prop · H9031 · 2021-09-20 00:00:00 — -2,4 -15,6 -9,7 -10,8 -10,7 -39,1 -13,3 -0,2 -34,9 -27,4 -18,1 -3,4 -0,1 -0,1 -2,0 -0,1 -0,1 -41,3 -42,7 -0,9 -0,6 -0,6 -0,4 -1,3 -15,9 Skatt på kapital, hushåll -4,1 -9,6 -0,1 -0,1 -5,5 -1,7 Skatt på konsumtion och insatsvaror -12,8 -6,8 -0,5 Skatt på tobak och alkohol -0,1 -2,5 -0,1 -0,2 Övriga skatter på energi och miljö -1,5 -3,9 -0,1 -1,2 -0,5 -0,7 -0,7 -1,9 -1,4 -0,2 -0,5 -1,1 -0,1 -0,1 -0,1 Restförda skatter och övriga skatter -9,2 -12,6 -4,9 -0,4 -0,3 -10,0 -5,3 -9,5 -4,2 -0,1 -0,2 -0,2 -3,9 -8,4 -4,9 -0,2 -0,1 -84,2 -6,2 -6,5 -0,1 -83,0 Avgår, kommunala skatter -785,1 -818,8 -16,0 -0,6 -9,3 -11,1 -6,2 -4,6 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -269,0 -280,8 -6,0 -0,5 -4,0 -4,2 -3,0 -6,5 -71,9 -34,8 -48,6 -10,6 -10,0 -11,0 -8,6 -120,4 -0,1 -38,8 -30,0 -3,7 -2,0 -1,8 2000 Inkomster av statens verksamhet -0,6 3000 Inkomster av försåld egendom -4,2 -0,2 -1,4 -0,9 Bidrag m.m. från EU -3,9 -1,7 Avräkningar m.m. i anslutning till -116,9 -122,8 -3,8 -0,9 -3,0 -2,2 -1,5 Utgifter som ges som krediteringar på -117,6 Anm.: Med statens budget (SB) avses de av ursprungligt beslutade budgetarna . Utfall är enligt regeringens beräkningar och kan därmed skilja sig från nationalräkenskapernas publicerade utfall. Källa: Egna beräkningar. Jämförelse med prognosen ekonomiska vårproposition För uppföljningen av inkomsterna i de av ursprungligt beslutade budgetarna redovisas prognosskillnaderna i den vänstra delen av tabell 5.7. Intäkterna från skatt på arbete har reviderats upp 2020–2024 jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition. Framför allt beror detta på en starkare tillväxt i lönesumman, vilket bl.a. ökar intäkterna från inkomst- skatt. indikerar även det preliminära beskattningsutfallet något högre kommunalskatter och statlig inkomstskatt jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition. minskar upprevideringen av direkt skatt till följd av förslaget i denna proposition om förstärkt skattereduktion för förvärvsinkomst som innebär sänkt skatt med tyngdpunkt mot låg- och medelinkomsttagare. Indirekt skatt på arbete revideras upp under hela prognosperioden till följd av en starkare utveckling av lönesumman. Förslaget om att förlänga den tillfälliga nedsättningen av arbetsgivaravgifter för 19–23-åringar innebär att tillväxten av indirekt skatt dämpas. Jämfört med prognosen i vårpropositionen har intäkterna för kapitalskatter 2020 reviderats upp med . Det är både skatt på hushållens kapitalvinster och skatt på företagsvinster som har reviderats upp då det preliminära beskattnings- utfallet indikerar högre kapitalvinster och företagsvinster än i tidigare bedömning. –2024 har prognosen för både skatt på hushållens kapitalvinster och skatt på företagsvinster reviderats upp betydligt. I närtid är revideringen kraftig, med 51 respektive , medan revideringen successivt minskar . Det förklaras av att utvecklingen av tillgångspriser och vinster för företagen har varit betydligt starkare än bedömningen i vårpropositionen. Detta påverkar hela prognosperioden men i avtagande grad då prognosen för både hushållens kapitalvinster och företagsvinster antas gå mot ett historiskt genomsnitt som andel av BNP. Skatt på konsumtion och insatsvaror Prognosen för intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror har sedan vårpropositionen i genomsnitt reviderats upp med 2021– 2024. Till största delen är det intäkterna från mervärdesskatt som väntas öka starkare, vilket i sin tur förklaras både av att utfallen blivit högre än tidigare bedömningar och att prognosen för hushållens konsumtion reviderats upp. Även intäkterna från punktskatterna har sammantaget reviderats upp för samtliga prognosår jämfört med vårpropositionen. Det beror framför allt på en förväntad högre användning av olika energislag. aviseras i denna proposition höjd skatt på alkohol och tobak, vilket också bidrar till upprevideringen. Prognosen för periodiseringar har reviderats upp 2021 och ned 2022 och 2023 i förhållande till vårpropositionen, främst till följd av förändrade betalnings- förskjutningar till kommunerna. Kapitalplaceringar på skattekontot gör prognosen svårbedömd. I nuvarande prognos antas att samtliga kapitalplaceringar betalas ut efter prognosperiodens slut. Prognosen för övriga inkomster har reviderats upp med men reviderats ned med samma belopp . Det beror på att inkomsterna från statens verksamhet väntas bli högre 2022 och att bidragen från EU-fonder bedöms bli lägre 2021 men högre under senare delen av prognosperioden. Uppföljning av statens budget Med statens budget avses de av ursprungligt beslutade budgetarna . har prognosen för direkta skatter på arbete reviderats ned jämfört med prognosen i statens budget . Det beror framför allt på att intäkter från inkomstskatt bedöms bli lägre när lönesumman utvecklas svagare. Indirekta skatter revideras också ned, dels till följd av en lägre lönesumma, dels till följd av regeländringar som tillfälliga nedsättningar av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. revideras prognosen för direkta skatter upp jämfört med prognosen i statens budget . Det beror på att lönesumman har utvecklats starkare, vilket framför allt ger ökade intäkter från inkomstskatt. Även de indirekta skatterna har reviderats upp, vilket främst beror på att intäkter från arbetsgivaravgifter ökar till följd av en högre lönesumma. bedöms intäkterna från skatt på kapital bli lägre jämfört med prognosen i statens budget . Det är främst skatt på företagsvinster, men även intäkter från hushållens kapitalskatter, som har reviderats ned till följd av svagare vinstutveckling för företagen och lägre utdelningsinkomster för hushållen jämfört med tidigare bedömning. Lägre utdelningar från svenska företag har även inneburit betydligt lägre kupongskatt, dvs. skatt på utdelningar från aktier i svenska aktiebolag för bosatta utomlands, än beräknat i statens budget . Jämfört med beräkningarna i statens budget är prognosen för skatt på kapital uppreviderad med detta år. Det är framför allt skatt på företags- vinster och intäkter från hushållens kapitalskatter som har reviderats upp. Det förklaras av en starkare vinstutveckling för företagen och en starkare utveckling av tillgångspriser jämfört med tidigare bedömning. Skatt på konsumtion och insatsvaror blev intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror lägre än beräknat i statens budget . Det är framför allt intäkterna från mervärdesskatten som ökade mindre än väntat, vilket förklaras av att lågkonjunkturen som pandemin orsakade medförde att hushållens konsumtion minskade. Flertalet punktskatter utvecklades också svagare än väntat 2020, exempelvis skatt på koldioxid, vägtrafik, flygresor och plastbärkassar. bedöms intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror bli nästan högre än beräknat i statens budget . Det är intäkterna från mervärdesskatt som ökat mycket starkare än väntat i förhållande till hushållens konsumtion. bedöms periodiseringar på statens budget bli lägre jämfört med prognosen i statens budget . Det förklaras främst av tillfälliga anstånd med betalning av arbetsgivaravgifter, avdragen skatt och mervärdesskatt i samband med betalningssvårigheter till följd av pandemin. bedöms periodiseringar på statens budget bli lägre jämfört med prognosen i statens budget . Det förklaras främst av att inbetalning av skatt för tillfälliga anstånd av arbetsgivaravgifter, avdragen skatt och mervärdesskatt har förlängts. blev intäkterna från övriga inkomster högre än väntat i statens budget trots att försäljningsinkomsterna blev lägre än det beräknings- tekniska antagandet. Det beror på att inkomster av statens verksamhet ökade mer än väntat. har prognosen för övriga inkomster reviderats ned med nästan jämfört med statens budget . Det förklaras både av en större kompensation för inbetald mervärdesskatt till statliga och kommunala myndigheter och av att intäkterna från bidrag från EU väntas bli något lägre. 5.5Förslag som ligger till grund för beräkningen av statens övriga inkomster I avsnitt 11 redovisar regeringen åtgärder på skatte- och avgiftsområdet med effekter för och framåt. I detta avsnitt (5.5) lämnar regeringen förslag som påverkar statens övriga inkomster i samma beräkning. Försäljning av Cepheus 2 och 3 Enligt 8 kap. 2 § budgetlagen krävs godkännande för försäljning av fast egendom om värdet av egendomen överstiger . Regeringens förslag: godkänner att regeringen eller 2023 genom försäljning överlåter fastigheterna Cepheus 2 och 3. Från försäljningsintäkterna får regeringen avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheterna, dels de direkta försäljnings- kostnader som uppkommer för staten vid en försäljning. Skälen för regeringens förslag: Efter förslag i budgetpropositionen har bemyndigat regeringen att genom försäljning överlåta fastigheterna Cepheus 2 och 3. Från försäljningsintäkterna får regeringen avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheterna, dels de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten. Eftersom fastigheterna på grund av värdeförändring inte har sålts behöver ett nytt bemyndigande för försäljning av fastigheterna inhämtas. Värdet på fastigheterna Cepheus 2 och 3 bedömdes vid en värdering uppgå till . Vid en ny marknadsvärdering bedömdes värdet på fastigheterna uppgå till . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att godkänner att regeringen eller 2023 genom försäljning överlåter fastigheterna Cepheus 2 och 3. Vidare föreslås att regeringen från försäljningsintäkterna får avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheterna, dels de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten vid en försäljning. Försäljning av en fastighet i D.C. Enligt 8 kap. 2 § budgetlagen (2011:203) krävs godkännande för försäljning av fast egendom om värdet av egendomen överstiger . Regeringens förslag: godkänner att regeringen genom försäljning överlåter fastigheten med adress 3900 i D.C. Från försäljningsintäkterna får regeringen avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheten, dels de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten vid en försäljning. Skälen för regeringens förslag: Staten äger två fastigheter i , (). Fastigheterna förvaltas av (). På den ena fastigheten, med adressen , finns ambassadörens f.d. chefsbostad och på den andra fastigheten finns en byggnad benämnd House of , i vilken ambassadkansliet är inrymt. () har 2019 sagt upp hyreskontraktet för chefsbostaden eftersom den i stället ska inrymmas i House of . UD lämnade fastigheten och fastigheten nyttjas inte . Regeringen gör bedömningen att det ur ett statligt perspektiv sammantaget inte finns något behov av att framöver äga den tomställda fastigheten där den f.d. chefsbostaden är belägen. Fastigheten bör därför säljas på den öppna marknaden. En ny marknads- värdering av fastigheten gjordes (Fi2021/02777). Fastighetens värde bedömdes då uppgå till lägst 12,5–15,, vilket motsvarar ett värde mellan ca 109–. SFV har i en skrivelse till regeringen angett att värdet potentiellt kan vara högre, och uppgå till 14,7–16,(ca 128– ), om en exploatör skulle köpa fastigheten (Fi2021/02221). Med hänsyn till fastighetens värde krävs godkännande för en försäljning. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att godkänner att regeringen genom försäljning överlåter fastigheten med adress 3900 i D.C. Vidare föreslås att regeringen från försäljningsintäkterna får avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastig- heten, dels de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten vid en försäljning. I detta avsnitt lämnas förslag om utgiftsramar , förändring av anslagsbehåll- ningar , utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget samt preliminära utgiftsramar . Till grund för förslagen ligger en analys av utvecklingen av utgifterna inom budgetens utgiftsområden och de utgifter som omfattas av utgiftstaket, de s.k. takbegränsade utgifterna. I avsnittet åter- rapporteras även vissa tillkännagivanden som har anknytning till budgetens utgiftssida. –De samlade utgiftsramarna beräknas uppgå till 1 . Det är mer än ramarna i statens ursprungliga budget . Efter den ursprungliga budgeten har dock beslutat om ändringar i statens budget , främst åtgärder till följd av pandemin, som tillsammans med regeringens förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2021/22:2) uppgår till . –De takbegränsade utgifterna beräknas uppgå till 1 . Det är en minskning med jämfört med . Att utgifterna minskar 2022, trots de reformer som regeringen föreslår i denna proposition, förklaras av att tillfälliga åtgärder som vidtagits med anledning av pandemin avslutas. De mest betydande förändringarna finns inom utgiftsområdena 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg och 24 Näringsliv. –Utgifterna för ålderspensionssystemet beräknas uppgå till 2022, vilket är en ökning med jämfört med . –Som andel av BNP beräknas de takbegränsade utgifterna uppgå till av BNP 2022. Det är en ökning jämfört med men en minskning jämfört med och 2021. –Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition 2020/21:100) beräknas de takbegränsade utgifterna bli högre 2022, högre 2023 och högre 2024, främst till följd av de åtgärder som föreslås i denna proposition. –beräknas de takbegränsade utgifterna bli högre jämfört med statens ursprungliga budget , framför allt till följd av åtgärder med anledning av pandemin. Utgifterna i statens budget delas in i 27 utgiftsområden och posten Minskning av anslagsbehållningar. Till budgetens utgifter hör även nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen (se avsnitt 7). Utgiftsramarna utgörs av anvisade medel för vardera av de 27 utgiftsområdena, medan utgifterna utgörs av faktiskt förbrukade medel. De takbegränsade utgifterna, dvs. de utgifter som omfattas av utgiftstaket, består av utgifterna inom utgiftsområdena 1–25 och 27 samt utgifterna i ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. ingår inte i de takbegränsade utgifterna. Regeringens förslag till utgiftsramar och beräkning av de takbegränsade utgifterna baseras på prognosen för den makroekonomiska utvecklingen i avsnitt 3, volym- utvecklingen i transfereringssystemen samt pris- och löneomräkningen av främst Vidare har hänsyn tagits till tidigare beslutade och aviserade utgiftsreformer samt de som föreslås eller aviseras i denna budgetproposition. I beräkningarna antas inga ytterligare finanspolitiska regel- eller anslagsändringar genomföras under den redovisade prognosperioden. Beräkningen av de preliminära utgiftsramarna och de takbegränsade utgifterna ska därmed ses som en konsekvensanalys av budgetförslagets och tidigare beslutade och aviserade åtgärders effekt på den medelfristiga budgetutvecklingen. Regeringens förslag: Utgifterna fördelas på utgiftsområden enligt tabell 6.1. Skälen för regeringens förslag: Enligt 9 kap. 5 § riksdagsordningen ska förslaget till statens budget innehålla en fördelning av anslagen på utgiftsområden. Utgiftsramen för ett utgiftsområde är summan av de anvisade medlen för de anslag som ingår i utgiftsområdet. Tabell 6.1 Utgiftsramar, anslagsbehållningar och utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 2022 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1 204 219 603 Minskning av anslagsbehållningar inkl. statsskuldsräntor -6 681 205 1 197 538 398 Summa utgifter exkl. statsskuldsräntor1 1 185 451 598 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 1 531 603 598 1 634 000 000 1Summa utgifter exkl. utg.omr. 26 Statsskuldsräntor m.m. med tillhörande minskning av anslagsbehållning för statsskuldsräntor. 2Se vidare avsnitt 4.2 om utgiftstaket. Regeringens förslag: Beräkningen av förändringen av anslagsbehållningar enligt tabell 6.1 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Enligt 3 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringens förslag till statens budget omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Anslagsbehållningarna utgörs av skillnaden mellan anvisade medel och förbrukningen av anslagsmedel. De uppstår och förändras till följd av dels att statliga myndigheter har vissa möjligheter att omfördela utgifter över tiden, dels skillnader mellan anslagsnivåer och prognoser över faktisk användning av medel. Anslagsbehållningarna ingår därför i beräkningen av låne- behovet. Bedömningen av hur anslagsbehållningarna kommer att förändras under nästkommande budgetår redovisas på utgiftssidan som en för alla anslag gemensam post, benämnd Minskning av anslagsbehållningar. Regeringens förslag: Beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget enligt tabell 6.1 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Enligt 2 kap. 2 § budgetlagen ska den av beslutade nivån på utgiftstaket användas i beredningen av förslaget till statens budget. Utgiftstaket omfattar bl.a. utgifterna inom ålderspensionssystemet som ligger vid sidan av statens budget. Utgifterna för ålderspensionssystemet beräknas öka med drygt 2022 jämfört med prognosen i denna proposition (se tabell 6.3). Ökningen är huvudsakligen hänförlig till den makroekonomiska utvecklingen (se även avsnitt 6.4). Härledning av de sammanlagda utgiftsramarna Utgiftsramarna beräknas öka med 2022 jämfört med ramarna i statens ursprungliga budget (se tabell 6.2). beslutade och föreslagna och aviserade reformer beräknas bidra till att utgiftsramarna ökar med . De utgiftsområden som ökar mest till följd av detta är i storleksordning utgiftsområdena 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 20 Allmän miljö- och naturvård, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och 4 Rättsväsendet. Denna ökning motverkas av minskningar inom utgiftsområdena 24 Näringsliv, 25 Allmänna bidrag till kommuner och 8 Migration. Efter att de ursprungliga utgiftsramarna i budgeten beslutades har beslutat om ändringar av ramarna . Tillsammans med regeringens förslag till ändrade ramar i propositionen Höständringbudget medför ändringarna ökade utgiftsramar om sammanlagt jämfört med ramarna i det ursprungliga beslutet om statens budget. Ändringarna avser främst åtgärder till följd av pandemin (se vidare avsnitt 6.6). Den makroekonomiska utvecklingen beräknas medföra minskade utgiftsramar med . Minskningen är hänförlig till utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv men motverkas något av ökade utgiftsramar för framför allt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. beräknas volymförändringar, t.ex. i form av färre personer i olika transfereringssystem, bidra till att utgiftsramarna minskar med . De utgiftsramar som beräknas påverkas mest av lägre volymer är utgiftsområdena 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning samt 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Övriga utgiftspåverkande faktorer och den årliga pris- och löneomräkningen av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål beräknas bidra till ökade utgiftsramar med respektive . Ökning till följd av övriga utgiftspåverkande faktorer är främst hänförlig till utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. (se även avsnitt 6.4). Nivån på utgiftsramarna har förändrats sedan beslut om preliminära utgiftsramar i statens budget . ekonomiska vårproposition redovisas de förändringar som skedde mellan statens budget och vårpropositionen. De förändringar som skett därefter redovisas i avsnitt 6.5. Härledning av de sammanlagda utgiftsramarna Beslutade, föreslagna och aviserade reformer 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Källa: Egna beräkningar. Regeringens förslag: Den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden enligt tabell 6.3 godkänns som riktlinje för regeringens budgetarbete. Skälen för regeringens förslag: Enligt 2 kap. 3 § budgetlagen ska regeringen i budgetpropositionen lämna förslag till preliminära inkomstberäkningar och utgifts- ramar för det andra och tredje tillkommande budgetåret. Regeringens förslag till preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden redovisas i tabell 6.3. De preliminära utgiftsramarna beräknas minska med 2023 men öka med 2024, jämfört med det föregående året (se tabell 6.3 raden Summa utgiftsområden). En utförlig redovisning av utgiftsutvecklingen lämnas i avsnitt 6.4. De preliminära utgiftsramarna har förändrats sedan beslut om preliminära utgiftsramar i samband med den beslutade budgeten (prop. 2020/21:1, rskr. 2020/21:63). De förändringar som skedde mellan den beslutade budgeten års ekonomiska vårproposition har redovisats i vårpropositionen. De förändringar som skett därefter redovisas i avsnitt 6.5. Utgifter per utgiftsområde –2024 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter exkl. statsskuldsräntor6 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 1Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 2Inklusive VÄB21, Extra ändringsbudget – Stöd till företag, medel för vaccinering och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:77, bet. 2020/21:FiU40, rskr. 2020/21:175–181), Extra ändringsbudget – Vissa ändrade regler inom sjukförsäkringen 2020/21:78, bet. 2020/21:FiU41, rskr. 2020/21:213–215), Extra ändringsbudget – Förstärkta stöd till företag, nedsättning av arbetsgivar- avgifter för unga och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:83, bet. 2020/21:FiU42, rskr. 2020/21:182–184), Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:84, 2020/21:FiU43, rskr. 2020/21:199–205), Extra ändringsbudget – Förlängda och förstärkta stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd för företag med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:121, bet. 2020/21:FiU44, rskr. 2020/21:229–231), Extra ändringsbudget – Extra ändrings- budget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur och idrott samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:166, bet. 2020/21:FiU52, rskr. 2020/21:419-421), Extra ändringsbudget – Förlängda ersättningar på sjukförsäkringsområdet, stöd till företag, kultur, idrott och civilsamhälle samt andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/21:208) samt HÄB21. 3Regeringens förslag till utgiftsramar i denna proposition (se tabell 6.1). 4Regeringens förslag till preliminära utgiftsramar . 5Inklusive posten minskning av anslagsbehållningar. 6Summa utgifter exkl. utg.omr. 26 Statsskuldsräntor m.m. med tillhörande minskning av anslagsbehållning för statsskuldsräntor. 7Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket i denna proposition (se avsnitt 4.2). 6.4Utveckling av de takbegränsade utgifterna över tid Pandemin medförde en betydande ökning av utgifterna på statens budget i procent av BNP 2020 jämfört med , vilket framgår av tabell 6.4. Det är främst en följd av de tidsbegränsade åtgärder som beslutat om med anledning av pandemin men också en följd av att BNP minskade 2020. De takbegränsade utgifterna beräknas ligga kvar på en relativt hög nivå i procent av BNP 2021.