prop · H803130 · 2021-05-27 00:00:00 — Första till Fjärde och Sjätte gemensamma påverkan på inkomstpensionssystemet utvärderas över . Sjunde AP-fonden jämförs med privata fonder och med inkomstpensionens utveckling. Sjunde AP-fonden utvärderas som en värdepappersfond och jämförs med övriga värdepappersfonder i premiepensionssystemet, samt jämfört med utvecklingen av inkomst- index. I utvärderingen av Sjunde AP-fondens verksamhet 2020 utvärderas resultaten för fondens förvaltningsmodell samt resultaten från fondens förvalsalternativ . Utvärderingen baseras på flera källor. Utvärderingen av fondernas verksamhet baseras på information från fondernas interna resultatuppföljningssystem för att möjliggöra analys av olika källor till den totala avkastningen.40 Flera externa källor har också använts, till exempel för att sätta fondernas utveckling i relation till utvecklingen av tillgångar och skulder i inkomst- pensionssystemet, utvecklingen på kapitalmarknaderna och resultaten för ett urval av utländska statliga pensionsfonder. Dessa källor redovisas i anslutning till respektive analys. 40Det här innebär att det historiskt kan förekomma skillnader mot fondernas redovisade resultat på grund av bland annat periodiseringar, men skillnaderna är mycket små (i avkastning). Ett nära samarbete med fonderna . Utvärderingsarbetet har pågått och har genomförts i en kontinuerlig process tillsammans med fonderna. I kapitel 3 följer en beskrivning av AP-fondernas roll i det svenska pensionssystemet och deras utveckling –2020. Fondernas utveckling ställs även i relation till utvecklingen på kapitalmarknaderna samt andra ledande internationella pensionsfonder. Kapitel 4–9 redovisar sedan resultaten från den grundläggande utvärderingen per fond. Fördjupnings- uppdraget redovisas i sin helhet i bilaga till detta dokument. 3 AP-fondernas roll, utveckling och omvärld 2001–2020 I det här kapitlet beskrivs AP-fondernas roll i det svenska pensionssystemet och buffertfondernas (Första till Fjärde och Sjätte ) utveckling –2020. Fokus är fondernas påverkan på inkomstpensionssystemet samt hur de utvecklats i jämförelse med kapitalmarknaderna och ett urval av utländska statliga pensionsfonder. 3.1 AP-fondernas roll i det svenska pensionssystemet AP-fonderna är basen i det svenska pensionssystemet. De sex AP-fonderna utgör en del av det svenska systemet för allmän pension, vilket är en av tre delar i det svenska pensionssystemet (Bild 5). De två andra delarna är tjänstepensionen, som är en tjänsteförmån från arbetsgivaren, och det privata sparandet. AP-fondernas roll i svenska pensionssystemet 1.Garantipension för de med låg eller ingen inkomst som finansieras med skatter 2.1 januari 2010 togs () uppgifter över av Av total lönesumma går till allmän pension, därav till premiepension. Dagens svenska system för allmän pension är resultatet av en bred partiuppgörelse med syfte att reformera den då gällande folkpensionen och ATP. I dagens system betalas av varje individs pensionsgrundande inkomst till allmän pension41, varav går till att finansiera inkomstpensionen och resterande går till premiepensionen (sparas på individuella premiepensionskonton). Den pensionsgrundande inkomsten har en övre gräns om 7,5 inkomstbasbelopp42. Årets inbetalningar finansierar årets pensioner. De årliga inbetalningarna till inkomst- pensionen finansierar pensionsutbetalningar till dagens pensionärer (ett så kallat ”pay as you 41Av dessa går maximalt 7,5 inkomstbasbelopp ( ) till pensionssystemet, medan ett eventuellt överskott går till statskassan. 42År 2020 motsvarade 7,5 inkomstbasbelopp en årsinkomst om , d.v.s. . I praktiken betalas dock avgiften om på hela inkomsten. Avgiften som betalas på den eventuella del av inkomsten som överskjuter den övre begränsningen tillfaller emellertid staten. go”-system). En grundtanke med det svenska inkomstpensionssystemet är att det ska vara självfinansierande, vilket betyder att staten inte ska behöva höja pensionsavgifterna eller låna pengar för att betala ut inkomstpensionen.43 Fonderna fyller också funktion som buffertar. 2001 omorganiserades Första till Fjärde AP- fonderna till så kallade buffertfonder. Även inkluderades i buffertfondkapitalet . Syftet med Första till Fjärde AP-fonderna är att jämna ut perioder av löpande över- och underskott mellan inbetalningar av pensionsavgifter och utbetalningar av pensioner och att långsiktigt generera avkastning för att öka stabiliteten i inkomstpensions- systemet. Buffertfonderna ska verka självständigt och ha egna placeringspolicyer, ägarpolicyer och riskhanteringsplaner inom ramen för sitt uppdrag och placeringsregler. Första till Fjärde AP-fonderna regleras i lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder och i lagen om (2000:193, 2007:709). är stängd och har fokus på onoterade bolag. är en stängd fond, vilket innebär att inga in- och utflöden i pensionssystemet går via fonden. Fonden skiljer sig också från övriga buffertfonder genom sitt fokus på onoterade bolag (Första till ska enligt gällande placeringsregler till största delen investera i likvida tillgångar, till exempel noterade aktier). Det dämpade balanstalet påverkar pensionernas utveckling. Inkomstpensionssystemets finansiella ställning uttrycks i ett så kallat balanstal och definieras som inkomstpensions- systemets tillgångar dividerat med inkomstpensionssystemets skulder. Tillgångarna består av värdet framtida inbetalningar, d.v.s. avgiftstillgången, och buffertfonderna. De framtida inbetalningarna bestäms främst av befolkningstillväxt, arbetskraftsdeltagande, ekonomisk tillväxt och löneökningstakt. Inkomstpensionssystemets skulder består av upparbetade pensionsrätter och påverkas främst av antalet pensionärer, genomsnittlig livslängd, löne- ökningstakt samt upp- och nedskrivningar av pensionsrätterna baserat på systemets balansering. För att minska svängningar i inkomstpensionerna har ett dämpat balanstal införts, vilket avviker från 1,0 med en tredjedel av det ordinarie balanstalets avvikelse från 1,0. Om det dämpade balanstalet överstiger 1,0 skrivs pensionsrätterna upp med den genomsnittliga löneökningstakten, som mäts genom inkomstindex. Understiger däremot balanstalet 1,0 är skulderna större än tillgångarna och en automatisk balansering aktiveras, vilket betyder att värdet av pensionsrätterna skrivs upp med en lägre faktor än löneöknings- takten. Detta innebär att inkomstpensionen kan sänkas om inkomstpensionssystemet inte balanserar. Om det dämpade balanstalet understiger 1,0 justeras uppskrivningstakten av pensionsrätterna med förskjutning. Kombinationen av att inkomstpensionssystemet är avgiftsbestämt och att det finns en automatisk balansering gör systemet självförsörjande. Sjunde AP-fonden erbjuder sex placeringsalternativ som en del av premiepensions- systemet. Premiepensionen syftar till att varje arbetstagare ska kunna påverka en del av den allmänna pensionen genom att välja hur pensionsmedlen investeras. Alla arbetstagare kan välja mellan omkring 500 fonder i premiepensionssystemet. Sjunde AP-fonden förvaltar två fonder: AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Dessa fonder kombineras i AP7 Såfa som förvaltar premiepensionen för de arbetstagare som inte aktivt väljer fondförvaltare (statens ”förvalsalternativ”). 43Även premiepensionen är självfinansierad. Sjunde AP-fonden erbjuder utöver förvalsalternativet44 fem ytterligare fondportföljer som kan väljas i konkurrens med de övriga omkring 500 fonderna av alla arbetstagare.45 Dessa fem fondportföljer inkluderar de två byggstensfonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond samt tre statliga fondportföljer som består av olika kombinationer av de två byggstensfonderna. Sjunde AP-fonden regleras i lagen om allmänna pensionsfonder (2000:192). pensionsgrupp har fattat beslut om reformer i premiepensionssystemet, som bland annat innebär att fonder i premiepensionen ska upphandlas, och att antalet valbara fonder ska minskas.46 3.2 Buffertfondernas utveckling och omvärld 2001–2020 Buffertfonderna har haft en avkastning om i genomsnitt start. Buffertfondernas kapital har växt från till vid utgången av 2020. Buffertfondernas avkastning efter kostnader har bidragit med 320 miljarder av tillväxten, vilket motsvarar en genomsnittlig avkastning om vilket kan jämföras med inkomstindex som ökade . Nettoflödet är negativt . Fram hade Buffertfonderna ett positivt nettoflöde, vilket innebär att fonderna mottog kapital från pensionssystemet. Nettoflödet har däremot varit negativt (Bild 6), och förväntas vara fortsatt negativt under de kommande åren47. Det negativa nettoflödet innebär att Buffertfonderna hjälper till att finansiera pensionssystemets utbetalningar. var nettoflödet -. 44Även AP7 Såfa är aktivt valbar. 45Dessa fem fondportföljer är valbara på fondtorget, medan AP7 Såfa ligger utanför fondtorget. 46https:///pressmeddelanden/2021/02/preciserad-overenskommelse-om-det-reformerade- premiepensionssystemet/ Buffertfonderna samarbetar inom områden som inte äventyrar konkurrensen fonderna emellan. Inom områden som inte äventyrar konkurrensen fonderna emellan, kan AP-fonderna samarbeta för att uppnå förbättrad leverans gentemot uppdraget, till exempel genom kompetensutbyte eller förbättrat hållbarhetsarbete, eller för att uppnå kostnadsbesparingar. samarbetar fonderna inom nio samarbetsgrupper (Bild 7), där fonderna bland annat för dialoger kring etik- och hållbarhetsarbete, utför gemensam upphandling av administrativa funktioner och arbetar för förbättrat kompetensutbyte. deltar även Sjunde AP- fonden i samarbetsgrupperna. har fonderna haft ett fortsatt aktivt samarbete och det genomfördes exempelvis en gemensam utredning om hur fonderna kan öka transparensen kring vinstdelning kopplat till onoterade tillgångar. Fonderna implementerade genom även en ny struktur för att ytterligare förbättra och effektivisera samverkan mellan fonderna. Vidare har fonderna samverkat kring upphandling och implementering av teknisk utrustning såsom kontorsutrustning och videokonferenslösningar under pandemin. Pensionssystemet i balans . har avgiftstillgångarna varit större än skulderna (Bild 8). Utvecklingen har lett till att inkomstpensionen har skrivits upp med mellan och 2012–2019 (med undantag av nedskrivning till följd av negativa balanstal). utveckling bidrog till att balanstalet 2022 uppgår till 1,0824 vilket är det starkaste balanstal pensionssystemet uppvisat sedan start.48 Under finanskrisen och 2009 gick systemet minus, då skulderna växte snabbare än tillgångar. Detta ledde till att inkomstpensionen fick skrivas ned. – 2007 var balansen positiv , varför inkomstpension skrevs upp –2009. 48Budgetunderlag för pensionsmyndigheten –2024 Buffertfondernas betydelse i pensionssystemet har ökat . Buffertfonderna utgör en mindre del av tillgångssidan i pensionssystemet och förändringar i pensionsskulden och avgiftstillgångarna har en stor påverkan på systemet som helhet. Dock har buffertfondernas betydelse för systemet ökat då fonderna utgör en ökande andel av tillgångarna (från till ). Buffertfonderna har påverkat balansen positivt mellan 2001–2020. Sammantaget –2020 har buffertfonderna bidragit positivt till balansen i systemet genom att generera en avkastning som överstiger inkomstindex. Kapitalet är placerat i aktier, räntebärande papper och alternativa tillgångar. Buffertfonderna hade av sitt kapital investerat i noterade aktier: i svenska aktier, i globala aktier i utvecklade länder och i aktier i tillväxtmarknader. Av övriga 54 %49 av kapitalet hade fonderna investerat i räntebärande värdepapper, i alternativa tillgångar50 (Bild 9). Fonderna har en stor andel av kapitalet investerat i aktier för att långsiktigt kunna uppnå en högre avkastning, vilket innebär att utvecklingen på aktiemarknaderna i hög utsträckning påverkar fondernas avkastning. Hög andel aktier bidrog till hög avkastning 2020 och har bidragit positivt på lång sikt. 2020 avkastade svenska aktier , globala aktier och aktier i tillväxtmarknader 1,8 %mätt i SEK.51 Utländska aktiemarknader genererade en lägre avkastning mätt i SEK än mätt i lokala valutor, då den svenska kronan förstärktes , vilket påverkade avkastningen från investeringar i andra valutor negativt. Även på har aktier bidragit positivt till 49Delarna summerar ej på grund av avrundning 50Alternativa tillgångar inkluderar till exempel fastigheter och onoterade bolag (riskkapital). Fondernas definition av alternativa tillgångar skiljer sig något, exempelvis räknar vissa fonder in hedgefonder i alternativa tillgångar medan andra inkluderar hedgefonder i likvidportföljen. I vissa fonder inkluderas även övriga tillgångsslag såsom alternativa krediter och infrastruktur. 51SIX RX i SEK för svenska aktier, MSCI World i SEK för globala aktier och MSCI Emerging Markets i SEK för aktier i tillväxtmarknader –2020 avkastade svenska aktier i genomsnitt , globala aktier och aktier i tillväxtmarknader mätt i SEK (Bild 9). Buffertfondernas utveckling kan också jämföras med utländska statliga pensionsfonder (Bild 10). En direkt jämförelse av avkastningen är svår att göra på grund av skillnader i fondernas uppdrag, placeringsregler, risktolerans, valutaeffekter och marknadsutveckling på respektive hemmamarknader, men utgör en intressant referens. Fonderna i jämförelsen nedan representerar ett urval av statliga pensionsfonder från olika geografier som ofta anses vara bland de ledande fonderna i världen. Buffertfondernas avkastning i jämförelse med utländska pensionsfonder Rapporterad årlig nominell avkastning2 Procent (lokal valuta) Procent (lokal valuta) -2,3 Garantera statliga pensionsåtaganden, fördela oljeförmögenhet på framtida generationer Förvalta pensionen för holländska medborgare anställda inom offentlig sektor och utbildningssektorn Förvalta pensioner för statligt anställda i Buffertfond som, tillsammans med CDPQ, utgör och förvaltar obligatoriska tjänstepensionsplaner Buffertfond i det statliga pensionssystemet med uppgift att förvalta kapital för långsiktig hållbarhet Placera kapital på bästa sätt till låg risk för det obligatoriska danska tjänstepensionssystemet Alternativa tillgångar inkluderar bland annat private equity, fastigheter, infrastruktur, derivat, samt övrigt Per samma datum som förvaltat kapital. ABP, CDPQ rapporterade avkastningar är före kostnader. ATPs avkastningar beräknade. 3.Estimerade värden för kapital och avkastning baserat på halvårsrapport och genomsnittliga kostnader 2011-2019; 4. ATP redovisar avkastning relaterat till bonuspotential, ~40 % av investeringsportföljens marknadsvärde 2020. Avkastningarna är här istället beräknade på genomsnittligt marknadsvärde för investeringsportföljen. 5.Aritmetiskt medelvärde, exklusive buffertfonderna 6.Baserat på tillgänglig data kring innehav och/eller exponering från årsredovisningar eller kvartalsrapporter. Källa: Årsredovisningar och kvartalsrapporter; Oanda; Mckinsey-analys Avkastning i linje med utländska pensionsfonder på lång sikt, men högre på kort sikt. Buffertfonderna har uppnått en avkastning som är linje med utländska pensionsfonder52 (8,jämfört med i genomsnitt ). och den senaste femårsperioden har buffertfondernas avkastning överträffat de utländska jämförelsefondernas genomsnittliga avkastning (8,jämfört samt jämfört ). En direkt jämförelse av fondernas avkastning kan dock vara missvisande, då fonderna arbetar efter olika regler och förutsättningar. Utländska fonders portföljutveckling i linje med buffertfondernas. De utländska pensionsfonderna har likt buffertfonderna gjort förändringar i sina portföljer över . Över tid har fonderna ökat andelen alternativa investeringar på bekostnad av räntor samt skiftat sina aktieportföljer från hemmamarknaderna mot både tillväxtmarknader och andra utvecklade marknader. De främsta anledningarna för investerare att söka sig till privata marknader är möjligheten till högre avkastning och diversifiering genom att få exponering mot andra faktorer än aktie- och räntemarknaderna, samt att deras långa investeringshorisont innebär en konkurrensfördel. Det är värt att notera att fonderna har olika definitioner av alternativa investeringar, vilket leder till att allokering inte är helt jämförbar mellan fonderna. Vidare har de utländska fonderna likt buffertfonderna i allt högre grad börjat applicera hållbarhetskriterier i sina investeringar. Regler för Första till Fjärde AP-fonderna. Fonderna har arbetat efter placeringsreglerna som trädde i kraft per . Fondernas placeringsregler uppdaterades främst i syfte att ge fonderna bättre möjligheter att långsiktigt maximera 52Baserat på fondernas rapporterade avkastning i lokal valuta, vilket bedöms mest relevant för att jämföra fondernas prestation givet deras mandat och hemmamarknad. Redovisad avkastning för ATP skiljer sig jämfört med deras årsredovisning då ATP anger avkastning i relation till ”bonuspotential” – skillnaden mellan förvaltat kapital och garanterade pensioner - medan avkastningen i denna rapport är beräknad baserad på marknadsvärde för investeringsportföljen. Redovisad avkastning för ATP var 2019 före kostnader avkastningen i förhållande till risken i placeringarna. De största förändringarna i placeringsreglerna sammanfattas nedan. ●Lägsta andelen räntebärande värdepapper med låg kredit- och likviditetsrisk sänktes från till . ● Begräsningen av onoterade innehav53 (framförallt onoterade aktier) om maximalt av fondens marknadsvärde togs bort och ersattes av att maximalt av respektive fonds marknadsvärde, vid investeringstillfället, får vara investerat i illikvida tillgångar (vilket till exempel inkluderar onoterade bolag, men även fastigheter och infrastruktur). ●Kravet på att av kapitalet skall förvaltas externt togs bort. I tillägg infördes nya regler gällande att Första till Fjärde AP-fonderna ska förvalta fondmedlen föredömligt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Fonderna skall lägga särskild vikt till hur hållbar utveckling kan främjas, utan att göra avkall på det övergripande målet om hög avkastning. Vidare ska Första till Fjärde AP-fonderna när det gäller ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande samverka och ha en gemensam värdegrund för förvaltningen, ha gemensamma riktlinjer för hur fonderna redovisar uppfyllande av målet om föredömlig förvaltning samt anta gemensamma riktlinjer för placeringsverksamheten och vilka tillgångar som bör exkluderas ur AP-fonderna. Närmare beskrivning av fondernas arbete kopplat till föredömlig förvaltning genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande finns i fördjupningsarbetet. biföll propositionen “Vissa ytterligare ändringar av placeringsreglerna för Första till Fjärde AP- fonderna” 54. Förändringarna träder i kraft och innebär bland annat att det tydliggörs att Första till Fjärde AP-fonderna får göra saminvesteringar i onoterade företag genom onoterade riskkapitalföretag, att de får göra sidoinvesteringar i ett onoterat företag tillsammans med en fond som de investerat i och som också investerat i företaget samt att de får göra investeringar i obligationer och andra fordringsrätter som inte är utgivna för allmän omsättning indirekt genom placeringar i fonder eller riskkapitalföretag. Fonderna lämnade remissvar till det föranledande utlåtandet , där de i stort välkomnade förslaget men menade att det nya regelverket fortsatt var för begränsande för att uppnå sitt syfte. beslutade dessutom om en tillfällig lagförändring med anledning av covid-19 och det behov av ytterligare kapitalisering som den ekonomiska krisen orsakat. Lagändringen gäller från och upphör , och innebär att den högsta möjliga ägarandelen som Första till har i ett bolag höjs från till av aktierna, under villkoret att fonderna deltar i en nyemission av aktier- Höjd pensionsålder kan påverka pensionssystemet och fondernas placerings- verksamhet. beslutade att pensionsåldern, enligt förslag från pensionsgruppen, skulle höjas från och med den 1 januari 2020.57 infördes de 53Dessa begränsningsregler innebär att av en AP-fonds tillgångar måste vara placerade I noterade tillgångar eller i onoterade aktier eller andra andelar i fastighetsbolag. 55Syftet med förslagen är enligt propositionen att öka kostnadseffektiviteten, avkastningsmöjligheterna och långsiktigheten inom allokeringsmandatet illikvida tillgångar och att ge Första–Fjärde AP-fonderna liknande förutsättningar som andra jämförbara institutionella investerare. 56Finansutskottets betänkande 2020/21:FiU12 57Riksdagsskrivelse 2019/20:10. nya pensionsreglerna som bland annat innebar att lägsta åldern för att ta ut den allmänna pensionen höjdes från 61 till och att LAS-åldern58 höjdes från till . LAS-åldern kommer höjas till , och lägsta åldern för att ta ut den allmänna pensionen kommer sannolikt höjas till fram till 2026.59 En höjd pensionsålder stärker pensionssystemet, vilket i förlängningen kan påverka AP-fonderna. 4 Grundläggande utvärdering av Första AP-fonden I det här kapitlet presenteras resultaten från den grundläggande utvärderingen av Första AP-fondens verksamhet 2020. Den grundläggande utvärderingen fokuserar på att beskriva fondens förvaltningsmodell, nyckelhändelser 2020, den totala avkastningen och allokeringsförändringar, samt fondens allokering av illikvida tillgångar . 4.1Första AP-fondens förvaltningsmodell och nyckelhändelser 2020 Första AP-fonden är en av fem buffertfonder i det svenska inkomstpensionssystemet. Fonden använde 2020 ett avkastningsmål om genomsnittlig real avkastning efter kostnader , mätt över rullande tioårsperiod samt över 40 år.60 Första AP-fonden har inget separat avkastningsmål för sin aktiva förvaltning, utan ser den aktiva förvaltningen som en del av fondens strategi att skapa en hög totalavkastning till låg risk. infördes en ny organisationsstruktur som innebär att förvaltnings- organisationen består av sju enheter; ROVA (), Aktier, Strategi , Exponering, Taktisk allokering/Kvantitativ förvaltning, ESG, Externa partnerskap & innovation samt Realtillgångar (Bild 11). Vid utgången av 2020 hade organisationen 66 anställda, jämfört med 67 vid utgången av 2019. Inom kapitalförvaltningen arbetade 32 personer per , lika många som vid utgången av 2019. 58Åldern till vilken du har rätt att behålla din anställning. 60Fonden påbörjade implementeringen av en uppdaterad förvaltningsmodell samt implementerade ett nytt avkastningsmål gällande . Fram använde fonden ett nominellt totalt avkastningsmål på efter kostnader mätt över rullande tioårsperiod. Beskrivning av Första AP-fonden Förvalta fondkapitalet till största möjliga nytta för pensionssystemet genom att skapa en hög avkastning till en låg risknivå Maximera avkastningen till låg risk mätt i utbetalade pensioner Inte ta någon närings- eller ekonomipolitisk hänsyn Förvalta på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande Genomsnittlig real avkastning efter kostnader ska vara mätt över rullande tioårsperiod () och över 40 år Investeringsfilosofin bygger på ledorden: Fonden styrs av en långsiktig risktolerans som beslutas av styrelsen, uttryckt i en övergripande tillgångsfördelning (~10 års sikt) Med utgångspunkt från den övergripande tillgångsfördelningen beslutar VD om en strategisk tillgångsfördelning (~10 års sikt) som utgör jämförelseportfölj för fondens förvaltning Utifrån den strategiska tillgångsfördelningen ansvarar kapitalförvaltningschefen () för den dynamiska allokeringen och den operativa förvaltningen Förvaltningen av kapital sker utifrån interna och externa mandat kopplade till både absolut och relativ avkastning (2020 förvaltades internt) 1.Inklusive kassa och TAA Källa: Första AP-fonden Faktiskt innehav per tillgångsslag %, = miljarder Övrigt 66 anställda 2020 (2019: 67) varav 32 i förvaltningen (2019: 32) Aktier, Strategi & Investeringsfilosofin i fondens förvaltningsmodell bygger på byggpelarna väldiversifierad portfölj, långsiktig förvaltning, ineffektiva marknader, utnyttja riskpremier, kostnadseffektiv förvaltning samt hållbart värdeskapande (Bild 12).