prop · H9031d10 · 2021-09-20 00:00:00 — fanns drygt 53 500 barn i hushåll med långvarigt bistånd, vilket är en ökning med 4 000 barn . (Ekonomiskt bistånd årsstatistik 2020). Tabell 7.26 Andel biståndsmottagare i befolkningen, inom respektive grupp Unga vuxna (18–) med ekonomiskt bistånd Källa: , Öppna jämförelser ekonomiskt bistånd (registerdata). 2021/22:1 Utgiftsområde 9 har på regeringens uppdrag publicerat ett kunskapsstöd med bl.a. information om arbetssätt, insatser och aktiviteter som bidrar till att förbereda föräldralediga för återinträde på arbetsmarknaden. är den enskilde, enligt SoL, skyldig att vid behov delta i vuxenutbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning vid folkhögskola för att anses stå till arbetsmarknadens förfogande. Denna s.k. språkplikt syftar till att för den enskilde tydliggöra vikten av att delta i språkutbildning för att därigenom förbättra möjligheten att få ett arbete och att etableras i . Samverkan med Arbetsförmedlingen är viktig Av jämförelser (förkortade ÖJ) 2021 framgår att andelen kommuner som har formaliserad samverkan i enskilda ärenden med Arbetsför- medlingen är , vilket är en ökning . Vidare framgår att av kommunerna erbjuder alla arbetslösa personer någon arbetsmarknadsinsats, vilket är en ökning med en procentenhet jämfört med . För personer är motsvarande andel 2021, vilket är lägre jämfört med . Kommunerna bedriver frivillig arbetsmarknadsverksamhet, med insatser riktade företrädesvis till personer med försörjningsstöd. Enligt SKR deltog cirka 104 300 individer i kommunala arbetsmarknadsinsatser och kommunens kostnader uppgick till netto. Det är en minskning med 4 200 deltagare och i nettokostnader jämfört med . Individuella möten för utredning och planering I ÖJ tillfrågas kommunerna om huruvida de genomfört separata möten med sammanboende vuxna i biståndshushållet, för en individuell utredning och planering mot egen försörjning. Resultatet visar att av kommunerna hade genomfört individuella möten med alla sammanboende vuxna i biståndshushållet och två tredjedelar hade genomfört individuella möten, men inte med alla sammanboende vuxna. nationella strategin för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken, den s.k. ANDT-strategin, som avser perioden –2020 är ett av de långsiktiga målen att personer med missbruk eller beroende ska ha ökad tillgänglighet till vård och stöd av god kvalitet (mål 4), se vidare utgiftsområde 9 avsnitt 5 Folkhälsa. följer upp tillgängligheten i kommunernas missbruks- och beroendevård genom att redovisa den genomsnittliga väntetiden för personligt besök (nybesök) vid . För av kommunerna tog det endast 2020 att erbjuda ett nybesök, vilket är en högre andel kommuner jämfört året innan. För av kommunerna tog det fyra–, vilket var en mindre andel jämfört 2019. uppger att det tog 8–vilket är en mindre andel jämfört året innan. (statistikbearbetning av , statistiken finns ej könsuppdelad). Se vidare utgiftsområde 9 avsnitt 5 Folkhälsa. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Utvecklingen av missbruks- och beroendevård Enligt har antalet beviljade insatser för personer med missbruk och beroende till vård och stöd inom varit relativt . Heldygnsvården har dock minskat (se tabell 7.27) medan öppna insatser och boendeinsatser har ökat i omfattning (se tabell 7.28). Den näst vanligaste insatsen till personer i missbruk och beroende är boendeinsatser. Tabell 7.27 Antal personer som fått heldygnsvård för missbruk och beroende Källa: , Missbruk – SoL, enbart socialtjänstinsatser efterfrågas. Tabell 7.28 Antal personer som fått individuellt behovsprövade öppenvårdsinsatser för missbruk och beroende Källa: , Missbruk – SoL, mätdag respektive år. Allt fler personer söker och får vård och insatser för spelproblem och spelberoende. fick 626 personer, varav kvinnor, insatser i för spelmissbruk. Det är en ökning med vilket bl.a. kan förklaras av att socialnämndens ansvar för insatser mot spelmissbruk förtydligades i SoL. Se vidare utgiftsområde 9 avsnitt 5 Folkhälsa. beslutade om totalt 391 platser vid 11 LVM- hem, vilket är en minskning med 17 platser eller jämfört med året innan. Platser för kvinnor ökade och platser för män minskade . Förmågan att kunna anvisa plats till personer med akuta behov har stärkts för både kvinnor och män (se tabell 7.29). Vårdtiderna ligger i stort sett på samma nivå som föregående år. Antalet fakturerade vårddygn minskade med . Vård enligt 4 § lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, förkortad LVM, har minskat med medan vård enligt 27 § LVM har ökat med . Vårddygnsintäkten har minskat med jämfört med föregående år. Anledningen till minskningen är att vårddygnen för 27 § LVM har ökat i proportion till vårddygnen för 4 § LVM, och eftersom skillnaden i intäkt per vårddygn är stor mellan dessa vårdformer påverkas genomsnittsintäkten negativt. Vårddygnskostnaden har ökat med vilket till stor del kan förklaras av en lägre efterfråga samt ökade personal- och lokalkostnader. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Tabell 7.29 Avslutad vård vid SiS LVM-hem Genomsnittligt antal vårddygn LVM Antal utskrivningar efter vård enligt LVM Antal utskrivningar efter vård enligt SoL Totala antalet utskrivningar vårdade enligt LVM Genomsnittligt antal vårddygn samtliga vårdade enligt Genomsnittligt antal vårdade enligt 4§ LVM Källa: , Klient- och institutionsadministrativa system, . Personer med samsjuklighet i form av missbruk och beroende och psykisk ohälsa är en särskilt utsatt grupp med behov som förutsätter välfungerande samverkan mellan kommuner och regioner. är regioner och kommuner ålagda att ingå överenskommelser om samarbete när det gäller personer med missbruk av alkohol, narkotika, läkemedel och dopning samt spel. Andelen kommuner som i ÖJ uppger att de har en aktuell sådan överenskommelse med regionen om samverkan i enskilda ärenden har minskat kraftigt () till 2020 (). Hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden Hemlösheten fortsätter att vara ett problem. Det är positivt att en större andel av personer i hemlöshet beviljades långsiktiga boendeinsatser 2020 jämfört med föregående år. Antalet hushåll utan social problematik som vänder sig till för att få hjälp med att lösa sin boendesituation har dock ökat . Det råder fortfarande brist på bostäder i stora delar av landet. Enligt 2021 uppgav av landets kommuner att de hade underskott på bostäder och att det är bostadsbrist i centralorterna. Många har svårt att komma in på den ordinarie bostadsmarknaden på grund av t.ex. låg inkomst och betalningsanmärkningar. Se vidare utgiftsområde 18. Utrikes födda är en grupp som har särskilt svårt att etablera sig på bostadsmarknaden och situationen kan komma att förvärras till följd av pandemin och en ökad ekonomisk utsatthet. Se även utgiftsområde 13. I bostadsmarknadsenkät svarar 249 kommuner att de hyr ut lägenheter i andra hand, med biståndsbeslut enligt SoL, till personer som inte har blivit godkända på den ordinarie bostadsmarknaden. Sammanlagt 17 kommuner svarar att de inte har sådana lägenheter, övriga har valt att inte svara på frågan. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 berördes totalt 449 barn av en verkställd avhysning. Det är en minskning jämfört med då antalet uppgick till 467 (Kronofogden Helårsstatistik vräkningar som berört barn, 2020). Enligt minskade antalet personer som fick en boendeinsats enligt SoL 2019 (se tabell 7.30). Av de vuxna personer som fick en boendeinsats beviljad enligt SoL, beviljades en långsiktig boendeinsats, dvs. Andelen har ökat från 2015. Andelen personer som fick bistånd för akutboende är däremot mer , . Tabell 7.30 Antal personer som fått boendeinsatser enligt SoL Anm.: Omfattar inte individer som har missbruk- eller beroendeproblem. Källa: , Boendeinsatser, anhörigstöd, mätdag . Tabell 7.31 Antal personer med missbruk och beroende som fått boendeinsatser enligt SoL Källa: , Missbruk – SoL, antal respektive år mätdag . Regeringen gav i uppdrag att analysera och lämna förslag på åtgärder för att långsiktigt förebygga och motverka hemlöshet. Myndigheten ska bl.a. ge förslag på åtgärder för att stödja kommunernas införande av insatsen Bostad först och att förbättra det lokala arbetet för att förhindra vräkningar. För att stärka kommunernas arbete med akut hemlöshet har regeringen beslutat om statsbidrag på –2021. Medlen riktas främst till kommuner med ett stort antal personer i akut hemlöshet. Enligt tog tio kommuner del av bidraget 2019 (S2020/04704). För att förbättra situationen för akut hemlösa personer har sex av tio kommuner utökat antalet tillfälliga akuta boendeplatser (t.ex. härbärge och jourplatser). Sex av sju kommuner har förstärkt den uppsökande verksamheten. Ungefär en tredjedel av personer i akut hemlöshet är kvinnor och två tredjedelar är män. Sammanlagt uppges 3 944 personer i akut hemlöshet ha omfattats av de aktiviteter som finansierats av statsbidraget. gäller regeringens tioåriga nationella strategi för att före- bygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (skr. 2016/17:10). Individ- och familje- omsorgen spelar en central roll i arbetet på lokal nivå. Statliga myndigheters arbete med den nationella strategin har följts upp av Statskontoret (Mäns våld mot kvinnor. En analys av myndigheternas arbete med den nationella strategin, 2021:3). Se vidare utgiftsområde 13, avsnitt 5 Jämställdhet. Enligt Statskontoret är bristen på kunskaps- baserade arbetssätt i kommunerna en stor utmaning. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 kommunerna behöver mer stöd i tillämpningen av nya metoder och att de statliga myndigheterna i högre grad bör främja utvecklingen genom att utvärdera metoder. Den som är utsatt för våld av närstående kan möta flera hinder för att röja sin utsatthet och söka hjälp. Därför måste samhället arbeta aktivt och systematiskt för att upptäcka våldet. bör enligt allmänna råd avgöra när och hur socialtjänstpersonal ska ställa frågor om våld för att kunna identifiera våldsutsatta. Så kan t.ex vara fallet när det finns skäl att anta att våldsutsatta är överrepresenterade i målgruppen för en viss verksamhet, t ex ekonomiskt bistånd. Sammantaget är det alltfler kommuner som uppger att de har en rutin för hur handläggare ska gå tillväga vid indikation på att en vuxen har utsatts för våld av närstående (se tabell 7.32). Tabell 7.32 Andel kommuner med rutin för handläggning av våldsärenden Våld i nära relationer-vuxna Anm.: Frågan om rutin för handläggning ställdes första gången i Öppna jämförelser 2017. Källa: , Öppna jämförelser, Våld i nära relationer 2020. Tabell 7.33 Andel kommuner som har använt resultat från systematisk uppföljning till verksamhetsutveckling Källa: , Öppna jämförelser, Våld i nära relationer 2020. Barn som följer med en våldsutsatt vårdnadshavare i skyddat boende befinner sig i en sårbar situation. Andelen kommuner som 2020 uppgav att de har rutiner för att säkra skolgång för sådana barn minskade något jämfört med föregående år (se tabell 7.34). kartläggning av skyddade boenden visar bl.a. att stödet till våldsutsatta med missbruk eller funktionsnedsättningar är begränsat. Allmän bostadsbrist medför att vistelsen i skyddat boende blir längre än nödvändigt och det finns ofta behov av mer stöd efter utflytt från boendet. Antalet boenden och antalet platser har ökat sedan 2013 års kartläggning, främst boenden i drift av privata aktörer. –2019 vistades cirka 6 500 vuxna och 6 200 barn minst i skyddat boende. Alltfler skyddade boenden bedriver ett aktivt säkerhetsarbete. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Tabell 7.34 Andel kommuner som har rutiner för att säkra rätten till skolgång för barn i skyddat boende Källa: , Öppna jämförelser, Våld i nära relationer 2020. fördelade 2019 till kommuner, regioner, andra myndigheter och civilsamhällesorganisationer för att kvalitetsutveckla social- tjänstens- och hälso- och sjukvårdens arbete mot våld i nära relationer med mera. Till kommunerna fördelades . Verksamheternas kunskap om våld i nära relationer och kännedom om arbetsmetoder och gällande regelverk har ökat. Många kommuner använde medlen till att finansiera en samordningsfunktion, förbättra informationen om insatser, att undersöka omfattningen av våld i nära relationer samt att utveckla arbetet med våldsutsatta barn. Utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck samt kvinnor med utländsk bakgrund är särskilt uppmärksammade målgrupper. Många kommuner har förstärkt förebyggande insatser och insatser som omfattar våldsutövare. Vissa kommuner rapporterar att de till följd av detta har märkt en ökning av våldsutsatta som söker stöd och hjälp. bedömer att medlen i många fall resulterat i insatser som mottagarna annars inte hade kunnat genomföra. Familjerådgivning vänder sig till par, föräldrar och familjer. Det familjerättsliga området avser ärenden i om barns vårdnad, boende och umgänge, fastställande av faderskap och föräldraskap samt samarbetssamtal och familje- rådgivning. Det ingår även föräldraförberedelse, medgivandeutredning och stöd till barn och föräldrar i samband med internationell adoption. har antalet barn som det lämnas snabbyttrande för ökat (se tabell 7.35). Tabell 7.35 Antal barn som varit föremål för familjerättsliga insatser inom Antal barn som det lämnas snabbyttrande för Antal barn som är föremål för utredning om vårdnad, Antal barn vars föräldrar deltar i samarbetssamtal Antal avtal som föräldrar ingått inom om vårdnad, boende och umgänge Källa: Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd, 2020, Statistik om familjerätt, Statistik om familjerådgivning. I propositionen Ett stärkt barnrättsperspektiv i vårdnadstvister (prop. 2020/21:150) lämnade regeringen bl.a. förslag om att en domstolsprocess ska föregås av informationssamtal hos socialnämnden. Syftet är att föräldrarna vid ett informations- samtal ska få information om bl.a. den hjälp och det stöd som finns att få för att i ett tidigare skede kunna hitta hållbara lösningar i frågor som rör deras barn. Lag- ändringarna träder i kraft . I budgetpropositionen (2019/20:1) uppmärksammade regeringen behovet av stöd till internationellt adopterade samt svårigheterna för kommunerna att upprätthålla kompetens inom adoptionsområdet till följd av det minskade antalet 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att möta behoven. Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF) har bl.a. fått ökat ansvar, såsom att samordna den obligatoriska föräldrautbildningen och att –2021 genomföra ett pilotprojekt om individuellt stöd i samband med ursprungssökning. MFoF har bl.a. tagit fram en nationell modell för tidigt stöd efter internationell adoption för att ge förutsättningar för ett jämlikt stöd över landet. Vidare har fått i uppdrag att genomföra en kartläggning och analys av hur hälso- och sjukvården samt möter specifika vård- och stödbehov vid adoption. gavs Statskontoret i uppdrag att se över organiseringen av den internationella adoptionsverksamheten. Uppdraget syftade bl.a. till att säkerställa rättssäkerhet, barnrättsperspektivet och kompetens inom verksamheten. Statskontoret kom fram till att har en ändamålsenlig organisering av adoptionsförmedlingen, att internationella adoptioner har blivit mer säkra och trygga men att barnrättsperspektivet och rättssäkerheten kan förbättras ytterligare. I fortsatte antalet internationella adoptioner att minska . Till följd av covid-19-pandemin och resestopp genomfördes enbart 92 internationella adoptioner genom adoptionsförmedlingarna, varav 61 pojkar och 31 flickor. Antalet internationella adoptioner har stadigt minskat sedan början av 2000- talet då adoptionerna låg runt 1 000 . Stöd i föräldraskapet är en av de viktigaste insatser samhället kan göra för att undvika ojämlikhet och negativa utfall för barn och unga. Regeringen beslutade om en nationell strategi för ett stärkt föräldraskapsstöd. Strategin betonar att barnets rättigheter ska stå i centrum, och att föräldraskapsstödet ska bidra till jämställt föräldraskap och jämlikhet i hälsa. MFoF har regeringens uppdrag att stödja genomförandet av den nationella strategin och följa upp föräldraskapsstödet och strategins mål och målområden. fokuserade myndigheten särskilt på barnets rättigheter mot bakgrund av att FN:s konvention om barnets rättigheter blev lag . Vidare har länsstyrelserna i uppdrag att i respektive län stödja utvecklingen av föräldraskapsstöd och genomförandet av den nationella strategin. Flera av de skyddsfaktorer som forskningen har identifierat som relevanta för normbrytande beteende relaterar till föräldrars förmåga till engagemang i barnets liv och att använda sig av de stödresurser som samhället har att erbjuda. En ny indikator i årets budgetproposition ur ÖJ – ”andel kommuner/stadsdelar som erbjuder minst ett manualbaserat föräldrastöd i grupp för barn med bråkigt/normbrytande beteende” – syftar till att skapa förutsättningar för barn och unga att få tillgång till likvärdiga manualbaserade behandlingsmetoder i öppenvården oavsett var i landet de bor och vem som ger insatserna. Drygt hälften, , av landets kommuner erbjöd denna form av föräldraskapsstöd . Andelen har minskat något då motsvarande siffra var (se tabell 7.36). 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Tabell 7.36 Andel kommuner/stadsdelar som erbjuder minst ett manualbaserat föräldrastöd i grupp för barn med bråkigt/normbrytande beteende Källa: , Öppna jämförelser. Insatser för personer med funktionsnedsättning Fler personer med insatser enligt LSS Insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, ska främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet. Antalet personer med insatser enligt LSS fortsätter att öka men inte i samma ökningstakt som . hade 75 800 personer en eller flera LSS- insatser varav lämnats till kvinnor och till män. Det är en ökning med 800 personer eller med knappt en procent jämfört med . Antalet insatser minskade från 118 2019 till 117 2020 vilket drevs av en minskning av insatsen råd och stöd. Antalet LSS-insatser per person har minskat , har antalet personer som får LSS-insatser ökat (se tabell 7.37). Tabell 7.37 Kvinnor och män med insats enligt LSS Antal personer med olika insatser enligt LSS 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Anm.: Kvinnor och män redovisas utan avrundning. Källa: , Register över insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. har den totala andelen insatser ökat . Daglig verksamhet och bostad med särskild service för vuxna är och har länge varit de två största insatstyperna inom LSS. De är båda insatser som riktar sig till vuxna personer och pågår ofta under en stor del av personens liv. Daglig verksamhet och boende för vuxna har ökat . Den procentuellt största ökningen har insatsen personlig assistans haft men ökningstakten har stannat av. De insatser som har minskat mest är ledsagarservice och boende för barn men även insatsen råd och stöd. De vanligaste insatserna inom råd och stöd var stödsamtal från kurator samt råd och stöd vid myndighetskontakter. Viss ökning av kommuner som har rutin för att pröva möjlighet till arbete Av öppna jämförelser framgår att andelen kommuner som har en rutin för att pröva möjligheten till arbete för dem som har insatsen daglig verksamhet har ökat från år 2020. har i tidigare lägesrapporter redovisat att det är få personer som övergår till arbete från daglig verksamhet. I av kommunerna var det minst en person som deltagit i daglig verksamhet enligt LSS som övergått till arbete. Motsvarande andel för dagverksamhet enligt SoL var . Självbestämmande och inflytande i gruppbostad och servicebostad enligt Den enskildes möjligheter till självbestämmande och inflytande är centralt och anges därför i målen för verksamheterna enligt LSS och är indikator för resultatutvecklingen. Tabell 7.38 Självbestämmande och inflytande i gruppbostad och servicebostad Får du bestämma över saker som är Källa: Kommuner och Regioner, SKR, Kommun- och landstingsdatabasen (). Majoriteten av dem som bor i gruppbostad respektive servicebostad upplever självbestämmande, och män skattar sitt självbestämmande något högre än kvinnor. (se tabell 7.38). Det är dock fortsatt som inte upplever trivsel och trygghet. Analys saknas om skillnaderna mellan kvinnors och mäns upplevelser av självbestämmande och inflytande. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Tabell 7.39 Bedömning av trivsel och trygghet i gruppbostad och servicebostad Trivs du med personalen/hemma? Känner du dig trygg med personalen? Källa: Kommuner och Regioner, SKR, Kommun- och landstingsdatabasen (). Det är fortsatt höga betyg på frågor om trygghet och trivsel men skillnader kvarstår mellan svarande som bor i gruppbostad respektive servicebostad och mellan kvinnor och män (se tabell 7.39). som brukarundersökningen visar på positiva resultat så förekommer det fortsatt att barn och vuxna utsätts för tvångs- och begränsningsåtgärder i boenden (, Vad har sett 2020). Personal på LSS-boenden har inte alltid den kompetens som behövs bedömer, i sin kartläggning och analys (, Kompetens i LSS-boenden ), att det finns ett behov av att ökad kunskap och kompetens för personal som arbetar i grupp- och servicebostäder enligt LSS. av de anställda på boenden för vuxna respektive för barn har utbildning inom vård och omsorg. För visstidsanställda, som utgör av de anställda, uppgår andelen med motsvarande utbildning till i boenden för vuxna respektive i boenden för barn och ungdomar. bedömer att det kan finnas risker för att tvångs- och begränsningsåtgärder används om inte personalen har den kompetens som behövs för att ge ett gott stöd. Se vidare avsnittet: Tillsyn och tillstånd av Inspektionen för vård och omsorg (). poängterar att kartläggningen visar att det finns många verksamheter där personalen har rätt kompetens och förmåga att ge stöd med god kvalitet. Två av tre boenden uppger också i enkäter att de har arbetssätt och metoder för att minska tvångs- och begränsningsåtgärder. Det är enligt positivt men noterar myndigheten att en tredjedel inte har sådana arbetssätt. Personer med funktionsnedsättning kan även få insatser enligt socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL. hade 57 900 personer med funktionsned- sättning i åldern 0–en pågående insats enligt SoL. I princip var det inga könsskillnader bland dem som beviljades en insats. De tre vanligaste insatserna som tillsammans utgör en övervägande del var boendestöd, följt av hemtjänst och trygghetslarm. Boendestöd är en insats i form av stöd i den dagliga livsföringen i eget boende. För alla åldersgrupper var boendestöd den vanligaste insatsen. För åldersgruppen 55–var insatsen hemtjänst i ordinärt boende vanlig. Insatsen boendestöd har minskat något jämfört med . 2021/22:1 Utgiftsområde 9 jämn mellan dem som fick en insats. Insatsen hemtjänst beviljades ca 16 200 personer 2020. Av de personer som hade fått insatsen beviljad var kvinnor och Antalet personer med funktionsnedsättning, under , som bor på särskilt boende 2020 var ca 4 700 och ingen skillnad jämfört med . Av dessa är kvinnor och män. (, infoblad Art.nr: 2021- 4-7293). Kommunernas kostnader för LSS-insatser har ökat Den största delen av kommunernas kostnad för stöd till personer med funktionsnedsättning är boende och daglig verksamhet enligt LSS samt särskilt boende och hemtjänst eller boendestöd enligt SoL (se tabell 7.40). Jämfört med 2019 har kommunernas sammanlagda kostnader ökat med 1,2 mdkr. Den stora kostnads- ökningen för personlig assistans skedde mellan 2015–2017, men har därefter mattats av. En förklaring till ökningen av assistans var enligt det höga antalet indragna beslut om assistansersättning enligt socialförsäkringsbalken. Fördelningen av kommunens kostnader mellan LSS och SoL har varit stabil , LSS har stått för av kostnaderna medan SoL har stått för av kostnaderna. Tabell 7.40 Kommunernas kostnader för insatser till personer med funktionsnedsättning Summa insatser enligt LSS Övriga insatser enligt LSS Summa insatser enligt SoL Kommunens totala kostnad för stöd till Källa: , Kommunernas räkenskapssammandrag.