prop · H9031d17 · 2021-09-20 00:00:00 — 2.8.3Studiestödets effekt på samhällsekonomin Det totala antalet låntagare i de tre återbetalningssystemen uppgick till ca 1,65 miljoner vid utgången av 2020. Vilket återbetalningssystem en låntagare omfattas av beror på när studielånen togs. Av alla låntagare var kvinnor och män. Den totala studieskulden när det gäller studielån ökade med till . gäller bestämmelserna i budgetlagen avseende statlig utlåning för all nyutlåning av studielån. Det innebär att medel för förväntade förluster ska beräknas och belasta anslag när utlåning sker. avsattes anslagsmedel motsvarande av utlånade medel till kreditreserven. Medel för förluster på utlåning (stocken) tillförs kreditreserven genom att belasta anslag det år då förlusten är konstaterad. Av den totala studieskulden har CSN bedömt att , eller , utgörs av förväntade förluster som riskerar att skrivas av. Detta är en minskning med jämfört med föregående år. CSN beräknar att av de förväntade förlusterna beror på personer som missköter eller bedöms komma att missköta sina betalningar. Förväntade förluster som kan härledas till de trygghetsregler som finns för återbetalning beräknas uppgå till . Förväntade förluster som orsakas av beräknade framtida dödsfall bedöms uppgå till . Den totala fordran på återkrav uppgick vid utgången av 2020 till vilket är något lägre än 2019. CSN har bedömt att av den totala fordran för återkrav behöver reserveras, vilket motsvarar . Männens andel av återkravsfordran var , vilket är en ökning jämfört med . Antalet låntagare som CSN saknade adresser till uppgick vid slutet av 2020 till ca 19 500, vilket motsvarar av samtliga låntagare. Det är en ökning med Andelen män utgör . Den totala utestående fordran på dessa låntagare uppgick vid utgången av 2020 till , vilket är oförändrat jämfört med föregående år. 2021/22:1 Utgiftsområde 15 Tabell 2.6 Andel inbetalt av debiterat belopp under det första betalningsåret fördelat på bosättning Andel av belopp efter nedsättningar (%) Inbetalningarna till CSN uppgick till , inklusive räntor och avgifter. Betalningsgraden har sedan föregående år ökat för bosatta utomlands och för bosatta i . Kvinnor betalar in en högre andel av det debiterade årsbeloppet än män. Låntagare som CSN saknade adress till betalade in av det debiterade årsbeloppet 2020. var 66 300 låntagare bosatta utomlands, vilket är en minskning med Av dessa var liksom föregående år kvinnor och män. Den totala fordran uppgick vid slutet av 2020 till , vilket är något lägre än 2019. CSN har bedömt att av den totala fordran för utlandsbosatta låntagare avser reserveringar för låneförluster. En person kan ansöka om att få det belopp som han eller hon ska betala tillbaka nedsatt. Det finns tre huvudsakliga skäl till att en återbetalare får nedsatt årsbelopp: låg inkomst, studier och synnerliga skäl. Vid utgången av 2020 hade 185 100 personer ett beslut om nedsättning, vilket är en ökning med nästan 21 000 personer jämfört med . Andelen uppgick till av samtliga återbetalningsskyldiga låntagare, vilket är en ökning jämfört med . Värdet av nedsättningarna är , vilket är en ökning jämfört med . Av alla låntagare som hade nedsättning av årsbeloppet var liksom föregående år kvinnor och män. Det innebär att kvinnor var något överrepresenterade bland dem som fick nedsatt årsbelopp. Studier är den vanligaste orsaken till nedsättning bland både kvinnor och män, men det är en något högre andel av kvinnorna än av männen som har nedsättning med hänsyn till studier. Däremot är det ingen skillnad mellan könen när det gäller andelen låntagare som har nedsättning med hänsyn till inkomst eller synnerliga skäl. Avskrivning av lån kan ske främst på grund av åldersregler, dödsfall, behörighetsgivande studier, sjukdom eller synnerliga skäl. Dessutom skriver CSN av skulder som är eller lägre. 2021/22:1 Utgiftsområde 15 Diagram 2.10 Antal beviljade avskrivningsärenden fördelat på skäl fick 34 900 låntagare sina skulder helt eller delvis avskrivna, vilket är en minskning jämfört med . Antalet beviljade avskrivningsärenden uppgick till 36 400. Det totala avskrivna beloppet var , vilket var en ökning jämfört med föregående år. Av de som fick avskrivning var kvinnor och män. 2.9Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Fortsatt rekordhögt antal studerande med studiemedel i … Antalet studerande med studiemedel i fortsatte att öka på samtliga nivåer och ligger därmed fortfarande på en historiskt sett hög nivå. Den stora ökningen av antalet studiemedelstagare kan bl.a. förklaras av den pågående covid-19- pandemin. Den har medfört en vikande konjunktur och högre arbetslöshet, vilket har lett till att fler personer har börjat studera med studiemedel. En annan förklaring är att flera satsningar på utbildningsområdet genomfördes . Bland annat kunde lärosätena erbjuda fler utbildningsplatser i och med att de tillfördes extra medel. Pandemin har också inneburit att satsningar har gjorts inom bl.a. studiestödsområdet där t.ex. fribeloppsgränsen tillfälligt har slopats, vilket sannolikt har lett till att fler personer kunnat bibehålla sitt studiemedel vid sidan av ett arbete. Majoriteten av de studerande med studiemedel är kvinnor. Det gäller för samtliga utbildningsnivåer, vilket speglar deltagandet i utbildning generellt (utg.omr. 16 avsnitt 3.1.1). …men minskande andelar som får studiemedel för utlandsstudier har i jämförelse med de flesta andra länder ett generöst system för finansiering av studier utomlands. Antalet studerande med studiemedel minskade dock kraftigt både på gymnasial nivå och eftergymnasial nivå. Det innebär att andelen studerande utomlands på dessa nivåer med studiemedel av det totala antalet studerande med studiemedel också minskade kraftigt jämfört med föregående år. Minskningen beror sannolikt mest på pandemin och de medföljande svårigheterna att studera utomlands. Trenden har också varit att antalet utlandsstuderande har minskat . En förklaring kan bl.a. vara att antalet studerande i åldern 20–har minskat bland studiemedelstagarna i stort. Detta påverkar utlandsstuderande särskilt eftersom det i regel är yngre personer som studerar utomlands. 2021/22:1 Utgiftsområde 15 Högre andel med studiemedel på samtliga nivåer Andelen studerande med studiemedel på grundläggande, gymnasial och eftergymnasial nivå av det totala antalet studerande har en något uppåtgående trend och var högre jämfört med föregående år. Av de studerande på grundläggande nivå och gymnasial nivå är det liksom tidigare en lägre andel som studerar med studiemedel jämfört med studerande på eftergymnasial nivå. Det kan delvis förklaras av att många studerar på deltid och sannolikt har andra försörjningskällor. Oavsett orsak till den lägre andelen kan studiemedlens rekryterande effekt anses lägre för studerande på grundläggande och gymnasial nivå. Lånebenägenheten ökar totalt sett … Lånebenägenheten har fortsatt att öka totalt sett och har ökat kontinuerligt . Lånebenägenheten från föregående år har ökat för studiemedelstagare på grundläggande nivå och gymnasial nivå. Lånebenägenheten har dock minskat något på eftergymnasial nivå, vilket bedöms ha med det minskande antalet utlandsstuderande att göra. Det beror på att utlandsstuderande är mest lånebenägna och det minskade antalet utlandsstuderande påverkar därmed även lånebenägenheten totalt sett. …och andelen med tilläggslån ökar på samtliga nivåer ökade andelen studerande med tilläggslån på samtliga nivåer. Ökningen kan förklaras av att andelen studerande som är eller äldre ökade . En ytterligare förklaring är att fribeloppet tillfälligt slopades , vilket gav utökade möjligheter till att bibehålla studiemedel och tilläggslån för studier som bedrivs parallellt med förvärvsarbete. Studiemedlens allmänna köpkraft högre än någonsin Jämfört med konsumentprisindex var studiemedlens allmänna köpkraft högre än föregående år. Nivån är därmed den högsta som uppmätts sedan de moderna studiemedlen infördes . Den pågående pandemin har som tidigare nämnts inneburit en vikande konjunktur och högre arbetslöshet, vilket har lett till att fler personer har börjat studera med studiemedel. Det är därför svårt att fastslå om ökningen beror på förändringar av studiestödets rekryterande effekt eller om det är pandemin som framför allt kan förklara utvecklingen. Att så många personer ändå väljer att påbörja studier i med studiemedel innebär dock att studiemedlen för de flesta kan anses vara tillräckligt attraktivt och rekryterande till studier. Studiemedlens allmänna köpkraft jämfört med konsumentprisindex har som framgått aldrig varit så hög sedan de moderna studiemedlen infördes. En större andel av de studerande studerar också med studiemedel och lånebenägenheten har också ökat totalt sett vilket visar att studiestödet är en betydelsefull inkomstkälla för de studerande. Att andelen med tilläggslån också ökat visar att fler personer med tidigare förvärvsinkomster rekryteras till studier. Andelen studerande utomlands med studiemedel av det totala antalet studerande med studiemedel har dock minskat, men detta bedöms primärt inte bero på att studiestödets rekryterande effekt har minskat utan snarare på förutsättningarna att bedriva utlandsstudier under rådande pandemi. En samlad bedömning av de indikatorer som redovisas ovan är att måluppfyllelsen i fråga om studiestödets rekryterande effekt har ökat något och därmed är fortsatt hög. 2021/22:1 Utgiftsområde 15 Andelen med extra tillägg minskade kraftigt… Antalet studerande som fick det extra tillägget har tidigare ökat . har dock antalet minskat och minskningen 2020 var förhållandevis kraftig jämfört med föregående år. En förklaring till minskningen är att många som kommit till som ensamkommande flyktingbarn –2016 på grund av ålder kan få studiehjälp. Eftersom antalet studerande med studiehjälp har ökat innebär det att även andelen som får extra tillägg i förhållande till det totala antalet som får studiehjälp minskade kraftigt i förhållande innan. Det är liksom fler män än kvinnor som är mottagare av det extra tillägget, även om andelen män har minskat jämfört med föregående år. … medan andelen med inackorderingstillägg är oförändrad Inackorderingstillägg kan som regel lämnas till studerande i fristående gymnasieskolor, folkhögskolor och tidigare så kallade riksinternatskolor. ökade antalet studerande med inackorderingstillägg jämfört med . Det skulle kunna tyda på att trenden av ett minskande antal studerande med inackorderingstillägg som pågått fram nu har brutits. Införandet av en ny gymnasieskola har lett till att färre utbildningar än tidigare ger rätt till inackorderingstillägg från CSN. Detta är en viktig förklaring till att andelen studerande med inackorderingstillägg har minskat inom fristående gymnasieskolor, även om antalet ökat . Andelen studerande med inackorderingstillägg var däremot liksom föregående år oförändrad. Det är en högre andel kvinnor som får inackorderingstillägg, vilket beror på att kvinnor i större utsträckning är benägna att flytta för studier på gymnasial nivå än män. Minskat antal studerande med studiestartsstöd Studiestartsstödet syftar till att öka rekryteringen till studier bland personer med kort utbildning och stort utbildningsbehov för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Antalet studerande med studiestartsstöd har ökat sedan starten men skedde en nedgång av antalet studerande jämfört med . Att antalet studerande minskade beror sannolikt på oklarheter kring stödets omfattning 2019 och 2020. I statens budget halverade anslaget i enlighet med förslag i en budgetmotion. I motionen fanns det inga medel beräknade för åren 2020 och framåt. Regeringen gjorde dock i budgetpropositionen bedömningen att studiestartsstödet bör finnas kvar. Enligt CSN har denna osäkerhet kring stödets fortlevnad påverkat kommunernas rekryteringsarbete men även de studerandes benägenhet att studera med stödet. Medan antalet män med studiestartsstöd minskade jämfört med föregående år ökade antalet kvinnor. Andelen kvinnor har också ökat sedan stödet infördes. Skillnaden i utbildningsbakgrund mellan kvinnor och män är fortsatt små. Statistik från CSN visar dock att det tillfälligt lättade arbetslöshetsvillkoret inom studiestartsstödet verkar ha gett en markant ökning av antalet stödtagare . Drygt 5 700 har fått stödet . Vid en jämförelse med är det drygt 2 600 fler personer som har fått stödet beviljat. Prognoser från myndigheten visar också att avsatta medel för stödet antagligen kommer att nyttjas i princip fullt ut. Detta indikerar att antalet stödtagare kommer att bli det högsta antalet sedan stödet infördes. 2021/22:1 Utgiftsområde 15 Lägre andel studerande med det högre bidraget Den högre bidragsnivån inom studiemedlen syftar framför allt till att rekrytera studerande med kort utbildningsbakgrund till studier. Andelen som fick det högre bidraget minskade både på grundskolenivå och på gymnasienivå samt bland både kvinnor och män jämfört med . var det fler studerande som fick det högre bidraget jämfört med . Att andelen minskade bedöms till stor del bero på den stora ökningen av antalet personer som fick studiemedel med generellt bidrag. Totalt sett var det fler kvinnor än män som studerade med den högre bidragsnivån , vilket har varit oförändrat . Andelen kvinnor med den högre bidragsnivån är högre på båda nivåerna men är som högst på grundläggande nivå. Högre andel med tilläggsbidrag Inom studiemedlen och studiestartsstödet finns tilläggsbidraget till studerande med barn som syftar till att hjälpa barn i ekonomiskt utsatta familjer och underlätta för föräldrar att studera. Andelen studerande med tilläggsbidrag av det totala antalet studerande med studiemedel ökade jämfört med föregående år totalt sett. På grundläggande och eftergymnasial nivå ökade andelen, medan den var i princip oförändrad på gymnasial nivå. Könsfördelningen bland dem som får tilläggsbidrag har bara förändrats marginellt under de år som tilläggsbidraget har funnits. Många av dem som studerar med studiestartsstöd har barn och andelen med tilläggsbidrag är betydligt högre än inom studiemedlen. var den stora majoriteten av dem som fick tilläggsbidrag inom studiemedlen och studiestartsstödet kvinnor. Att kvinnliga föräldrar studerar i högre utsträckning än manliga är noterbart, vilket tyder på att tilläggsbidraget främst undanröjer hinder för kvinnliga föräldrar att studera. Tilläggsbidraget underlättar då även för barnen till dessa kvinnor. Studiestödet ska ha en utjämnande effekt vilket innebär att det ska fungera selektivt rekryterande för särskilda grupper. Som nämnts ovan när det gäller studiestödets rekryterande effekt så har covid-19-pandemin inneburit ett rekordhögt antal studerande med studiemedel i . Fler personer än föregående år har också påbörjat studier med den högre bidragsnivån. Andelen studerande med det högre bidraget har dock minskat något. Som tidigare nämnts beror detta främst på den stora ökningen av antalet studerande med den generella bidragsnivån, dvs. till studerande som i de allra flesta fall har en slutförd gymnasieutbildning och som därmed generellt inte heller har rätt till den högre bidragsnivån. Den utjämnande effekten vad gäller den högre bidragsnivån kan därmed anses vara oförändrad jämfört med föregående år. En grupp som ofta anger att de inte skulle ha påbörjat studier utan studiemedel är studerande med barn. Andelen studerande med tilläggsbidrag av det totala antalet studerande ökade totalt sett och den utjämnande effekten är därmed fortsatt hög för bidraget. Sammantaget pekar resultatet från de indikatorer som redovisas på att måluppfyllelsen i fråga om studiestödets utjämnande effekt är relativt oförändrad och därmed fortsatt hög. 2021/22:1 Utgiftsområde 15 2.9.3Studiestödets effekt på samhällsekonomin Andelen förväntade förluster minskade Den totala sammanlagda studieskulden ökade vilket främst beror på att utbetalningarna av lån var större än inbetalningarna. har liksom föregående år de förväntade förlusterna när det gäller den totala studieskulden och den utestående fordran i fråga om återkrav av studiestöd minskat jämfört med föregående år. Det beror främst på att antalet låntagare med de äldre lånetyperna som slutbetalar sina lån eller uppnår åldern för rätt till avskrivning minskar. En annan orsak är att räntan som ligger till grund för beräkningen har sänkts vilket också innebär att reservationen minskar. De framtida kostnaderna varierar mycket mellan lånetyperna. Andelen bedöms som högst för den äldsta lånetypen och som lägst för annuitetslån, vilket också var ett mål när det lånet infördes . Inbetalningsgraden ökade och mest för bosatta utomlands Det inbetalda beloppet för ökade bland samtliga låntagare, dvs. låntagare bosatta både i och utomlands. Ökningen var som störst bland låntagare bosatta utomlands. Betalningsgraden för utlandsbosatta har ökat och det bedöms till stor del bero på insatser från CSN för att öka betalningsgraden från denna grupp. Även om återbetalningsgraden bland utomlands bosatta låntagare har ökat så är den fortfarande väsentligt lägre jämfört med låntagare bosatta i . När återbetalningen inte sköts riskerar betydande belopp att skrivas av. För att även fortsättningsvis kunna tillhandahålla ett omfattande studiestöd till de studerande är det viktigt att utlandsbosatta i större utsträckning än betalar sina studieskulder. Ökning av andelen som beviljas nedsättning Andelen låntagare som får nedsättning av sitt årsbelopp ökade 2020 jämfört med föregående år. Att andelen låntagare med nedsättning ökar är negativt för samhällsekonomin eftersom det ökar risken för framtida låneavskrivningar. Det genomsnittliga värdet på de nedsättningar som beviljades var också högre än föregående år. Även om effekterna på samhällsekonomin är negativa kan nedsättningarna vara positiva för de enskilda låntagare som har betalningssvårigheter. Ökningen är dock sannolikt tillfällig enligt CSN eftersom den främst beror på den pågående covid-19-pandemin. Det är en lika stor andel kvinnor som män som söker nedsättning med hänsyn till inkomst eller synnerliga skäl. Däremot är det fler kvinnor som får nedsättning med hänsyn till studier, vilket till stor del kan förklaras av att det generellt är fler kvinnor som studerar med studiemedel. Värdet av avskrivningar ökade Antalet beviljade avskrivningsärenden minskade som värdet av det skuldbelopp som avskrevs ökade jämfört med . Att antalet låntagare som fick hela eller delar av sina lån avskrivna minskade är ur ett samhällsekonomiskt perspektiv positivt. Att värdet ökade är däremot negativt ur samma perspektiv. Det ökade värdet av avskrivningarna beror dock enligt CSN på att det är möjligt att skriva av lån för låntagare med hel sjukersättning som inte överstiger garantinivån. Låntagare som saknar giltig adress ökar CSN delar in återbetalningsskyldiga låntagare i grupperna bosatta i , bosatta utomlands och låntagare som saknar giltig adress. Som nämnts ovan minskade bland 2021/22:1 Utgiftsområde 15 annat den del av den totala fordran som reserverades för framtida förluster för återbetalare som är bosatta i och i utlandet, vilket är positivt. Låntagare som saknar giltig adress betalar generellt sett in en lägre andel av det debiterade beloppet. ökade den totala fordran på låntagare som CSN saknar giltig adress till, vilket kan anses ha en negativ effekt på samhällsekonomin. Studiestödet ska ha en god effekt på samhällsekonomin , vilket innebär att det är viktigt att den del av studiestödet som utgörs av lån återbetalas. Andelen inbetalt årsbelopp för samtliga låntagare har ökat och ökningen är som störst bland utomlands bosatta. Det betyder att studielån i allt högre utsträckning återbetalas fullt ut. Den totala fordran för utomlands bosatta minskar vilket även gäller andelen reserverat belopp. Det indikerar att systemet blivit mer samhällsekonomiskt hållbart i dessa avseenden. Eftersom antalet avskrivna lån har minskat medan det avskrivna beloppet har ökat bedöms den sammantagna effekten på samhällsekonomin vara relativt oförändrad i detta avseende. Sammantaget tyder resultatet av de indikatorer som redovisas ovan på att studiestödets effekt på samhällsekonomin har förbättrats något jämfört med föregående år och är fortsatt god. 2.9.4Sammanfattande kommentar över måluppfyllelsen Antalet studerande med studiemedel i ligger på en historiskt hög nivå. Studiemedlens allmänna köpkraft är också högre än någonsin och stödets rekryterande effekt bedöms ha ökat något. Den utjämnande effekten är också fortsatt hög, vilket innebär att studiestödet i enlighet med målen i stor utsträckning utjämnar skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidrar till ökad social rättvisa. Studiestödets effekt på samhällsekonomin har också förbättrats något jämfört med föregående år. De redovisade indikatorerna visar därmed att måluppfyllelsen inom utgiftsområdet sammanvägt har ökat något och är fortsatt hög. Ett mer övergripande mål är att studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Detta mål är svårare att mäta. Regeringen har vidtagit omfattande åtgärder för att omhänderta effekterna i samhället med anledning av covid-19-pandemin. Ett flertal av dessa åtgärder har vidtagits inom studiestödsområdet, vilket har bidragit till ett rekordhögt antal studerande med studiemedel. Sammantaget visar ovanstående resultatanalys att studiestödet bidrar till ett högt deltagande i utbildning och att det är en viktig och välfungerande del av utbildningspolitiken. Studiestödet möjliggör studier under större delen av livet Det svenska studiestödet är, och ska fortsätta vara, ett av världens mest omfattande studiestödssystem. Alla oavsett bakgrund och ekonomiska förutsättningar ska kunna studera. Genom jämlika och jämställda möjligheter bidrar studiestödssystemet till att stärka vårt gemensamma samhällsbygge med mer kunskap, mer kompetens och mer bildning i hela landet. Utbildning är avgörande för att skapa aktiva samhällsmedborgare, arbetsmarknadsutsikter och för att arbetsmarknaden ska fungera väl genom att den som kan jobbar och på så sätt bidrar till samhällets kompetensförsörjning och den svenska modellen. 2021/22:1 Utgiftsområde 15 Ett jämlikt och väl utbyggt studiestöd är viktigt för individens frihet att forma sitt eget liv och för att ska fortsätta att vara en kunskapsnation i världsklass som konkurrerar genom kompetens på den globala marknaden. Ett sådant studiesystem förutsätter en god återbetalning av studieskulder. En förändrad arbetsmarknad, ökad medellivslängd och höjda pensionsåldrar gör att fler kommer att behöva utbilda sig genom hela livet. Studiestödssystemet möjliggör för individer att söka sig vidare till studier efter slutförd skolgång eller att senare i livet återuppta studier. För att det ska vara möjligt att arbeta längre ska studiestödssystemet också möjliggöra omställning och kompetensutveckling under en större del av livet. Regeringen har därför fattat beslut om att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel och studiestartsstöd höjs från till samt att återbetalningsreglerna för studiemedel ändras med motsvarande antal år. De nya bestämmelserna tillämpas för studier som bedrivs . Studiestödet har spelat en betydande roll under covid-19-pandemin, bl.a. har tilläggslånet tillfälligt höjts med –2022, fribeloppet tillfälligt slopats –2021 och studenters rätt till studiestöd har säkrats vid fall då genomförandet av utbildningen påverkats som en konsekvens av pandemin. Pandemin kan medföra ett fortsatt ökat behov av utbildning för att möjliggöra för fler att fylla på med kunskap för att klara de stora behov som finns av omställning och vidareutveckling på arbetsmarknaden. Pandemin har också inneburit att fler har blivit arbetslösa och därmed har behovet av utbildning ökat.