prop · H803144 · 2021-03-23 00:00:00 — Om utvecklingen blir sådan att byggherrarna exempelvis främjar vissa lösningar eller produkter framför andra baserat på olämpliga avvägningar kan även konkurrensen mellan olika material och byggprodukter komma att minska, vilket bl.a. Svensk Betong påpekar. Detta skulle kunna leda till att materialkostnaderna stiger vilket fördyrar byggproduktionen. Regeringen bedömer att risken för en sådan utveckling är liten. Klimatdeklarationens förhållande till andra styrmedel De viktigaste ekonomiska styrmedlen som syftar till att minska utsläppen av växthusgaser är EU:s handel med utsläppsrätter och den svenska koldioxidskatten. Införandet av krav på klimatdeklaration innebär ytterligare ett styrmedel som syftar till att minska klimatpåverkan och överlappar därmed dessa system. Det ingår ca 13 000 anläggningar i EU:s handelssystem med utsläppsrätter varav 750 finns i . Främst anläggningar i branscher som är energiintensiva omfattas av systemet, t.ex. produktion av el och fjärrvärme samt järn- och stålindustri. Flera av de insatsfaktorer som används för att bygga bostäder och lokaler omfattas av EU:s handelssystem. Systemet gör det möjligt att minska utsläppen där kostnaden är lägst. Företag som har relativt sett högre kostnader för att minska sina utsläpp än övriga i systemet kan köpa utsläppsrätter från företag som har lägre kostnader. Vidare är handelssystemet uppbyggt efter handelsperioder. Inför varje ny handelsperiod fastställs ett tak för hur stora utsläppen får vara från de anläggningar som ingår i systemet. Det här innebär i praktiken att styrmedel som reducerar utsläppen från anläggningar som omfattas av handelssystemet inte kommer att ha någon effekt på de sammantagna utsläppen som 2020/21:144 genereras inom systemet. På samma sätt kommer inte heller aktiviteter som ökar utsläppen i en viss anläggning att påverka de slutliga utsläppen från systemet. Mot bakgrund av detta kommer införandet av kravet på klimatdeklarationer inte att påverka de samlade utsläppen av växthusgaser från systemet. Kravet leder enbart till en omfördelning av utsläppen inom systemet. I takt med att allt fler sektorer i ekonomin arbetar för att minska sina utsläpp kan behovet av europeiska utsläppsrätter minska . Det samhällsekonomiska värdet av att behovet av utsläppsrätter kan minska med minskad klimatpåverkan från byggbranschen består därmed i de åtgärder som inte kommer att behöva vidtas någon annanstans i handelssystemet. Den svenska koldioxidskatten syftar till att sätta ett pris på och internalisera utsläppen, vilket innebär att skatten ska avspegla miljöskadekostnaden. Miljöskadekostnaden inkluderas därmed i priset på varan. Skatten bygger på principen att den part som förorenar miljön ska stå för kostnaden, vilket ska öka incitamenten för förorenaren att minska koldioxidutsläppen. Många av de aktiviteter som ingår i byggskedet av ett byggprojekt omfattas av koldioxidskatten. Införandet av kravet på klimatdeklaration kan därmed innebära att skatteintäkterna från koldioxidskatten minskar i takt med att byggsektorn minskar sina utsläpp av växthusgaser. Skatteintäkterna av koldioxidskatten i byggsektorn uppgick till , vilket motsvarar av de totala intäkterna från koldioxidskatten. Regeringens bedömning: Införandet av krav på klimatdeklaration innebär en stor omställning för majoriteten av aktörerna i branschen. Beroende på i vilken utsträckning byggherren reviderar sitt beteende till följd av kravet kommer övriga aktörer i byggkedjan att påverkas då byggherrens beteende får effekter för andra aktörer på marknaden. Införandet av krav på klimatdeklaration medför ökade kostnader för Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: HSB anser att den initiala administrativa kostnaden för klimatberäkning inte är särskilt stor uttryckt som andel av den totala byggkostnaden för flerbostadshus och att kostnaden kommer att sjunka snabbt som följd av lärdomseffekter. promemorians förslag inte medför väsentligt ökade kostnader för regionen som byggherre men understryker att det förutsätter att rapporteringen utformas på ett administrativt effektivt sätt. Byggföretagen, och belyser att om verifiering av mängder av byggmaterial ska göras på inköpta mängder kommer genom- förandet av klimatdeklarationen bli tidskrävande och kostnadsdrivande då det skulle innebära hantering. I stället bör en kalkyl innehålla tillräckliga data som krävs för att genomföra klimatdeklarationer på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt. Environment påpekar att klimatdeklarationen kräver en stor grad av digitalisering inom sektorn för att effektivisera genomförandet av Digitala verktyg och digitalt tillgängliga data bedöms vara en förutsättning, vilket också bör beaktas i deklarationens fortsatta utveckling. kommun är tveksam till att förslaget enbart innebär marginella ökningar av produktionskostnaderna och kommun bedömer att förslaget innebär extra kostnader och arbetsmoment, särskilt initialt då det enligt kommunen kommer krävas manuellt arbete för t.ex. mängdberäkning och införande av data. har genomfört beräkningar av faktiska byggnader för att uppskatta kostnaden för att utföra en klimatdeklaration. Resultatet tyder på att kostnaden kommer att hamna i ett lägre intervall än det i promemorian. Vidare bedöms kostnaden inte främst vara kopplad till byggnadstyp eller storlek utan till format på indata, där hur indata är strukturerat har effekt på tid och kostnad för att upprätta en klimatdeklaration. Det är troligt att det i de flesta fall tar att göra en beräkning för ett flerbostadshus än för ett småhus, men beräkningar visar att det kan bli dyrare att klimatdeklarera ett serietillverkat småhus än ett flerbostadshus om mängder inte är beräknade i kubikmeter, kilo eller kvadratmeter för småhuset. anser att konsekvensanalysen är rimlig vad gäller kostnader och effekter för aktörer och intressenter i flera delar av byggkedjan. påpekar dock att kravet på att upprätta en klimatdeklaration riskerar att påverka konkurrensen mellan små och medelstora samt stora företag negativt. Det är därför angeläget med större informationsinsatser och att arbetar med utveckling av ett klimatdatasystem och verktyg för beräkningar och uppskattningar i klimatdeklarationer. Flertalet andra instanser, t.ex. och , poängterar också behovet av kunskapshöjande insatser, särskilt för mindre aktörer. Arkitekter och arkitekter delar inte bedömningen att arkitekter påverkas marginellt av förslaget då dessa bedöms ha avgörande möjligheter att minska klimatpåverkan i tidiga skeden vid t.ex. gestaltningsbeslut. kommun poängterar att det finns flera referensobjekt som visar att höga ambitioner kring gestaltad livsmiljö och ansvarstagande för klimatpåverkan kan kombineras. Trä- och möbelföretagen, Byggmaterialindustrierna och Byggmaterialhandlarna belyser att förslaget kommer öka efterfrågan på produktspecifika data och miljövarudeklarationer från byggmaterialindustrier och uppmärksammar att investering i processer och rutiner för framtagande av detta kan innebära relativt stora kostnader, särskilt för mindre företag. framhåller att konkurrensen på marknaden för byggprodukter kan snedvridas på grund av att kraven inledningsvis endast omfattar byggskedet, genom att material och konstruktioner som har låg klimatpåverkan i byggskedet gynnas framför material som har låg eller lägre miljöpåverkan i användningsskedet och slutskedet. Myndigheten menar därför att analysen av konkurrenspåverkan inom byggmaterialsektorn bör utvecklas. anser myndigheten att det är komplext för många aktörer att beräkna klimatpåverkan i samtliga skeden av byggnaders livscykel eftersom det saknas lättillgängliga data, kunskap och resurser för att göra adekvata beräkningar. Det bedöms därför finnas motiv för att inledningsvis endast inkludera klimatpåverkan i produkt- och produktionsskedet i klimatdeklarationen. anser dock att det är angeläget att det ställs krav på att en mer fullständig 2020/21:144 livscykelanalys redovisas i klimatdeklarationen och att informationsinsatser krävs för att minska eventuella konkurrenssnedvridningar. Flera remissinstanser, såsom Svensk Betong, och Plåt- och Ventföretagen, anser att en klimatdeklaration som begränsas till enbart byggskedet kommer missgynna vissa byggprodukter och material, då egenskaper och effekt på klimatpåverkan under drift- och slutskedet inte beaktas. Byggprodukter och lösningar med större klimatpåverkan under byggskedet men som bidrar till långsiktigt mindre klimatpåverkan under drift och slutskedet kommer missgynnas. Detta riskerar enligt remissinstanserna att snedvrida konkurrensen för byggmaterial och byggsystem och därmed bidra till ökade byggkostnader. Vidare bedöms detta bromsa utvecklingen och användningen av långsiktigt hållbara, klimatsmarta, resurs- och kostnadseffektiva byggmaterial och byggsystem. Skälen för regeringens bedömning Konsekvenser för byggherrar och byggentreprenörer Byggherren är den aktör som enligt förslaget ansvarar för att upprätta klimatdeklarationen. För det stora flertalet kommer kravet att innebära en omställning eftersom få byggherrar gör beräkningar av klimatpåverkan under byggskedet. som är verksamma i branscherna Utvecklare av byggprojekt (SNI 41.1) och Entreprenörer för bostadshus och andra byggnader (SNI 41.2) kommer att vara berörda av kravet. fanns det, enligt statistik från , 461 företag registrerade som utvecklare av byggprojekt och 24 332 företag registrerade som entreprenörer för bostadshus och andra byggnader. Kravet på klimatdeklaration leder till förändrade arbetsprocesser Införandet av kravet på klimatdeklaration kommer att medföra förändrade arbetsprocesser för marknadens aktörer. För att beviljas slutbesked måste byggherren ha genomfört och upprättat en klimatdeklaration. Detta innebär att byggherren senast inför slutbesked måste ha genomfört beräkningar av klimatpåverkan. De byggherrar och byggentreprenörer som i ett tidigt skede förändrar sina arbetsprocesser till följd av kravet kommer att ha en konkurrensfördel gentemot dem som inte anpassar sig lika snabbt då de tidigare kan använda kravet för att marknadsföra sig som hållbara. Klimatdeklarationer ökar möjligheterna för byggherrarna att profilera sitt byggande ur ett hållbarhetsperspektiv. För att beräkning av klimatpåverkan ska kunna ligga till grund för vilka beslut som fattas under byggprocessen vad gäller t.ex. konstruktionslösning och materialval behöver en klimatkalkyl upprättas redan under projekteringen. På så vis kan olika val vägas mot varandra för att man ska kunna välja en lösning som begränsar byggnadens klimatpåverkan. Att upprätta en klimatkalkyl i projekteringsskedet underlättar även när det är dags att färdigställa den slutliga klimatdeklarationen. Finns beräkningsmodellen med byggnadsprojektets struktur på plats kan kalkylen uppdateras med specifika data baserat på inköpta material och sedan omvandlas till en klimatdeklaration. I förberedelsearbetet med att genomföra beräkningar av klimatpåverkan behöver byggherren formulera syftet och ambitionsnivån för analysen. Formuleringen av syfte och ambition är avgörande för hur den fortsatta processen kommer att utvecklas. Byggherren har på så sätt möjlighet att själv bestämma omfattningen av analysen. En ambitiös analys skulle t.ex. kunna innebära att byggherren räknar på flera olika lösningar eller material för att jämföra vilka effekter olika val får. För att genomföra beräkningar av klimatpåverkan behöver byggherren samla in data. Omfattningen av det arbete som krävs för att samla in de data som behövs för att göra deklarationen varierar mellan olika projekt och olika aktörer. Tidsåtgången för insamling av data beror t.ex. på hur byggherren arbetar med att löpande dokumentera information om de produkter som köps in. En systematisk dokumentation där uppgifter om inköpta material dokumenteras löpande och struktureras på ett lämpligt sätt kommer att underlätta insamlingen och beräkningarna. Byggföretagen, , kommun m.fl. bedömer att mängdberäkning av byggmaterial och insamling av indata initialt kan innebära extra kostnader och arbetsmoment för byggherren. I de fall dokumentationen är bristfällig kan en större handpåläggning behöva göras för att kunna samla in nödvändig information. De byggherrar som genomfört beräkningar av klimatpåverkan tidigare för liknande projekt kommer troligen i stora delar kunna använda sig av redan insamlad data, vilket underlättar arbetet. I arbetet med att samla in data kan byggherren också vända sig till den klimatdatabas med generiska klimatdata som fått i uppdrag att utveckla (Fi2019/02439). Dessutom kommer datainsamlingen sannolikt effektiviseras i takt med att erfarenhet erhålls och rutiner tas fram av byggherrar och byggentreprenörer. I likhet med vad och Smart Built Environment anför, bedömer regeringen att en ökad grad av digitalisering inom bygg- och fastighetssektorn kommer effektivisera genomförandet av klimatdeklarationen. När byggherren har tillgång till all data som krävs, och när beräkningarna är genomförda, återstår att analysera och rapportera resultaten. Beroende på vilken ambitionsnivå byggherren valt att genomföra beräkningarna på kommer omfattningen av arbetsinsatsen med att analysera resultaten att skilja sig åt. För att uppnå eftersträvad kompetenshöjning i branschen kan resultaten av beräkningarna med fördel sammanställas i någon form av underlag för intern användning. Detta kan bidra till ytterligare förståelse för beräkningarnas resultat och kan underlätta arbetet med att använda resultaten i framtida projekt. I detta skede innebär dock kravet på klimatdeklaration endast att en deklaration ska upprättas, det finns inget krav på att byggherren ska vidta några åtgärder baserat på beräkningarna. Byggherren måste således inte sammanställa beräkningarna i ett utförligt underlag för att kunna upprätta deklarationen. Analys och sammanställning är dock viktiga för byggherrens lärprocess och det kommer att krävas en viss sammanställning av beräkningarna innan klimatdeklarationen slutligen kan ges in till den myndighet regeringen bestämmer. Oavsett vilken ambitionsnivå som byggherren väljer under genomförandet av deklarationen bedömer regeringen att lärdomseffekter kan uppstå, vilket HSB påpekar kan sänka kostnaden för klimatdeklarationen snabbt. Viljan att implementera ändringar i byggskedet kommer bero på hur mogen byggherren är att ta till sig informationen som beräkningarna och analyserna resulterar i. De som genomför ambitiösa beräkningar redan i ett tidigt skede av byggprocessen kommer att kunna använda beräkningarna som beslutsunderlag under byggets gång för att optimera olika val ur ett klimatperspektiv. De som inte är lika ambitiösa och inte genomför tidiga, djupgående analyser kommer inte att ha samma möjligheter att förbättra sitt arbete i det givna projektet. För dessa aktörer finns dock lärdomseffekter då de kan ta med sig erfarenheterna och slutsatserna från tidigare genomförda klimatdeklarationer in i nya projekt. Kostnadsmässiga konsekvenser för byggherrar Flera olika faktorer påverkar kostnaden för att genomföra en klimatdeklaration. Arbetstiden som krävs är det som bedöms påverka kostnaden för deklarationen i störst utsträckning. Utöver arbetstiden kan även kostnader för eventuella licenser för beräkningsverktyg och kostnader för åtkomst till databaser uppkomma. En licenskostnad för ett beräkningsverktyg kan t.ex. uppgå till medan kostnaden för åtkomst till en databas på marknaden kan uppgå till (2018:23). finns ett antal fritt tillgängliga, kostnadsfria beräkningsverktyg att tillgå på marknaden, varför licenskostnaden inte nödvändigtvis behöver påverka kostnaden för genomförandet av klimatdeklarationen. har även fått i uppdrag att upprätta och förvalta en fritt tillgänglig databas med klimatdata. Kostnader för åtkomst till ytterligare databaser med klimatdata är därmed inte givna för att genomföra deklarationen. I de fall som byggherren inte har upprättat klimatdeklarationen inför slutbesked kan kommunen utfärda ett interimistiskt slutbesked. Kommunen har möjligheten att ta ut en avgift för handläggning av ett interimistiskt slutbesked i enlighet med 12 kap. 8 § 1 PBL, vilket i vissa fall kan leda till att kostnaden för att genomföra deklarationen ökar. Nedan beskrivs kostnaden för att genomföra en klimatdeklaration för aktörer på marknaden för flerbostadshus, småhus och lokaler. Kostnaderna omfattar alla de moment i arbetsprocessen som beskrivits ovan dvs. förberedelsearbete, datainsamling, analys och rapportering av resultaten. Kostnaderna omfattar inte eventuella kostnader för beräkningsverktyg, databaser eller avgifter kopplade till interimistiska slutbesked. Kostnadsmässiga konsekvenser för aktörer på marknaden för flerbostadshus För producenter av flerbostadshus uppskattas tiden det tar att genomföra en klimatdeklaration uppgå till mellan 120–. Uppskattningen bygger på ett antal stora och medelstora byggprojekt av flerbostadshus. Spridningen är relativt stor eftersom företagen i branschen har olika förutsättningar för att genomföra analysen. En del företag arbetar redan med den här typen av beräkningar och analyser medan andra inte gör det. Över tid kommer både tidsåtgången, och spridningen i tidsåtgången, mellan de olika aktörerna att minska till följd av lärdomseffekter. Fortsatt utveckling av digitala beräkningsverktyg kommer förenkla och effektivisera genomförandet av klimatdeklarationen. Detta ligger också i linje med ambitionen om en mer digital byggprocess som förenklar och effektivi- Prop. 2020/21:144 serar bostadsbyggandet. De arbetsmoment som bedöms vara mest tids- krävande är insamling av data samt analys av resultaten (se [2018:23]). I studien som ligger till grund för uppskattningen loggas även tidsåtgången för att sammanställa resultaten i en rapport. Som ovan angetts behöver inte byggherren sammanställa resultaten av beräkningarna i ett utförligt underlag för att kunna ge in deklarationen till tillsynsmyndigheten. Detta innebär att tidsåtgången skulle kunna vara något lägre än det spann som redovisas. Med ett konsultarvode på beräknas den totala kostnaden för att genomföra och upprätta en klimatdeklaration för modulerna A1–A5 uppgå till 120 000–. I tabell 1 nedan visas kostnaden för att genomföra en klimatdeklaration som andel av den totala produktionskostnaden för ett flerbostadshus på 2 500 kvm i olika delar av landet. I landet som helhet utgör kostnaden för att genomföra en klimatdeklaration mellan 0,11–0,av det totala produktions- Kostnadsandelen är högst i de regioner som ligger utanför storstads- Kostnaden för att genomföra en klimatdeklaration för ett flerbostadshus som andel av totalt produktionspris Anm.: Produktionspriset avser nybyggda ordinära flerbostadshus, brutto, . beräknad utifrån ett projekt om 2 500 kvm. Källor: SCB och . Kostnadsmässiga konsekvenser för aktörer på marknaden för småhus Småhusmarknaden består av både privatpersoner som bygger bostäder för egen användning och av företag som bygger flera liknande småhus eller gruppbyggda småhus t.ex. radhusområden. Privatpersoner som är bygg- herrar är undantagna från skyldigheten att genomföra en klimat- Professionella byggherrar omfattas dock av kravet. aktörer uppskattas tiden för att genomföra och upprätta en klimat- deklaration att uppgå . Uppskattningen baseras på ett enskilt, serietillverkat småhus på 150 kvm. endast baseras på ett enskilt småhus bör den tolkas med försiktighet och går inte att generalisera till andra projekt. Den ger dock en fingervisning om vad kostnaden kan tänkas uppgå till för ett serietillverkat småhus. I det här fallet är bearbetningen av datamaterialet och beräkningen av klimatpåverkan det som bedöms vara det mest tidskrävande arbets- tidsåtgången för de olika del- 2020/21:144 momenten. Precis som i fallet med flerbostadshusen har tidsåtgången som krävs för att sammanställa resultaten av beräkningarna i en rapport loggats. I detta exempel finns även anledning att se på det arbetsmomentet något mer restriktivt då det inte är ett krav eller en nödvändighet att sammanställa ett mer omfattande underlag för att kunna ge in en klimatdeklaration till den myndighet regeringen bestämmer. Uppskattad tidsåtgång för att genomföra en klimatdeklaration för ett serietillverkat småhus Bearbetning av data och beräkning av klimatpåverkan Med ett konsultarvode om beräknas den totala kostnaden för att genomföra och upprätta en klimatdeklaration för ett serietillverkat småhus för modulerna A1–A5 uppgå till . I tabell 3 nedan visas kostnaden för att upprätta en klimatdeklaration som andel av total produktionskostnad för ett småhus på 150 kvm i olika delar av landet. I landet som helhet utgör kostnaden för att genomföra en klimatdeklaration av det totala produktionspriset. Kostnadsandelen är högst i de regioner som ligger utanför storstadsregionerna. För byggherrar och entreprenörer som bygger flera liknande småhus (t.ex. kataloghus) eller gruppbyggda småhus kan stora delar av klimatdeklarationen återanvändas. Därmed kommer större delen av kostnaden att kunna fördelas på en större volym av byggnader och kostnaden per deklaration kommer således att minska. Tidsåtkomst och kostnad för att upprätta klimatdeklarationer för serietillverkade småhus är sannolikt överskattade. Dessutom kan kostnaden för att upprätta klimatdeklarationer för småhus att minska till följd av lärdomseffekter och ökad digitalisering av byggprocessen. Kostnaden för att genomföra en klimatdeklaration för ett småhus som andel av totalt produktionspris Anm.: Produktionspriset avser nybyggda ordinära gruppbyggda småhus, brutto, . beräknad utifrån ett projekt om 150 kvm. Källor: SCB och . Kostnadsmässiga konsekvenser för aktörer på marknaden för lokaler Kostnaderna för att genomföra och upprätta en klimatdeklaration för aktörer som är verksamma på marknaden för lokalbyggnation bedöms uppgå till samma nivå och intervall som kostnaderna för aktörerna på marknaden för flerbostadshus. Skillnaderna mellan ett flerbostadshus och en lokal t.ex. en kontorsbyggnad i samma storleksklass bedöms vara små. Strukturerade indata kan effektivisera genomförandet av har, genom en konsult, genomfört enklare beräkningar av fyra faktiska byggnader (två småhus, ett flerbostadshus och en lokalbyggnad) för att få en uppskattning av kostnaden för att utföra en klimatdeklaration. Vid genomförande av en klimatdeklaration för ett flerbostadshus och en lokal visade sig kostnaden hamna i ett lägre intervall än vad som beräknas Dessutom visade sig kostnaden för flerbostadshuset vara lägre än för de två småhusen, även om myndigheten bedömer att det i de flesta fall sannolikt kommer kosta mer att genomföra en klimatdeklaration för ett flerbostadshus än för ett småhus. i kostnad inte i första hand är kopplad till byggnadstyp eller storlek på byggnaden utan till format på indata och hur indata är strukturerat. uppskattning baseras på ett fåtal enskilda byggnader och bör tolkas med försiktighet. Uppskattningen tyder emellertid på att det finns möjligheter att effektivisera genomförandet av en klimatdeklaration genom att tidigt strukturera indata. Kostnaden för att genomföra en klimatdeklaration kan därmed hamna under de kostnadsintervall som presenteras i konsekvensutredningen. Som HSB anför är den initiala administrativa kostnaden för klimatberäkning inte är särskilt stor uttryckt som andel av den totala byggkostnaden. Konsekvenser för små aktörer Den svenska byggmarknaden har en oligopolliknande struktur där ett fåtal stora företag står för de största marknadsandelarna. utgörs dock marknaden till största delen av företag med få anställda. statistik från hade av bygg- och anläggningsföretagen (SNI 41–43) högst 4 anställda av företagen har mindre än 20 anställda. Mognadsgraden inom branschen för att på ett effektivt sätt hantera administrationen kring klimatdeklarationen skiljer De större företagen har generellt en högre mognadsgrad än de