prop · H803147 · 2021-03-23 00:00:00 — är sammankallande för gruppen, som koordinerar gemensamma uttalanden vid ministerrådsmöten och vid särskilda tillfällen i permanenta råd. Frågan om territoriella integritet dyker också upp inom ramen för Open Skies, där det ryska erkännandet av utbrytarregionerna skapar oenighet bland parterna i fördraget. Konfliktanknutna frågor med mer tematisk vinkel tas även upp inom ramen för forum för säkerhetssamarbete (FSC). 2020/21:147 6.3 upprättade 1993 en fältmission i med syfte att underlätta arbetet för en politisk lösning av konflikten om utbrytarregionen . Ur folkrättsligt perspektiv utgör Transnistrien en del av , men har de facto ingen kontroll över utbrytarregionen. verkar aktivt för att ryska trupper ska lämna territorium. antog en resolution om fullständigt och villkorslöst tillbakadragande av utländska militära förband från territorium. FN-resolutionen stödjer uppfattning att ryska trupper befinner sig på territorium utan samtycke. Förhandlingarna för en fredlig lösning av konflikten om den moldaviska utbrytarregionen genomförs i det så kallade 5+2-formatet, det vill säga med representanter för , , , , , och med EU och som observatörer. ägde endast informella förhandlingar rum på grund av Transnistriens vägran att delta i de formella förhandlingarna. återupptogs formella förhandlingar. enades förhandlingsparterna om ett åtgärdspaket inom åtta prioriterade områden med syfte att underlätta befolkningens situation. Vid ministerrådsmötet gjordes ett OSSE- gemensamt ministeruttalande där de deltagande staterna bekräftade sitt fortsatta engagemang i förhandlingsprocessen. Förhandlingarnas mål är att utarbeta parametrar för en heltäckande lösning baserad på suveränitet och territoriella integritet inom dess internationellt erkända gränser med en särskild status för Transnistrien inom . OSSE-ordförandeskapet har en särskild representant för den transnistriska fredsprocessen, som har till uppgift att vidmakthålla dialog mellan aktörerna, identifiera positioner, förbereda överläggningar inom 5+2-formatet och rapportera till OSSE-ordföranden. har varit pådrivande för ett starkt EU-engagemang för både vad avser politisk dialog och i form av reformstöd. anser att stödet bör inriktas på mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, inklusive god samhällsstyrning, anti-korruption, civilsamhälle och oberoende media, samt regional utveckling, miljöfrågor och den privata sektorn. Under delar av den period som skrivelsen avser har bidragit till arbetet genom att sekondera två personer till missionen. fältverksamhet utvecklades , efter och upplösning och . Den är vid det här laget ett väletablerat, mångsidigt och situationsanpassat instrument, som ger organisationen ett tydligt mervärde. Fältmissionerna stöder arbetet inom alla tre dimensioner för ökad Skr. 2020/21:147 säkerhet i olika regioner – på västra , i , inklusive , och i . Beslut om fältmissionernas mandat fattas med konsensus och är inte sällan föremål för svåra förhandlingar. För har det varit viktigt att missionerna kan verka fritt med flexibla mandat inom alla tre dimensioner, inklusive i kontakter med civilsamhället, och inte minst inom den mänskliga dimensionen. Utöver de fältinsatser som omnämns i avsnitt 4.2 och 6.3 om och bedriver fältverksamhet enligt beskrivningen nedan. bedriver betydande fältverksamhet på västra , med totalt sex fältmissioner i , och , , , och . Missionernas mandat är i huvudsak inriktade på demokratifrämjande och institutionsbyggande verksamhet. , inräknat den period som skrivelsen avser, har missionerna arbetat med frågor som valövervakning, rustningskontroll och förtroendeskapande, snarare än med krishanterings- och stabiliseringsinsatser. Fältmissionerna har även fokuserat på frågor om nationella minoriteter och rättsstatsfrågor, inklusive stöd till kapacitetsbyggande. Fältmissionen i Kosovo utgör en del av den internationella civila FN-närvaron och är med drygt 500 anställda näst största fältmission. etablerade sin fältnärvaro i , , , och . reviderades flertalet av mandaten för missionerna i regionen och verksamheten nedgraderades till projektkontor. fältnärvaro i har som skrivelsen avser bland annat ägnat sig åt gränsövervakning, korruptionsbekämpning, att motverka människohandel, att motverka vapen- och narkotikahandel och åt att främja mänskliga rättigheter, jämställdhet och mediefrihet. Antiterrorism har fortsatt varit en prioriterad fråga. verkar även för att stärka samarbetet mellan staterna i , främst i termer av ekonomi och handel. har projektkontoret i öppnat ett kvinnoresurscenter. , och har eftersträvat att projektkontoren i respektive länder ska ha mer fokus på att främja ekonomisk sammanlänkning och tillväxt. Dessa stater vill utöka sin politiska kontroll över projektkontoren. fördröjdes förlängningen av mandatet för kontoret i . krävde att förlängningen skulle villkoras mot ett kringskärande av fältpersonalens möjligheter att verka i landet. Till slut kunde frågan lösas efter direktkontakter mellan och i . 2020/21:147 har som skrivelsen avser strävat efter att etablera ett så kallat regionalt centrum för hållbar ekonomisk sammanlänkning under överinseende. Detta har ett visst stöd i regionen, men röner motstånd bland andra deltagande stater som befarar att detta centrum skulle komma att ersätta det befintliga kontoret men ha ett snävare mandat, mer orienterat mot ekonomisk tillväxt, än den nuvarande missionens bredare mandat. , tidigare ett auktoritärt och slutet land, började öppna upp 2016. Samarbetet med har som skrivelsen avser varit brett och välfungerande. OSSE-närvaron ses som ett efterfrågat stöd till regeringens reformsträvanden. Missionen i det slutna har fortsatt verka under svåra politiska förhållanden. ODIHR har genomfört valobservationsinsatser i regionen, också under de utmaningar som pandemin medför. ODIHR övervakade parlamentsvalet i med en fullskalig valövervakningsmission, inklusive ett antal svenska valobservatörer. Vid parlamentsvalet i och presidentvalet i arrangerade ODIHR så kallade ”election assessment missions”, en mer begränsad insats än en regelrätt, fullskalig valövervakning. har uttryckt önskemål om att ska etablera fältnärvaro i landet. Det saknas emellertid konsensus bland deltagande stater för ett sådant beslut. kontor i avvecklades , eftersom det inte gick att nå konsensus om att förlänga mandatet. fältnärvaro i upphörde på begäran. I södra kvarstår därför endast ett kontor i huvudstad till stöd för OSSE-ordförandeskapets representant i frågan om Nagorno- . har visat ett ökat intresse för projekt i regionen. Bland annat inleddes ett projekt för så kallade ”gröna hamnar” som till stor del finansieras av . Projektet syftar till att öka handel och ekonomisk sammanlänkning i . som skrivelsen avser har även etablerat ett samarbetsprogram för . Programmet utgör en ram som rymmer flera tematiska extrabudgetära projekt, exempelvis polisreformer samt inom miljö- och jämställdhetsfrågor. deltagande stater och partnerstater Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse Verksamheten inom () och .