prop · H9031d2 · 2021-09-20 00:00:00 — (som inte får disponeras) Inkomsterna från expeditionsavgifter och ansökningsavgifter för viseringar m.m., som redovisas på inkomsttitel, beräknas till . Verksamheten utförs i huvudsak vid utlandsmyndigheterna. Avgifterna för näringslivsfrämjande tjänster, vilka går utöver en utlandsmyndighets grundläggande uppdrag, beräknas till . Med näringslivsfrämjande tjänster avses tjänster för främjande av svensk export och främjande av investeringar och turism i . 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Det saknas ett riksdagsbundet mål för området. I avsaknad av ett sådant mål är regeringens mål för området att nationella mål ska få genomslag i länen, som hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Detta mål omfattar samtliga län, oavsett ansvars- och uppgiftsfördelning mellan staten, kommunerna och regionerna. 9.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Några resultatindikatorer eller bedömningsgrunder används inte i detta avsnitt. Länsstyrelserna har uppgifter som syftar till att uppfylla många nationella mål, fördelade på ett stort antal utgiftsområden. Flera av dessa mål är riksdagsbundna. Resultat inom de enskilda nationella målen redovisas under respektive utgiftsområde. De resultat som redovisas i detta avsnitt utgår från de uppgifter som länsstyrelserna har enligt 2 § förordningen (2017:868) med länsstyrelseinstruktion att arbeta sektorsövergripande, samordna olika samhällsintressen och främja samverkan mellan kommuner, regioner, statliga myndigheter och andra relevanta aktörer i länet samt att främja länets utveckling och ansvara för tillsyn. 9.3.1Sektorsövergripande, samordnande och samverkande arbete under nya förutsättningar Inom ramen för sina uppgifter fortsatte länsstyrelserna att samverka med lokala, regionala och nationella aktörer i syfte att uppnå nationella mål inom en rad utgiftsområden. Länsstyrelserna har bl.a. samlat och samordnat näringslivet inom sina samverkansstrukturer. För att få ett helhetsperspektiv och arbeta över flera sektorer har länsstyrelserna lett ett antal olika råd, inom områden som miljö, klimat, integration, jämställdhet och krishantering, med representanter från kommuner, regioner, statliga myndigheter, näringsliv, fackförbund och civilsamhälle. Samverkan har skapat förutsättningar för berörda aktörer att få en överblick över arbetet med att uppfylla de nationella målen. Spridningen av sjukdomen covid-19 påverkade i stor utsträckning inriktningen och genomförandet av det sektorsövergripande och samordnande arbetet . Samtliga länsstyrelser har arbetat i stabsläge och haft en sammanhållande roll inom ramen för det regionala områdesansvaret. Samordningskansliet för hanteringen av pandemin, under ledning av länsrådet i , inrättades och har fortsatt att samordna krisledningsarbetet och främja informationsutbyte mellan länsstyrelserna och andra berörda myndigheter. Syftet är att bidra till att berörda aktörer ska få en överblick över hanteringen av pandemin. Samverkan med andra aktörer utökades också med anledning av flera uppdrag till länsstyrelserna om att hantera smittspridningen och dess följdverkningar. Länsstyrelserna har regelbundet anordnat samverkanskonferenser för respektive läns aktörer för att dela information och samverka kring åtgärder och kommunikation om smittspridningen. 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Samordning har också varit nödvändig för länsstyrelsernas möjlighet att kunna fullfölja nya uppgifter i syfte att begränsa följdverkningarna av spridningen av covid-19, framför allt uppgiften att handlägga det tillfälliga stödet för hyreskostnader för utsatta branscher och omsättningsstödet till enskilda näringsidkare. 9.3.2Främjande av länens utveckling Länsstyrelsernas arbete för att främja länens utveckling tar sig flera olika former. Bland annat samlar länsstyrelserna olika aktörer kring specifika fokusområden och utmaningar inom länet i syfte att stärka den statliga samordningen, främja samverkan och synliggöra frågor. Som exempel på åtgärder som vidtogs kan nämnas samrådsmöten med och regionala aktörer om infrastrukturens lokalisering, utformning och miljöpåverkan. Vidare lanserades webbutbildningen PBL Kulturvärden. Länsstyrelserna arbetade också med att utveckla en hållbar bostadsförsörjning och samhällsplanering, samt med att underlätta för och stötta näringslivet under pandemin. Vissa länsstyrelser genomförde projekt för att bidra till integration och tillväxt samt främja regionala strategier inom bl.a. service, klimat och energi samt marint områdesskydd. Länsstyrelserna har även medverkat i nätverksbyggande för hållbar regional utveckling inom regionalfondsprogrammet och i samverkansmöten för bredbandsutbyggnad inom strukturfondsprogrammen. Åtgärderna bedöms ha bidragit till ett helhetsperspektiv bland berörda aktörer i utvecklingsfrågor i länen. 9.3.3Tillfälliga prioriteringar i tillsynsarbetet Länsstyrelserna bedrev tillsyn inom ett stort antal områden. Tillsynen omfattade bl.a. miljö, djurskydd, livsmedel och foder, jakt och fiske, rennäring, veterinärverksamhet, samhällsplanering, åtgärder mot penningtvätt, kulturmiljö, förorenade områden, fastighetsinnehav, kommunernas arbete inom alkohol-, narkotika-, dopning- och tobaksområdet, skydd mot olyckor samt överförmyndarverksamhet. På ett antal områden har myndigheternas prioriteringar och förutsättningarna för tillsynen påverkats av spridningen av covid-19. I vissa fall har antalet inspektioner blivit lägre än planerat och fysiska kontroller ersatts med digitala kontroller eller skjutits . ansvarade länsstyrelserna vidare för att utfärda lokala restriktioner om antalet deltagare i allmänna sammankomster och offentliga tillställningar enligt förordningen (2020:114) om förbud mot att hålla allmänna sammankomster och offentliga tillställningar. Länsstyrelserna har även ansvarat för att ge länets kommuner stöd, råd och vägledning i deras arbetet med att utöva tillsyn enligt lagen (2020:526) om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen. 9.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att länsstyrelserna 2020 arbetade sektorsövergripande och att de utifrån sitt statliga helhetsperspektiv bidrog till att inom sina ansvarsområden samordna samhällsintressen och statliga myndigheters insatser i syfte att nå nationella målsättningar. Regionala förutsättningar har vägts in såväl i de samordnande uppgifterna och främjandet av länets utveckling som i tillsynsarbetet. Regeringen bedömer att länsstyrelserna med stöd av de anslagsförstärkningar som gjorts har ställt om verksamheten på ett snabbt och ändamålsenligt sätt för att ta sig an deras nya uppgifter med anledning av spridningen av covid-19. Detta arbete har emellertid medfört behov av omprioriteringar i den ordinarie verksamheten. Länsstyrelserna har gjort väl avvägda prioriteringar i verksamheten, men behöver även fortsättningsvis arbeta strukturerat för att hantera ned- och omprioriteringar i den 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Det är också angeläget att de kunskaper och erfarenheter som förvärvats under krishanteringen tas tillvara i myndigheternas fortsatta arbete. Länsstyrelserna har en viktig roll i att upprätthålla och bidra till en väl fungerande offentlig förvaltning, främja en hållbar utveckling i hela landet samt bidra till goda förutsättningar för att nationella mål ska få genomslag i länen, som hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Länsstyrelserna kommer att fortsätta sitt arbete med att motverka effekterna av spridningen av covid-19 och har en central roll i arbetet med den gröna återhämtningen. Länsstyrelsernas uppgift att inom sitt ansvarsområde samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser i länet är fortsatt viktigt. Länsstyrelserna har även en viktig roll för att främja samverkan och informationsutbyte mellan aktörer på olika förvaltningsnivåer. Erfarenheterna från arbetet med att hantera spridningen av covid-19 bör tas tillvara för att bidra till en fortsatt utveckling av länsstyrelsernas uppgifter avseende samordning och samverkan på regional nivå. Länsstyrelsernas uppgift att följa upp, utvärdera och rapportera till regeringen om tillståndet och utvecklingen inom respektive län bör utvecklas. Myndigheterna bör vara fortsatt delaktiga i arbetet med att kartlägga och utveckla statlig närvaro och service. Regeringen anser vidare att uppgiften att främja länets utveckling bör kunna utvecklas inom ramen för länsstyrelsernas nuvarande ansvarsområde. I enlighet med vad som anförs i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 2020/21:30) kommer regeringen att arbeta för att stärka det civila försvaret. Länsstyrelserna har en viktig roll inför och under höjd beredskap. Satsningar som görs på viktiga samhällsfunktioner stärker även länsstyrelsernas arbete med civilt försvar. För att stärka förutsättningarna för en rättssäker myndighetsutövning, samt öka synergieffekterna och effektiviseringsvinsterna inom verksamheten, behöver länsstyrelserna fortsatt verka för en ökad samverkan mellan varandra, bl.a. genom utvecklingsinsatser avseende tillsyns- och prövningsverksamheten. För att förbättra förutsättningarna för en effektiv, ändamålsenlig och kostnadseffektiv verksamhet avser regeringen att fortsätta utveckla styrningen av länsstyrelsernas verksamhet och ekonomi. Regeringen avser att med ledning av följande kriterier se över möjligheterna att koncentrera vissa verksamheter till ett färre antal länsstyrelser: –Det finns ett behov av förstärkt likformighet i utförande. –Sambandet med länsstyrelsernas kärnverksamhet är begränsat. –Verksamheten har en begränsad betydelse för uppdrag enligt 2 § förordningen med länsstyrelseinstruktion. –Behovet av externa besök är begränsat. –Behovet av lokalkännedom är begränsat. –Verksamheten har en liten omfattning eller hög komplexitet. –De administrativa kostnaderna för handläggningen är höga i relation till mängden ärenden. Regeringens styrning av länsstyrelserna ska kännetecknas av en helhetssyn. Prövningen av vilka uppgifter och uppdrag som länsstyrelserna ska ansvara för bör även fortsättningsvis vägledas enligt de kriterier som redovisades i budgetpropositionen (prop, 2020/21:1 utg.omr. 1 avsnitt 10.5). 2021/22:1 Utgiftsområde 1 9.6Den årliga revisionens iakttagelser har lämnat en revisionsberättelse med reservation för Reservationen lämnades med anledning av att hade överskridit villkoren för ett beställningsbemyndigande. Regeringen har efter dialog med myndigheten säkerställt att lämpliga åtgärder vidtas med anledning av reservation. Tabell 9.1 Anslagsutveckling 5:1 Länsstyrelserna m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 3 531 939 tkr prisnivå. 3Motsvarar 3 427 901 tkr prisnivå. Anslaget får användas för de 21 länsstyrelsernas förvaltningsutgifter samt för ersättningar till regioner och för de uppgifter som dessa övertagit från länsstyrelserna. Anslaget får användas för regeringens behov av vissa mindre utvecklingsinsatser och visst europeiskt samarbete. Anslaget får även användas för utgifter för den svenska offentliga medfinansieringen av tekniskt stöd i vissa av de territoriella programmen samt delfinansiering av förvaltningsorganisationen för Laponiatjuottjudus. 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Tabell 9.2 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 5:1 Länsstyrelserna m.m. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Ersättning för uppgifter om regionalt utvecklingsansvar – Bidrag till arbetet mot prostitution och människohandel – Hedersrelaterat våld, kompetensteamet mot HRV – Uppskjuten reform - tolkutredningen – Tillsyn, vägledning och kunskapsunderlag – Tillsynsmedel pga förlängd covid-lag tom – Dricksvattenförsörjning och vattenskydd – Effektiv tillståndsprövning och tillsynsvägledning – Motverka penningtvätt och finansiering av terrorism Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Skälen för regeringens förslag Efter att det regionala utvecklingsansvaret successivt överförts till regionerna finansieras verksamheten bl.a. genom utbetalning av medel från länsstyrelsernas förvaltningsanslag till regionerna. För att samla den statliga finansieringen inom samma utgiftsområde anser regeringen att medel från länsstyrelsernas förvaltningsanslag bör flyttas till anslaget 1:1 Regionala utvecklingsåtgärder inom utgiftsområde 19 Regional utveckling. Anslaget minskas därmed med . Anslaget används bl.a. för länsstyrelsernas arbete mot mäns våld mot kvinnor. Delar av dessa medel bör, för att kunna användas för bidrag till kommunernas arbete mot prostitution och människohandel, flyttas till anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Anslaget bör därför minskas med . Kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck vid i föreslås ombildas till ett permanent nationellt på området. Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering minskas med . Finansieringen är något större än tillskottet på anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m., eftersom ett standardmässigt avdrag för flytt av medel till anslag som omfattas av pris- och löneomräkningen har tillämpats. 2021/22:1 Utgiftsområde 1 I syfte att stärka totalförsvarsuppbyggnaden på bör anslaget ökas med Finansiering sker genom att anslaget 2:4 Krisberedskap inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap minskas med Finansieringen är något större än tillskottet på anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m., eftersom ett standardmässigt avdrag för flytt av medel till anslag som omfattas av pris- och löneomräkningen har tillämpats. Anslaget tillfördes 2021 medel inför regeringens kommande förslag om att länsstyrelserna ska ges ett utökat ansvar avseende tolkförmedlingar (utg.omr. 16 avsnitt 4.5). Då genomförandet av förslaget har senarelagts bör anslaget minskas med 2022. Illegal avfallshantering är ett växande problem både nationellt och internationellt. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2022 för att stärka länsstyrelsernas arbete mot brottslighet inom avfallsområdet. beräknas anslaget ökas med . Ytterligare insatser krävs för en långsiktigt säker dricksvattenförsörjning och för vattenskydd. Anslaget bör med anledning av detta ökas med 2022. beräknas anslaget ökas med . Länsstyrelserna i kustnära län kommer att behöva resursförstärkningar för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser . Anslaget beräknas därför ökas med . För att stärka genomförandet av klimat- och energiomställningen på lokal och regional nivå tillförs länsstyrelserna 2022. beräknas anslaget ökas med . Länsstyrelserna behöver ytterligare resurser för prövning och tillsynsvägledning enligt i syfte att korta handläggningstiderna vid tillståndsprövning, men också för att bättre kunna möta det behov som finns av tillsyn (se även utg.omr. 20 avsnitt 3.22.3). Anslaget bör därför ökas med 2022. beräknas anslaget ökas med . Regeringen bedömer att det behövs ytterligare insatser för bl.a. tillsyn, vägledning och kunskapsunderlag inom strandskydd. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med . beräknas anslaget ökas med och med . För att säkerställa en god beredskap för att hantera ett förändrat eller försämrat epidemiologiskt läge när det gäller det virus som orsakar covid-19 har regeringen lämnat förslag om att förlänga giltigheten av lagen (2021:4) om särskilda begränsningar för att förhindra spridning av sjukdomen covid-19 och lagen om tillfälliga smittskyddsåtgärder på serveringsställen. Lagarna föreslås gälla till utgången av . Länsstyrelsernas uppgifter att bl.a. utöva tillsyn över att lagarna följs förlängs därmed . Anslaget bör därför ökas med . För att ytterligare stärka länsstyrelsernas arbete med att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism bör anslaget ökas med (se utg.omr. 2 avsnitt 3.4.4). Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. . beräknas anslaget till 3 respektive 3 . 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.3 Offentligrättslig verksamhet (som inte får disponeras) Källa: Länsstyrelserna. De avgiftsintäkter som disponeras utgörs bl.a. av intäkter från avgifter inom djur- och lantbruksområdet, avgifter för delgivning och registreringsavgifter för jaktområden (se tabell 9.3). Tabell 9.4 Inkomsttitlar 2020 Övriga inkomster av statens verksamhet Källa: Länsstyrelserna. Sammanlagt redovisades 2020 inkomster på 6 inkomsttitlar (se tabell 9.4). Källa: Länsstyrelserna. Uppdragsverksamheten avser till största delen resurssamordningen med anledning av den länsstyrelsegemensamma it-enhet som är placerad vid i (se tabell 9.5). 2021/22:1 Utgiftsområde 1 10Demokratipolitik och mänskliga rättigheter Målet för demokratipolitiken är en levande demokrati som är uthållig, kännetecknas av delaktighet och där möjligheterna till inflytande är jämlika (prop. 2017/18:1, utg.omr. 1, bet. 2017/18:KU1, rskr. 2017/18:74). 10.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Resultatredovisningen inom demokratipolitiken utgår från följande bedömningsgrunder: –utvecklingen av valdeltagandet i det senaste allmänna valet –omfattningen av medborgerligt engagemang i demokratiska processer och intresset för att engagera sig i och påverka samhällets utveckling –förtroendet för demokratin i allmänhet och för demokratins institutioner, såsom regering, riksdag och EU:s institutioner –omfattning och konsekvenser av hot, våld och trakasserier mot centrala aktörer i det demokratiska samtalet, t.ex. förtroendevalda, journalister och opinionsbildare. Valdeltagandet ökade i såväl de nationella allmänna valen 2018 som i det svenska Europaparlamentsvalet . Som redovisades i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 utg.omr. 1 avsnitt 11.3) är därmed den övergripande bilden att valdeltagandet är högt och stigande. visar studier av (SCB 2020) att det fortfarande finns stora skillnader i valdeltagande mellan olika grupper av röstberättigade. valutredning – förstärkt skydd för väljarna vid röstmottagningen Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté för att utreda vissa delar av valsystemet (dir. 2020:30). överlämnade kommittén delbetänkandet Förstärkt skydd för väljarna vid röstmottagningen (SOU 2021:7). Kommittén har inom ramen för dess uppdrag att stärka skyddet för fria och hemliga val behandlat frågor om gruppröstning, reformen med avskärmningar av valsedelställ och otillbörlig påverkan på väljarna vid röstningen. Kommittén har bl.a. föreslagit ändringar i vallagen (2005:837) som innebär att valadministrationen ska ta över ansvaret för utläggning av valsedlar. Kommitténs arbete med uppdragen att stärka skyddet mot manipulationer av valsystemet och öka tillgängligheten för vissa väljargrupper pågår. Uppdragen ska redovisas slutligt . Delbetänkandet har remitterats. 2021/22:1 Utgiftsområde 1 10.3.2Stärkta möjligheter till deltagande och delaktighet mellan valen Befolkningens deltagande och delaktighet i demokratin har följts upp av den vuxna befolkningen är mycket eller ganska intresserade av politik. Det politiska intresset i ligger därmed kvar på samma höga nivå som under de sex föregående åren. En större andel män än kvinnor uppger att de är intresserade av politik, jämfört . Intresset för politik är också större i storstäderna än på landsbygden, jämfört . Intresset för politik ökar med stigande ålder. I åldersgruppen 16–är intresserade av politik jämfört i åldersgruppen 65–. Andelen som är intresserade av politik är också större bland personer med hög utbildning jämfört med personer med lägre utbildning och något större bland personer uppväxta i jämfört med personer uppväxta utanför landet. Detta framgår av den rapport som vid tagit fram på uppdrag av regeringen och som innehåller uppgifter som samlats in (Ku2021/01504). I redovisningen kommenteras skillnader mellan könen i de fall där det finns statistiskt säkerställda skillnader. Enligt rapporten anser vidare av den vuxna befolkningen att de har mycket eller ganska goda möjligheter att påverka beslut på nivå och på nationell nivå (tabell 10.1). av befolkningen anser att de har mycket eller ganska goda möjligheter att påverka beslut som fattas på EU-nivå. Andelen som upplever att de kan påverka politiska beslut har ökat . Andelen som anser att de har möjlighet att påverka politiska beslut är genomgående högre bland personer med hög utbildning jämfört med personer med låg utbildning. När det gäller den nationella nivån är andelen som anser att de har möjlighet att påverka högre bland personer bosatta i storstäder jämfört med personer bosatta i andra typer av regioner. När det gäller möjligheten att påverka beslut i den egna kommunen är andelen män som ser positivt på sina möjligheter något högre än andelen kvinnor. Andelen som ser positivt på sina möjligheter att påverka politiska beslut är även något högre bland personer uppväxta utanför än bland personer uppväxta i landet, detta gäller såväl på och nationell nivå som på EU-nivå. Tabell 10.1 Möjligheter att påverka politiska beslut i EU, och i den egna kommunen, 2000–2020 Andel i befolkningen (procent), som svarar att de har mycket eller ganska goda möjligheter att påverka beslut Påverka beslut i EU Påverka beslut i den egna kommunen Källa: , . 2021/22:1 Utgiftsområde 1 Nationell satsning för att uppmärksamma att demokratin i fyller är det det första riksdagsvalet med allmän och lika rösträtt och valbarhet för både kvinnor och män genomfördes. Även om alla vuxna medborgare inte omfattades av rösträtten 1921 – omyndighetsförklaringen togs bort först – kan årtalet anses markera demokratins slutliga genombrott i . genomför regeringen en nationell kraftsamling, Demokratin – samling för en stark demokrati, för att säkerställa en levande och uthållig demokrati för framtiden. Inom ramen för satsningen avser regeringen att stärka förutsättningarna för att människor i större utsträckning aktivt ska kunna delta i demokratin bl.a. genom kunskapshöjande och folkbildande insatser. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 1 avsnitt 10.8) tillförde regeringen anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati 2020 och 2021 för att myndigheter, kommuner och organisationer i det civila samhället ska kunna genomföra särskilda demokratistärkande insatser i samband med satsningen. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har fördelat en del av dessa medel i enlighet med förordningen (2020:26) om statsbidrag för åtgärder som stärker demokratin till ideella föreningar och stiftelser för åtgärder som syftar till att öka kunskapen om demokratin och stärka individers förutsättningar att delta i demokratin och dess beslutsprocesser. beviljades tio av totalt 124 sökande organisationer bidrag för demokratistärkande insatser (Ku2021/00555). Som en del i satsningen har regeringen beslutat om uppdrag till 13 myndigheter att genomföra demokratistärkande insatser : , Forum för levande historia, Kriminalvården, Linnéuniversitetet, i , Myndigheten för stöd till trossamfund, Myndigheten för tillgängliga medier, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, , , , och (Ku2020/02567 delvis, Ku2021/00266, Ku2021/00271, Ku2021/00281, Ku2021/00291, Ku2021/00687). Därutöver har åtta myndigheter samt en statligt finansierad stiftelse fått i uppdrag att bl.a. uppmärksamma det demokratiska styrelseskicket: , Forum för levande historia, Försvarsmakten, och folkminnen, , Myndigheten för delaktighet, Myndigheten för press, radio och tv, och Stiftelsen .