prop · H9031d11 · 2021-09-20 00:00:00 — Kunskapsmaterialet bedöms bidra till att bedömningar och beslut inom sjukförsäkringen när det gäller arbetsförmåga blir begripliga och transparenta och underlätta samverkan mellan och återgången i arbete för den som nekats sjukpenning. –Regeringen har gett i uppdrag att förbättra stödet till unga som får avslag på ansökan om aktivitetsersättning (S2019/03413). De erfarenheter som gjorts inom ramen för uppdraget kommer enligt att användas för att underlätta återgång i arbete även för dem som nekas sjukpenning. Tillkännagivandet bedöms därmed vara slutbehandlat. har tillkännagett för regeringen det som anförs i reservation 12 under punkt 5 om stärkt rehabiliteringskedja (bet. 2017/18:SfU1 reservation 12 punkt 5, rskr. 2017/18:124). I reservationen anförs att kontrollinsatser av olika slag, inklusive tidsgränser, minskar användningen av sjukförsäkringen, både direkt via kontrollerna i sig och indirekt via drivkrafter att inte vilja bli kontrollerad. En regelbunden uppföljning av den försäkrades arbetsförmåga bör göras under hela sjukfallet fram till en bortre tidsgräns. Regeringen bör återkomma till med lagförslag i enlighet med det anförda (bet. 2017/18:SfU1 s. 64). För att säkerställa en regelbunden uppföljning av den försäkrades arbetsförmåga har regeringen vidtagit flera åtgärder. –har getts i uppdrag att stärka sjukförsäkringshandläggningen för att åstadkomma en välfungerande sjukskrivningsprocess (S2015/07316). –har getts i uppdrag att, inom ramen för sitt lagstadgade samordningsansvar, förstärka arbetet med att ge stöd till sjukskrivna individer för återgången till arbete (S2018/00529). –har getts ett uppdrag om förbättrad kvalitet i ärenden om rätt till sjukpenning (S2020/06863). –Som redovisats ovan syftar den lagändring som trädde i kraft till att åstadkomma en mer flexibel rehabiliteringskedja. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 Vad gäller en bortre tidsgräns i sjukförsäkringen är regeringens bedömning att en sådan är problematisk i flera avseenden. Flertalet av dem som lämnade sjukförsäkringen vid den bortre tidsgränsen var för sjuka för att kunna ta del av de åtgärder som erbjöds av Arbetsförmedlingen. av dem som utförsäkrades återvände till sjukförsäkringen och blev sjukskrivna på nytt. Det kan också konstateras att de som inte återvände till sjukförsäkringen hade betydande svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden (Socialförsäkringsrapport 2014:12). Behovet av ekonomiskt bistånd ökade inom denna grupp, liksom andelen som tog ut hela eller delar av sin ålderspension. Mot bakgrund av ovanstående bedöms tillkännagivandet därmed vara slutbehandlat. Samverkan mellan och Arbetsförmedlingen för individens återgång i arbete Samverkan mellan och Arbetsförmedlingen syftar till att öka kvinnors och mäns förutsättningar att utveckla eller återfå arbetsförmåga och därmed kunna komma i arbete eller studier. Samarbetet bedrivs enligt gemensamma regleringsbrevsuppdrag och finansieras med medel inom utgiftsområde 10, anslag 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen. Samarbetet består av dels förstärkta insatser i form av gemensam kartläggning och aktiva insatser för personer som är i sjukförsäkringen, dels stöd till personer i övergången från sjukförsäkringen till arbetsmarknaden. genomfördes 8 977 gemensamma kartläggningar, jämfört med 8 662 gemensamma kartläggningar 2019. Av dessa kartläggningar avsåg kvinnor och män. De flesta individer, , som omfattas av en gemensam kartläggning har psykiatriska diagnoser. Av de 4 020 individer som avslutade sina rehabiliteringsinsatser har fått eller återfått sin arbetsförmåga och lämnat sjukförsäkringen, jämfört 2019. Resultatet är samma för kvinnor och män (, Insatser för personer som är sjukskrivna och för unga med aktivitetsersättning, S2021/04169). För att ge personer en bättre övergång mellan sjukförsäkringen och arbetsmarknaden påbörjade myndigheterna en utveckling av mötesformen omställningsmöten. Målet är att myndigheterna ska tillhandahålla stöd vid omställning på ett mer individuellt och behovsanpassat sätt. Samordnade rehabiliteringsinsatser genom samordningsförbund För individer som har behov av samordnade rehabiliteringsinsatser är det möjligt för , Arbetsförmedlingen, regioner och kommuner att genom samordningsförbund finansiera sådana insatser. Vid utgången av 2020 fanns det 78 samordningsförbund som innefattade 271 av 290 kommuner och samtliga regioner. Totalt omfattades 24 867 personer av de insatser som finansieras av samordningsförbunden , vilket är en minskning med jämfört med . avslutade 8 585 deltagare en insats, kvinnor och Efter avslutad insats arbetade eller studerade i någon omfattning, av männen och av kvinnorna och Arbetsförmedlingen har i uppdrag att arbeta för att samordningsförbunden prioriterar att finansiera insatser för långtidssjukskrivna, unga med funktionsnedsättning och unga med aktivitetsersättning. omfattades totalt 1 589 individer med aktivitetsersättning, varav var kvinnor och män, samt 3 410 individer med sjuk- eller rehabiliteringspenning, varav var kvinnor och män, av någon insats finansierad av samordningsförbund. Antalet individer som påbörjade en insats var 2021/22:1 Utgiftsområde 10 mindre än 2019 (, Redovisning av målgrupper och resultat av de insatser som finansieras av samordningsförbund , S2021/01729). Av alla insatser som samordningsförbunden finansierade 2020 var speciellt riktade till de prioriterade behovsgrupperna vilket är lika stor andel som 2019 (och Arbetsförmedlingen, Återrapportering för uppdrag om prioriterade målgrupper samt myndigheternas ansvar i samverkan genom samordningsförbund, S2021/03873). Hälso- och sjukvårdens insatser har regeringen och Kommuner och Regioner (SKR) ingått överenskommelser för att stimulera regionerna till att ge sjukskrivningsfrågan högre prioritet i hälso- och sjukvården och för att utveckla sjukskrivningsprocessen. Den överenskommelse som gäller , En kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess 2020 (S2019/05301) samt tilläggsöverenskommelse till överenskommelsen En kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess 2020 (S2020/05367), omfattar totalt som betalas ut . Därefter upphör dessa riktade statsbidrag för sjukskrivningsprocessen. Överenskommelsen består av ett antal villkor som anger vad regionerna behöver göra för att få ta del av de reserverade medlen för respektive villkor. Enligt uppföljning uppfyller samtliga regioner villkoret som innebär att utveckla uppföljningsmått i försäkringsmedicin och inleda ett regionalt samarbete med det nationella programområdet för rehabilitering, habilitering och försäkringsmedicin när det gäller ledning och styrning i försäkringsmedicin. Samtliga regioner uppfyller också villkoret som innebär kompetensutveckling och former för samordning och stöd för personal som utför koordineringsinsatser enligt lagen (2019:1297) om koordineringsinsatser (S2021/03545). Inom ramen för överenskommelsen har medel även avsatts för att slutföra ett flerårigt arbete som gör det möjligt att skicka läkarintyg elektroniskt från hälso- och sjukvården till . och har dessutom utrett möjligheterna till elektronisk ärendekommunikation och samverkansmodell för nyutveckling, förvaltning och finansiering av elektronisk informationsöverföring mellan regioner och (S2020/05175, S2020/08024). Inom ramen för överenskommelsen har regionerna fått medel för att stimulera tillgången till medicinska rehabiliterings- och behandlingsinsatser för patienter med smärtproblematik eller lindrig och medelsvår psykisk ohälsa samt för att främja patientens återgång i arbete genom hälso- och sjukvårdens kontakter med arbetsgivare och Arbetsförmedlingen. Av de avsatta medlen, totalt , har betalats ut till regionerna (S2020/07869). har tillkännagett för regeringen att regeringen dels bör ge i uppdrag att följa upp läkarintygsskrivande, dels bör tillsätta en utredning i syfte att motverka osakliga könsskillnader i sjukfrånvaro (bet. 2019/20:SfU13 punkt 1, rskr. 2019/20:171). Regeringen har, i ett första steg, i regleringsbrevet gett i uppdrag att skapa förutsättningar för systematiska uppföljningar av läkarintyg på vårdenhetsnivå. Vid genomförandet av uppdraget har haft dialoger med och hälso- och sjukvården och den gemensamma bilden är att uppföljningar kan ge nytta inom samverkansarbetet. föreslår att en gemensam analys genomförs av samtliga aktörer med utgångspunkt i de frågeställningar som har identifierats. Regeringen bedömer att det behövs ökad kunskap om risken för osakliga skillnader i sjukfrånvaro mellan kvinnor och män. Systematisk uppföljning av läkarintyg innebär exempelvis uppföljning av läkares sjukskrivningspraxis på olika vårdenheter avseende skillnader mellan kvinnor och män. 2021/22:1 Utgiftsområde 10 till samverkan mellan och hälso- och sjukvården samt kompletterar regionernas kvalitetsuppföljning. Regeringen avser att vidta ytterligare åtgärder för att åstadkomma en systematisk uppföljning av läkarintyg. Tillkännagivandet är inte slutbehandlat. tillgängliggör kunskap och stöd till hälso- och sjukvården Kunskap kan bidra till en låg och stabil sjukfrånvaro. Därför är det viktigt att tillgängliggöra kunskap och verktyg till hälso- och sjukvården så att de på ett effektivt och systematiskt sätt ska kunna arbeta med sjukskrivningsfrågor. Ett centralt verksamhetsområde är att förvalta och vidareutveckla det försäkringsmedicinska beslutsstödet (FMB). påbörjade bland annat ett arbete med att uppdatera beslutsstödet för rörelseorganens sjukdomar. har också arbetat med att vidareutveckla beslutsstöd för akut covid-19 samt post-covid. presenterade en strategisk utvecklingsplan för hur som kunskapsmyndighet ska stödja och bidra till utveckling av hälso- och sjukvårdens arbete med försäkringsmedicin och rehabiliterings- och sjukskrivningsprocessen. Tillfällig ersättning till riskgrupper har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om ersättning till särskilt sårbara grupper i arbetsför ålder (bet. 2019/20:SoU21, rskr. 2019/20:215). Enligt tillkännagivandet bör regeringen ge en lämplig myndighet i uppdrag att definiera vilka grupper i arbetsför ålder som bedöms löpa risk att få ett särskilt allvarligt sjukdomsförlopp vid insjuknande i covid-19 och därefter återkomma med ett förslag som säkerställer att personer som ingår i dessa grupper ges ett effektivt skydd genom socialförsäkringssystemet, utan att en ökad administrativ börda läggs på sjukvården, samt säkerställer möjligheter till kontroll och en effektiv administration av utbetalningarna. Regeringen beslutade förordningen (2020:582) om viss sjukpenning i förebyggande syfte och viss smittbärarpenning med anledning av sjukdomen covid-19. Personer i vissa angivna riskgrupper som, helt eller delvis, avstår från förvärvsarbete för att undvika att smittas av viruset som orsakar sjukdomen covid-19 gavs rätt till förebyggande sjukpenning. Rätt till smittbärarpenning gavs till vissa närstående med anhöriga i riskgrupp. Förordningen trädde i kraft . Den ersattes sedan av förordningen (2021:60) om viss sjukpenning i förebyggande syfte och viss smittbärarpenning med anledning av sjukdomen covid-19, som trädde i kraft den Regeringen anser att tillkännagivandet är tillgodosett genom de vidtagna åtgärderna. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om förebyggande sjukpenning för riskgrupper (bet. 2020/21:SfU25, rskr. 2020/21:259). Enligt tillkännagivandet bör regeringen vidta de åtgärder som krävs för att ersättning till riskgrupper i form av viss sjukpenning i förebyggande syfte ska kunna betalas ut till det att fas 3 i den nationella planen för vaccination mot covid-19 är avslutad. Regeringen föreslog i Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur, idrott och civilsamhälle samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:208, bet. 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:416) ett ökat anslag om för att ersättning till riskgrupper i form av viss sjukpenning i förebyggande syfte skulle kunna lämnas för tiden fram t.o.m. . biföll regeringens förslag , och beslutade regeringen att förlänga giltighetstiden av förordningen 2021/22:1 Utgiftsområde 10 (2021:60) om viss sjukpenning i förebyggande syfte och viss smittbärarpenning med anledning av sjukdomen covid-19 t.o.m. . Alla regioner arbetar nu med vaccinationer enligt fas 4. Regeringen anser att tillkännagivandet är tillgodosett genom de vidtagna åtgärderna. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. 3.7Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Sjukpenningtalet fortsatte att sjunka från en redan låg nivå. Det beror på att sjukfallens varaktighet har minskat. Denna utveckling kan i stor utsträckning förklaras med ändrade handläggningsrutiner som inneburit ett ökande antal avslag efter dag 180 i sjukperioden. Inflödet till sjukförsäkringen har däremot ökat, vilket i första hand bedöms vara en effekt av pandemin. Sjukfall med diagnosen covid-19 har emellertid i de flesta fall avslutats . På grund av covid-19 har hälso- och sjukvården behövt göra nödvändiga omprioriteringar vilket inneburit att viss planerad vård har behövt ställas in eller skjutas upp. Det medför att sjukfall har förlängts. Sammantaget bedöms dock effekterna på den totala sjukfrånvaron ha varit begränsade. De särskilda åtgärder som regeringen har vidtagit såsom ersättning för karensavdrag och ersättning till riskgrupper har begränsat effekterna av pandemin för den enskilde och för samhället. Dessa åtgärder har också bidragit till att effekterna på sjukpenningtalet har varit begränsade. Minskningen av sjukpenningtalet under resultatåret har sammanfallit med mycket låga nivåer på nybeviljande av sjukersättning. till indikatorn ohälsotal har sjukfrånvaron aldrig varit så låg som den var 2020. Minskningen av ohälsotalet kommer sannolikt att fortsätta , då antalet försäkrade med sjukersättning väntas minska ytterligare. Det kan konstateras att det finns oförklarade regionala skillnader i sjukfrånvaro. Kunskaperna är begränsade om huruvida det kan bero på att det finns skillnader i sjukskrivningsmönster och sjukskrivningspraxis på vårdenhetsnivå eller om det är skillnader i handläggning av sjukförsäkringen. Det bedöms dessutom finnas ett antal andra omständigheter som är bekymmersamma. En av dessa är kvinnors fortsatt höga sjukfrånvaro på grund av psykisk ohälsa. En annan är de fortsatt höga avslagsandelarna både vad gäller sjukpenning och sjuk-och aktivitetsersättning som brister har påvisats i handläggningen. Det finns flera faktorer som kan förklara kvinnors höga sjukfrånvaro med psykiatriska diagnoser. Höga prestationskrav och yrken med krav på högt emotionellt och psykologiskt engagemang, vilket kännetecknar de s.k. kontaktyrken där många kvinnor arbetar, bidrar till att kvinnor har en hög risk för sjukskrivning med psykiatriska diagnoser. Ytterligare en faktor som bidrar till kvinnors sjukskrivningar med psykiatriska diagnoser är att kvinnor fortfarande tar ett större ansvar för obetalt hem- och omsorgsarbete, dvs. i större utsträckning än män kombinerar förvärvsarbete med huvudansvaret för barn och hem. Det är därför viktigt att berörda aktörer – , arbetsgivare och hälso- och sjukvården – vidtar insatser för att förebygga och förkorta sjukskrivningar med psykiatriska diagnoser i allmänhet och bland kvinnor i synnerhet. De brister i handläggning som bland annat och Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) konstaterat handlar om myndighetens arbete 2021/22:1 Utgiftsområde 10 med att utreda, bedöma och besluta om rätt till ersättning. Brister i utredningsskyldigheten är särskilt oroande mot bakgrund av den höga andelen avslagsbeslut. Det handlar också om att behöver bli bättre på att identifiera de försäkrades individuella förutsättningar och behov av stöd för att kunna återgå i arbete. Regeringen kan konstatera att genomför en genomlysning av förvaltningen av sjukförsäkringen i syfte att åtgärda bristerna i handläggningen. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att granska de åtgärder som vidtar i sin genomlysning av förvaltningen av sjukförsäkringen (S2021/04616). Syftet med uppdraget är att säkerställa att de åtgärder som vidtar med anledning av genomlysningen leder till att människor får sin rätt till ersättning utredd och prövad och ges de förebyggande insatser eller det stöd för återgång i arbete som de har rätt till. Regeringens sammantagna bedömning är att målet om en långsiktigt stabil och låg sjukfrånvaro delvis har uppfyllts under resultatåret. Sjukfrånvaron är låg, men bedöms inte vara långsiktigt stabil med hänsyn till nuvarande omständigheter och identifierade brister. Sjukförsäkringens syfte är att ge ersättning för inkomstbortfall vid sjukdom och rehabilitering. Människor ska känna sig trygga med att det finns en sjukförsäkring som ger ekonomisk ersättning om de blir sjuka och inte kan arbeta. Människor ska också känna sig trygga med att de får det stöd och den rehabilitering de behöver för att kunna återgå i arbete. Målet måste i första hand vara att individen blir frisk och kan återgå i arbete. Om individen behöver ställa om till ett nytt arbete, är det viktigt att hon eller han får stöd i den omställningen. Under pandemin har regeringen vidtagit en rad tillfälliga åtgärder för att stärka den ekonomiska tryggheten för människor, underlätta för hälso- och sjukvården, minska smittspridningen och mildra de ekonomiska konsekvenserna för arbetsgivare. har regeringen genomfört permanenta åtgärder för att förstärka sjukförsäkringen. Regeringen fortsätter arbetet med att uppnå en trygg och välfungerande sjukförsäkring samt en långsiktigt stabil och låg sjukfrånvaro. Åtgärder för att förebygga och förkorta sjukfrånvaro En god arbetsmiljö och ett hållbart arbetsliv bidrar till att förebygga ohälsa och sjukfrånvaro. Regeringen kommer att fortsatt följa arbetsmarknadens parters arbete med avsiktsförklaringarna för friskare arbetsplatser. Det är viktigt att parternas arbete ger ett stöd för det konkreta arbetet på arbetsplatserna med att uppnå en god arbetsmiljö och stöd till anställda som drabbas av ohälsa. Hälso- och sjukvårdens arbete är centralt för att förebygga och förkorta sjukfrånvaro. Sjukskrivning är en del av god vård och behandling. Regeringen anser att , i egenskap av kunskapsmyndighet för vård och omsorg, har en strategiskt central roll för att upprätthålla och vidareutveckla hälso- och sjukvårdens arbete. Regeringen föreslår i denna proposition att ges permanent ökade medel för arbetet med att stödja och utveckla hälso- och sjukvårdens arbete med sjukskrivning och rehabilitering. I betänkandet Samspel för hälsa (SOU 2018:80) föreslås en ny form av finansiell samordning mellan hälso- och sjukvård och sjukförsäkring. Förslaget innebär ett årligt statsbidrag till regionerna med syfte att stimulera regionernas arbete med frågor relaterade till sjukskrivning. Mot bakgrund av att regionerna har getts en lagstadgad 2021/22:1 Utgiftsområde 10 skyldighet att erbjuda koordineringsinsatser till sjukskrivna patienter samt tillhandahålla försäkringsmedicinska utredningar på begäran av , liksom att i denna proposition tillförs medel för att stödja hälso- och sjukvårdens arbete med sjukskrivning och rehabilitering, anser regeringen att förslaget om en ny form av finansiell samordning inte bör införas. Den som blir sjuk ska kunna förvänta sig ekonomisk trygghet, ett gott stöd och rehabilitering för att komma åter till hälsa och arbete. Regeringen inledde ett arbete med att reformera sjukförsäkringen i syfte att öka flexibiliteten, förutsebarheten och tryggheten för individen. Utgångspunkten för regeringens arbete har varit de förslag som har lämnats av Utredningen om en trygg sjukförsäkring med människan i centrum (SOU 2020:06 och SOU 2020:26). Bland annat gäller att bedömningen av en individs arbetsförmåga i förhållande till ett normalt förekommande arbete efter dag 180 i sjukperioden ska kunna skjutas upp om övervägande skäl talar för att individen kan återgå i arbete hos arbetsgivaren före dag 365 i sjukperioden (prop. 2020/21:78). Därutöver har regeringen föreslagit att bedömningen av arbetsförmågan efter dag 180 i rehabiliteringskedjan ska göras mot förvärvsarbete i en sådan angiven yrkesgrupp som innehåller arbeten som är normalt förekommande på arbetsmarknaden (prop. 2020/21:171). I denna proposition tas nästa steg i detta arbete. Det föreslås en möjlighet att skjuta upp bedömningen av arbetsförmågan mot ett förvärvsarbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden. Om det finns särskilda skäl, ska bedömningen kunna skjutas upp till och med dag 550 i sjukperioden. Vidare föreslås att personer som har uppnått den ålder då inkomstgrundad ålderspension tidigast kan betalas ut () undantas från bedömningen mot normalt förekommande arbete och i stället få sin arbetsförmåga fortsatt bedömd mot arbete hos den befintliga arbetsgivaren. Det föreslås också ändringar i sjukförsäkringsreglerna för personer som är s.k. behovsanställda i syfte att öka tryggheten för dessa personer. För att underlätta återgången i arbete för personer som är deltidssjukskrivna föreslås förbättrade möjligheter att bevilja sjukpenning på deltid vid ojämn förläggning av arbetstid, om en sådan förläggning inte försämrar möjligheterna till återgång i arbete. Utbrottet av covid-19 har inneburit en krävande omställning för hälso- och sjukvården och nödvändiga prioriteringar har behövt göras för att säkerställa omhändertagandet av patienter med covid-19 och andra akuta sjukdomar. Som en följd av detta har många icke-medicinskt akuta vårdinsatser behövt ställas in eller skjutas upp. Det har medfört att många patienter väntar allt längre på vård. Det föreslås därför i denna proposition att bedömningen av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbete efter dag 180 och dag 365 i sjukperioden ska skjutas upp om den försäkrades vård eller rehabilitering har försenats på grund av effekter av sjukdomen covid-19 och övervägande skäl talar för att han eller hon kan förväntas återgå i sitt vanliga arbete i samma omfattning som före sjukfallet när vården eller rehabiliteringen har slutförts. Covid-19 har belyst hur en samhällsfarlig sjukdom kan påverka arbetslivet. I en sådan situation bör alla som utsätts för en samhällsfarlig smitta som covid-19 i arbetsmiljön omfattas av arbetsskadeförsäkringen, oavsett yrke eller arbetsuppgift. Det har visat sig att den nuvarande begränsningen av vilka smittrisker i arbetet som omfattas av arbetsskadeförsäkringen har inneburit att arbetsskadeförsäkringen inte har uppfyllt sina syften i fråga om covid-19. Regeringen avser därför att stärka arbetsskadeskyddet vid smitta av covid-19 och andra samhällsfarliga sjukdomar. Taket för bostadstillägg för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning är . Många personer med sjukersättning och 2021/22:1 Utgiftsområde 10 aktivitetsersättning har fått höjda boendekostnader som inte bostadstillägget har anpassats till. I denna proposition föreslås därför att taket för bostadstillägget till personer med sjukersättning och aktivitetsersättning höjs till samma nivå som för pensionärer. Det innebär att nivån för taket, det vill säga upp till vilken gräns som ersättningen för bostadskostnad sträcker sig, höjs från till för ogifta. För gifta och sambor blir taket . Även garantiersättningen föreslås höjas. Höjningen innebär att personer med sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning får mer i garantiersättning . Vidare avser regeringen att förstärka skattereduktionen för sjuk- och aktivitetsersättning för att ta bort skillnaden i beskattning av sådan ersättning och av arbetsinkomster. Utredningen om sjuk- och aktivitetsersättningen samt förmåner vid rehabilitering (S 2020:04) överlämnade till regeringen betänkandet En sjukförsäkring med prevention, rehabilitering och trygghet (SOU 2021:69).