prop · H803100 · 2021-04-15 00:00:00 — Sammantaget bedöms utgifterna bli lägre 2022 och 2023 jämfört med motsvarande beräkning i budgetpropositionen . För både 2022 och 2023 består utgiftsförändringen till stor del av nedjusterade utgifter inom utgiftsområdena 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering samt 15 Studiestöd (se tabell 6.11). Inom utgiftsområde 12 minskar de volymrelaterade utgifterna till följd av nya antag- anden om ett lägre uttag av föräldrapenningdagar. Inom utgiftsområde 13 beräknas utgifterna bli lägre på grund av att prognosen för antalet asylsökande och anhörig- invandring har reviderats ned sedan budgetpropositionen , vilket i förläng- ningen medför färre kommunmottagna. Inom utgiftsområde 15 beräknas utgifterna bli lägre till följd av att den ökade efterfrågan på utbildning under lågkonjunkturen inte förväntas bli så hög som man tidigare bedömt. För både 2022 och 2023 återfinns en del av utgiftsförändringen inom ålderspensions- systemet vid sidan av statens budget. Det förklaras av att färre personer väntas ta ut inkomst- eller tilläggspension jämfört med den bedömning som gjordes i budget- propositionen . De volymrelaterade utgiftsminskningarna motverkas något av att antalet personer med assistansersättning ökar och därmed också de volymrelaterade utgifterna inom utgifts- område 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Tabell 6.11 Volymer inom olika transfereringssystem 2022 och 2023 Förändring jämfört med budgetpropositionen 9 Antal personer med assistansersättning Antal uttagna föräldrapenningdagar, miljoner -1,0 -1,2 Antal nyanlända kommunerna får schablonersättning för Antal personer med studiemedel ÅP Antalet personer med inkomst- och tilläggspension Anm.: Antal personer avser årsgenomsnitt och är avrundade. Endast större förändringar mot budgetpropositionen redovisas i tabellen. Se tabell 6.6 för könsuppdelade utfall. Källa: Egna beräkningar. I förhållande till den beslutade budgeten beräknas anslagsbehållningarna att minska, till följd av att utgiftsprognoserna sammantaget har ökat i förhållande till anslagsnivåerna. Eftersom budgetposten Minskning av anslagsbehållningar är negativt definierad ger minskade anslagsbehållningar ett negativt värde i tabell 6.9. På motsvarande sätt har utgiftsprognoserna sammantaget minskat i förhållande till anslagsnivåerna. Därmed beräknas anslagsbehållningarna att öka, vilket ger ett positivt värde i tabellen. De lägre utgifterna i jämförelse med budgetpropositionen till följd av övriga utgiftspåverkande faktorer avser främst anslag inom utgiftsområde 22 Kom- munikationer, där utgifter bl.a. senarelagts mot bakgrund av nya bedömningar av fort- skridandet i infrastrukturprojekt. Lägre utgifter till följd av övriga utgifts- påverkande faktorer beräknas också inom utgiftsområde 23 Areella näringar, lands- bygd och livsmedel, där prognosen för anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur har reviderats ned. är utgiftsminskningen jämfört med budget- propositionen till stor del hänförlig till utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen, då EU-avgiften beräknas bli lägre. 7Statens budgetsaldo och statsskulden I detta avsnitt redovisas och analyseras utvecklingen av statens budgetsaldo. Statens budgetsaldo är skillnaden mellan inkomsterna och utgifterna i statens budget. Till budgetens utgifter hör utgifter inom utgiftsområde 1–27, netto- utlåning och den kassamässiga korrigeringen. Utvecklingen av utgifterna inom utgifts- område 1–25 och 27 beskrivs i avsnitt 6. Utvecklingen av inkomsterna beskrivs i avsnitt 5. Vidare redovisas hur den konsoliderade och okonsoliderade statsskulden utvecklas. Den okonsoliderade statsskulden påverkas av statens lånebehov – vilket motsvaras av budgetsaldot med omvänt tecken – och av skulddispositioner. Den konsoliderade statsskulden utgörs av den okonsoliderade statsskulden reducerad med statliga myndigheters innehav av statspapper. Utvecklingen den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld, den s.k. Maastrichtskulden, beskrivs i avsnitt 8. –Utfallet för statens budget visar på ett underskott om . Det stora underskottet beror dels på åtgärder som regeringen vidtagit för att mildra de negativa konsekvenserna av spridningen av sjukdomen covid-19, dels på den negativa ekonomiska utvecklingen som orsakades av pandemin. –Statens budget beräknas uppvisa ett underskott om . Det stora underskottet förklaras av lågkonjunkturen och av de åtgärder som vidtagits och föreslås med anledning av spridningen av covid-19. ––2024 beräknas budgetsaldot bli positivt och uppgå till i genomsnitt . –meddelade att den avser avveckla Riksgälds- kontorets valutalån. Beslutet beräknas medföra att nettoutlåningen minskar med 57–2021–2023. För perioden –2023 bedöms beslutet, allt annat lika, bidra till att statens budgetsaldo stärks med ca och att statsskulden minskar med lika mycket. –Utvecklingen för budgetsaldot innebär att den konsoliderade statsskulden som andel av BNP förväntas öka från av BNP vid ingången av av BNP vid utgången av 2021. Därefter förväntas statsskulden gradvis minska till av BNP vid utgången av 2024. –I jämförelse med prognosen i budgetpropositionen blev underskottet i statens budget mindre 2020. Skillnaden mellan prognosen i budgetpropositionen och utfallet beror på uppjusterade inkomster och nedjusterade utgifter. bedöms underskottet bli större vilket huvudsakligen beror på att utgifterna exklusive statsskuldsräntor reviderats upp med . Effekten motverkas emellertid delvis av att nettoutlåning justerats ned med . Utfall 2020, prognos 2021–2024 varav Utgifter exkl. statsskuldsräntor2 Statens budgetsaldo (exkl. vidareutlåning till 1Summan av inkomsttyperna 1000–7000. 2Utgifterna inom utgiftsområdena 1–25 samt 27, inklusive förändring av anslagsbehållningar. 3Avser utgifterna inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Källor: , och egna beräkningar. Alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov utgör budgetsaldot. Från de totala skatteintäkterna avräknas de skatteintäkter som tillfaller Europeiska unionen, kommunala skatteintäkter och ålderspensionsavgifter för att beräkna statens skatteintäkter. Periodiseringar och statens skatteintäkter utgör statens skatteinkomster. Inkomsterna i statens budget, som redovisas i tabell 7.1, beräknas slutligen genom att även lägga till övriga inkomster. De takbegränsade utgifterna i statens budget, utgiftsområdena 1–25 och 27, redovisas som Utgifter exklusive statsskuldsräntor i tabell 7.1. Dessa poster kompletteras med utgifterna inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., nettoutlåning (tabell 7.2) samt en post för kassamässig korrigering (tabell 7.3) för att erhålla de utgifter som påverkar statens budgetsaldo. Stort lånebehov men överskott i statens budget 2022–2024 Lågkonjunkturen och de åtgärder som vidtogs med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19 medförde att statens underskott uppgick till Jämfört med 2019 minskade inkomsterna i statens budget med som utgifterna exklusive statsskuldsräntor ökade med . Till följd av lågkonjunkturen och de åtgärder som har beslutats och föreslagits med anledning av spridningen av covid-19 beräknas statens budgetsaldo bli negativt 2021 och motsvara ett underskott om . Underskottet hade uppgått till om inte beslutat att fasa ut valutalån med motsvarande . När inkomsterna i statens budget stiger och utgifterna exklusive statsskuldsräntor minskar förväntas underskottet i statens budget vändas till överskott 2022–2024. Därutöver bidrar utfasningen av valutalån till att budgetsaldot stärks med ca 2022 och 2023. Storleken på budgetsaldots underskott som andel av BNP är jämförbart med statens underskott under tidigare kriser (se diagram 7.1). De stora underskotten 2009 (av BNP eller 176 miljarder kronor) och 2013 (av BNP eller ) var till stor del en konsekvens av preventiva förstärkningar av valutareserven i samband med finanskrisen () respektive skuldkrisen (). Under nittiotalskrisen uppstod stora underskott i följd och budgetsaldots underskott var som störst 1993 då det motsvarade av BNP. Diagram 7.1 Statens budgetsaldo Procent av BNP. Utfall 1990–2020, prognos 2021–2024 Källor: och egna beräkningar. Låga utgifter för statsskuldsräntor 2021–2024 Ränteutgifterna avgörs av statsskuldens storlek, inhemska och utländska räntenivåer samt den svenska kronans växelkurs. Som en följd av dessa faktorer har utgifterna för statsskuldsräntorna som andel av BNP gradvis minskat från till . På kortare sikt kan utgifterna för statsskuldsräntor variera kraftigt på grund av upplåningsteknik och löptiden i enskilda låneinstrument. Exempel- vis bidrar överkurser vid emission till minskade utgifter under hela prognosperioden, främst 2020–2022. Överkurser vid emission uppstår när marknadsräntan är lägre än obligationens kupongränta. Vid emissionerna betalar då köparna ett högre pris (överkurs). Det gör att statens ränteutgifter blir lägre initialt. Staten betalar dock en högre årlig kupong under obligationernas löptid. uppgick utgifterna inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. till och –2024 beräknas utgifterna variera mellan -5 och beräknas utgifterna vara lägre än 2020. Flera faktorer bidrog till att räntebetalningarna 2020 var högre jämfört med beräkningen , däribland att en större inflationskompensation för real- obligationer betalades ut och att statsobligationer med hög kupongränta förföll , vilket ger lägre kupongbetalningar 2021. I en kostnadsmässig redovisning, där in- och utbetalningar fördelas över lånens löptider så att räntekostnaderna bättre speglar statsskuldens storlek och marknads- ränteläget, är profilen betydligt jämnare än i den utgiftsmässiga beräkningen. De kostnadsmässiga räntorna varierar 2020–2024. nettoutlåning är en post på budgetens utgiftssida som vid sidan om anslagsfinansierade utgifter påverkar budgetsaldot. lånar ut till – och ansvarar för inlåning från – myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. En större nettoutlåning medför ett större lånebehov som stats- skulden blir högre. Nettoutlåningen omfattar regelbundna och återkommande poster som in- och utbetalningar avseende CSN:s studielån och lånefinansierade infra- strukturinvesteringar, men också tillfälliga poster som ofta beslutas med kort varsel och därför är svåra att förutse. De tillfälliga posterna medför att nettoutlåningen kan variera kraftigt mellan år. meddelade att den avser att ersätta den upplånade delen av valutareserven, som finansieras med lån i , med egen finansiering och återbetala de utestående lånen. beslut beräknas innebära att netto- utlåningen minskar med ca 2021–2023 och bidrar därmed väsentligt till minskad nettoutlåning under de berörda åren. Nettoutlåningen beräknas vara särskilt låg 2022, då Aktiebolaget ska återbetala ett lån om . Tabell 7.2 nettoutlåning, utfall och prognos Källor: , och egna beräkningar. För att budgetsaldot ska överensstämma med saldot mellan in- och utbetalningar på statens centralkonto i görs en kassamässig korrigering. Kassamässiga korrigeringar uppstår dels till följd av att inkomster eller utgifter periodiseras, dels till följd av att det förekommer transaktioner över statens centralkonto som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar och omvänt. Tabell 7.3 Kassamässig korrigering, utfall och prognos -2,2 -1,8 -3,8 Källor: och egna beräkningar. gjordes en kassamässig korrigering om . Korrigeringen avser huvudsakligen skattekrediteringar avseende förmånen ersättning för höga sjuk- lönekostnader, samt Försvarsmaktens och räntekonton. Den kassamässiga korrigeringen beräknas som en restpost och är till stor del svår att prognostisera. Tre periodiseringsposter beräknas dock ge upphov till årliga kassa- mässiga korrigeringar 2021–2024. I samtliga tre fall är det fråga om att inbetalningar periodiseras över en längre tidsperiod. Det rör sig dels om inbetalningar till statskassan med anledning av Post- och auktioner, dels om lokalradioavgifter. Statsskulden förväntas minska från av BNP av BNP 2024 Statens budget visade ett underskott på 2020 och den okonsol- iderade statsskulden ökade med (tabell 7.4). Orsaken till att utvecklingen av statsskulden inte helt följer lånebehovet är posten Skulddispositioner m.m.som påverkar statsskulden, men inte budgetsaldot. Skulddispositionerna 2020 utgjordes till stor del av en ny värdering av valutaskulden i form av växelkurseffekter och av en upplupen inflationskompensation. Tabell 7.4 Statsskuldens förändring Okonsoliderad statsskuld vid ingången Förändring av okonsoliderad statsskuld Okonsoliderad statsskuld vid årets slut2 Eliminering av myndigheters innehav av Konsoliderad statsskuld vid årets slut3 Statsskuld i procent av BNP3 1Motsvarar statens budgetsaldo med omvänt tecken. 2I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av statspapper. 3Avser den konsoliderade statsskulden, vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknats bort. Källor: , och egna beräkningar. Efter att inomstatligt ägande avräknats från den okonsoliderade statsskulden erhålls den konsoliderade statsskulden som minskat både realt och uttryckt som andel av BNP (se diagram 7.2). beräknas dock den konsoliderade statsskulden öka med och uppgå till av BNP. Den prognostiserade utvecklingen för budgetsaldot innebär att den konsol- iderade statsskulden som andel av BNP beräknas minska gradvis –2024 för att vid utgången av prognosperioden motsvara av BNP. Utfall 1990–2020, prognos 2021–2024 Statsskuld (vänster axel) Skuldkvot (höger axel) Källor: och egna beräkningar. 7.3Uppföljning av statens budgetsaldo Jämfört med budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) blev utfallet för budgetsaldot högre beroende på större inkomster och lägre utgifter än prognostiserat. är budgetsaldot nedreviderat med huvudsakligen beroende på att utgifterna nu bedöms bli högre till följd av lågkonjunkturen och av de åtgärder som vidtagits och föreslås vidtas med anledning av spridningen av covid-19. Den sammanlagda effekten på budgetsaldot motverkas emellertid delvis av att nettoutlåning reviderats ned primärt med anledning av att beslutat att återbetala de lån tagit upp för räkning i syfte att stärka valutareserven. har inkomsterna i statens budget reviderats ned med . Nedrevideringen av inkomsterna förklaras huvudsakligen av att prognosen för periodiseringarna justerats ned med . Justeringen av periodiser- ingarna förklaras främst av att anstånden med inbetalning av skatt utökats och förlängts sedan budgetpropositionen . En stor del av anstånden väntas emellertid betalas in . Tabell 7.5 Uppföljning av statens budgetsaldo 2020 och 2021 varav Utgifter exkl. statsskuldsräntor2 1Summan av inkomsttyperna 1000–7000. 2Utgifterna inom utgiftsområdena 1–25 samt 27, inklusive förändring av anslagsbehållningar. 3Avser utgifterna inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Källor: , och egna beräkningar. 8 Den offentliga sektorns finanser I detta avsnitt redovisas prognoser för den offentliga sektorns finanser, finansiella nettoförmögenhet och skuldutveckling. Redovisningen görs för såväl den totala konsoliderade offentliga sektorn som för delsektorerna staten, ålderspensionssystemet och kommunsektorn. Att offentliga sektorn är konsoliderad innebär att transfereringar mellan de olika delsektorerna räknas av. Vidare redovisas budgeteffekterna på det finansiella sparandet av regeringens förslag och aviseringar. Avsnittet innehåller avslutningsvis en jämförelse mellan olika bedömares prognoser för finansiellt och strukturellt sparande. Tabeller med prognosens innehåll i detalj redovisas i bilaga 1. –Den offentliga sektorn redovisade överskott –2019. I samband med den djupa lågkonjunkturen, som följt av spridningen av sjukdomen covid-19, och de åtgärder som beslutades vändes överskottet i de offentliga finanserna till ett underskott på strax av BNP 2020. –Lågkonjunkturen i kombination med de åtgärder som föreslagits och aviserats medför att underskottet i de offentliga finanserna väntas öka ytterligare 2021. Åtgärderna medför att även det strukturella sparandet belastas innevarande år. –En förväntad återhämtning av svensk ekonomi i kombination med att tillfälliga åtgärder successivt faller bort medför att både det finansiella och det strukturella sparandet snabbt väntas förstärkas . Det är dock viktigt att framhålla den stora osäkerhet som föreligger i prognoser och som är betydande för denna beräkning. –I huvudsak är det statens finanser som försvagas. Det stora underskottet i statens finanser 2020 förväntas ytterligare öka 2021 men sedan minska och vändas till överskott 2023 till följd av en förväntad successiv återhämtning i ekonomin. –Ålderspensionssystemet redovisade ett underskott på av BNP 2020, men väntas vara 2021 och därefter generera ett mindre överskott om av BNP 2022–2024. –Kommunsektorns ekonomiska resultat och finansiella sparande väntas vara fortsatt starka 2021, till följd av stora tillskott av statsbidrag. Kommunsektorn väntas redovisa ett positivt finansiellt sparande om av BNP 2021 men därefter ett underskott om 0,6–0,av BNP 2022–2024. –Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld som andel av BNP ökade kraftigt och uppgick till av BNP. Det fortsatt förväntat stora underskottet i de offentliga finanserna medför att bruttoskulden växer i stort sett i proportion till BNP 2021. beräknas bruttoskulden falla och understiga av BNP . Redovisningen av den offentliga sektorns finanser i detta avsnitt följer generellt principerna i nationalräkenskaperna (NR). Skatter och statsbidrag redovisas dock enligt den ordning som gällde före den genomgripande revideringen av NR Därmed överensstämmer redovisningen av skatter och statsbidrag i detta avsnitt bättre med redovisningen i statens budget och den kommunala redovisningen än med NR:s redovisningsprinciper. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn och dess delsektorer påverkas inte av denna avvikelse. Redovisningen av inkomster och utgifter för den konsoliderade offentliga sektorn påverkas inte heller. att NR 2014 gick över till Europeiska unionens nya regelverk för nationalräkenskaper (ENS 2010) ändrades benämningarna på flera sektorer i NR. I regeringens ekonomiska propositioner används dock de äldre men vedertagna benämningarna offentlig sektor (som i NR numera benämns offentlig förvaltning), stat (statlig förvaltning), ålderspensionssystem (sociala trygghetsfonder) och kommunsektor (). Regeringens prognoser för de offentliga finansernas utveckling baseras på prognosen för den makroekonomiska utvecklingen i avsnitt 3. Vidare baseras prognoserna på beslutade, föreslagna samt aviserade anslagsnivåer och regelverk för skatter och transfereringssystem. Utöver detta ingår inte några ytterligare framtida finanspolitiska regel- eller anslagsändringar för den redovisade prognosperioden. Beräkningen av de offentliga finanserna bortom det kommande budgetåret ska därmed ses som en konsekvensanalys av budgetförslagets och tidigare beslutade och aviserade åtgärders effekt på den medelfristiga budgetutvecklingen. 8.1Den offentliga sektorns finanser Den offentliga sektorn redovisade överskott 2015–2019 (se diagram 8.1). Till följd av den djupa lågkonjunkturen och de omfattande finanspolitiska åtgärderna, till stor del temporära , som har beslutats, föreslagits och aviserats försämras det finansiella sparandet i sektorn med av BNP i förhållande till 2019. Diagram 8.1 Den offentliga sektorns finansiella och strukturella sparande Procent av BNP samt potentiell BNP. Utfall 2000–2020, prognos 2021–2024 0 -1 -2 -3 -4 -5 -6 Källor: och egna beräkningar. Försvagningen av den offentliga sektorns finansiella sparande beror framför allt på att utgifterna steg kraftigt , men också på att inkomsterna föll. Även 2021 beräknas utgifterna öka som andel av BNP och medföra att under- skottet i de offentliga finanserna ytterligare ökar. I takt med att svensk ekonomi väntas återhämta sig stärks också de offentliga finanserna (se tabell 8.1). Det är uteslutande statens finanser som svarar för variationerna i den offentliga sektorns finansiella sparande. Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2020, prognos 2021–2024 -3,1 -4,5 -1,0 Procent av potentiell BNP -1,3 -2,7 -0,3 Anm.: Beräkningarna baserade på publicerad statistik , utfall i enlighet med publicerad statistik 2021- 03-31. 1Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Det strukturella sparandet avser att visa en underliggande nivå på det finansiella sparandet. Såväl 2020 som 2021 belastas det strukturella sparandet tillfälligt, till följd av de stora finanspolitiska åtgärder som har föreslagits och aviserats (se diagram 8.1 och tabell 8.2). Därefter bedöms det strukturella sparandet gradvis stärkas och uppvisa överskott 2024. Både den snabba försämringen och återgången till överskott i det strukturella sparandet är huvudsakligen en följd av de finanspolitiska åtgärderna. Skillnaden mellan det finansiella sparandet och det strukturella sparandet utgörs av nettoeffekten av de automatiska stabilisatorerna och skattebasernas sammansättning samt engångseffekter (om posterna 2–4 i tabellen subtraheras från post 1 erhålls post 5). förväntas svensk ekonomi vara i en djup lågkonjunktur (post 6 i tabellen) och de automatiska stabilisatorerna försämrar därmed kraftigt det finansiella sparandet (post 2 i tabellen). Finansiellt och strukturellt sparande Procent av BNP om inte annat anges -4,5 -1,0 2 varav automatiska stabilisatorer -1,5 -0,3 3 varav skattebasernas sammansättning -0,3 -0,3 -0,1 -0,1 5 varav strukturellt sparande, procent av potentiell BNP -2,7 -0,3 6 BNP-gap, procent av potentiell BNP -2,6 -0,5 Källa: Egna beräkningar. De inkomster och utgifter som varierar med konjunkturen utvecklas starkare respektive svagare jämfört med föregående år i takt med förändringen i konjunktur- läget. Denna effekt på det finansiella sparandet dras bort vid beräkningen av det strukturella sparandet. Förändringar i skattebasens sammansättning bedöms påverka de offentliga finanserna marginellt (post 3 i tabellen). 2021–2024 bedöms det inte finnas någon engångseffekt som påverkar det finansiella sparandet (post 4 i tabellen). Den årliga förändringen av det strukturella sparandet enligt rad 5 kan i sin tur fördelas på ett antal andra komponenter (posterna 7–12 i tabell 8.3). En av dessa komponenter är post 8, den aktiva finanspolitiken. I tabell 8.4 redovisas den samlade budgeteffekten av aktiva finanspolitiska åtgärder i förhållande till föregående år, dvs. alla tidigare beslut från samt nu aktuella förslag och aviseringar med ekonomiska konsekvenser. Den aktiva finanspolitiken lämnar ett negativt bidrag till det strukturella sparandet 2021 men sedan ett positivt bidrag i takt med att de temporära åtgärderna för att hantera den kraftiga lågkonjunkturen fasas ut. Utvecklingen av det strukturella sparandet förklaras också av utvecklingen av nettointäkter från kapital samt utvecklingen av det strukturella sparandet i kommunsektorn och ålderspensions- systemet. Tabell 8.3 Förändringen av det strukturella sparandet Procent av potentiell BNP 7 Förändring av det strukturella sparandet -1,4 8 varav aktiv finanspolitik -1,8 -0,1 10 varav kommunsektorns sparande -0,1 -0,9 -0,1 11 varav ålderspensionssystemets sparande Källa: Egna beräkningar. Post 12, övrigt, innehåller bl.a. effekten av en underliggande automatisk budget- förstärkning: utan att nya aktiva finanspolitiska beslut fattas ökar normalt skatte- intäkterna i ungefär samma takt som BNP i löpande priser, medan de statliga utgifterna ökar något långsammare. Anledningen till att utgifterna ökar långsammare än BNP är att många transfereringar och andra anslag inte automatiskt räknas upp i samma takt som ekonomin växer. Anslagen till de statliga myndigheterna kompenseras vidare inte fullt ut för att lönerna ökar, eftersom viss produktivitets- ökning förutsätts i pris- och löneomräkningssystemet.