prop · H90358 · 2021-11-10 00:00:00 — anser att det är bra att frågan lyfts till en opartisk samordnare och att det nationella skogsprogrammet gradvis har skapat en obalans där näringens representanter ofta fått bättre villkor att delta och påverka. Avseende utredningens bedömning att det nationella skogsprogrammet bör breddas så att alla frågor som rör skogen integreras tydligare är remissinstanserna splittrade. Flera av de som är positiva lyfter bl.a. fram att man lättare skulle få en bredd i regionala skogsprogram och tydligare kunna integrera frågor (Länsstyrelserna i , län, och , samt Region och ). understryker att alla skogens aktörer bör ges möjligheter till deltagande på lika villkor. De som är negativa till en breddning av programmet anser att man inte bör förlora fokus på en växande bioekonomi (LRF Skogsägarna, , Skogsindustrierna, , Södra skogsägarna). Skälen för regeringens bedömning: Det nationella skogsprogrammets strategi med dess vision och mål för olika fokusområden beslutades av regeringen och sträcker sig (N2018/03142). Visionen för det nationella skogsprogrammet är: Skogen, det gröna guldet, ska bidra med jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. Ett programråd har etablerats på nationell nivå och ska vara ett forum för konsultation och diskussion under ministern med ansvar för skogspolitiken. Det nationella skogsprogrammet bygger på skogspolitikens två jämställda mål om produktion och miljö (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252, prop. 2007/08:108, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244). Regeringen delar utredningens bedömning att ett programråd liksom en fortsatt basfunktion för det nationella skogsprogrammet där Skogs- styrelsen bistår regeringen med arbetet bör kvarstå. ministern med ansvar för skogspolitiken fortsatt bör leda programrådet. Programrådets roll behöver tydliggöras och effektiviseras. Utredningen har uppfattat att merparten av de som ingått i arbetet med det nationella skogsprogrammet har varit positiva till att det finns ett nationellt skogsprogram, att det är en tydlig arena för diskussioner och frågor centrala för sektorn och att ambitionen med den breda och inklu- derande ansatsen varit bra för processen. Den svenska skogen och skogsnäringen spelar en viktig roll för svensk välfärd och sysselsättningen i alla delar av landet. dialogen om skogsfrågor har främjats genom det nationella skogs- programmets process och de olika arbetsgrupper, seminarier, konferenser och projekt som genomförts. Den digitala mötesformen förefaller ha varit gynnsam då de digitala konferenser som hållits med restriktioner på grund av pandemin medgav en betydlig ökning av antalet Arbetssätt med dialogform som stöd för avvägningar öppnar upp för tvärsektoriellt samarbete och en helhetssyn på landskapet. i linje med ansatsen i målen i FN:s globala mål för hållbar utveckling – Agenda 2030, som utgör en samlande grund för regeringens arbete med Regeringen anser att strukturen för det nationella skogsprogrammet har fungerat bra och att en nationell samordnare inte bedöms kunna strukturera den pågående dialogprocessen bättre än den form som finns för närvarande, där ministern med ansvar för skogspolitiken leder dialog- Frågor runt skogen är ofta komplexa och det är en fördel att den politiska nivån är i direkt och tät dialog med intressenterna och på så sätt kan medverka aktivt vid hantering av målkonflikter. En studie av Riks- revisionen, Nationella samordnare som styrmedel (RiR 2016:5), gör tydligt att inte alla nationella samordnare når sina mål. att möjligheten att lyckas uppnå syftet med uppdraget i hög grad beror på Ju tydligare målgrupp desto bättre framgång. komplicerade frågor med många olika intressegrupperingar som står långt från varandra ökar risken för mindre bra resultat. handlar det om flera målgrupper med uppenbara åsiktsskillnader. Utredningens bedömning om att skogsprogrammet ska breddas så att det tydligare hanterar alla frågor som rör skogen integreras anser regeringen redan täcks av skogsprogrammets strategidokument. Den strategi för det nationella skogsprogrammet som togs fram 2018 ska fortsatt gälla till Regeringen anser att strategin med dess fokusområden har den bredd i frågorna som efterfrågats av utredningen och att alla frågor som rör skogen och skogsbruket kan hanteras inom programmet. De regionala skogsprogrammen är en allt viktigare del i genomförandet av det nationella skogsprogrammet. har i uppdrag att bistå regeringen i det operativa arbetet med dialogprocess och basfunktionen i det nationella skogsprogrammets Regeringen bedömer att detta arbetssätt är gynnsamt för I likhet med utredningen anser regeringen att denna typ av bas- funktion i bör kvarstå, för att bistå regeringen med dialog- processen och uppdrag inom ramen för skogsprogrammet, som att stödja aktiviteter i det nationella skogsprogrammets årscykel, regionala processer Prop. 2021/22:58 och internationella frågor samt även i nya uppdrag som kan bli aktuella, exempelvis om ett nationellt mål för ökad hållbar tillväxt i skogen samt en långsiktig rådgivningskampanj (se avsnitt 11 och 12). 11Nationellt mål för ökad hållbar tillväxt i skogen Regeringens bedömning: Ett förslag till nationellt mål för ökad hållbar tillväxt i skogen bör tas fram. Målets fokus bör ligga på ökad tillväxt i biomassa genom förbättrad skogsskötsel som klimatanpassning och den biologiska mångfalden ökar i produktionsskogen. Målet bör utformas så att incitamenten och motivationen för en förbättrad skogsskötsel och ökad hållbar tillväxt i skogen ökar. Arbetet med att nå målet om ökad hållbar tillväxt i skogen bör ske inom ramen för skogspolitikens jämställda mål om produktion och miljö. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Till skillnad från regeringen bedömer dock utredningen att uppgiften att föreslå ett mål för ökad hållbar tillväxt i skogen bör lämnas till en nationell samordnare för skogsprogrammet. Remissinstanserna: En majoritet av de som yttrat sig tillstyrker utredningens förslag gällande ett mål om ökad hållbar tillväxt. Flera remissinstanser framför invändningar. instämmer i att det finns ett behov av att tydliggöra vad skogen kan bidra med och pekar på möjligheten att använda skogliga scenarioberäkningar för att visa vad skogen realistiskt sett kan bidra med. anser vidare, till skillnad från utredningen, att ett tillväxtmål bör hanteras inom ramen för en parlamentarisk skogs- och miljöberedning. avstyrker förslaget, bl.a. med motiveringen att det redan finns övergripande mål för klimat och biologisk mångfald som är styrande. Att ställa ytterligare krav på tillväxt kan påverka och försvåra markägarens handlingsfrihet och ägarskap. menar även att kunskapsläget om de mest effektiva åtgärderna för att uppnå klimatmålet är alldeles för osäkra för att låsa in sig i ett tillväxtmål. Av de kommuner och regioner som yttrat sig är en klar majoritet positiva. Samtliga miljöorganisationer som yttrat sig är negativa till förslaget. Till exempel anser att potentialen för återvinning och återbruk av fiber bör ske framför en ökad biomassaproduktion. framhåller att ett mål för ökad tillväxt även riskerar stå i konflikt med mål om biologisk mångfald, renskötsel, kulturella och sociala värden. Flera remissinstanser saknar i utredningen en definition av begreppet hållbar tillväxt. De flesta remissinstanser som representerar skogsnäringen, t.ex. Skogsindustrierna, Holmen skog AB och skog AB, är positiva 2021/22:58 till ett mål för hållbar tillväxt. Flertalet menar dock att målen för miljö och produktion måste beslutas samlat i en politisk process. Flera menar vidare att arbetet bör ske samordnat med utredningens förslag om ett politiskt ställningstagande om hur ska uppfylla sina internationella åtaganden om biologisk mångfald i skogen. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen bedömer att en ökad hållbar tillväxt i skogen är viktig för den svenska skogsnäringens framtida konkurrenskraft, för en växande, resurseffektiv och cirkulär bioekonomi samt för klimatpolitiken både genom att den växande skogen utgör en kolsänka och genom att skogsråvaran möjliggör substitution av fossila material. Ökad hållbar tillväxt bidrar därutöver till sysselsättning och tillväxt i hela landet. Regeringen bedömer att klimatanpassning och stärkt biologisk mångfald i skogen bör vara en integrerad del av ökad hållbar tillväxt. Ett politiskt fastslaget mål för ökad hållbar tillväxt i skogen ger en tydlig signal till skogsnäringen och innebär bättre förutsättningar för skogsnäringen att långsiktigt planera för nya investeringar och verksamheter som ger högre kvalitet och ökad lönsamhet. Ett mål för ökad tillväxt i skogen tydliggör därmed en politisk viljeriktning om betydelsen av nationell tillgång till skoglig biomassa. Regeringen bedömer att det nationella målet för ökad hållbar tillväxt bör sträva efter att uppmuntra den enskilde skogsägaren att, utifrån sina förutsättningar, sätta egna mål i linje med skogspolitikens inriktning om frihet under ansvar och de två jämställda målen. Den svenska modellen för skogspolitiken med sektorsansvar och jämställda mål kräver tillitsfull dialog och samverkan mellan skogens intressenter. Samverkan underlättas av tydligare ramar och förutsättningar, vilket ett mål för ökad hållbar tillväxt bedöms bidra till, liksom de nationella miljökvalitetsmålen gör. De avvägningar och prioriteringar som krävs för att besluta om ett mål för hållbar tillväxt bör vara en uppgift för politisk behandling. Därmed kan fokus för dialog och samverkan mellan skogens intressenter flyttas från mål till medel, dvs. hur målet ska uppnås. Ovanstående skäl motiverar ett nationellt mål om hållbar tillväxt i skogen. Det nationella målet för ökad hållbar tillväxt i skogen bör beslutas av regeringen. Det finns skäl att underlaget för ett sådant beslut tas fram inom ramen för samverkan mellan skogens intressenter och det nationella skogsprogrammet bedöms vara en lämplig plattform för denna samverkan. Regeringen avser därför uppdra åt att ta fram ett förslag till nationellt mål för ökad hållbar tillväxt i skogen i dialog med skogsnäringen, forskningen, miljöorganisationer och . Arealen virkesproduktionsmark har minskat har arealen virkesproduktionsmark, den areal som är tillgänglig för avverkning, minskat. Orsaken är de beslut som fattade 1993 med jämställda mål för skogspolitiken, vilka innebar höjda ambitioner när det gäller naturvårdsarbetet i skogen. Bland annat ökade arealen formellt skyddad skog, frivilliga avsättningar och miljöhänsyn. Avverkningen i är enligt i nivå med vad som bedöms vara en uthållig avverkningsnivå (rapport 2015/10). har den globala efterfrågan på svenska skogsprodukter, och därmed svensk skoglig biomassa ökat. De kommande decennierna förväntas efterfrågan fortsätta att öka från såväl exportmarknaderna som hemmamarknaden. En bidragande orsak till den ökande efterfrågan är övergången till en mer cirkulär och biobaserad ekonomi i enlighet med beslutade klimatmål, såväl globala som regionala och nationella. De främsta underliggande drivkrafterna bedöms emellertid fortsatt vara globalt ökande befolkning och ökat välstånd. Efterfrågan förväntas utvecklas särskilt starkt för skogsbaserade produkter som byggvaror, förpackningar och hygienprodukter samt cellulosabaserade textilier och kemiska produkter. Den ökande efterfrågan på dessa produkter förväntas mer än kompensera för trenden med minskande förbrukning av andra skogsbaserade produkter, främst olika sorts tryckpapper. Som en del i arbetet med en ny skoglig konsekvensanalys görs i rapporten för skogsråvara och skogsnäringens utveckling till 2035 (/3) bedömningen att svensk skogsnäring, för att behålla sina marknadsandelar på exportmarknaderna, skulle behöva ett ökat råvarubehov . Det behovet överstiger med stor marginal den avverkningsnivå som bedöms uthållig enligt konsekvensanalys (/10). För att möta den ökade efterfrågan och möjliggöra fossilsubstitution men med bibehållen ambition om att skyddsvärda skogar inte ska avverkas, kommer ökad hållbar tillväxt på virkesproduktionsmarken att vara nödvändig. Ökad hållbar tillväxt genom klimatanpassning och biologisk mångfald När det gäller klimatförändringens påverkan på tillväxten är effekterna såväl positiva som negativa. Å ena sidan innebär ett varmare klimat längre växtsäsong, vilket är positivt för tillväxten, medan torrare förhållanden å andra sidan kan innebära torkstress och därmed lägre tillväxt, inte minst då trädens motståndskraft mot olika skadegörare ökar. För att det ska vara möjligt att uppnå målet om ökad hållbar tillväxt bör de negativa effekterna av klimatförändringen begränsas genom ökad klimatanpassningen av skogsbruket. Att eftersträva ökad biologisk mångfald bedöms också kunna bidra positivt till ökad hållbar tillväxt. Genom att skogen har en hög grad av variation av bland annat trädslag och strukturer såsom tillgång på död ved bibehålls en god genetisk variation vilket bedöms göra skogen mer motståndskraftig och välväxande. Underlag för framtagande av förslag Förslaget till mål för hållbar tillväxt bör baseras på forskning och riksskogstaxeringens underlag. En central del av underlaget bör kunna utgöras av de scenarioanalyser som återkommande tar fram baserat på riksskogstaxeringen. Scenarioanalyserna möjliggör att effekterna av målet kan analyseras givet olika ambitionsnivåer på skogsskötseln, naturvård och avverkningsnivåer, samt i förhållande till framtidens behov av skogsråvara. 2021/22:58 Bedömningen är att det genom förbättrad skogsskötsel finns stora möjligheter att öka den hållbara tillväxten på virkesproduktionsmarken. har, som resultat av en samverkansprocess för skogsproduktion, i rapporten med nya möjligheter (/24) beskrivit en stor mängd åtgärder för att öka tillväxten på virkesproduktionsmarken. Samverkansprocessen bedömer att tillväxten i skogar skulle kunna öka med jämfört med , vilket innebär oförändrad tillväxttakt totalt sett jämfört med perioden 2015. Långsiktig rådgivningskampanj för ökad hållbar tillväxt och hållbart brukande i Regeringens bedömning: En långsiktig rådgivningskampanj för ökad hållbar tillväxt och hållbart brukande i skogen bör tas fram av Skogs- styrelsen i dialog med relevanta aktörer såsom skogsnäringen, miljö- organisationer, och . Kampanjen bör, genom att sprida kunskap om vilka åtgärder som är relevanta för ökad kvalitet och lönsamhet i skogsbruket bidra till att nå den politiska ambitionen om ökad hållbar tillväxt i skogen. bör innefatta verkningsfulla åtgärder för naturvårdande skötsel, användning av alternativa brukningsmetoder, ökad klimateffektivitet, effektivare miljöhänsyn och klimatanpassning i skogsbruket. bör kampanjen bidra till att minska de affärsmässiga riskerna för företagande inom skogsbruket. Rådgivningen bör även stimulera till mer och bättre naturvårdande skötsel på frivilligt avsatt mark. Rådgivningskampanjen bör bidra till att stärka konkurrenskraften och bidra till uppfyllelsen av klimat- och miljömål. Utredningens bedömning överensstämmer i huvudsak med rege- Remissinstanserna: En stor majoritet av de remissinstanser som har kommenterat bedömningen om en rådgivningskampanj är positiva. miljöorganisationer uttrycker tveksamheter gällande innehållet i den rådgivning som lämnas och föreslår inriktning på exempelvis naturlig föryngring (), lövträd och blandskog (Skydda skogen) samt naturvårdande skötsel (Birdlife ). anser att utredningens bedömning om en rådgivningskampanj är bra, men fokus bör även ligga på variation i brukningsmetoder och på inhemska trädslag. positiv till en rådgivningskampanj förutsatt att det inte leder till ökad intensifiering i skogsbruket. En rådgivningsinsats om produktion bör ske utifrån ett brett värde- och riskperspektiv inom ramen för bevarandet av De sektorsmyndigheter, länsstyrelser, universitet och regioner som yttrar sig är mestadels positiva. vill att kampanjen även bör hantera åtgärder för att minska växthusgasutsläppen på skogsmark och åtgärder för att öka upptaget av koldioxid på skogsmark även utanför de frivilligt avsatta skogarna. Myndigheten poängterar också att de regionala dialogprocesserna om grön infrastruktur är en bra grund för dialog med skogens aktörer och att handlingsplanerna framtagna inom arbetet med grön infrastruktur är viktiga kunskapsunderlag. betonar vikten av att använda digitala verktyg i rådgivningsarbetet. Flera länsstyrelser understryker vikten av regional och lokal anpassning av rådgivningen och att den gärna kan utföras tillsammans med . anser rådgivningskampanjen behöver inkludera planeringsåtgärder med hänsyn till kulturmiljön även i gallringsåtgärderna. Linnéuniversitetet anser att rådgivningen i första hand ska fokusera på ståndortsanpassad skötsel, i andra hand tillväxthöjande åtgärder. Intresseorganisationerna inom skogssektorn är positiva till en rådgivningskampanj. Flera remissinstanser, bl.a. , anser att det signalerar ökad tyngd åt produktionsfrågor. Skogsindustrierna med flera poängterar att det är viktigt att får ett tydligt uppdrag att bedriva en rådgivningskampanj och att får öronmärkta pengar för detta. poängterar att det framför allt kommer att stimulera mindre markägare till ett ökat brukande av resursen skog Naturturismföretagen anser kampanjen även bör innehålla en del om andra sätt att bruka skogen inom besöksnäringen. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen bedömer att det finns en potential för ökad hållbar tillväxt i skogen. En omfattande rådgivningskampanj bör därför genomföras. Rådgivningen bör syfta till ökad hållbar tillväxt genom förbättrad skogsskötsel i brukade skogar för att möta ökad efterfrågan från en växande cirkulär bioekonomi. Kampanjen bidrar till en växande och mer konkurrenskraftig bioekonomi genom att tillsammans med ökad resurseffektivitet och cirkularitet öka den tillgängliga råvarubasen för den förädlande skogsindustrin. Rådgivningskampanjen förvänts bidra till bättre förutsättningar för ökad substitution av fossilt baserade material samt ökad kolinlagring i växande skog. Vidare bedöms kampanjen öka möjligheterna för att nå klimatmålet, utan att negativt påverka andra miljömål. Ökad aktivitet i skogsbruket bedöms vara avgörande för att stärka såväl de ekonomiska, sociala som miljömässiga nyttorna av skogsbruk. Genom bättre tillväxthöjande och naturvärdesskapande insatser kan svenskt skogsbruk fortsätta att bidra till nytta för alla. Ökad aktivitet i skogsbruket bör därför vara en ledstjärna för kampanjen, både på produktionsmarken och på de frivilliga avsättningar där skötsel är nödvändig för att bevara och utveckla miljövärden. har inom ramen för Samverkansprocess skogsproduktion tagit fram rapporten med nya möjligheter (/24), vilken har remitterats. Rapporten beskriver hur skogen kan brukas för värdefull tillväxt och med aktiv miljöhänsyn. Regeringen anser att rådgivningen även ska syfta till effektivare miljöhänsyn. God och väl planerad miljöhänsyn vid alla skogsskötselåtgärder gynnar inte bara miljövärden utan kan även främja lönsamhet. Skogssektorns gemensamma målbilder för god miljöhänsyn ger vägledning om hur miljöhänsyn bör tas vid planering och genomförande av skogsbruksåtgärder i produktionsskog. Kampanjen bör därför även innefatta dessa målbilder för god miljöhänsyn. Regeringen bedömer att kampanjen bör innehålla rådgivning om ökad klimateffektivitet i skogsbruket. Därför bör kampanjen exempelvis inne- hålla rådgivning om skötselinsatser som kan minska markavgångar av växthusgaser, öka kolinbindningen, val av maskinpark samt röjning och Några remissinstanser har påpekat vikten av variation av har ett uppdrag med rådgivning kring olika metoder för skogsbruk, t.ex. hyggesfritt skogsbruk. Det arbetet bör integreras i en kommande rådgivningskampanj. brukningsmetoder bör ingå i kampanjen för att enklare än kunna tillämpas av skogsägare som själva vill, på marker där så är motiverat. Regeringen avser vidare ge i uppdrag att i samråd med ta fram rekommendationer och rådgivning om natur- vårdande skötsel och restaurering i frivilligt avsatta områden, samt utarbeta förslag för att stimulera naturvårdande skötsel och restaurering i de frivilligt avsatta områdena. Det bedöms vara mest effektivt att rådgivning till skogsägare om förbättrad skogsskötsel och naturvårdande skötsel sker samordnat, vilket därför bör eftersträvas. Om rådgivning om naturvårdande skötsel kopplas till att markägare har möjlighet att söka ett ekonomiskt stöd, t.ex. stödet Skogens miljövärden eller Stöd till natur- och kulturmiljövårdsåtgärder i skogen (Nokås) bedöms det vara ändamålsenligt med individuell och mer Skogsägare är kampanjens huvudsakliga målgrupp. rådgivningen bör stärka skogsägaren som företagare. Då en stor och växande andel av skogsägarna är beroende av att till största delen köpa in skogsbrukstjänster och andra tjänster kopplade till skogsägandet är det lämpligt att beställarkompetens utgör en del i rådgivningen. håller med om vikten av att använda digitala hjälpmedel i Utvecklingen inom webbaserad utbildning och information möjliggör att digitala rådgivningsformer kan ges ett betydande inslag. digitala utvecklingen möjliggör även att rådgivningen kopplas till skogs- ägarens egen skog. Denna möjlighet bör tillvaratas så att den enskilde skogsägaren lättare kan använda kunskapen utifrån sina egna mål och Det kan förväntas öka motivationen för skogsägaren att Regeringen bedömer att särskilda insatser bör göras för att nå de nu inaktiva ägarna. Förutom digitala plattformar bör även aktiviteter på plats ute i skogen prioriteras. Erfarenhet visar att skogen är det bästa stället att ta till sig rådgivning om skogsskötsel. naturvårdande skötsel bör även riktas mot skogsmaskinförare och andra Mot denna bakgrund avser regeringen att ge i uppdrag att ta fram en långsiktig rådgivningskampanj för ökad hållbar tillväxt och hållbart brukande i skogen. Arbetet med att ta fram kampanjen bör ske i dialog med relevanta aktörer såsom skogsnäringen, miljöorganisationer, För att nå ut brett bör så stor del som möjligt av skogsbrukets hela rådgivningskapacitet tas Nästan alla virkesköpande organisationer har utbyggd rådgivning och säljer skogsvårdstjänster. Den allra största påverkan på Prop. 2021/22:58 skogsägare sker genom de kontakter som tas i samband med virkesköp och försäljning av skogsvårdstjänster. Kampanjen bör därför genomföras samordnat tillsammans med andra organisationer med markägarkontakter. Det skapar dessutom regional och lokal förankring och samverkan vilket regeringen, i likhet med flera remissinstanser, bedömer är positivt. Regeringens bedömning: Det bör genomföras en ökad rådgivning om klövviltsförvaltning och skogsskötsel med syftet att minska klövviltskador på skog och öka fodermängderna. För att åstadkomma eftersträvad balans mellan klövviltstammar och fodertillgång bedöms, utöver rådgivning, ytterligare insatser behövas. Därför bör möjligheterna till olika åtgärder, och vid behov regelförändringar, för att minska skadenivåerna utredas. Utredningens bedömning överensstämmer till största del med rege- Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som yttrar sig är positiva till både bedömningen om rådgivning om klövviltförvaltning och skogsvård samt bedömningen att utreda incitament och regelförändringar för minskade skadenivåer. instämmer i bedömningen, men anser att problembeskrivningen är förenklad. Uppföljning bör ske på fler sätt än genom älgbetesinventeringen. Utöver vad som föreslås i utredningen föreslår att en statlig utredning tillsätts för flerartsförvaltning, att inventering av älgskador inom älgbetes- inventeringen genomförs och finansieras av staten samt att jakt efter kronvilt blir allmän Bland de länsstyrelser som har yttrat sig är några uttalat positiva till bedömningen medan andra pekar på att är regionalt ansvarig och beslutande förvaltningsmyndighet för klövviltförvaltningen och bör därför involveras i att ta fram rådgivningsbudskap, genomföra rådgivning