prop · H803130 · 2021-05-27 00:00:00 — 2.Beskrivning av Första till Fjärde AP-fondernas kostnader 3.Jämförelse av Första till Fjärde AP-fondernas redovisade kostnader 4.Analys av kostnadsskillnader mellan AP-fonderna Syfte, metod och avgränsning Vid allmänna utvärdering av AP-fondernas verksamhet i finansutskott lyftes frågan om att analysera och tydliggöra orsakerna till skillnaderna i kostnad mellan AP- fonderna.109 konstaterade att skillnaderna i kostnadsnivå mellan AP-fonderna är stora, och uppmanade regeringen att i kommande skrivelse om AP-fondernas verksamhet närmare analysera orsakerna till detta. Denna analys är avgränsad till Första till Fjärde AP-fonderna, då Sjätte verksamhet skiljer sig åt och därmed är kostnadsnivån inte lika jämförbar.110 I enlighet med frågan från finansutskott fokuserar denna fördjupning på att tydliggöra skillnader i redovisade kostnader. Med redovisade kostnader avses kostnader som syns i Första till Fjärde AP-fondernas resultaträkningar. För att beskriva skillnaderna i de redovisade kostnaderna analyseras även i årsredovisningarna omnämnda kostnader, som exempelvis prestations- baserade arvoden, när dessa bidrar till att förklara kostnadsskillnader mellan fonderna. Analysen fokuserar på skillnader i redovisade kostnader mellan Första till Fjärde AP-fonderna och jämför dem därmed inte med andra institutionella investerare på marknaden. Det bör dock nämnas att i utvärderingen av AP-fondernas verksamhet avseende konstaterades att AP-fonderna i genomsnitt hade lägre kostnader än jämförelsegruppen av internationella investerare111. Samtliga kostnader bör även sättas i relation till den avkastning som investeringen genererar; här hänvisas till den grundläggande utvärderingen och dess analyser av Första till Fjärde AP-fondens avkastning i kapitel 4-7 ovan. De redovisade kostnaderna har analyserats baserat på data från Första till Fjärde AP- fondernas årsredovisningar, fondernas interna kostnadsdata och djupintervjuer med fondernas verkställande direktörer, ekonomichefer och seniora analytiker. 109Finansutskottets betänkande 2020/21:FiU6 110Sjätte är helt fokuserad på investeringar i onoterade tillgångar, vilket skiljer sig från Första till Fjärde AP-fonderna som investerar i blandade tillgångsslag, varav en stor del utgörs av noterade bolag. 111Regeringens skrivelse 2016/17:130 verksamhet-t.o.m.-2016-skr.-201617130-.pdf Beskrivning av Första till Fjärde AP-fondernas kostnader Redovisade kostnader avser kostnader som syns i Första till Fjärde AP-fondernas resultaträkningar. Dessa kostnader anges i den grundläggande utvärderingen och utgör fokus för denna analys. Redovisade kostnader består av (A) provisionskostnader och (B) rörelse- kostnader: A.Provisionskostnader är kostnader som betalas ut till externa parter som förvaltar kapital på uppdrag av fonderna. Fonderna betalar en procentuell avgift av det förvaltade kapitalet till den externa förvaltaren. Storleken på de externa förvaltningskostnaderna bestäms därför främst av storleken på det externt förvaltade kapitalet. Provisionskostnader kan delas upp i två delar: Provisionskostnader för noterade tillgångar är kostnader för extern förvaltning av noterade aktier och räntor Övriga provisionskostnader är kostnader för depå-bank och övriga relaterade kostnader. B.Rörelsekostnader är kostnader för att bedriva verksamheten, inklusive intern förvaltning, och kan delas upp i två delar: Personalkostnader är kostnader för lön, pension och andra personalkostnader Övriga administrationskostnader är övriga kostnader för att bedriva verksamheten som exempelvis IT, marknadsdata, konsulttjänster och lokalhyra Analysen fokuserar på redovisade kostnader (A och B). I årsredovisningarna anges även ett par ytterligare kostnadsposter i noterna. Dessa kostnadsposter syns inte direkt i resultat- räkningen, men påverkar resultatet indirekt genom exempelvis nettoredovisning av vinster där intäkterna minskats med motsvarande värde som kostnadsbeloppet. Dessa kostnader består av (C) prestationsbaserade arvoden och (D) transaktionskostnader: C.Prestationsbaserade arvoden är kostnader som betalas ut till externa förvaltare när dessa uppnår en överenskommen avkastning. Avkastning över mål ger en kostnad, dvs. en bonus för dem. Kostnaden påverkas därmed av förvaltarens prestation över mål samt fondernas val av exponering mot externa förvaltare med den här typen av arvoden. Onoterade tillgångar, exempelvis riskkapital och hedgefonder, inkluderar ofta en vinstdelning när investeringen ger avkastning över mål. Denna vinstdelning redovisas inte som en kostnad enligt dagens redovisningsprinciper. D.Transaktionskostnader är kostnader relaterade till handel av tillgångar, exempelvis courtage från aktiehandel. Dessa påverkas av storleken på kapitalet, hur ofta det omsätts samt vad det kostar att handla tillgången. 3.Jämförelse av Första till Fjärde AP-fondernas redovisade kostnader Första till Fjärde AP-fondernas totala redovisade kostnader uppgår till och motsvarar av det totala genomsnittliga förvaltade kapitalet (Bild 1). har de redovisade kostnaderna minskat både i absoluta tal och relativt förvaltat kapital, från och av totalt förvaltat kapital. 2020 har det genomsnittliga förvaltade kapitalet ökat med (+5,) medan de redovisade kostnaderna har minskat med (-1,). har provisionskostnaderna för noterade tillgångar minskat med -8,i genomsnitt. har rörelsekostnaderna ökat för personalkostnader och för övriga administrativa kostnader. Minskningen av provisionskostnader och ökningen av rörelsekostnader drivs delvis av en omfördelning från extern förvaltning till intern förvaltning av aktieportföljerna. Rörelsekostnaderna har även ökat som en följd av personaltillväxt inom exempelvis ESG, compliance och juridik samt ökade IT- satsningar. Redovisade kostnader skiljer sig mellan fonderna och uppgår till () av förvaltat kapital för Första AP-fonden, () för Andra AP-fonden, 0,09 %() för Tredje AP-fonden och () för Fjärde AP- fonden (Bild 2). För de fyra fonderna sammantaget utgör provisionskostnader av kostnaderna och rörelsens kostnader resterande . Den största skillnaden mellan Första till Fjärde AP-fonderna utgörs av skillnader i provisionskostnader. Det skiljer mellan Första AP-fonden som har lägst provisionskostnader () och Andra AP-fonden som har de högsta (). Även som andel av förvaltat kapital skiljer det sig mellan Första och Andra AP-fonden. Tredje och Fjärde AP-fonderna har provisionskostnader om 126 miljoner respektive (båda motsvarande av förvaltat kapital). Liknande skillnader observeras och . Rörelsekostnaderna ligger på en liknande nivå för alla fonderna. Rörelsekostnaderna utgör som andel av förvaltat kapital för alla fyra AP-fonder. I absoluta tal skiljer det mellan Tredje AP-fonden som har lägst rörelsekostnad () och som har högst rörelsekostnad (). 3.1 Kostnader ej redovisade i resultaträkningen Minskningen av de totala provisionskostnaderna för Första till Fjärde AP-fonderna (Bild 1) beror, utöver en ökande andel intern förvaltning, även på en omfördelning till större andel prestationsbaserade arvoden i kontrakten med externa förvaltare. Dessa kostnader redovisas inte som del av resultaträkningen, utan påverkar resultatet indirekt genom exempelvis nettoredovisning av vinster där intäkterna minskats med motsvarande värde som kostnadsbeloppet. Totalt för Första till Fjärde AP-fonderna har prestationsbaserade arvoden varit högre 2020 () än tidigare (331 till ). Detta är drivet både av ovan nämnda omfördelning och god utveckling i flera av de prestationsbaserade mandaten. Transaktionskostnaderna varierar över åren och mellan fonderna beroende på handeln i fondernas portföljer. 2016 till 2020 har Första till Fjärde AP-fondernas totala transaktions- kostnader varierat mellan omkring 200 och 300 miljoner. 2020 hade Första AP-fonden lägst transaktionskostnader () och Andra AP-fonden de högsta (). Tredje och Fjärde AP-fonderna hade under transaktionskostnader om respektive . De prestationsbaserade arvodena skiljer sig mellan Första till Fjärde AP-fonderna, där har lägst prestationsbaserade arvoden () och Andra AP- fonden har högst prestationsbaserade arvoden (, största delen drivet av arvoden för aktieförvaltning inom utvecklade marknader). Första respektive Tredje AP-fonden har prestationsbaserade arvoden om respektive . Analys av kostnadsskillnader mellan AP-fonderna Skillnaderna i redovisade kostnader mellan Första till Fjärde AP-fonderna beror i huvudsak på skillnader i provisionskostnader. Provisionskostnaderna består till största del av kostnader för extern förvaltning av noterade tillgångar112 () (Bild 1). AP-fonderna har valt olika investeringsstrategier som bidrar till skillnaderna i provisionskostnader. Storleken på det externt förvaltade kapitalet113 i noterade tillgångar påverkar, allt annat lika, provisionskostnaden då denna bestäms som en procentandel av det förvaltade kapitalet. Aktiv förvaltning är i regel dyrare än passiv förvaltning. Storleken på den externt förvaltade kapitalet var lägst för Andra AP-fonden (, varav aktivt förvaltat) och högst för Tredje AP-fonden (, varav aktivt förvaltat). Första AP-fonden hade (varav aktivt) och hade (varav aktivt) i externt förvaltat kapital i noterade tillgångar . Detta förklarar en mindre del av årets skillnader i provisionskostnader. En viktigare förklaringsfaktor är allokeringen mellan olika tillgångsslag och investerings- produkter. Förvaltningen av olika produkter på olika marknader kan skilja sig avsevärt i kostnadsnivå. Stora kostnadsskillnader förekommer inom tillgångsslagen, där mer nischade produkter ofta är dyrare. Sådana skillnader inom tillgångsslagen är en viktig orsak till de totala kostnadsskillnaderna mellan fonderna, som valt olika strategier med avseende på typ av investeringsprodukter. Vid nedbrytning av provisionskostnaderna framgår att aktieförvaltning inom tillväxtmarknader bidrar till en stor andel av dessa kostnader för framför allt Andra AP-fonden () och Tredje AP-fonden () (Bild 3). För Andra AP-fonden bidrar även räntebärande tillgångar med en stor del av provisionskostnaderna(). Fjärde AP-fondens provisionskostnader utgörs främst av kostnad för förvaltning av aktier i utvecklade marknader (). 112Onoterade tillgångar, exempelvis riskkapital och hedgefonder, inkluderar ofta en vinstdelning när investeringen ger avkastning över mål. Denna vinstdelning redovisas inte som en kostnad enligt dagens redovisningsprinciper. Första AP-fonden hade lägst provisionskostnader för noterade tillgångar ()114, och även lägst kostnader för flertalet tillgångsslag. Exempelvis är fondens kostnader för aktiva mandat om , jämfört med för övriga tre fonder. Av provisionskostnader är aktier i tillväxtmarknader den största kostnadsposten (). Första AP-fonden har en genomgående låg provisions- kostnadsnivå i relation till förvaltat kapital för alla tillgångsslag. Andra AP-fonden hade högst provisionskostnader för noterade tillgångar (). Andra AP-fonden hade högre kostnader för aktiv aktieförvaltning i tillväxtmarknader (), där skillnaden mot de andra tre AP-fonderna framförallt beror på högre kostnader relativt förvaltat kapital på grund av nischade mandat, exempelvis kinesiska aktier. Andra AP-fonden hade även högre kostnader för räntebärande tillgångar () samt aktier i utvecklade marknader (). Andra AP-fonden hade genomgående en högre kostnadsnivå i relation till kapitalets storlek för flertalet tillgångsslag, vilket i huvudsak beror på exponering mot nischade produkter och marknader som exempelvis katastrofförsäkringar och alternativa krediter. Andra AP-fonden har minskat sina provisionskostnader för noterade tillgångar till följd av kostnadsbesparingsprogram där externa mandat minskats ner eller avslutats. Programmet förväntas ge tydligt utslag på kostnaderna 114Redovisad kostnad externa förvaltningsarvoden är 59 miljoner SEK. Till detta har för återbetald moms kopplat till fonder i tillväxtmarknader återförts och inkluderas i analysen. Andra AP-fonden planerar att fortsatt se över kostnaderna för den externa förvaltningen för att säkra kostnadseffektivitet. Tredje AP-fondens provisionskostnader för noterade tillgångar uppgick till . Tredje AP-fonden hade ett större kapital i noterade externa mandat än övriga fonder (, jämfört med 41 till för övriga tre AP-fonder). Tredje AP- fonden hade lägst provisionskostnader för aktiv extern förvaltning inom utvecklade marknader om jämfört med 15 till för övriga fonder. Tredje AP-fonden hade kostnader för aktier i tillväxtmarknader om , vilket är högre än för Första och (28 respektive ). Tredje AP-fonden hade högst kostnader för hedgefonder (jämfört med 8 till för övriga fonder). Fjärde AP-fondens provisionskostnader för noterade tillgångar uppgick till . hade kostnader för utvecklade marknader om , vilket är högre än för Första och Tredje AP-fonden (15 respektive ). Kostnaden är högre relativt förvaltat kapital på grund av högre exponering mot små och medelstora bolag. hade även kostnader för hedgefonder om vilket är något högre än för Första och Andra AP-fonden (13 respektive ). Utöver de faktorer som beskrivs ovan skiljer sig Första till Fjärde AP-fondernas exponering mot externa prestationsbaserade kontrakt. De presentationsbaserade arvodena inkluderas ej i kostnader som redovisas i resultaträkningen (i motsats till provisionskostnaderna), men omnämns i noter i årsredovisningarna. Andra AP-fonden hade högre kostnader för prestationsbaserade arvoden på , jämfört med arvoden för övriga fonder. Skillnaden i storlek på arvoden beror på skillnader i avtalens struktur och hur stor överavkastning som genereras. Analys av Första till Fjärde AP-fondernas placeringar i fossil energi Syfte, metod och avgränsning ....................................................................... Beskrivning av uppdraget ............................................................................... Definition av placeringar i fossil energi......................................................... Första till Fjärde AP-fondernas tillämpade definitioner av fossil energi ................ Definition av placeringar i fossil energi för den jämförande analysen................... Utvecklingen av AP-fondernas placeringar i fossil energi ........................... Utveckling av Första till Fjärde AP-fondernas placeringar i fossil energi .............. GICS definition av energisektorn jämfört med Första AP-fondens gränsvärden för Utveckling av fondernas koldioxidutsläpp –2020........................................ Orsaker till utvecklingen av placeringar i fossil energi .............................. Översikt av AP-fondernas strategier för placeringar i fossil energi ..................... 4.1.1 Första AP-fondens strategi för placeringar i fossil energi ........................ 4.1.2 Andra AP-fondens strategi för placeringar i fossil energi ........................ 4.1.3 Tredje AP-fondens strategi för placeringar i fossil energi ........................ 4.1.4 Fjärde AP-fondens strategi för placeringar i fossil energi ........................ Fossila energitillgångars värdeutveckling på marknaden ................................... Portföljbolagens omställning från fossil energi ................................................... Slutsatser och avslutande kommentarer..................................................... Syfte, metod och avgränsning 1.1 Beskrivning av uppdraget trädde nya placeringsregler i kraft för Första till Fjärde AP-fonderna vilka inkluderar att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla placeringar och ansvarsfullt ägande.1 Särskild vikt läggs på hur hållbar utveckling kan främjas utan att avstå från mål om avkastning och risk. Regeringspartierna, Liberalerna och har i den sakpolitiska överenskommelsen (januariavtalet) beslutat att de nya placeringsreglerna för AP-fondsmyndigheterna ska utvärderas fram med avseende på om placeringar i fossil energi minskar.2 Mot bakgrund av detta har på uppdrag av utfört en fördjupad analys av Första till Fjärde AP-fondernas placeringar i fossil energi till och med . Rapporten består av följande avsnitt: 1.Definition av placeringar i fossil energi 2.Utvecklingen av AP-fondernas placeringar i fossil energi 3.Orsaker till utvecklingen av placeringar i fossil energi 4.Slutsatser och avslutande kommentarer Analysen har genomförts genom att analysera Första till Fjärde AP-fondernas kvalitativa och kvantitativa data för att skapa en förståelse för fondernas placeringar i fossil energi, strategier och vad som driver utvecklingen. Huvudsakliga analysmetoder och datakällor som har använts är: •Analys av portföljdata relaterad till placeringar i fossil energi baserat på Första till Fjärde AP-fondernas tillgängliga data, främst baserat på Classification Standard (GICS) definition av den fossila energisektorn (se avsnitt 2.3 nedan) •Analys av koldioxidavtryck och portföljviktad koldioxidintensitet3 enligt fondernas överens- komna gemensamma redovisningsmetod •Djupintervjuer med Första till Fjärde AP-fondernas verkställande direktörer, hållbarhets- ansvariga, ägarstyrningsansvariga och seniora experter •Analys av annan tillgänglig dokumentation från Första till Fjärde AP-fonderna, inklusive hållbarhetsrapporter och relevant intern dokumentation •En jämförelse med av andra, inom hållbarhet ledande, institutionella investerares syn på fossila investeringar baserat på research av publika datakällor 1https:///rattsliga-dokument/proposition/2018/06/prop.-201718271/ 2https:///download/18.7cb2d720169e39ebc8f28b2/1554992070288/Januariavtalet.pdf 3Måttet summerar portföljbolagens respektive koldioxidintensitet, det vill säga ett bolags koldioxidutsläpp i förhållande till dess omsättning, viktat baserat på respektive bolags andel av portföljen och rapporteras enligt gemensamt överenskomna principer mellan Första till Fjärde AP-fonderna. •Analys av den globala marknadsutvecklingen för fossil energi genom publika datakällor •Intervjuer med experter inom fossil energi och investeringsstrategier Analysen har i samråd med avgränsats till Första till Fjärde AP-fonderna, då dessa omfattas av hållbarhetskravet i de nya placeringsreglerna. Den avser utvecklingen av placeringar i fossil energi . Fokus för analysen har, i enlighet med uppdraget, varit på placeringar i fossil energi. Därmed har inte placeringar som kan ha en positiv påverkan ur hållbarhetssynpunkt analyserats, exempelvis investeringar i miljöteknik eller gröna obligationer. Placeringar i fossil energi baseras i analysen på Classification Standard (GICS) definition av den fossila energisektorn, en definition som utvecklas och kommenteras ytterligare i avsnitt 2 nedan. Analysen av utvecklingen av placeringar i fossil energi avgränsas till direktägda noterade aktier, för vilka det finns jämförbara data för alla fonder. Jämförelsen exkluderar därmed noterade fondinnehav, kreditportföljen och alternativa investeringar. Det är inom aktieportföljen som de huvudsakliga fossila innehaven finns, därav är detta tillgångsslag mest relevant för jämförelse. Slutligen bör noteras att det inom ramen för uppdraget inte tas ställning till vilken strategi kopplat till fossila investeringar som är mest effektiv för att minska klimatpåverkan, vilket skulle kräva en djupare och bredare analys och mer detaljerade data. Definition av placeringar i fossil energi För att kunna analysera utvecklingen av placeringar i fossil energi krävs en definition av vilka företag och tillgångar som kan räknas till denna grupp. finns ingen vedertagen definition av placeringar i fossil energi utan dessa skiljer sig åt både bland investerare på den globala marknaden och bland Första till Fjärde AP-fonderna. Olika investerares definitioner skiljer sig åt vad gäller: (1)inkluderade energi- och bränsleslag (2)tillämpade mätetal och gränsvärden (3)del av värdekedjan som innefattas (Bild 1) De flesta investerare inkluderar termiskt kol men adderar sedan andra bränsleslag i varierande grad. För att avgränsa vilka företag som klassas inom det valda bränsleslaget tillämpas olika mätetal och gränsvärden, exempelvis andel av hänförliga intäkter. Därutöver fokuserar investerare på företag med verksamhet kopplad till olika delar av värdekedjan. De flesta investerare inkluderar företag inom energisektorn som utvinner och producerar kol, olja eller gas där den huvudsakliga verksamheten kan kopplas till fossila bränslen. Vissa investerare definierar även företag i förbränningsledet, exempelvis kraft- och gruvbolag, som fossila placeringar. Andra investerare väljer att inte inkludera dessa företag då de anser att det är svårt att koppla huvudverksamheten till fossila bränslen. Slutanvändningen av fossila bränslen inkluderas av vissa investerare genom gränser för koldioxidintensitet. Internationella investerare definierar och förhåller sig till placeringar i fossil energi på olika sätt. Till exempel har Blackrock, världens största fondförvaltare, avinvesterat från företag vars omsättning till kommer från produktion av termiskt kol.4 BNP , en av största banker, har avinvesterat från bolag där av omsättningen kommer från produktion av termiskt kol, eller som står för av den globala produktionen av termiskt kol, eller energibolag med minst /kWh koldioxid- intensitet.5 Finans- och analysföretaget () har ett fossilfritt index som exkluderar alla företag med redovisade eller sannolika ägarskap av kol-, gas- eller oljereserver i syfte att nyttjas som energikälla.6 I brist på en vedertagen definition av placeringar i fossil energi krävs en avgränsande definition för den jämförande analysen. I nästa avsnitt redogörs för Första till Fjärde AP-fondernas syn på och tillämpning av olika definitioner av placeringar i fossil energi. Därefter avgränsas definitionen för den jämförande analysen. 4https:///au/individual/blackrock-client-letter 5https:///en/divestment-from-coal-our-new-policy/ 6MSCI ACWI ex Fossil Fuels Index: 2.2 Första till Fjärde AP-fondernas tillämpade definitioner av fossil energi Första till Fjärde AP-fonderna har ingen gemensam eller inga egna definitioner av ”placeringar i fossil energi”. Det närmsta de kommer en definition är Första och Andra AP-fondernas gränsvärden för avinvestering kopplat till fossil energi. Dessa anses dock inte vara definitioner av ”placeringar i fossil energi” utan ses som verktyg i tillämpningen av respektive fonds investeringsstrategi. Första AP-fonden har avinvesterat från den fossila energisektorn (termiskt kol, olja och gas), företag inom kolkraft och företag med kolreserver. Första AP-fonden använder sig av Classification Standard (GICS) definition av den fossila energisektorn som baseras på ett företags primära inkomstkälla. GICS är ett väletablerat industriklassificeringssystem från () och Standard & Poor’s (S&P). Därutöver har fonden avinvesterat från företag med omsättning från kolproduktion, omsättning från kolkraftproduktion eller från bolag som äger kolreserver med potentiella utsläpp som överstiger koldioxidekvivalenter (tCO2e). Andra AP-fonden har avinvesterat från bolag med fossil energiproduktion och förbränning av fossilt bränsle. Andra AP-fonden använder sig av gränsvärden framtagna av EU Paris-Aligned Benchmark (PAB) 7 (se avsnitt 4.3.2). Fonden har därmed avinvesterat från företag med omsättning från produktion av termiskt kol, omsättning från utvinning av råolja, omsättning från produktion av gas eller kraftbolag med omsättning från förbränning av fossilt bränsle (termiskt kol, olja och gas). Tredje och tillämpar inga gränsvärden för avinvestering som kan jämföras med en definition av ”placeringar i fossil energi”. Istället arbetar de aktivt med andra kriterier för avinvesteringar och verktyg för att minska klimatpåverkan i sina portföljer (se avsnitt 4.3.3 och 4.3.4). Tredje och använder GICS industriklassificeringssystem för intern uppföljning av investeringar i den fossila energisektorn. 2.3 Definition av placeringar i fossil energi för den jämförande analysen