prop · H80390 · 2021-03-23 00:00:00 — Inom materielområdet anslöt sig till underavtalet om försörjningstrygghet. Ett underavtal inom exportkontroll ingicks av försvarsministrarna i , , och . Arbetet med en gemensam upphandling av ett nordiskt stridsuniformssystem, Nordic Combat Uniform, togs vidare . I samband med ett trilateralt försvarsministermöte i undertecknade , och en avsiktsförklaring om fördjupat operativt försvarssamarbete. Avsiktsförklaringen beskriver ambitionen att kunna genomföra koordinerade militära operationer i kris och konflikt. Stegvisa åtgärder innefattar diskussioner om gemensamma säkerhetsutmaningar, etablering av planeringsgrupper på ministerienivå och militär nivå samt Skr. 2020/21:90 scenariobaserade övningar. Initialt ligger fokus på . Åtgärderna bidrar till att koordinera ländernas nuvarande och framtida nationella operationsplaner. Länderna kommer även att se över möjligheten till gemensam trilateral operationsplanering. En fortsatt säkerhetspolitisk dialog mellan länderna är angelägen. 5.2Nordiskt samarbete om samhällets krisberedskap Hagasamarbetet är ett politiskt initierat nordiskt samarbete om beredskapsfrågor som startades . Under det danska ordförandeskapet 2020 låg fokus på civil-militär samverkan och cyberhot under covid-19- pandemin. arbetade även berörda myndigheter i enlighet med de utvecklingsmål som satts upp om nödkommunikation, beredskap för skogsbrand och händelser med kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen. Under ministermötet betonade ministrarna vikten av att upprätthålla fokus på operativt samarbete, inklusive möjligheten att ge och ta emot gränsöverskridande stöd. kommer att vara ordförande och fortsatt ha fokus på temat civil-militär samverkan. 6 Bilateralt nordiskt samarbete Samarbetet mellan och är omfattande och relationen är mycket god. Detta märks i det nära bilaterala samarbetet i utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska frågor. Även i EU-frågor, FN- frågor och inom handelspolitik har och ett nära samarbete. Besöksutbytet är omfattande på alla nivåer och inom alla departement, men minskade och ersattes av digitala möten på grund av pandemin. förlade statsminister sitt första utrikesbesök till för att träffa statsminister och diskutera bilaterala frågor samt EU-frågor. Utrikesminister deltog tillsammans med utrikesminister på högnivådialogen Hanalys som äger rum på kulturcentret utanför . Vid högnivådialogen deltog även utrikesminister och högkommissarie för mänskliga rättigheter . Inrikesminister deltog i ett publikt samtal med inrikesminister på Hanaholmen. Inrikesministrarna hade också två digitala möten för att diskutera möjligheter att fördjupa samarbetet inom 2020/21:90 krisberedskap, civilt försvar och kommande polissamarbetsavtal. ägde ett möte rum mellan utrikeshandelsminister och minister med ansvar för nordiska frågor och utvecklings- och utrikeshandelsminister i . När covid-19-pandemin drabbade de nordiska länderna hölls tät kontakt mellan och genom telefonsamtal och digitala möten mellan statsministrarna, utrikesministrarna och de nordiska samarbetsministrarna. Frågan om samhällena längs gränsen i norr, där många bor och arbetar på olika sidor om gränsen, var särskilt viktig och undantag kunde göras för att underlätta livet i gränssamhällena. Försvarssamarbetet med har en särställning i svensk försvars- och säkerhetspolitik, med stor bredd och nära dialog. kunde dialogen upprätthållas delvis tack vare de säkra kommunikationsmedel som finns etablerade mellan Försvarsdepartementet och försvarsministeriet i . Två fysiska bilaterala möten på försvarsministernivå genomfördes . Samarbetet fokuserade på fortsatt genomförande av det bilaterala samförståndsavtal som ingicks . Försvarssamarbetet omfattar fred, kris och krig och syftar till att skapa förutsättningar för gemensamt militärt agerande i olika scenarier. Samarbetet omfattar ett stort antal aktiviteter, t.ex. deltog det svenska flygvapnet i den finska luftförsvarsövningen Ruska . beslutade att ge regeringen utökad rätt att besluta om att ge och ta emot operativt militärt stöd inom ramen för försvarssamarbetet mellan och . Den nya lagstiftningen trädde i kraft . och har etablerade samarbeten inom ett stort antal olika områden. Förbindelserna är många och relationen är mycket god. fortsatte det intensiva utbytet på olika nivåer. Med anledning av pandemin skedde de flesta mötena digitalt, men under årets första månader och kunde statsrådsbesök genomföras fysiskt. besökte utrikesminister för möten med utrikesminister och ledamöter i . EU- minister besökte för överläggningar. gjordes besök i av energi- och digitaliseringsminister och utrikeshandelsminister och minister med ansvar för nordiska frågor för samtal med norska motparter. Liksom med de andra nordiska länderna var kontakterna mellan de svenska och norska statsministrarna, utrikesministrarna och de nordiska samarbetsministrarna mycket täta under pandemin, med ett stort antal videomöten och telefonsamtal. I början av pandemin drev på för att EU:s exportförbjud av medicinsk utrustning inte skulle omfatta och andra Efta-länder. Dessa länder undantogs från beslutet om exportrestriktioner. Frågan om de norska inreserestriktionernas effekter var särskilt prioriterad i samtalen med norska företrädare. Restriktionerna skapade olika typer av problem för boende i de svenska och norska gräns- regionerna, även om arbetspendlingen till största delen kunde fortsätta som Skr. 2020/21:90 vanligt. I kontakt med norska motparter underströk regeringen därför vikten av att restriktioner utformas på ett sätt som underlättar för boende i gränsregionerna. bistod med vidareförmedling av covid-19-vaccin som upphandlats enligt EU- gemensamma avtal. var största exportmarknad och en av viktigaste handelspartner. På grund av covid-19-pandemin och de norska inreserestriktionerna såg dock gränshandeln med en mycket kraftig nedgång . Möten och avstämningar på försvarsministernivå via säker videolänk genomfördes . Fokus för diskussionerna var samarbete och åtgärder inom ramen för det fördjupade operativa samarbetet mellan , och . I försvarsbeslutet anges att samordning av operationsplanering med bör ske i största möjliga utsträckning. och har en mycket god relation och ett omfattande handelsutbyte. Besöksutbytet mellan och är brett på alla nivåer och inom alla departement. Under största delen av året skedde de flesta möten digitalt. I pandemins inledande skede hade statsminister telefonkontakt med statsminister för att diskutera läget med anledning av pandemin. Samtalet följdes av ett flertal samtal mellan statsministrana, liksom mellan utrikesministrarna och de nordiska samarbetsministrarna. hade minister för internationellt utvecklingssamarbete ett möte med sin danske motpart för att diskutera prioriteringar inom utvecklingssamarbetet och områden för eventuellt samarbete mellan och . hade både minister med ansvar för nordiska frågor och minister för internationellt utvecklingssamarbete videomöten med nytillträdde minister för nordiska frågor och utvecklingssamarbete . deltog statssekreterare på en konferens i för att uppmärksamma att firade . Arbetet för att stärka integrationen i i spåren av pandemin blir en viktig prioritering i det bilaterala samarbetet . För att minska smittspridningen införde både och inreserestriktioner och gränskontroller. Detta skapade utmaningar för gränsregionen och en nära dialog om frågan fördes mellan regeringsföreträdare, inte minst de nordiska samarbetsministrarna. Undantagsregler kunde införas i gränsregionen i syfte att underlätta för de som lever och verkar över gränsen. Försvarssamarbetet mellan och fokuserade på att fortsätta genomföra det bilaterala samförståndsavtal om försvarssamarbete som ingicks . gjordes en uppföljning av regeringens tidigare bemyndigande till Försvarsmakten om att förhandla ett avtal om fördjupat marint samarbete. Samarbetet och relationerna med är mycket goda, men på grund av pandemin kunde inga besök på politisk nivå genomföras . Utrikesminister hade dock nära kontakt med sin isländske kollega bl.a. för att diskutera utmaningar kopplade till pandemin. Även minister med ansvar för nordiska frågor hade kontakt med sin isländske kollega Diskussioner fördes om möjligheter att utöka samarbetet mellan och om exportfrämjande. ägde ett telefonsamtal rum mellan statsminister Löfven och statsminister , där aktuella frågor av gemensamt intresse togs upp. bistod med vidareförmedling av covid-19-vaccin som upphandlats enligt EU-gemensamma avtal. är en viktig komponent i de nordiska ländernas samarbete och Arktisfrågor berördes vid ett digitalt utrikesministermöte nordiska utrikesministrarna en gemensam artikel om samarbetet för , där människorna, freden och klimatet stod i centrum. Arktissamarbetet präglades av covid-19-pandemin. planerade fysiska aktiviteter fick antingen skjutas upp eller omvandlas till Nordiska ministerrådets samarbetsprogram Partnerskap för (2018–2021) utgör ramen för Arktisrelaterade projekt och utgår från ett hållbarhetsperspektiv baserat på Agenda 2030 med fyra huvudteman: people, planet, prosperity och partnership (människor, planeten, välstånd och partnerskap). fördelades totalt knappt 9,4 miljoner danska kronor till projekt inom ramen för programmet. besluta om ett nytt samarbetsprogram för perioden 2022–2025. innehar det tvååriga ordförandeskapet för 2019– 2021 följt av . bl.a. genomföra ett nytt samarbetsinitiativ om (den så kallade SAO based ) i form av en webbseminarserie med ett brett deltagande. presenterade en förnyad strategi för den arktiska regionen i form av en skrivelse till , Strategi för den arktiska regionen (skr. 2020/21:7). länder att ha uppdaterat sina nationella Arktisstrategier. med att se över det gemensamma meddelandet från och EU:s höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om en integrerad EU-politik för . kännetecknas av långvariga och starka mellanfolkliga kontakter mellan de deltagande länderna. Verksamheten leds av medlemsländerna och berörda regioner samt bedrivs konkret och medborgarnära. Ungdomar har en central plats i samarbetet. leder arbetet i fram och leder . Arbetet präglades av covid- 19-pandemin. Flertalet planerade fysiska aktiviteter fick antingen skjutas upp eller omvandlas till digitala arrangemang. inleddes ett arbete inom ramen för samarbetet med att uppdatera Barents klimathandlingsplan. Arbetet engagerar samtliga arbetsgrupper och förväntas vara slutfört . Antalet särskilt förorenade områden i nordvästra fortsatte att minska. Inom transportområdet hölls flera digitala arrangemang för att stärka samverkan om gröna transporter. Ett arbete inleddes för att bilda en projektfond för att stärka de projektorienterade inslagen i samarbetet. I egenskap av ordförande i arrangerade flera i huvudsak digitala aktiviteter , bl.a. med fokus på rovdjursfrågor, jämställdhet, ungdomar och hälsa. är tillsammans med den finska regionen ordförande i arbetsgruppen för hälsa och sociala frågor fram . Prioriterade områden är förbättrad hälsa, bättre förutsättningar för barn och ungdomars utveckling samt ökad tillgång till hälsovård i glesbygden. bedrevs ett internt arbete i för att höja ambitionsnivån och rikta resurserna till områden där har ett särskilt mervärde. Områden som lyfts fram är klimat och miljö, civil krisberedskap och stärkt mellanfolkligt samarbete, med särskild tonvikt på ungdomar. Slutsatserna från den interna processen kommer att tas vidare i medlemskretsen. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse Nordiskt samarbete 2020