsidé eller innehåll. Det finns också företag som bygger vidare på andras skapande, exempelvis genom distribution och handel eller genom utveckling av digitala tjänster med kulturellt innehåll. kreativa näringarna har också betydelse för tillväxt och arbetsmöjligheter i intilliggande näringar. Företag inom området kan t.ex. verka i gränslandet mellan besöksnäring och kulturupplevelser. I och med ny teknik har det inom de kulturella och kreativa näringarna utvecklats nya tjänster, produkter och företag och i med detta kontinuerligt även nya delbranscher. Det finns ur ett konstnärspolitiskt perspektiv ett behov av att fortsättningsvis stärka de kulturella och kreativa näringarna, och därmed stärka konstnärernas villkor eftersom näringarna utgör en viktig intäktskälla för konstnärer. Konstnärspolitiska utredningen bedömer att de kreativa och kulturella näringarna är en viktig del av konstnärernas arbetsmarknad som det konstnärliga skapandet har stor betydelse för tillväxt och arbetsmöjligheter i intilliggande näringar. Regeringen delar denna bedömning. Den kulturpolitiska ingången till en politik för kulturella och kreativa näringar vilar på en grundläggande respekt för kulturens egenvärde. konstnärspolitiska ingången rör möjligheterna för professionella Skr. 2020/21:109 konstnärer att säkra inkomst från sin specifika kompetens. Den näringspolitiska ingången tar sin utgångspunkt i analysen av hur företagen inom sektorn ser på hinder och möjligheter för tillväxt och konkurrenskraft och i denna ingång ingår åtgärder i form av incitament för att stödja dessa företag. Regeringen har utifrån dessa ingångar adresserat kulturella och kreativa näringar . Även på EU-nivå har hinder och möjligheter för de kulturella och kreativa näringarna varit föremål för ett flertal analyser, framför allt ur ett näringspolitiskt perspektiv. Detta har bl.a. resulterat i att Europeiska kommissionen införde en speciell lånegaranti för till den kulturella och kreativa sektorn inom ramen för programmet Kreativa . Lånegarantin har en budget på totalt och förväntas generera mer än i lån till kulturella och kreativa företag inom EU. Syftet med garantin är också att banker och låneinstitut i ska få ökad kunskap om kulturella och kreativa företag och marknader och mer erfarenhet av att bedöma affärsplaner från den typen av aktörer. Garantin beviljades en svensk aktör vilket innebär att svenska företag nu har tillgång till de förmånliga lånen. fick i samband med regeringens Exportstrategi ett uppdrag att i samverkan med Myndigheten för kulturanalys, Tillväxtanalys, och statistiskt analysera de kulturella och kreativa näringarna i (UD2016/12789). Genom detta arbete finns möjlighet att göra jämförelser , såväl nationellt som regionalt, vilket ger bättre underlag för strategiska vägval för att främja dessa näringar. har i uppdrag att främja konstnärers villkor inom de kulturella och kreativa näringarna och ska dessutom främja konstnärers möjligheter att verka på en marknad samt kunna visa på och ta betalt för sin kompetens i fler sammanhang. har därför i regleringsbrevet fått i uppdrag att utveckla och medverka i insatser för att främja konstnärernas villkor inom de kulturella och kreativa näringarna. Uppdraget redovisades i samband med årsredovisningen . 10 Sociala villkor för konstnärer Utredningen beskriver stora utmaningar kopplade till trygghetssystemen i relation till konstnärer. Trots att de har i genomsnitt lägre inkomster än befolkningen i stort är det tydligt att konstnärer i lägre utsträckning tar del av de trygghetssystem som finns än vad befolkningen i stort gör. Utredningen beskriver att trygghetssystem som socialförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen inte är anpassade till förhållandena på dagens arbetsmarknad med olika anställnings- och uppdragsformer. beskriver också att det finns ett behov av ett ökat stöd till konstnärer från myndigheter, som t.ex. och , bl.a. med information om hur konstnärernas särskilda förutsättningar kan tillgodoses covid-19-pandemin har tydligt visat på de särskilda problem som konstnärerna kan möta i relation till Regeringen inledde redan tidigt efter pandemins utbrott en dialog med företrädare för konstnärsorganisationer kring dessa problem och åtgärder vidtogs, som på olika sätt har syftat till att öka tryggheten för konstnärer och övriga på arbetsmarknaden som drabbats. Det har handlat om att avsätta stora summor till kulturen för att mildra effekterna av den pågående pandemin. också handlat om lättnader i arbetslöshetskassan samt insatser för små och Konstnärers arbetsmiljö i stort, när det gäller exempelvis friskvård och rehabilitering, är också viktig att belysa. med metoo kom ett stort antal vittnesmål fram om sexuella trakasserier och övergrepp inom branscherna för bl.a. teater, dans, musik, bild och form, film, fotografi tystnadskultur och den relativt otrygga arbetsmarknaden på kulturområdet pekas ut som förklaringar till att trakasserierna och övergreppen har kunnat I samband med metoo-uppropen blev det tydligt att det saknas kunskap om de regelverk och krav som ställs på arbetsgivare att förebygga och motverka sexuella trakasserier. Bl.a. mot bakgrund av detta har och har genomfört särskilda kunskapshöjande insatser gällande arbetet mot Utredningen lyfter fram att en stor del av konstnärerna, en betydligt större del än befolkningen i stort, är företagare eller näringsidkare. underlätta för företag och andra näringsidkare är det viktigt att regler utformas för att vara enkla och tydliga och att de inte medför onödiga kostnader eller administration. särskild utredare för att utreda ett antal frågor i syfte att förbättra villkoren i socialförsäkringssystemen för företagare och för att främja ett tryggare företagande (dir. 2018:54). Ett motiv till att tillsätta utredningen var tanken att en trygg företagare vågar pröva nya innovationer och företagsformer. Utredaren skulle bl.a. utreda om sjukförsäkringens regelverk behövde anpassas med hänsyn till företagares förändrade arbetsliv. Företagare i de sociala trygghetssystemen (SOU 2019:41) lämnades till regeringen och bereds inom Mot bakgrund av utredningens bedömningar tillsatte regeringen ytterligare en särskild utredare för att lämna förslag på hur företagares trygghetssystem kan bli tydligare, enklare och mer förutsägbara (dir. 2020:71). Uppdraget ska slutredovisas senast den 15 har i uppgift att analysera och sprida kunskap om konstnärers sociala och ekonomiska villkor samt löpande bevaka trygghetssystemens utformning och tillämpning i förhållande till Inom ramen för detta arbete har myndigheten de bl.a. tagit fram rapporter kring konstnärers arbetsmiljö (2017), om konstnärer med bakgrund i andra länder än har samma förutsättningar att vara yrkesverksamma som konstnärer med svensk bakgrund (2018) och om konstnärers villkor som pensionärer (2020). 2016 tog fram sin , konstnärernas inkomster, utbildning, sociala bakgrund, utländsk Skr. 2020/21:109 bakgrund, självförsörjningsgrad och inkomstspridning. Konstnärers förutsättningar på arbetsmarknaden, med bl.a. många tillfälliga anställningar och hög grad av egenföretagande, får också effekter på deras pensioner. Inom ramen för kunskapsspridningsuppdrag har myndigheten bl.a. tagit fram en skrift om pensionsplanering för konstnärligt yrkesverksamma med praktisk vägledning. Den innehåller tips som t.ex. hur pensionen fungerar, om att ta ut pension i utlandet och om pensionsplanering. 10.1Analys och kunskapsspridning om konstnärers sociala och ekonomiska villkor Regeringens bedömning: analys av och kunskapsspridning om konstnärers sociala och ekonomiska villkor samt löpande bevakning av trygghetssystemens utformning och tillämpning i förhållande till konstnärlig verksamhet spelar en viktig roll för arbetet med att stärka konstnärers villkor. har behovsanpassad information om skattereglerna gentemot egenföretagare och personer som har en kombination av inkomstkällor och anställningsformer. Åtgärd: har i regleringsbrevet haft ett återrapporteringskrav om att redovisa till regeringen hur myndigheten har arbetat för att utveckla informationen till egenföretagare och personer som har en kombination av inkomstkällor och anställningsformer. Utredningens bedömning stämmer delvis överens med regeringens Utredningen föreslår att uppdrag att bevaka och informera om konstnärernas ekonomiska villkor ska utvecklas. Utredningen föreslår att bör utveckla dialogen med konstnärsorganisationer för att öka tilltron till De instanser som fördelar bidrag, stipendier och ersättningar till konstnärer föreslås få i uppdrag att tydliggöra och informera om hur olika konstnärsstöd påverkar ersättningarna från socialförsäkringssystemen m.m. Utredningen föreslår att frågan om konstnärers friskvård, arbetsskador och rehabilitering bör belysas närmare och att ges i uppdrag att göra en sådan utredning. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget om att utveckla uppdraget om att bevaka och informera om konstnärernas ekonomiska och sociala villkor. kommun, , och Konstnärliga och () tillstyrker förslaget att utveckla uppdraget att bevaka och informera om konstnärernas ekonomiska och sociala villkor. kulturanalys rekommenderar att regeringen stärker det konstnärspolitiska kunskapsunderlaget genom att ge Myndigheten för kulturanalys i uppdrag att ta fram ett förslag på hur insamling av data och samordning av registerbaserad statistik kan tas fram som bl.a. är mer kostnadseffektiv. Flera remissinstanser, bl.a. , , Svenska oberoende musikanter, , och tillstyrker förslaget om att frågan om konstnärers friskvård, arbetsskador och rehabilitering bör Inspektionen för socialförsäkringen understryker vikten av att de instanser som fördelar bidrag, stipendier och ersättningar till konstnärer också har i uppdrag att tydliggöra och informera om hur olika konstnärsstöd påverkar ersättningarna från socialförsäkringssystemet. efterfrågar också att och börjar arbeta mer likt Arbetsförmedlingen med mer riktade insatser på området. Skälen för regeringens bedömning: En viktig del uppgifter är att analysera och sprida kunskap om konstnärers sociala och ekonomiska villkor samt löpande bevaka trygghetssystemens utformning och tillämpning i förhållande till Regeringen ser att detta arbete har en viktig roll att spela som ett komplement till övriga insatser för att stärka konstnärers har en central roll att spela, bl.a. i form av rådgivande och vägledande insatser när det gäller exempelvis skatte-, socialförsäkring- och pensionsfrågor i förhållande till konstnärlig Utredningen pekar på att det finns ett stort behov av ökad kunskap hos konstnärer när det gäller trygghetssystemen. ser att kan ta en aktiv roll för att öka kunskapen om dessa frågor hos konstnärerna. Kulturarbetsmarknaden är särpräglad med särskilda behov när det gäller arbets- och uppdragsförmedling samt utbildning för de arbetssökande. Inkomsterna och inkomstutvecklingen för konstnärliga yrkesgrupper är betydligt lägre än befolkningen i stort, trots att konstnärer har högre utbildning och fler arbetade timmar än genomsnittet, något som särskilt Detta bekräftas både i rapporten , inkomster och sociala villkor (2016) och i den konstnärspolitiska Majoriteten av konstnärerna är också frilansare och har därmed svårt att få del av trygghetssystemen, en problematik som ställdes på sin spets i och med utbrottet av det nya coronaviruset då många konstnärer fick se sin försörjningsbas krympa eller förvinna från till en annan. Mot bakgrund av de utmaningar och särskilda förutsättningar som möter konstnärskollektivet på arbetsmarknaden är behovet av vägledning och rådgivning hos relevanta myndigheter hög. Det är därför viktigt att informerar om hur olika konstnärsstöd påverkar ersättningarna från socialförsäkringssystemet. inom ramen för sitt uppdrag att bevaka och analysera, fördjupa och sprida kunskap om konstnärers ekonomiska och sociala villkor, byggt upp den så kallade Konstnärsguiden med information om skatte- och trygghetssystem, anpassad för den som är konstnärligt yrkesverksam och Regeringen ser att denna samlade informationskanal och guide har ett stort värde för konstnärerna. Utredningen lyfter också att det finns ett behov av att ytterligare myndigheter, såsom , utvecklar sin dialog med egenföretagare och personer som har en kombination av inkomstkällor och anställningsformer, s.k. kombinatörer, en viktig roll Enligt förordningen (2009:1174) med ska myndigheten ge information till berörda om socialförsäkringen och de övriga förmåner och ersättningar som myndigheten ansvarar för. Mot bakgrund av att dagens arbetsmarknad är präglad av olika anställnings- och uppdragsformer har i regleringsbrevet också fått ett återrapporteringskrav om att redovisa till regeringen hur myndigheten har arbetat för att utveckla informationen till egenföretagare och personer som har en kombination av inkomstkällor och anställningsformer. Uppdraget redovisades i årsredovisningen . Enligt förordningen (2017:154) med instruktion för ska tillhandahålla behovsanpassad, lättillgänglig och kvalificerad information och service till allmänhet och företag. Myndigheten publicerar anpassad information för egenföretagare och personer som har en kombination av inkomstkällor och anställningsformer både på och (som driver tillsammans med och ). Mer specifikt finns riktad information för konstnärer på webbplatserna, där även riktad information finns för branscher såsom bild och form, musik, scenkonst, mode och design etc. samverkar med frågor och utbyte av information. erbjuder även särskilda informationsträffar till nya företagare inom kulturområdet. har behovsanpassad information om skattereglerna gentemot egenföretagare och personer som har en kombination av inkomstkällor och anställningsformer. Mot bakgrund av den hårda arbetsbelastning som har fått till följd av den pågående pandemin väljer dock regeringen att inte ge myndigheten ett särskilt uppdrag i enlighet med utredningens förslag om att belysa frågan om konstnärers friskvård, arbetsskador och rehabilitering. Under de nuvarande omständigheterna bedöms det tillräckligt att myndigheten arbetar vidare med dessa frågor inom ramen för ordinarie uppgifter. Det är tydligt att de utmaningar som konstnärer möter förändras, vilket kräver att fortlöpande utvecklar sin verksamhet och identifierar aktuella frågeställningar för konstnärers villkor där behov av särskild analys och kartläggning finns. Regeringens bedömning: Allianserna på teater-, dans- och musikområdet bedöms öka frilansande scenkonstnärers sociala och ekonomiska trygghet, avlasta arbetslöshetskassan, utveckla matchning och förmedling samt stimulera konstnärlig utveckling. Åtgärder: Det statliga stödet till allianserna på teater-, dans- och musikområdet har förstärkts med . har stödet till allianserna förstärkts med med anledning av covid-19-pandemin. 2020/21:109 Utredningens bedömning stämmer delvis överens med regeringens bedömning, då utredningen slår fast att allianserna stärker konstnärernas ställning på arbetsmarknaden. Utredningen föreslår också att ett statsbidrag införs för en försöksverksamhet med en allians för konstnärliga upphovsmän –2022. föreslås ges i uppdrag att utreda förutsättningarna att etablera en allians för upphovsmän samt lämna förslag om försöksverksamhetens utformning. För försöket föreslås en ekonomisk ram på . Remissinstanserna: Flera remissinstanser, såsom exempelvis och Myndigheten för kulturanalys avstyrker förslaget om en försöksverksamhet med en allians för upphovsmän. Dessa remissinstanser pekar bland annat på bristande analys av vilka yrkesgrupper det gäller och hur en alliansmodell skulle fungera i praktiken för de olika grupperna. Dessutom framhåller Myndigheten för kulturanalys att det saknas tillräckligt underlag för att säga att en allianskonstruktion är en bra lösning för problemen för exempelvis yrkesgruppen bild- och formkonstnärer. och film tillstyrker förslaget. Skälen för regeringens bedömning: Scenkonstallianserna som finns på teater-, dans- och musikområdet verkar för att främja frilansande scenkonstnärers sociala och ekonomiska trygghet, avlasta arbetslöshetskassan, utveckla matchning och förmedling samt stimulera konstnärlig utveckling. I och med den pågående covid-19-pandemin gör regeringen bedömningen att allianserna har blivit allt mer betydelsefulla och att det finns stora vinster att göra genom att stärka stödet till allianserna. Då betydligt fler anställda vid allianserna under den närmsta framtiden inte kommer att ha uppdrag kommer trycket på allianserna att öka betydligt, eftersom de anställda då kommer att ta ut mer lön från allianserna. Regeringen ser att allianserna också kan ta en aktiv roll när det gäller kompetensutveckling.