prop · H9031d2 · 2021-09-20 00:00:00 — Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget minskar med 2022 till följd av att tidsbegränsade satsningar löper ut. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för kostnader för genomförande av de allmänna valen 2022. Av dessa medel avser länsstyrelsernas kostnader och avser kommunernas kostnader för de allmänna valen. beräknas anslaget ökas med för eftervalsarbete. Anslaget ökas med och med för att finansiera det nya valdatasystemet. Anslaget minskas med för att finansiera motsvarande ökning av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner för kommuners och regioners skyldighet att på begäran lämna uppgifter till institutet. Anslaget ökas med för att stärka statsbidraget för säkerhetshöjande åtgärder till trossamfund och organisationer inom det civila samhället. Anslaget ökas med och för kostnader till följd av ändringar i vallagen i syfte att förstärka väljarnas skydd vid röstmottagning i allmänna val. Anslaget ökas med för valdetagarinsatser i syfte att stimulera ett högt och mer jämlikt valdeltagande. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Tabell 10.5 Anslagsutveckling 6:2 Justitiekanslern 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 55 726 tkr prisnivå. 3Motsvarar 55 725 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Justitiekanslerns förvaltningsutgifter. Skälen för regeringens förslag Tabell 10.6 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 6:2 Justitiekanslern Beslutade, föreslagna och aviserade reformer –Stärkt tillsyn och kontroll över ersättning till rättsliga Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3 Exklusive pris- och löneomräkning. För att ge Justitiekanslern en ökad tillsynsmöjlighet över rättshjälpssystemet och därmed bidra till stärkt kontroll över utgifterna för rättsliga biträden, föreslår regeringen att anslaget ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:5 Domstolar inom utgiftsområde 4 minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:2 Justitiekanslern . beräknas anslaget till respektive 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Tabell 10.7 Anslagsutveckling 6:3 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 128 749 tkr prisnivå. 3Motsvarar 128 750 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Skälen för regeringens förslag Tabell 10.8 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 6:3 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Tillsyn av tillfällig EU-förordning – Nya uppgifter och ökad ärendehantering Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3 Exklusive pris- och löneomräkning. För att möta de höga kraven på harmonisering i arbetet med och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), föreslår regeringen att anslaget ökas med och med ytterligare . Anslaget föreslås ökas med för att omhänderta ett tillfälligt undantag från vissa EU-bestämmelser vad gäller användning av teknik hos leverantörer av nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster för behandling av personuppgifter och andra uppgifter, i syfte att bekämpa sexuella övergrepp mot barn på nätet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:3 . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Tabell 10.9 Anslagsutveckling 6:4 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 27 000 tkr prisnivå. 3Motsvarar 27 000 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för verksamhet. Skälen för regeringens förslag Tabell 10.10 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 6:4 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. föreslagna och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för myndighetens nya uppgifter efter ändringar i vallagen som syftar till att förstärka väljarnas skydd vid röstmottagning i allmänna val. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:4 . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 1 10.11.56:5 Stöd till politiska partier Tabell 10.11 Anslagsutveckling 6:5 Stöd till politiska partier 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för stöd till politiska partier. Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd till politiskt parti som deltagit i val till dels som ett partistöd, dels som ett kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som ett mandatbidrag. Skälen för regeringens förslag Tabell 10.12 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 6:5 Stöd till politiska partier Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:5 Stöd till politiska partier . beräknas anslaget till respektive . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 6:5 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2023. Skälen för regeringens förslag: När beslutar om bidrag till politiska partier medför det utgifter året efter budgetåret. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 6:5 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Tabell 10.13 Beställningsbemyndigande för anslaget 6:5 Stöd till politiska partier Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 10.14 Anslagsutveckling 6:6 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 50 000 tkr prisnivå. 3Motsvarar 50 000 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Skälen för regeringens förslag Tabell 10.15 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 6:6 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:6 . 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Målet för politikområdet är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande (prop. 2008/09:1 utg.omr. 1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). De nationella minoriteterna i är judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar och de nationella minoritetsspråken är finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska. Målet ska följas upp inom följande delområden (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272): –diskriminering och utsatthet, –inflytande och delaktighet, och –språk och kulturell identitet. 11.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatredovisningen inom nationella minoriteter utgår från följande bedömningsgrunder: –kommuners, regioners och myndigheters efterlevnad av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk (benämns fortsättningsvis minoritetslagen) och internationella åtaganden inom området –informations- och kunskapshöjande insatser för att förstärka efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter –arbete mot diskriminering och utsatthet –utvecklingen av samråd med och inflytande för de nationella minoriteterna –språk- och kulturaktiviteter för och av de nationella minoriteterna –insatser för att stärka de nationella minoritetsspråken. Enligt minoritetslagen kan en kommun efter ansökan ingå i ett eller flera förvaltningsområden för finska, meänkieli eller samiska, där de nationella minoriteterna ska kunna använda språken i kontakt med kommunen. Antalet kommuner och regioner som ingår i förvaltningsområdena är oförändrat jämfört med (84 kommuner och 15 regioner), men har mer än fördubblats (se diagram 11.1). 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Diagram 11.1 Antalet kommuner och regioner som ingår i förvaltningsområden för finska, meänkieli och samiska Efter att minoritetslagen stärktes 2019 har fler kommuner och regioner tagit fram mål- och riktlinjer för sitt arbete med de nationella minoriteterna. Majoriteten av kommunerna inkluderar samtliga nationella minoriteter i styrdokumenten, i vilka de nationella minoriteternas behov redovisas. Av 73 kommuner som tillhör något förvaltningsområde uppger att de antagit mål och riktlinjer för det minoritetspolitiska arbetet. Av 13 regioner i förvaltningsområdena uppger att de antagit mål och riktlinjer. Utanför förvaltningsområdena uppger 41 kommuner att de antagit mål och riktlinjer. En region utanför förvaltningsområdena uppger att de antagit mål och riktlinjer. internationella åtaganden om nationella minoriteters rättigheter Efterlevnaden av internationella åtaganden är en integrerad del av minoritetspolitiken. har varit och är fortsatt en stark röst internationellt för allas rätt att fullt ut åtnjuta sina mänskliga rättigheter utan diskriminering, oavsett etnisk tillhörighet. Den sjunde övervakningsomgången avseende efterlevnad av den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk avslutades . beslutade att anta ett antal rekommendationer, bl.a. rekommenderas att inrätta språkcentrum för finska, jiddisch, meänkieli och chib. Rekommendationerna utgör ett underlag i regeringens fortsatta arbete. Det samlade nationella arbetet med mänskliga rättigheter redovisas i avsnitt 10. Informations- och kunskapshöjande insatser stärker efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter Kommuner och regioner ska informera de nationella minoriteterna om deras rättigheter och det allmännas ansvar i enlighet med minoritetslagen. Av och i Nationella minoriteter och minoritetsspråk, Minoritetspolitikens utveckling (Ku2021/01223) (benämns fortsättningsvis Uppföljningsrapport ) framgår att i och fortsatt arbetet med att sprida informations- och utbildningsmaterial, såväl i tryckt format som via . Webbplatsen hade ca 420 000 besök , en ökning jämfört med och jämfört med . 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Av Uppföljningsrapport framgår att de nationella minoriteterna upplever att de utsätts för diskriminering och utsatthet och att det blivit vanligare med en negativ attityd gentemot nationella minoriteter . Det handlar bl.a. om stereotypa framställningar i media, diskriminering på arbetsmarknaden samt hot och hat i samhället, både fysiskt och digitalt. Särskilt unga upplever att covid-19-pandemin har förstärkt oron för att bli diskriminerade på arbetsmarknaden eller i skolan. Forum för levande historias rapport i visar på en generell minskning av antisemitiska attityder i jämfört med den senaste undersökningen 2005. Rapporten visar utvecklingen vad gäller attityder generellt, men inkluderar inte frågan om antisemitismen ökar eller minskar om hänsyn tas till hot och hat, kränkningar och utsatthet. Av uppföljningsrapport framgår att kommuners och regioners arbete med diskrimineringsfrågor som omfattar nationella minoriteter har minskat såväl inom som utanför förvaltningsområden. Bland annat har färre personer på ledningsnivå i kommuner som tillhör förvaltningsområden fått utbildning om diskriminering med koppling till nationella minoriteter. Även andra insatser, t.ex. insatser på bibliotek om diskrimineringsgrunder och arbetet med att främja mänskliga rättigheter, har minskat. Det finns indikationer att män drabbats hårdare av restriktionerna än kvinnor, då de senare i större utsträckning deltar i aktiviteter genom civilsamhället samt använder digitala verktyg mer. Inom ramen för den nationella satsningen med anledning av Malmöforumet som äger rum har ett antal myndigheter genomfört åtgärder som bl.a. syftar till att motverka antisemitism, antiziganism och andra former av rasism. Av Uppföljningsrapport framgår att inflytande genom strukturerade samråd har legat kvar på en relativt hög nivå i förvaltningsområden och en lägre nivå utanför. Sammantaget ger fler kommuner och regioner nationella minoriteter möjlighet till inflytande och samråd . Majoriteten av kommunerna och regionerna inom förvaltningsområdena har genomfört strukturerade digitala samråd. I samråd och fokusgrupper deltar fler kvinnor än män. Fler kvinnor än män figurerar också i artiklar och notiser på webbplatsen . Den digitala omställningen har medfört utanförskap för personer utan datorvana och de som inte har tillgång till dator eller smartmobil. Framför allt män och äldre personer har drabbats. av kommunerna har erbjudit inflytande genom representation i ungdomsråd eller motsvarande. Inflytande genom direktkontakt med politiska personer och handläggare i specifika frågor har ökat. Av uppföljningsrapport framgår att sverigefinnar är den nationella minoritet som har störst möjlighet till inflytande och delaktighet i kommuner och regioner. Nationella minoriteters inflytande och delaktighet har framför allt påverkat kommuners och regioners beslut och inriktning inom kultur- och språkområdet, äldreomsorg, skola och förskola samt hälso- och sjukvård. Endast ett fåtal kommuner utanför förvaltningsområdena har genomfört strukturerade samråd, vilka omfattat frågor om framför allt språk och kultur. Av Uppföljningsrapport framgår att det statsbidrag som fördelats till kommuner och regioner för att ingå i ett eller flera förvaltningsområden för de nationella minoritetsspråken till stor del har använts till språk- och kulturaktiviteter , även om störst del används till samordningsinsatser. i fördelade ca till 59 kommuner och fördelade ca till 25 kommuner. Sammanlagt fördelades också ca till 15 regioner. 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Trots att flera språk- och kulturinsatser har fått ställas in med anledning av pandemin har majoriteten av kommunerna och regionerna inom förvaltningsområdena genomfört kulturverksamheter såsom teater, dans, film och utställningar. Flest språk- och kulturinsatser görs fortsatt för finska medan antalet insatser för jiddisch, chib och meänkieli är färre. Den vanligaste insatsen i kommuner och regioner utanför förvaltningsområdena för att skydda och främja de nationella minoriteternas språk och kultur är att tillgängliggöra material på bibliotek. Insatser på bibliotek har ökat i andel . Flera myndigheter samt Stiftelsen har genomfört insatser för att stärka nationella minoriteters språk och kultur. Bland annat har följande gjorts: –Samiskt språkcentrum har fortsatt att arbeta med metodutveckling och stimulansåtgärder för att främja och stimulera ökad användning av samiskan. (Ku2021/00831) (se avsnitt 7). –och folkminnen har fördelat ca till 59 språkrevitaliserande projekt med inriktning på barn och ungdomar respektive överföring av språk mellan generationer (utg.omr. 17 avsnitt 6). –har fördelat verksamhetsbidrag och projektbidrag om ca till nationella minoriteters organisationer med inriktning på verksamhet som bedöms vara av nationell kulturpolitisk betydelse respektive barn- och ungdomsverksamhet (utg.omr. 17 avsnitt 4). –har fortsatt med insatser för att öka tillgången på behöriga lärare för samiska. Antalet deltagare uppgår till ca 20 personer per utbildningsgenomgång (U2021/01247). –Stiftelsen har inrättat två nya stöd för att främja tillgången till film för barn och ungdom på de nationella minoritetsspråken. Tillsammans med och utbildningsradion har satsningen GLÖD lanserats, vilken resulterat i tio kortfilmer om de nationella minoriteterna (Ku2021/00558) (utg.omr. 17 avsnitt 13). Modersmålsundervisning sker främst inom förvaltningsområdena Modersmålsundervisning är en av de främsta insatserna för att stärka de nationella minoritetsspråken. Enligt Uppföljningsrapport erbjuder av kommunerna inom förvaltningsområdena modersmål på minoritetsspråk i förskolan. I förskoleklass erbjuder av kommunerna modersmålsstöd, vilket är ungefär på samma nivå som 2019. av kommunerna erbjuder modersmålsundervisning i , grundsärskolan och specialskolan, och i gymnasieskolan . I kommuner utanför förvaltningsområdena har modersmålsstöd ökat i förskoleklass. Modersmålsundervisning i , inklusive gymnasieskolan, har ökat marginellt. 11.3.5Romsk inkludering sker på lokal och nationell nivå Enligt i Romsk inkludering, Årsrapport (Ku2021/01125), som fortsättningsvis benämns Årsrapport , är strategin för romsk inkludering ett viktigt komplement till den nationella minoritetspolitiken, men det behövs en permanent långsiktig finansiering för att målet i strategin ska kunna uppnås. I Årsrapport konstateras att kommuner har en viktig roll i att införliva strategin för romsk inkludering på lokal nivå och att statsbidraget till de kommuner som medverkat i pilotrespektive utvecklingsverksamhet har varit ett viktigt verktyg för att nå framgång i arbetet. omfattas romsk inkludering i de flesta av dessa kommuners ordinarie strukturer bl.a. genom anställda brobyggare och insatser för att 2021/22:1 Utgiftsområde 1 stärka kvinnors hälsa samt insatser med unga kvinnor och flickor för att motivera till studier. Mål och riktlinjer är framtagna för arbetet med nationella minoriteter och vissa kommuner har särskilda avsnitt eller handlingsplaner för arbetet med romsk inkludering. Pandemin har påverkat arbetet och många aktiviteter har fått ställas in, skjutas eller genomföras digitalt. Kommuner som inte fått statsbidrag tenderar att inte arbeta med romsk inkludering. Det saknas verksamhet för romsk inkludering i av landets kommuner, enligt Årsrapport . Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF), Arbetsförmedlingen, , och folkminnen, och har haft uppdrag , vilket bl.a. resulterat i följande: –Arbetsförmedlingen har tagit fram nya rutiner för samråd som ska säkerställa minoriteters inflytande och delaktighet (A2020/00386). Myndigheten ser kvinnor som särskilt viktiga att inkludera. –har vidareutvecklat den webbaserade utbildningen för att motverka diskriminering av romer på bostadsmarknaden och gjort den tillgänglig för allmänheten (Ku2021/01125). –MUCF har tagit fram förbättrade förutsättningar för romska ungdomsorganisationers deltagande i samhällslivet (Ku2021/00657). presenterade ett nytt europeiskt strategiskt ramverk för romsk jämlikhet, inkludering och delaktighet. presenterades förslag till rådsrekommendationer på samma område. Medlemsstaterna uppmanas att anta strategiska ramverk senast . Den svenska strategin för romsk inkludering sträcker sig dock till 2032. 11.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Kommuner, regioner och statliga myndigheter bidrar enligt regeringens bedömning på olika sätt till uppfyllelse av målet för politikområdet. Den sammantagna bilden är dock att kommuner och regioner, såväl i förvaltningsområden som utanför förvaltningsområden, behöver vara mer aktiva för att uppfylla minoritetslagens krav. Det återstår mycket arbete för att säkerställa nationella minoriteters rättigheter. Pandemin har medfört negativa effekter för politikområdet bl.a. eftersom insatser har fått ställas in och personer som hör till de nationella minoriteterna, särskilt unga individer som tillhör någon nationell minoritet, upplever en negativ utveckling av attityder i samhället. har kommuner och regioner inom förvaltningsområdena generellt kommit längre i arbetet än kommuner och regioner utanför förvaltningsområdena, t.ex. när det gäller att ta fram mål och riktlinjer för sitt minoritetspolitiska arbete och arbetet med strukturerade samråd. Flest åtgärder vidtas inom området språk och kultur. Arbete återstår dock för att de nationella minoritetsspråken ska kunna revitaliseras och de nationella minoriteternas kultur fortleva. Enligt regeringens sammantagna bedömning har insatserna bidragit till att uppfylla målet för politikområdet. 2021/22:1 Utgiftsområde 1 11.5.1En förstärkning av arbetet för nationella minoriteter Regeringen föreslår att ökade medel tillförs för att förstärka arbetet vid uppföljningsmyndigheterna i och . De nationella minoriteternas rättigheter är en fråga som involverar många olika aktörer i det svenska samhället. En nyckelfråga för att säkerställa de nationella minoriteternas rättigheter är därför att det finns goda förutsättningar för samordningen, utvecklingen och uppföljningen av minoritetspolitiken. Regeringen föreslår vidare att medel tillförs för att stödja de nationella minoriteternas organisering. De nationella minoriteterna behöver förutsättningar för och möjlighet till inflytande och delaktighet för att bidra till ökad egenmakt. Regeringen föreslår att medel tillförs för att möjliggöra framtagandet av ett handlingsprogram för bevarande av de nationella minoritetsspråken samt uppbyggnad och utveckling av språkcentrum för finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska. Språkcentrum för jiddisch och chib är en del av åtaganden, s.k. pledges, som ska presenteras på internationella forum för hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism (se avsnitt 10.5.3). Regeringen är angelägen om att bryta den pågående språkbytesprocessen som hotar att urholka de nationella minoriteternas kulturella identitet på ett oåterkalleligt sätt. 11.5.2Förstärkning för att genomföra strategin för romsk inkludering Regeringen föreslår att medel tillförs för samordning och uppföljning, statsstöd till kommuner och ytterligare insatser inom ramen för strategins temaområden: utbildning, arbete, bostad, hälsa, social omsorg och trygghet, kultur och språk samt civilsamhällets organisering. Åtgärden är en del av åtaganden, s.k. pledges, som ska presenteras på internationella forum för hågkomst av Förintelsen och bekämpande av antisemitism (se avsnitt 10.5.3). Regeringen fortsätter även med insatser för att förverkliga strategin för romsk inkludering med målsättningen att den rom som fyller 2032 ska ha likvärdiga möjligheter i livet som den som är icke-rom. har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om fortsatt arbete mot antiziganism och för romsk inkludering (bet. 2014/15:KU16 punkt 1, rskr. 2014/15:156). Regeringen har efter tillkännagivande genomfört ett flertal åtgärder mot antiziganism och för romsk inkludering.