prop · H803177 · 2021-04-19 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:177 Avgift för intyg om godkänd bastjänstgöring Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att det ska införas två nya bemyndiganden i 4 kap. patientsäkerhetslagen (2010:659), förkortad PSL. Det ena bemyndigandet ger regeringen en möjlighet att besluta om att ta ut en avgift för att utfärda intyg om godkänd bastjänstgöring. Det andra bemyndigandet ger regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer en möjlighet att meddela föreskrifter om den praktiska tjänstgöringen (allmäntjänstgöring) för läkare. Förslaget att det ska införas en rätt för regeringen att meddela föreskrifter om att ta ut en avgift för att utfärda intyg om godkänd bastjänstgöring har sin grund i den nya regleringen av läkarnas specialiseringstjänstgöring som träder i kraft . är det beslutat att kravet i 4 kap. 1 § PSL på att en läkare ska genomgå praktisk tjänstgöring för att få legitimation som läkare tas bort . kommer dock detta krav att finnas kvar för bl.a. de läkare som avlägger läkarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) i lydelsen före . Förslaget om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om allmäntjänstgöring gör det möjligt att för tid efter meddela sådana föreskrifter för de läkare som omfattas av ett sådant krav på praktisk tjänstgöring. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) ........ Ärendet och dess beredning .............................................................. En reform av läkarnas grundutbildning och specialisering ............... Krav på godkänd bastjänstgöring ....................................... 4.2Socialstyrelsen utfärdar intyg om godkänd bastjänstgöring och prövar ansökningar om bevis om Förslag och bedömningar.................................................................. Avgift för intyg om godkänd bastjänstgöring..................... 5.2Bemyndigande att föreskriva om läkarnas Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen............. Konsekvenser för läkare och blivande specialister........... Sammanfattning av promemorian Avgift för intyg om godkänd bastjänstgöring (S2021/01368) .................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... antar regeringens förslag till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659). 2020/21:177 2 Förslag till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) Härigenom föreskrivs i fråga om patientsäkerhetslagen (2010:659) dels att 4 kap. 12 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 4 kap. 11 a §, av följande lydelse. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilken praktisk tjänstgöring (allmäntjänstgöring) som krävs för att få legitimation som läkare. Regeringen får meddela före- Regeringen får meddela före- skrifter om avgifter för prövning av skrifter om avgifter för prövning av ansökan om legitimation och annan – legitimation och annan behörig- – intyg om godkänd bastjänst- Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Promemorian Avgift för intyg om godkänd bastjänstgöring har tagits fram inom (). I promemorian föreslås två nya bemyndiganden: dels att regeringen ska få rätt att föreskriva att en avgift ska tas ut för att ett intyg om godkänd bastjänstgöring ska utfärdas, dels att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få rätt att meddela föreskrifter om vilken praktisk tjänstgöring (allmäntjänstgöring) som krävs för att få legitimation som läkare. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (S2021/01368). har lämnat ett tillkännagivande (bet. 2018/19:SoU5 punkt 5, rskr. 2018/19:50) till regeringen om att säkerställa att utbildningssamarbetet med kan fortsätta och att det blir möjligt för läkare att genomföra bastjänstgöring på på likvärdiga villkor som i . Regeringen gav i uppdrag 2019 att ta fram myndighetsföreskrifter för läkarnas specialiseringstjänstgöring där bastjänstgöring införs som en inledande tjänstgöringsdel. Föreskriften skulle utarbetas i enlighet med det som anges i propositionen Bastjänstgöring för läkare (prop. 2017/18:274). gavs även i uppdrag att säkerställa att bastjänstgöring ska kunna genomföras på på likvärdiga villkor som i . förslag till nya föreskrifter och allmänna råd har remitterats till som inte har haft några invändningar på förslagen. har även samrått med och i Region då dessa samarbetar kring den allmäntjänstgöring som svenska läkare genomför på . redovisade sitt uppdrag och av redovisningen framgår att föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2021:8) om läkarnas specialiseringstjänstgöring som beslutades varken förhindrar eller försvårar ett fortsatt utbildningssamarbete mellan svensk och åländsk hälso- och sjukvård. Detsamma gäller för de förordningsändringar som har gjorts med anledning av införandet av bastjänstgöringen. Det är således möjligt för svenska läkare att genomföra bastjänstgöring på . Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. Regeringen beslutade att hämta in Lagrådets yttrande över lagförslag som överensstämmer med lagförslaget i denna proposition. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. 2020/21:177 4 En reform av läkarnas grundutbildning Förslagen i denna proposition är en del i arbetet med att reformera läkarutbildningen och läkarnas specialisering, vilket har genomförts genom flertalet propositioner, förordningar och revideringar av föreskrifter och allmänna råd. har efter förslag i propositionen Bastjänstgöring för läkare fattat beslut om att kravet i 4 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659), förkortad PSL, på praktisk tjänstgöring, s.k. allmäntjänstgöring för läkarlegitimation ska tas bort (prop. 2017/18:274, bet. 2018/19: SoU5, rskr. 2018/19:50). Som en följd av borttagandet av kravet på att genomgå praktisk tjänstgöring tas även bestämmelsen i 10 kap. 5 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), förkortad HSL, om att det i regionerna ska finnas möjligheter till anställning för läkares allmäntjänstgöring bort. Bestämmelsen i 10 kap. 5 § HSL som reglerar att det i regionerna ska finnas möjligheter till anställning för läkares specialiseringstjänstgöring har ändrats till att den ska inkludera bastjänstgöring. Ändringarna träder i kraft (se propositionen Senarelagt införande av nationell läkemedelslista och bastjänstgöring för läkare, 2019/20:158). Borttagandet av kravet på praktisk tjänstgöring har ett samband med att regeringen har beslutat om en ny examensbeskrivning för läkarexamen som innebär att utbildningen till denna examen ska omfatta 360 högskolepoäng, vilket motsvarar heltidsstudier. De som påbörjar utbildning till läkarexamen efter kommer att gå den nya läkarutbildningen, som kommer att vara legitimationsgrundande utan något krav på praktisk tjänstgöring efter läkarexamen för att få legitimation. Översynen av läkarnas specialiseringstjänstgöring som resulterade i departementspromemorian Bastjänstgöring för läkare (2017:56) gjorde bedömningen att det finns ett behov av en strukturerad introduktion till hälso- och sjukvården som ett led mellan läkarexamen, legitimation och nuvarande specialiseringstjänstgöring när kravet på praktisk tjänstgöring för legitimation tas bort. beslutade regeringen om förordningsändringar i patientsäkerhetsförordningen (2010:1369), förkortad PSF, som innebär att ST ska inledas med bastjänstgöring och genomgås under och . Bastjänstgöring ska endast behöva genomföras en gång och behöver inte upprepas vid ytterligare specialisering. utfärdar intyg om godkänd bastjänstgöring (4 kap. 1 a § PSF). En läkare som vill specialisera sig ska alltså först genomgå den inledande bastjänstgöringen och sedan kunna ansöka om ett intyg hos om att hen har uppnått lärandemålen för tjänstgöringsdelen och att hen är godkänd på den delen. De förordningsändringar som beslutades innebär också att kravet på att göra praktisk tjänstgöring för att få läkarlegitimation kommer att fortsätta att gälla under en övergångstid för den som omfattas av kravet på sådan praktisk tjänstgöring enligt 4 kap. 1 § PSL i lydelsen före (se 3 kap. 6 § PSF). Krav på godkänd bastjänstgöring I samband med att en revidering av läkarnas specialiseringstjänstgöring och inrättandet av bastjänstgöring utreddes undersöktes även frågan om hur den nya tjänstgöringsdelen skulle utformas, bedömas och intygas. I departementspromemorian Bastjänstgöring för läkare föreslogs att bastjänstgöringen skulle prövas tillsammans med övrig specialiseringstjänstgöring och att det inte skulle göras någon separat prövning av bastjänstgöringen. I remissomgången av departementspromemorian framkom emellertid synpunkter på förslaget om intyg för bastjänstgöring och huruvida det skulle prövas separat av eller tillsammans med övriga intyg om fullgjord specialiseringstjänstgöring. Med anledning av synpunkterna gjordes bedömningen i propositionen att en godkänd bastjänstgöring skulle vara ett krav för att gå vidare i den övriga specialiseringstjänstgöringen och att ett intyg om godkänd bastjänstgöring skulle utfärdas av . Regeringen har därefter i de förordningsändringar som har beslutats inte gått vidare med att föreslå att en godkänd bastjänstgöring ska vara ett krav för att gå vidare i den övriga specialiseringstjänstgöringen. Däremot kommer det att vara ett krav för att uppnå specialistkompetens att den enskilda läkaren har en godkänd bastjänstgöring. har föreskrivit att för att få ett bevis om specialistkompetens ska en läkare ha ett intyg om godkänd bastjänstgöring (föreskrifter och allmänna råd [HSLF-FS 2021:8] om läkarnas specialiseringstjänstgöring). Bedömningen av kompetens under bastjänstgöringen görs på flera sätt. En huvudansvarig handledare ska följa läkarens kompetensutveckling under hela bastjänstgöringen, samråda med övriga handledare och ta del av de dokumenterade bedömningarna. Innan ett intyg om godkänd bastjänstgöring utfärdas ska en sammantagen bedömning av om läkaren uppfyller kompetenskraven i målbeskrivningen göras av den huvudansvariga handledaren och en extern bedömare. Den enskilda läkaren ska ansvara för att ansöka hos om ett intyg på att läkaren har uppnått kompetens enligt målbeskrivningen för bastjänstgöringen. Ett intyg om godkänd bastjänstgöring bör som utgångspunkt ansökas om och utfärdas innan den enskilda läkaren går vidare till övriga delar av specialiseringstjänstgöringen. 4.2 utfärdar intyg om godkänd bastjänstgöring och prövar ansökningar om bevis om specialistkompetens En legitimerad läkare kan enligt den nya ordningen få bevis om specialist- kompetens efter att ha genomgått viss vidareutbildning under minst fem år och , samt efter att ha förvärvat de kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som föreskrivs (se 4 kap. 8 § PSL och 4 kap. 1 § PSF). Specialistinriktningar och målkraven för att uppnå specialistkompetens regleras närmare i föreskrifter och allmänna råd om reviderade föreskrifter för läkarnas specialiseringstjänstgöring som enligt 2020/21:177 förslagen i prop. Bastjänstgöring för läkare omfattar bastjänstgöring som den inledande tjänstgöringsdelen. Myndighetens reviderade föreskrifter och allmänna råd för läkarnas specialiseringstjänstgöring träder i kraft . I den nya specialiseringstjänstgöringen kommer den enskilde läkaren att behöva ansöka till för att få intyg som sammantaget kan leda till bevis om specialistkompetens inom någon av de 63 läkarspecialiteter som finns i . När ansökan skickas in till erlägger den enskilde läkaren en avgift för den prövning som genomför. Denna avgift återbetalas inte om den sökande får ett avslag. Om man inte får godkänt på sin ansökan och behöver ansöka vid fler tillfällen tas en ny avgift ut. Avgift för intyg om godkänd bastjänstgöring Regeringens förslag: Regeringen ska få meddela föreskrifter om avgift för prövning av ansökan om intyg om godkänd bastjänstgöring. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De remissinstanser som har lämnat synpunkter på förslaget tillstyrker det eller har inte något att invända. Skälen för regeringens förslag: Avgiftsfinansiering av t.ex. tillstånds- prövningar och olika behörigheter finns inom en rad områden. och sjukvårdens område är det som prövar och utfärdar intyg om legitimation och specialistkompetens. Prövning av ansökan om legitimation och andra behörigheter för hälso- och sjukvårdspersonal är För ansökningsavgiftens storlek m.m. gäller 10–14 §§ avgiftsförordningen (1992:191). och kontrollerar att den betalats i samband med att en ansökan prövas. Avgiften får dock inte disponeras av . Avgiften regleras i 8 kap. 1 § PSF. Av den bestämmelsen och över- gångsbestämmelser framgår t.ex. att för den läkare som genomgått den nya legitimationsgrundande läkarutbildningen kommer avgiftsklass 2, vilken i nuläget enligt avgiftsförordningen är , att gälla. har rätt att erhålla läkarlegitimation enligt äldre bestämmelser gäller fortsatt avgiftsklass 4, , för läkarlegitimation (se p 4 i över- gångsbestämmelserna till ändringen i 8 kap. 1 § PSF). kompetens är reglerat till avgiftsklass 4. Den nya bastjänstgöringen som inleder specialiseringstjänstgöringen är ett krav av många som behöver uppfyllas innan en läkare kan få ett bevis Kostnaden som uppkommer med anledning av utfärdandet av intyget bör bekostas av den som söker att få ett sådant intyg. Prövningen bör alltså avgiftsfinansieras så som görs för ansökningar om legitimationer och behörigheter. Av den anledningen föreslås att rege- ringen ska få meddela föreskrifter om avgifter för utfärdande av intyg om I promemorian Avgift för intyg om godkänd bas- tjänstgöring finns en redogörelse för hur detta bemyndigande kan komma Prop. 2020/21:177 att tillämpas. 5.2Bemyndigande att föreskriva om läkarnas allmäntjänstgöring Regeringens förslag: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om vilken praktisk tjänstgöring (allmäntjänstgöring) som krävs för att få legitimation som läkare. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: I stort sett samtliga instanser tillstyrker förslaget eller har inte något att invända. välkomnar förslaget då det skapar förutsägbarhet vid tillämpningen av föreskrift (SOSFS 1999:5) om allmäntjänstgöring för läkare och ger möjlighet att göra ändringar i föreskriften vid behov även . Region anser att formuleringen av bemyndigandet kan vara missvisande eftersom kan bestämma om annan praktisk tjänstgöring som krävs för att erhålla legitimation som läkare. Regionen föreslår att andra exempel på bemyndigande läggs till i parentesen eller att parentesen med innehåll tas bort. tillstyrker inte förslaget. Universitet menar att formuleringen av bemyndigandet strider mot att kravet på praktisk tjänstgöring för att få legitimation tas bort . Det bör därför tydligt framgå att denna paragraf gäller de med läkarexamen som inte har fullgjort den legitimationsgrundande läkarutbildningen. Skälen för regeringens förslag: Kravet i 4 kap. 1 § PSL på att en läkare behöver göra praktisk tjänstgöring för att få legitimation som läkare upphör att gälla (se lagen [2020:311] om ändring i lagen [2018:1196] om ändring i patientsäkerhetslagen [2010:659]). 6 § PSF kommer dock kravet på praktisk tjänstgöring att finnas kvar under en övergångstid för bl.a. den läkare som erhållit läkarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) i lydelsen före . Enligt övergångsregler till ändringen i bilaga 2 till högskoleförordningen kommer det att vara möjligt att ta ut sådan läkarexamen till och med . Det finns således fortfarande ett behov av att föreskrifter ska kunna meddelas om läkares allmäntjänstgöring på samma sätt som har gjorts tidigare. har synpunkter på hur bemyndigandet formulerats och anser att det bör göras tydligt att det endast gäller föreskrifter om praktisk tjänstgöring för de läkare som inte har en legitimationsgrundande läkarutbildning. Region anser å sin sida att bemyndigandet bör ges en vidare formulering. Av 4 kap. 1 § PSL i lydelsen framgår att kravet för att få legitimation som läkare är läkarutbildning. Det föreslagna bemyndigandet kommer därför inte kunna användas för att återinföra krav på praktisk tjänstgöring i strid med PSL så som för fram. Som Region för fram finns det annan praktisk tjänstgöring än den som nämns i det föreslagna bemyndigandet. har med stöd av andra bemyndiganden rätt att meddela 2020/21:177 föreskrifter om annan praktisk tjänstgöring än allmäntjänstgöring t.ex. 4 § PSF för läkare med utbildning från tredjeland. Det bemyndigande som föreslås motsvarar det bemyndigande som finns i 4 kap. 1 § PSL om rätt att meddela föreskrifter för praktisk tjänstgöring. Bemyndigandet upphör som kravet på praktisk tjänstgöring i 4 kap. 1 § PSL tas bort . Det finns ett fortsatt behov av bemyndigandet. Regeringen anser att det finns skäl att utforma bemyndigandet i så nära överensstämmelse som möjligt med nuvarande bemyndigande. som är den myndighet som har rätt att meddela föreskrifter om den praktiska tjänstgöringen (allmäntjänstgöringen) har inte heller några synpunkter på hur bemyndigandet formulerats. En läkare som går den nya legitimationsgrundande läkarutbildningen kommer enligt 4 kap. 1 § PSL i lydelse inte ha något krav på att genomgå praktisk tjänstgöring för att erhålla legitimation som läkare, utan detta gäller bl.a. enligt 3 kap. 6 § PSF den läkare som har erhållit läkarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen i lydelsen före . För den läkare som inte omfattas av kravet på praktisk tjänstgöring enligt 4 kap. 1 § PSL i lydelsen före , men som ändå behöver göra någon form av praktisk tjänstgöring finns en möjlighet att erhålla legitimation som läkare med stöd av 4 kap. 2 § PSL. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer har också rätt enligt 4 kap. 11 § PSL att meddela föreskrifter om legitimation. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Det finns inte behov av några övergångs- Promemorians förslag och bedömning överensstämmer inte med regeringens förslag och bedömning. I promemorian föreslås att lagändringarna ska träda i kraft och att den nya paragrafen, 4 kap. 11 a §, ska tillämpas . Remissinstanserna: har haft synpunkter på förslaget. Myndigheten framför att kravet på tjänstgöringstid i bastjänstgöringen kan uppfyllas genom tillgodoräknande av tidigare tjänstgöring. Det innebär att det finns personer som kan komma att ansöka om intyg om godkänd bastjänstgöring redan i samband med ikraftträdandet. Flera regioner har t.ex. anordnat s.k. pilottjänster som har varit utformade utifrån förväntningar om hur bastjänstgöringen skulle regleras. Därför anser myndigheten att det är lämpligt att reglerna rörande avgift träder i kraft samma datum som reglerna för bastjänstgöringen träder i kraft, dvs. Skälen för regeringens förslag och bedömning: De övriga författningsändringar som har gjorts med anledning av införandet av bastjänstgöring och borttagande av kravet på praktisk tjänstgöring som krav för legitimation träder i kraft . har fört fram att Prop. 2020/21:177 det kan finnas personer som kan ansöka om ett intyg redan vid ikraft- trädandet av bestämmelserna om bastjänstgöring och förordar ett ikraftträdande . Regeringen anser i likhet med att det är lämpligt att ändringarna träder i kraft som redan beslutade ändringar. Lagändringarna föreslås därför träda i kraft . Det finns inte något behov av övergångsbestämmelser. 7.1Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Principen om det kommunala självstyret finns i 1 kap. 2 § kommunallagen (2017:725), KL. Där anges att är indelat i kommuner och regioner och att dessa på demokratins och den kommunala självstyrelsens grund sköter de angelägenheter som anges i lagen eller i särskilda föreskrifter. Enligt 2 kap. 1 § KL får kommuner och regioner själva ta hand om sådana angelägenheter av allmänt intresse som har anknytning till kommunens eller regionens område eller deras medlemmar och som inte ska tas om hand enbart av staten, en annan kommun, region eller någon annan. Enligt 14 kap. 3 § regeringsformen bör en inskränkning av den kommunala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som föranleder inskränkningen, dvs. en proportionalitetsprövning ska göras under lagstiftningsprocessen. Det innebär att förslaget inte får vara onödigt långtgående och om syftet med nya eller ändrade bestämmelser kan uppnås på ett mindre ingripande sätt ska det minst ingripande alternativet väljas. Det ska således göras dels en analys av de konsekvenser som förslaget får för den kommunala självstyrelsen, dels en avvägning mellan det kommunala intresset av självstyrelse och de nationella intressen som den föreslagna lagstiftningen ska tillgodose. Regeringens förslag om att införa en avgift för ett intyg om godkänd bastjänstgöring bedöms inte påverka den kommunala självstyrelsen eftersom det är den enskilde läkaren som erlägger avgiften för en sådan ansökan. Förslaget i promemorian om att även framöver ska få bemyndigande att föreskriva om läkarnas allmäntjänstgöring bedöms påverka det kommunala självstyret på samma sätt som det har gjort sedan den praktiska tjänstgöringen infördes . Med anledning av att förslaget inte innebär någon förändring bedöms den inverkan förslaget kan ha på det kommunala självstyret vara proportionerlig i förhållande till syftet. är den myndighet som föreskriver om bindande regler och allmänna råd som gäller för läkare bl.a. vid allmäntjänstgöring och 2020/21:177 specialisering. Myndigheten prövar även ansökningar om olika behörigheter, t.ex. intyg om särskilt förordnande att utöva läkaryrket som icke legitimerad och bevis om specialistkompetens. Förslagen i denna proposition innebär att fortsatt kommer ha bemyndigande att föreskriva om hur läkarnas allmäntjänstgöring ska utformas för att det ska kunna leda till läkarlegitimation. har reviderat sina föreskrifter och allmänna råd för läkarnas allmäntjänstgöring med anledning av den förnyade läkarutbildningen och specialiseringen för läkare. Förslaget bedöms inte påverka myndigheten då myndigheten har haft det bemyndigandet och reviderat sina föreskrifter. I proposition Bastjänstgöring för läkare behandlades frågan om att ett separat ansökningsförfarande skulle införas för bastjänstgöringen. Där behandlas även de samhällsekonomiska konsekvenser av ett separat ansökningsförfarande för intyg om godkänd bastjänstgöring. Regeringens förslag avser den avgift som den enskilde läkaren ska erlägga vid ansökan om godkänd bastjänstgöring. För innebär det att myndigheten vid varje prövning om godkänd bastjänstgöring ska kontrollera att arvode erlagts av läkaren som ansöker om intyget. Det medför således en administration kring att t.ex. påminna om avgiften eller att besvara frågor kopplade till avgiften. När avgiften erläggs kan även komma att påverka datumet för intyget. Utifrån att har en organisation, och t.ex. ärendehanteringssystem för att ta emot och registrera erlagd avgift för många olika intyg för hälso- och sjukvårdspersonal, är bedömningen att myndigheten även kommer kunna göra det vid prövning om intyg om godkänd bastjänstgöring. Det kan medföra en ökad arbetsbelastning för myndigheten. Det kommer att variera hur många som kommer ansöka om intyget för att sedan bli mer jämn andel sökande. Regeringen avser att ha en nära dialog med myndigheten för att följa hur detta utvecklas. 7.3Konsekvenser för läkare och blivande specialister