prop · H803105 · 2021-03-23 00:00:00 — Inom komvux på grundläggande nivå var av eleverna födda utomlands. Motsvarande siffra på gymnasial nivå var . Av alla elever i årskurs 3 i gymnasieskolan /18 gick över till komvux följande läsår, vilket är i nivå med föregående årskull. De som inte har fått en examen från gymnasieskolan studerar i större utsträckning än andra i komvux. Totalt av de elever som gick i årskurs 3 i gymnasieskolan och som inte hade fått en examen eller motsvarande gick i komvux /19, att jämföra av de elever som tagit examen. Kvinnor börjar i högre grad studera i komvux än män. Av de kvinnor som inte fick en examen eller motsvarande från gymnasieskolan återfanns i komvux följande läsår. Motsvarande andel när det gäller män var . Elever med utländsk bakgrund, dvs. elever som är utrikes födda eller har två utrikes födda föräldrar, går över till komvux i större utsträckning än elever med svensk bakgrund. Av eleverna med utländsk bakgrund som inte fick en examen eller motsvarande från gymnasieskolan studerade totalt (42,av kvinnorna och av männen) vidare i komvux följande läsår. Motsvarande andelar för elever med svensk bakgrund var totalt (20,av kvinnorna och av männen). Målet för är bl.a. att säkerställa att eftergymnasiala yrkes- utbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att statens stöd för utbildningarna fördelas effektivt och att utbildningarna Skr. 2020/21:105 håller hög kvalitet (1 § lagen [2009:128] om ). Utbildningarna planeras och genomförs i nära samverkan med arbets- livet och praktik i form av lärande i arbete () är ett viktigt inslag i . Behörig till är i första hand den som har en svensk gymnasieexamen eller motsvarande. Man kan också vara behörig om man utifrån sin reella kompetens bedöms kunna tillgodogöra sig utbildningen. För antagning till vissa utbildningar ställs krav på särskilda förkunskaper. Det kan innebära att det ställs krav på viss yrkeserfarenhet, men det är inte så vanligt. studerade totalt 63 200 personer inom , varav var kvinnor och var män. Andelen utrikes födda av de som påbörjade sina studier var . De studerandes medelålder var och av de som examinerades 2018 arbetade innan de påbörjade sina studier i yrkes- högskolan. Endast en liten andel av de som påbörjar en yrkeshögskole- utbildning kommer direkt från gymnasieskolan. Möjligheten att ställa krav på yrkeserfarenhet eller andra särskilda villkor för behörighet till utbildningar inom har dock snävats in , vilket skulle kunna öka möjligheterna till direktövergång från gymnasieskolan och därmed ge unga bättre möjligheter att söka sig till . leder i stor utsträckning till arbete. Av de som examinerades 2018 hade arbete som sin huvudsakliga syssel- sättning året efter avslutad yrkeshögskoleutbildning. Kvinnors och mäns sysselsättning året efter avslutad utbildning var lika hög. Av de examinerade 2018 som var utrikes födda angav att de hade ett arbete året efter examen. Drygt hälften, , av de examinerade 2018 arbetade hos en arbetsgivare där de genomgått någon LIA-kurs. Även om många har ett arbete innan de påbörjar sina yrkeshögskolestudier är det tydligt att många fler har det efter avslutad utbildning. I den yngsta åldersgruppen (och yngre) var skillnaden när det gäller andel i arbete före utbildningen och andel i arbete efter utbildningen som störst. I denna grupp hade ett arbete innan de påbörjade utbildningen och hade arbete efter examen. Det visar att yrkeshögskole- utbildning kan vara en viktig väg in på arbetsmarknaden för ungdomar. Målet för folkbildningen är att den ska ge alla möjlighet att tillsammans med andra öka sin kunskap och bildning för personlig utveckling och delaktighet i samhället. Folkbildningen är ett fungerande alternativ för dem som av olika skäl inte valt att fortsätta sin utbildning inom skolväsendet. Folkhögskolan möjliggör en anpassad studietakt och erbjuder en kreativ miljö som medverkar till goda resultat. Det finns utrymme för individuellt, självstärkande arbete och social stöttning. Deltagarna ges även möjligheter till personlig utveckling vilket ökar deras anställningsbarhet. I rapporten in Youth: (2016), som ingår som en del i arbete med Action Plan for Youth, beskrivs folkhögskolan som en andra chans för ungdomar och som mycket lämpad för gruppen unga som varken studerar eller arbetar. deltog sammanlagt cirka 59 400 personer i folkhögskolans allmänna och särskilda kurser. Av deltagarna i allmänna kurser var kvinnor och män. Av deltagarna i de särskilda 22 400 personer deltog i allmänna kurser som motsvararar grundskole- Av deltagarna i allmänna kurser var utrikes födda, varav var kvinnor och var män, och hade en funktionsnedsättning, varav var kvinnor och var män. När det gäller allmänna kurser på grundskolenivå var av deltagarna och när det gäller allmänna kurser på gymnasie- Deltagarna i folkhögskolans allmänna kurser har kortare utbildningsbakgrund än befolkningen i genomsnitt. Studieförbunden hade 2019 cirka 600 000 unika deltagare i studiecirklar, kvinnor och män. Folkhögskolans deltagarsammansättning i framför allt allmänna kurser har genomgått en stor förändring , med en växande andel deltagare med funktionsnedsättning och utrikes födda deltagare med svaga kunskaper i det svenska språket. Detta ställer nya krav på verksamheten då behoven av stöd, personal och specialkompetenser ökar. Det skapar även betydande utmaningar för folkhögskolans pedagogik, som bl.a. bygger på att deltagare med olika bakgrund och erfarenheter får mötas i blandade deltagargrupper. 3.8.1Regeringen verkar för att bygga ett starkt kunskapssamhälle med forskning och utbildning av hög kvalitet i hela landet När det gäller den högre utbildningen är regeringens mål att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Vidare anges i högskolelagen (1992:1434) att universitet och högskolor i sin verksamhet ska främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. Jämställdhet mellan kvinnor och män ska alltid iakttas och främjas i lärosätenas verksamhet. Lärosätena bör även i sin verksamhet främja förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden. Universitet och högskolor ska också aktivt främja och bredda rekryteringen till högskolan (1 kap. 5 §§). Därför verkar regeringen för att bygga ett starkt kunskapssamhälle med forskning och utbildning av hög kvalitet i hela landet. Övergångar till högre utbildning Andelen gymnasieelever som går direkt över till högskolestudier har ökat på lång sikt. Direktövergångarna till universitet och högskolor ökade särskilt , vilket skulle kunna förklaras av den förra ekonomiska krisen och den höga ungdomsarbetslösheten . Därefter har andelen som går direkt över till universitet och högskolor sjunkit med några procentenheter. Unga kvinnor har generellt högre övergångsfrekvenser än unga män. Figur 3.5 Övergångar mellan gymnasieskolan och universitet och högskolor Övergångsfrekvens inom 1 respektive för avgångna elever från gymnasieskolan uppdelat på kön Många ungdomar tar en paus efter gymnasieskolan och söker sig till högskolan studieuppehåll. efter gymnasie- skolan har övergångsfrekvensen ökat till drygt hälften () för avgångna /14. Skillnaderna mellan unga kvinnor och män har också ökat. hade av de unga kvinnorna som lämnade gymnasieskolan /14 påbörjat utbildning på högskolan jämfört av de avgångna unga männen /14. 3.8.3Studenter på universitet och högskolor Majoriteten av unga vuxna arbetar eller studerar. Av rapporten utbildning i internationell belysning – en studie baserad på internationell statistik (2019:5) framgår att andelen med eftergymnasial utbildning i den yngre befolkningen (25–) har ökat från i , med en större ökning bland kvinnor än män. 2020/21:105 Totalt fanns det cirka 303 600 helårsstudenter på universitet och högskolor . Antalet helårsstudenter ökade marginellt jämfört med föregående år. Andelen kvinnor uppgick till och andelen män till . Fördelningen mellan kvinnor och män har varit i stort sett oförändrad . /19 var medianåldern för samtliga högskolenybörjare (exklusive inresande studenter) för kvinnor och för män. Antalet högskolenybörjare, dvs. studenter som registreras vid högskoleutbildning i , var fler /19 än tidigare och uppgick till 87 900. Under samma läsår hade 26procent av högskolenybörjarna (inresande studenter oräknade) utländsk bakgrund, dvs. de var utrikes födda eller hade två utrikes födda föräldrar. På många studieorter råder brist på bostäder som studenter har råd med, särskilt vid terminsstart. Svårigheter att finna en bostad kan begränsa den breda rekryteringen från alla grupper oberoende av socioekonomisk bakgrund. 3.8.4Könsfördelningen i utbildningsval på universitet och högskolor Enligt () studerar kvinnor och män i stor utsträckning inom olika ämnen och går olika utbildningar, såväl på grund- och avancerad nivå som på forskarnivå. Könsuppdelningen leder även till att kvinnor och män delvis forskar inom olika ämnen. Könsuppdelningen har inte förändrats nämnvärt när det gäller de stora yrken som kräver högskoleutbildningar. Andelen kvinnor har dock ökat på några av de större mansdominerade utbildningarna, bl.a. ingenjörs- utbildningar, och könsfördelningen har blivit jämnare bland den forskande och undervisande personalen. Andelen män har ökat på ungefär hälften av yrkesexamensprogrammen, däribland på utbildningarna till arbetsterapeut, biomedicinsk analytiker och fysioterapeut (och män i högskolan, UKÄ:s rapport 2016:16). Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Det svenska studiestödet är ett av världens mest omfattande studiestödssystem och ska verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhälls- ekonomin över tiden. Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96). Studenter har också möjlighet att söka bostadsbidrag men denna möjlighet utnyttjas i liten utsträckning. Informellt och icke-formellt lärande Utbildning kan innebära olika former av lärande och det talas ofta om formellt, informellt och icke-formellt lärande. Formellt lärande brukar definieras som det lärande som sker inom det formella utbildnings- systemet, från förskola till universitet. För de olika formerna av lärande som sker utanför de formella systemen finns det flera definitioner. Informellt lärande definieras ofta som det lärande som sker till följd av daglig verksamhet i samband med arbete, familj eller fritid och som inte är organiserat eller strukturerat när det gäller mål, tid eller lärandestöd. Det inkluderar bl.a. frivilligt arbete och föreningsengagemang och lärandet kan vara oavsiktligt ur den lärandes perspektiv. Icke-formellt lärande definieras också ofta som det lärande som inte sker inom de formella utbildningssystemen men som sker inom ramen för en planerad verksamhet, alltså har mål och tid för lärande, och där det finns visst stöd för lärandet. Kultur- och fritidssysselsättningar har stor betydelse för ungdomars sociala utveckling, psykiska hälsa och informella lärande. Det civila samhällets organisationer såsom folkbildningen kan fånga upp ungas behov på ett annat sätt än vad det offentliga har förmåga att göra. I betonas vikten av det informella och icke- formella lärandet för ungas utveckling. Ungdomsarbete ger enligt strategin ungdomar fördelar i övergången till vuxenlivet. Det är en möjlighet för dem att öka sitt självförtroende och tillägna sig kunskap på ett informellt sätt. Inom den europeiska ungdomspolitiken är det engelska begreppet youth work centralt. Begreppet översätts på svenska till ungdomsarbete. I en svensk kontext syftar ungdomsarbete främst på det arbete som sker inom ramen för den öppna kommunala fritidsverksamheten. Ungdomsarbete, föreningsengagemang och andra fritidssysselsättningar kan ge ungdomar viktig såväl personlig som yrkesmässig kompetens, viktiga entreprenörsfärdigheter och färdigheter när det gäller lagarbete, ledarskap, projektledning, problemlösning och kritiskt tänkande. Det kan även ge dem interkulturell kompetens. I vissa fall är ungdomsarbete och föreningsengagemang en brygga till utbildning eller arbete, och före- bygger därmed utanförskap. En viktig skillnad mellan de olika formerna av lärande är att den som deltagit i en formell eller icke-formell utbildning ofta får ett utbildnings- bevis som har ett erkänt värde, medan de som deltagit i informella lärformer ofta saknar ett sådant. Resultat och kunskap mäts på andra sätt eller ibland inte alls inom de informella och icke-formella lärandeformerna. Inom det ungdomspolitiska samarbetet genom och EU-programmen Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren har det under de senaste program- perioderna varit prioriterat att stärka partnerskap mellan utbildnings- institutioner inom formellt och icke-formellt lärande. Strategier för ett mer integrerat livslångt lärande uppmuntras inom samarbetet, liksom erkännande och validering av icke-formellt och informellt lärande. I uppmanas medlemsstaterna att verka för erkännande av volontärerfarenheter och validering av studieresultat. 2020/21:105 3.11 Svenska ungdomars resultat i internationella kunskapsmätningar () har förbättrats med generellt sett både en lägre andel lågpresterande elever och en högre andel högpresterande elever i läsförståelse jämfört med OECD-genomsnittet. visar Statens skolverks uppföljnings- statistik att ungefär var fjärde elev lämnade årskurs 9 i utan ett godkänt betyg i ett eller flera ämnen. är utvecklingen för denna indikator relativt jämn, vilket sammantaget pekar på fortsatta utmaningar i skolans arbete för elevernas utveckling mot målen. uppföljningsstatistik visar också att nästan alla ungdomar börjar i någon av de olika former av utbildning som ges inom gymnasie- skolan eller gymnasiesärskolan. Det finns en positiv trend med i huvudsak höjda kunskapsresultat i gymnasieskolan och en ökande andel elever med en gymnasieexamen. Över tid har den genomsnittliga betygspoängen och andelen elever med grundläggande behörighet till högskolan ökat. I flera avseenden kvarstår emellertid, som ovan framgått, utmaningar för såväl som gymnasieskolan. I båda skolformerna är skillnaderna i kunskapsresultaten mellan flickor och pojkar respektive kvinnor och män påtagliga. Det finns dessutom tydliga skillnader i resultaten mellan elever med utländsk bakgrund och elever med svensk bakgrund samt mellan elever med olika socioekonomisk bakgrund. Det är en situation som understryker betydelsen av skolans kompensatoriska uppdrag. Av till skolan 2018 framgår att en över- vägande majoritet av eleverna i skolan. Dock har andelen elever som upplever att de är stressade och utsatta för kränkande behandling ökat. Enligt SPSM:s s.k. barnpanelsrapport om hur elever med funktionsnedsättning upplever trygghet, studiero och studiemotivation, uppger var tredje intervjuad elev att de blivit retade, utstötta eller illa behandlade . Folkhögskolans deltagarsammansättning har genomgått en förändring , med en växande andel deltagare med funktions- nedsättning och utrikes födda deltagare med svaga kunskaper i det svenska språket. Verksamheten står inför utmaningar när det gäller pedagogik och ett ökat behov av stöd, personal och specialkompetenser. Utmaningar kvarstår även när det gäller regeringens mål om jämställd utbildning. Unga kvinnors och mäns val av utbildning skiljer sig åt, inte minst i gymnasieskolan där ungdomar tenderar att välja program som förbereder inför arbete inom yrkesområden där det egna könet är i majoritet. Resultaten tyder även på att de könsbundna studievalen på universiteten och högskolorna är oförändrade. Med ungdomspolitikens delmål att alla unga ska ha goda levnadsvillkor menas bl.a. att ungdomar ska ha möjlighet till arbete. Gruppen ungdomar som är i arbetsför ålder är mer känslig för ekonomiska svängningar än andra åldersgrupper, vilket generellt sett hänger samman med att ungdomar både har kortare arbetslivserfarenhet och är nya på arbets- marknaden. Att ungdomar har en relativt svag ställning på arbets- marknaden har tydligt framkommit under den pågående covid-19- pandemin. Att främja ungas inträde och etablering på arbetsmarknaden är i första hand en fråga om unga människors möjlighet till egen försörjning och ett självständigt liv. är ungas inträde på arbetsmarknaden också en förutsättning för god samhällsekonomi. Ungdomar frigör sig steg för steg från beroendet av exempelvis sina föräldrar och etablerar sig som vuxna. Regeringens arbetsmarknadspolitiska mål är att de arbets- marknadspolitiska insatserna ska bidra till en väl fungerande arbets- marknad (prop. 2011/12:1 utg.omr. 14 avsnitt 3.3, bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88). Vidare är målet för arbetslivspolitiken goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Ungas möjlighet till arbete är prioriterat inom det internationella samarbetet och inom EU-samarbetet. Ungas sysselsättning nämns bl.a. inom Agenda 2030 (mål 8) och som ett av de europeiska ungdomsmålen (mål 7), där målet är att garantera en tillgänglig arbetsmarknad som ger alla ungdomar möjlighet till sysselsättning av god kvalitet. Utveckling av ungdomars arbete och Följderna av den kris som har utlösts av pandemin har haft stark negativ påverkan på många ungdomars situation på arbetsmarknaden. de jobb som har försvunnit finns i branscher där ungdomar ofta får en första fot in på arbetsmarknaden. Unga har dessutom ofta tillfälliga anställningar, som har minskat kraftigt under pandemin. unga att få jobb direkt efter gymnasieskolan försämrades Kommunerna har också haft sämre möjligheter att tillhandahålla feriejobb och praktikplatser inom exempelvis vård och omsorgen. har visat att ett misslyckat arbetsmarknadsinträde har ett samband med dåliga arbetsmarknadsutfall flertalet år efteråt (Institutet för arbetsmarknads och utbildningspolitisk utvärdering [IFAU] rapport Det tyder på att ungdomsarbetslöshet i sig kan ha långvariga Detta är en risk nytillträdda på arbetsmarknaden möter under pandemin och som riskerar att förstärkas om krisen blir utdragen. förändras arbetsmarknaden i . anställningsform som blivit allt mer vanlig bland framför allt unga är s.k. intermittenta anställningar, som i debatten ofta benämns behovs- anställning eller timanställning (SOU 2019:5). Den typen av anställnings- form spelar en viktig roll för arbetsgivare som är i behov av arbetskraft vid arbetstoppar och när arbetsgivare behöver ersätta tillfälligt 2020/21:105 frånvarande personal. Sådana anställningar kan vara en väg in i arbetslivet, inte minst för unga personer utan arbetslivserfarenhet eller för grupper som står långt ifrån arbetsmarknaden. är sådana osäkra anställningar, som ofta har dåliga trygghetsvillkor för arbetstagaren, en riskfaktor för att utveckla psykisk ohälsa bland unga (Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor [MUCF] 2019, Unga med attityd). Kraven på utbildning har ökat och tiden i utbildning har förlängts . Detta har bidragit till en lägre sysselsättningsgrad hos ungdomar jämfört med . Detta gäller både unga kvinnor och män. En förskjutning av sysselsättningsnivåer skedde i samband med 1990-talskrisen och har sysselsättningsgraden för unga i åldern 16–legat . Figur 4.1 Sysselsättningsgrad i åldern 16–uppdelat på kön Anm.: Trendvärden av månadsdata. Källa: Arbetskraftsundersökningarna. På grund av covid-19-pandemin ökade arbetslösheten snabbt Särskilt tydligt har ungdomar och utrikes födda påverkats negativt. Konsekvenser av ökad smittspridning riskerar att fördröja en förmodad ljusning på arbetsmarknaden för ungdomar. Andelen arbetslösa ungdomar i åldern 16–är nu på samma nivåer som under 1990-talskrisen och finanskrisen –2010. Historiskt har ungdomsarbetslösheten varierat stort. påverkas mer av konjunktursvängningar än andra åldersgrupper eftersom de i större utsträckning har osäkrare anställningsformer och inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden. Ungdomar drabbas särskilt hårt under ekonomiska kriser i form av hög arbetslöshet och låg sysselsättning. andra sidan brukar ungdomsarbetslösheten snabbt falla när konjunkturen Ungdomar upplever också kortare arbetslöshetsperioder Skr. 2020/21:105 jämfört med äldre åldersgrupper. Ungdomar med lägre utbildningsnivå, funktionsnedsättning och utrikes födda kan ha svårare att återfå en anställning efter en kris. De med svagare förutsättningar har sämre konkurrenskraft. Figur 4.2 Ungdomsarbetslösheten i åldern 16–uppdelat på kön Anm.: Trenddata av månadsdata. Källa: Arbetskraftsundersökningarna. Arbetslöshet mäts i relation till arbetskraften, dvs sysselsatta och arbetslösa. Bland arbetslösa ingår även heltidsstuderande som söker arbete. När det gäller ungdomar kan det vara delvis missvisande eftersom många ungdomar är heltidsstuderande och arbetssökande . Det är också svårt att jämföra arbetsmarknadsstatistik i internationella samman- hang då utbildningssystemen skiljer sig åt mellan olika länder. I ser vi exempelvis att det i gruppen unga arbetslösa i åldern 15–ingår många som studerar i gymnasieskolan och att gruppen 20–innehåller många högskolestudenter. Även om ungdomsarbetslösheten fortfarande uppvisar procentuellt höga nivåer är tiden i arbetslöshet sällan långvarig. Cirka hälften av ungdomarna var arbetslösa , där unga kvinnor har i arbetslöshet jämfört med unga män. På samma gång som ungdomar i huvudsak har korta tider utan arbete, drabbas de i större utsträckning än andra av upprepade perioder av arbetslöshet. Ungdomar är också underrepresenterade bland de med riktigt långa arbetslöshets- perioder och var långtidsarbetslösa, dvs. 2020/21:105 . Det finns dock grupper av unga som är särskilt utsatta och i arbetslöshet kan ge långvariga konsekvenser för möjligheten att förankra sig på arbetsmarknaden. Unga som varken arbetar eller studerar och unga med funktionsnedsättningar är grupper som har särskilt svårt att etablera sig på arbetsmarknaden, vilket riskerar att leda till långvarigt utanförskap. 4.1.4Ungdomar som varken arbetar eller studerar Ungdomar som varken arbetar eller studerar (uvas) består av såväl arbetslösa som inaktiva som inte söker arbete. Detta motsvarar i stort det internationella begreppet NEETs (Not in Education, Employment or Training). Unga som varken arbetar eller studerar i åldern 15–uppgick till drygt 70 000 individer 2019. Om åldersgruppen 25– 29 inkluderas uppgår antalet till cirka 160 000 individer. I relation till befolkningen har unga som varken arbetar eller studerar nästan halverats . I åldersintervallet 15–minskade andelen från av befolkningen till av befolkningen . Det är framför allt andelen arbetslösa som har minskat som den inaktiva gruppen har varit relativt oförändrad. Trenden har varit likartad för kvinnor och män, men var andelen något högre bland unga kvinnor. har andelen unga kvinnor sjunkit mer än männens andel. En viktig skillnad mellan kvinnor och män är att det är vanligare bland unga kvinnor att tillhöra gruppen inaktiva, vilken troligen hänger samman med att det är vanligare bland unga kvinnor med sjukdom eller med föräldraledighet. En betydande andel av gruppen uppbär aktivitetsersättning (SOU 2018:11). Majoriteten av nybeviljade aktivitetsersättningar på grund av nedsatt arbetsförmåga gäller psykiatriska diagnoser. Utöver dessa finns även unga med hemmavarande barn och andra inaktiva. Bland ungdomar som varken arbetar eller studerar är också andelen som har försörjnings- stöd eller bor i hushåll som tar emot försörjningsstöd högre, jämfört med övriga befolkningen. Unga som varken arbetar eller studerar (15–) uppdelat Skr. Anm.: Säsongsrensade kvartalsdata. Källa: Arbetskraftsundersökning.