prop · H9031d14 · 2021-09-20 00:00:00 — För denna indikator används begreppen utländsk och svensk bakgrund. Med utländsk bak- grund avses personer som är utrikes födda eller personer födda i som har två utrikes födda föräldrar. I barnhushåll bestående av en ensamstående kvinna med ut- ländsk bakgrund och två eller fler barn var det som hade en låg ekonomisk standard 2015. Andelen sjönk , men det var av dessa hushåll som hade en låg ekonomisk standard under samtliga –2018. Motsvarande andelar för ensamstående kvinnor med svensk bakgrund, dvs. som är födda i och har minst en förälder som är född i , var betydligt lägre. För sammanboendehus- hållen ses motsvarande mönster, när föräldrarna har utländsk bakgrund är andelen 2021/22:1 Utgiftsområde 12 som befinner sig i ekonomisk utsatthet ett enskilt år högre än när föräldrarna har svensk bakgrund, men det sker en minskning av ekonomisk utsatthet . 3.6.3Familjepolitiken minskar skillnader i ekonomiska villkor mellan hushåll med och utan barn Barnfamiljernas disponibla inkomster är lägre än för hushåll utan barn och skillnaden ökar efter justering utifrån försörjningsbörda. Barnhushållens ekonomiska standard har som visats ökat , men inkomstskillnaderna mellan barnhushåll och hushåll utan barn består, se diagram 3.1. Den högsta ekonomiska standarden har sam- manboende utan barn. Gruppen är stor, en förklaring kan vara att individerna är något äldre än vad som är fallet för hushåll med barn. Medianinkomsten sjunker med antalet barn och är betydligt lägre för ensamståendehushållen som enbart har en försörjare i hushållet, se diagram 3.5. Diagram 3.5 Ekonomisk standard (median) , med respektive utan den ekonomiska familjepolitiken, hushåll med och utan barn och med hänsyn till växelvist boende E1 barn, E1 barn, S utan S1 barn S2 barn S3+ barn barn, kv. Anm.: E avser ensamstående, S avser sammanboende. Uppgifterna är en prognos. Källa: , delrapportering . Kvinnor i ensamståendehushåll har lägre ekonomisk standard än män i samma situ- ation, oavsett om de har barn eller inte. Skillnaderna är något större om hushållet har många barn. Familjepolitiken spelar en fortsatt viktig roll för att utjämna skillnader i ekonomiska villkor mellan hushåll med och utan barn. Utan den ekonomiska familje- politiken hade barnhushållen haft en ekonomisk standard som motsvarade av den för hushåll utan barn. Med familjepolitiken är andelen . Familjepoli- tikens bidrag är större i de hushåll som har lägre ekonomisk standard. Familjepolitiken spelar en viktig stabiliserande roll för barnhushållen även vid plötsliga förändringar i ekonomiska förutsättningar. Som en följd av att sjukdomen covid-19 utgör en arbetsmiljörisk har fler gravida kvinnor än behövt avstå från för- värvsarbete på grund av risker i arbetsmiljön. fastställde Socialstyrel- sen att gravida från och med graviditetsvecka 20 är att anse som en riskgrupp avse- ende allvarlig sjukdom vid smitta med covid-19. Som en följd av detta har antalet an- sökningar om graviditetspenning t.om. vecka 31 2021 ökat med , eller 9 675 fler ansökningar, och utgifterna väntas fördubblas jämfört med . Fler kvin- nor behöver därmed avstå från förvärvsarbete än tidigare, vilket innebär en inkomst- förlust som påverkar hushållets disponibla inkomst. Familjepolitiken, i detta fall gravi- 2021/22:1 Utgiftsområde 12 ditetspenningen, kompenserar inkomstförlusten med av den gravida kvinnans sjukpenninggrundande inkomst. Familjepolitiken utjämnar även skillnader mellan hushåll med och utan barn genom att minska andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard, vilket visas i diagram 3.6. Andelen hushåll med låg ekonomisk standard (LES) med och utan ekonomisk familjepolitik, , hushåll med och utan barn och med hänsyn till växelvist boende E1 barn, E1 barn, S utan S1 barn S2 barn S3+ barn barn, kv. Anm.: E avser ensamstående, S avser sammanboende. Uppgifterna är en prognos. Källa: , delrapportering . Den grå ytan i diagrammet visar den reducering av andelen med låg ekonomisk stan- dard som den ekonomiska familjepolitiken medför. Sammanboende utan barn har den högsta ekonomiska standarden bland hushållen, vilket avspeglar sig i att en låg andel har risk för ekonomisk utsatthet. Risken är nästan fem gånger så stor för sammanbo- ende hushåll med många barn, men skillnaden mellan hushållen skulle ha varit ännu större om inte de familjepolitiska stöden kompenserade för viss del av skillnaden. Familjepolitikens kompensatoriska effekt har varit på samma nivå . Ensam- stående kvinnor med flera barn har, oavsett familjepolitik, den högsta risken för eko- nomisk utsatthet. Inkomstskillnaderna mellan hushåll med och utan barn är större vid högre inkomst- nivåer. I diagram 3.7 har hushållen grupperats efter inkomstnivå. I de lägsta decilerna är inkomstskillnaderna små och den ekonomiska familjepolitiken jämnar i hög grad ut skillnader i inkomst mellan hushåll med och utan barn. Träffsäkerheten är god utifrån att familjepolitiken ger starkare stöd till de hushåll som behöver det mest. I de högre decilerna bidrar inte familjepolitiken till utjämning i motsvarande omfattning. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Diagram 3.7 Ekonomisk standard (median) för hushåll med och utan barn uppdelat på deciler och med hänsyn tagen till växelvist boende Barnhushåll utan ekonomisk familjepolitik Barnhushåll med ekonomisk familjepolitik Anm.: Uppgifterna är en prognos. Indelningen i deciler görs separat för barnhushåll och hushåll utan barn. Vid indelningen i deciler ordnas grupperna separat efter ekonomisk standard och delas in i tio lika stora grupper. Den tion- del av hushåll utan barn respektive barnhushåll som har lägst inkomster återfinns i inkomstgrupp 1 för kvinnor respek- tive män, och tiondelen med högst inkomster i inkomstgrupp 10 för kvinnor respektive män. Källa: , delrapportering . 3.6.4Långsam utveckling mot ett jämställt föräldraskap Familjepolitiken, främst föräldraförsäkringen, underlättar för föräldrarna att kombine- ra familjeliv och arbetsliv, ger förutsättningar för båda föräldrarna att dela på föräldra- ledigheten och bidrar därmed till ett jämställt föräldraskap. Föräldrar delar mer lika på föräldrapenning och föräldraledighet Kön är den viktigaste bakgrundsvariabeln för hur föräldrapenningdagar fördelas mel- lan föräldrarna men även andra faktorer som exempelvis utbildning och om föräld- rarna är inrikes eller utrikes födda spelar roll. Mäns andel av uttagen föräldrapenning har ökat för samtliga grupper, men ökningen sker långsamt och det finns variationer beroende på olika bakgrundsfaktorer. Föräldraledighetens och det obetalda arbetets effekter på lön, karriär och utvecklingsmöjligheter varierar därför stort mellan föräldrar. Föräldrapenninguttaget är som mest intensivt under barnets två första lev- nadsår. Det är även då många föräldrar är föräldralediga utan att använda föräldrapen- ning för samtliga dagar, för att på så sätt sträcka ut föräldraledighetens längd. Andelen föräldrapar som delar föräldrapenningen jämställt (med jämställt avses att båda föräldrarna tar ut ) har ökat . För barn födda var det av föräldraparen (det är parets första barn som avses) som hade för- delat uttaget jämställt vid barnets tvåårsdag. För barn födda var andelen Jämfört med barn födda hade andelen ökat . En lägre andel av föräldraparen, , delar jämställt på föräldraledigheten, dvs. en skattad tidsperiod där både obetald och betald föräldraledighet ingår. Män tar allt större del av föräldrapenningen även under barnets två första år. För barn födda var det vanligt (av paren) att kvinnan tog ut mellan av samtliga uttagna dagar med föräldrapenning under barnets två första år. För barn födda var det i stället av paren som fördelade dagar- na på det sättet. Det blir allt vanligare att män tar ut många dagar med föräldrapenning tidigare i barnets liv. En förklaring är införandet av fler reserverade månader för re- spektive förälder men också att färre dagar kan sparas efter barnets fyraårsdag för barn födda och . 2021/22:1 Utgiftsområde 12 För barnfamiljerna har spridningen av covid-19 inneburit nya råd kring barns närvaro på förskola och skola vilket resulterat i att nyttjandet av tillfällig föräldrapenning har ökat kraftigt, framför allt . Antalet utbetalade nettodagar med tillfällig föräldrapenning var högre än vad som var fallet 2019. Män ökade sitt uttag av förmånen något mer än kvinnor. Andelen dagar utbetalade till män var , vilket är i nivå . Möjligheten till ersättning med tillfällig föräldrapenning spelar roll för att motverka inkomstförlusten när föräl- dern behöver avstå från förvärvsarbete för att vårda barnet. Eftersom det s.k. in- komsttaket för tillfällig föräldrapenning har varit 7,5 prisbasbelopp så har andelen föräldrar med arbetsinkomst över inkomsttaket för tillfällig föräldrapenning ökat . var andelen och har ökat till . Bland kvinnor var det som hade inkomster över taket , nu är andelen (, Korta analyser 2020:2). Detta innebär att den faktiska kompensationen för inkomstförlust kan vara mycket låg för vissa barnhushåll. Extra kompensation kan lämnas av arbets- givaren i vissa arbetsmarknadssektorer. finns en möjlighet för föräldrar att få tillfällig föräldrapenning om t.ex. en förskola eller skola behöver stänga i samband med vissa situationer kopplade till covid-19, exempelvis om en smittskyddsläkare rekommenderar detta. nyttjades denna möjlighet enbart sparsamt eftersom omfattande nedstängningar inte blev nödvändiga, även om antalet ansökningar om ersättning ökade . Totalt omfattades 300 föräldrar och utbetalt belopp låg kring . har ansökningarna varit fler. (t.o.m. juni) har närmare med tillfällig föräldrapenning betalats ut för detta ändamål. Fördelningen av dagar mellan kvinnor och män är ungefär densamma som för vård av sjukt barn. Trots en högre påfrestning avseende frånvaro från arbetet på grund av barns sjukdom och nya behov av att avstå från förvärvsarbete när förskola eller skola stänger med an- ledning av covid-19 verkar det mönster som normalt gäller för fördelningen av tillfäl- lig föräldrapenning mellan kvinnor och män att vara stabilt. 3.7Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att målen för utgiftsområdet ekonomisk trygghet för familjer och barn är delvis uppfyllda. Familjepolitiken spelar en fortsatt viktig roll för barnhushål- lens ekonomiska standard, men skillnader i inkomst består mellan hushåll med och utan barn. Det finns även stora skillnader i ekonomisk levnadsstandard mellan olika barnhushåll. Fördelningen av föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning mellan kvinnor och män är i stort oförändrad jämfört , även skillnaderna mel- lan olika grupper av föräldrar kvarstår. Regeringen bedömer att för en bättre målupp- fyllelse behöver familjepolitiken utvecklas i mer jämställd riktning, exempelvis genom att föräldrapenning och föräldraledighet fördelas mer jämnt mellan kvinnor och män. En ojämställd fördelning av betalt och obetalt arbete innebär att arbetsinkomster och livsinkomster för kvinnor och män skiljer sig åt och kan vara en av förklaringarna till att fler kvinnor än män har en låg ekonomisk standard. För att de familjeekonomiska stöden ska fortsätta att utgöra ett viktigt bidrag till goda uppväxtvillkor för barn och minska skillnaderna i ekonomisk levnadsstandard mellan olika barnhushåll är det av stor vikt att de med lägst inkomster får stöd. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Familjepolitiken bidrar till en god levnadsstandard för barnfamiljer, men vissa hushåll har varaktigt låg ekonomisk standard Spridningen av sjukdomen covid-19 har inneburit stora påfrestningar på samhället. De mätbara effekterna för barnhushållen har varit små, men det finns osäkerheter eftersom beskrivningen av barnfamiljernas ekonomiska förhållanden bygger på framskrivningar. Familjepolitiken ger ett gott grundstöd till de flesta barn- familjer och högre nyttjande av förmåner som tillfällig föräldrapenning och gravidi- tetspenning visar att systemen fungerar väl även i kris och vid plötsliga händelser. För de hushåll som har de lägsta inkomsterna har dock ytterligare åtgärder varit motivera- de och ett tillfälligt tillägg till bostadsbidraget har stärkt ekonomin för dessa hushåll. minskade sysselsättningsgraden för barnfamiljerna något och arbetslös- heten ökade. Mer omfattande vård av sjukt barn påverkade den disponibla inkomsten negativt men effekterna är sammantaget små. Regeringens bedömning är att den eko- nomiska familjepolitiken, i samma utsträckning som , bidrog till en god ekonomisk levnadsstandard för barnfamiljerna. Den ekonomiska familjepolitiken har haft en minskande betydelse över en längre tids- period. Detta kan förklaras av t.ex. höjda reallöner och att fler är sysselsatta. Familje- politiken har en tydlig fördelningspolitisk profil och de behovsprövade stöden har fortsatt god träffsäkerhet som dock kan förbättras ytterligare. Stora skillnader i ekono- misk levnadsstandard består mellan ensamståendehushåll och sammanboende, mellan ensamstående män och kvinnor liksom mellan barnhushåll där föräldrarna är inrikes och utrikes födda. Att vissa barnhushåll har en låg ekonomisk standard i rad har en negativ inverkan på berörda barns uppväxtvillkor. Det är framför allt barn som lever i hushåll med en ensamstående kvinna som är utrikes född som har långvarigt låg ekonomisk standard. Familjepolitiken minskar skillnader i ekonomisk standard mellan hushåll med och utan barn Hushåll utan barn har en generellt högre disponibel inkomst än hushåll med barn, justerat för försörjningsbörda. Förklaringarna till detta kan vara flera, dels kan ålders- strukturen i grupperna spela roll, dels är det vanligare att föräldrar arbetar deltid eller är frånvarande från arbetsmarknaden på grund av föräldraledighet. Regeringen gör bedömningen att familjepolitiken bidrar till att utjämna inkomstskillnader mellan hus- håll med och utan barn genom att öka barnhushållens ekonomiska standard. Därmed minskar även andelen barnhushåll i ekonomisk utsatthet. Skillnader mellan hushåll med och utan barn består dock. Trots flera höjningar av exempelvis bostadsbidrag och underhållstöd har barnhushållens inkomster inte ökat i takt med den genomsnittliga löneutvecklingen. Regeringen bedömning är att familjepolitiken upprätthåller sin betydelse i att utjämna inkomstskillnader mellan hushåll med och utan barn, i synnerhet för ensamståendehushåll med barn och för hushåll med många barn, även om inkomstskillnaderna inte minskar totalt sett. Utvecklingen mot ett mer jämställt föräldraskap går långsamt Familjepolitiken, särskilt föräldraförsäkringen, är central för möjligheten att kombinera familjeliv och arbetsliv. Utvecklingen mot ett mer jämställt föräldraskap, mätt som en jämn fördelning av föräldrapenning och föräldraledighet mellan män och kvinnor, går långsamt framåt men har inte ökat nämnvärt . Även för detta mål finns nivåskillnader t.ex. med avseende på föräldrarnas utbildningsnivå och om de är inrikes eller utrikes födda. Regeringen gör bedömningen att den ekonomiska familjepolitiken bidrar till ett jämställt föräldraskap, men att det behövs ytterligare åtgärder. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 ställda föräldraskapet är en viktig faktor för att även stärka de långsiktiga förutsätt- ningarna för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer. En generell välfärd som omfattar alla, ett jämställt föräldraskap och barnets bästa i fokus är de bärande principerna för regeringens familjepolitik. Familjepolitiken bidrar till ökad jämställdhet och jämlikhet, är stabiliserande, omfördelande och stärker barn- hushållens ekonomi. Det finns behov av fortsatta insatser för att nå ett mer jämställt nyttjande av föräldraförsäkringen och en större ekonomisk trygghet för barnfamiljer med låg ekonomisk standard. Familjepolitiken är viktig för barnhushållens ekonomi Den ekonomiska familjepolitiken minskar ekonomiska klyftor mellan hushåll med och utan barn, men skillnader i ekonomisk standard kvarstår. Det finns även stora skillna- der mellan olika barnhushåll. Ensamstående föräldrar har oftare en sämre ekonomisk standard än föräldrar som är sammanboende. Pandemin har ytterligare tydliggjort den ekonomiska sårbarheten för vissa barnfamiljer. För att stärka inkomsten för ensamstå- ende föräldrar med låga inkomster betalas därför ett tillfälligt tilläggsbidrag för barnfa- miljer med bostadsbidrag ut , vilket stärker dessa hushålls möjligheter att betala boendekostnaderna. Dagens underhållsstöd för barn 7– , dvs. , täcker inte fullt ut hälften av normalkostnaden för barn i den åldersgruppen efter att hänsyn har tagits till barnbidraget. För att ytterligare stärka framför allt ensamstående föräldrars ekonomi vill regeringen höja underhålls- stödet för barn 7–, se avsnitt 3.10. Vissa barnhushåll har en låg ekonomisk standard i rad, vilket påverkar berörda barns uppväxtvillkor negativt. Att förbättra situationen för familjer med låg ekono- misk standard är en prioriterad uppgift för regeringen. Familjepolitiken och framför allt de behovsprövade stöden har god träffsäkerhet men den kan förbättras ytterligare. Regeringen fortsätter att följa utvecklingen av barnhushållens ekonomiska situation och följdverkningarna av lågkonjunkturen. Insatser och långsiktiga strategier finns såväl inom den ekonomiska familjepolitiken som inom arbetsmarknads- och utbild- ningspolitiken. Under pandemins senare del har graviditetspenning spelat en stor roll för att skydda gravida kvinnor från risker i arbetsmiljön. Det är viktigt att förmånen fungerar som ett ändamålsenligt stöd för gravida arbetstagare och egenföretagare. Regeringens utgångs- punkt är att kvinnor ska ges goda möjligheter att fortsätta arbeta under graviditeten som det är av stor vikt att de gravida som behöver avstå eller begränsa sitt förvärvsarbete på grund av fysiska påfrestningar eller risker i arbetet ges möjlighet till stöd. Ett gott skydd för gravida förvärvsarbetande är en viktig jämställdhetsfråga. Regeringen avser att förlänga förordningen (2020:244) om viss tillfällig föräldrapen- ning med anledning av sjukdomen covid-19 till utgången av . Det innebär att en förälder kan få tillfällig föräldrapenning om föräldern behöver avstå från för- värvsarbete för att vårda ett barn när till exempel en förskola eller skola är stängd i vissa situationer som är kopplade till sjukdomen covid-19. Utgångspunkten är att särlevande föräldrar på egen hand ska komma överens om underhåll till barn. Men i de fall när det finns särskilda skäl, som exempelvis att det tidigare förekommit hot eller våld i relationen, kan det behöva finnas undantag där staten behöver ta ett större ansvar och underhållsstöd kan betalas ut. Regeringen har därför i propositionen Justerad indragningsbestämmelse inom underhållsstödet 2021/22:1 Utgiftsområde 12 2020/21:203) lämnat förslag som syftar till att stärka tryggheten och öka förut- sättningarna att komma överens om barnets försörjning. Fortsatt arbete för ett mer jämställt föräldraskap En viktig utgångspunkt för familjepolitiken är att föräldrarna tar ett gemensamt ansvar för omsorg och försörjning av barnet. Föräldraförsäkringen har under de senaste fyr- tio åren haft positiva effekter på föräldrars arbetsmarknadssituation genom att göra det möjligt för föräldrarna att vara hemma med barnen när de är små och öka förut- sättningarna för både kvinnor och män att kombinera familjeliv och arbetsliv. Uttaget av föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning är ännu inte jämställt och kvinnor tar en större andel av framför allt föräldrapenning och föräldraledighet än män. lämnade utredningen om en modern föräldraförsäkring sitt slutbetänkande. Ut- redningens förslag skulle om de genomfördes stärka det jämställda föräldraskapet, exempelvis genom att reservera även grundnivån i föräldrapenningen. Utredningens förslag underlättar även för olika familjekonstellationer att kombinera arbetsliv och familjeliv genom att föreslå en utökad möjlighet att avstå föräldrapenning till någon annan. Förslagen från utredningen bereds i . Barnfamiljernas levnadsförhållanden ändras i takt med att samhället förändras. Då barnens familjesituation kan se olika ut och behov och önskemål varierar måste samhällets stöd till barnfamiljerna vara konstruerat så att det kan användas på ett flexibelt sätt och kan anpassas efter föräldrars och barns behov. Därför har reger- ingen tillsatt en utredning som ser över reglerna för tillfällig föräldrapenning. Utred- ningen har lämnat delbetänkandet VAB för vårdåtgärder i skolan (SOU 2021:41) med förslag som skapar trygghet för kroniskt sjuka barn och deras föräldrar när de behöver stödja exempelvis skolpersonal i barnets egenvård. Betänkandet bereds i . Införandet av en familjevecka påbörjas I syfte att bland annat underlätta för föräldrar som förvärvsarbetar att kombinera arbetsliv och familjeliv och ge föräldrar till något äldre barn bättre möjligheter att i vissa utpekade situationer vara lediga tillsammans med barnen, avser regeringen att på- börja införandet av en familjevecka. Regeringen lämnar förslag om att förvärvs- arbetande föräldrar med gemensam vårdnad ska få vardera att nyttja när ett barn i åldern 4–har t.ex. lov eller studiedag, som ett första steg i införandet av familjeveckan. Föräldrar med ensam vårdnad föreslås få vardera. Eftersom rätten till ledighet är individuell skapas förutsättningar för ett jämställt uttag. Familjeveckan ger förvärvsarbetande föräldrar bättre möjligheter att stötta sina barn under skolåren genom att kunna vara tillsammans med barnen under lov och studiedagar eller genom att få ledigt från arbetet för att delta i sina barns utvecklingssamtal på skolan eller förskolan. 3.9Förslag om att påbörja införandet av en familjevecka 3.9.1Ärendet och dess beredning Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn) aviserat införandet av en familjevecka. I propositionen anges att syftet bland annat är att underlätta för föräldrar som förvärvsarbetar att kombinera arbetsliv och familjeliv, förbättra förutsättningar för föräldrar att förvärvs- arbeta, främja minskat deltidsarbete samt att ge föräldrar till något äldre barn bättre möjligheter att i vissa utpekade situationer vara lediga tillsammans med barnen. 2021/22:1 Utgiftsområde 12 Inom har det utarbetats en departementspromemoria, Införandet av en familjevecka påbörjas – familjedagspenning vid lov, studiedagar och utvecklings- samtal (Ds 2020:24). I promemorian föreslås införandet av en ny föräldrapenningsför- mån som ska benämnas familjedagspenning och som ska medföra en rätt till ledighet från arbetet. En sammanfattning av promemorian finns i bilagan, avsnitt 1 och promemorians lagför- slag finns i bilagan, avsnitt 2. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilagan, avsnitt 3. En sammanställning av remissyttrande- na finns tillgänglig i (S2020/08073). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag- en i bilagan, avsnitt 4. Lagrådets yttrande finns i bilagan, avsnitt 5. Lagrådet lämnar för- slagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 3.9.2Balans mellan familjeliv och arbetsliv Att föräldrar som arbetar har goda möjligheter att kombinera arbetsliv och familj är viktigt för såväl deras deltagande i arbetskraften och på vilken nivå detta deltagande sker som föräldrarnas och även barnens välmående. Kvinnor och män med barn arbe- tar ungefär lika mycket, men fördelningen av betalt förvärvsarbete och obetalt hemarbete skiljer sig fortfarande åt. Föräldraförsäkringen har haft positiva effekter på föräldrars arbetsmarknadsdeltagande genom att göra det möjligt för föräldrarna att vara hemma med barnen när de är små och därmed öka för- utsättningarna för både kvinnor och män att kombinera familjeliv och arbetsliv. Även tillgången till förskola och fritidshem har en avgörande inverkan på möjligheten att förvärvsarbeta.