prop · H803101 · 2021-04-15 00:00:00 — Det högre utfallet beror på att EU fattat beslut om flera ändringsbudgetar som framför allt rör spridningen av covid-19 och dess ekonomiska konsekvenser för EU. Ändringsbud- getarna har i sin tur lett till att avgiften till EU blivit högre för del. Kostnaden för bistånd och andra internationella bidrag genom (Sida) ökade med . Det är framför allt utbetalningarna till multilaterala utvecklingsbanker och fonder samt skuldavskrivningar som ökade . utbetalning av dagersättning till asylsökande redovisas i enlighet med nationalräkenskaperna som bidrag till övriga länder. Dagersättning betalas från anslaget Ersättningar och bostadskostnader, anslagsposten Ersättningar till asylsökande. Även ersättningar från anslaget Utresor för avvisade och utvisade redovisas som bidrag till övriga länder. Dessa ersättningar minskade med . Not 5 Avsättning till/upplösning av fonder Avsättning till fonder i staten avser främst Resolutionsreserven och Insättningsgarantifonden, vilka förvaltas av , samt Kärnavfallsfonden. Resolutionsreserven bildades och tillförs nu resolutionsavgifter och avkastning på fonderade medel. Fonden har ökat med , vilket i allt väsentligt avser resolutionsavgifter med 3 453 miljoner. Dessa var lägre än föregående år och därför är avsättningen lägre. Avsättningen till Kärnavfallsfonden minskade med jämfört med . En stor faktor bakom detta är minskade avgifter från reaktorinnehavarna. Dessa betalas i förhållande till levererad energi och bestäms av regeringen. De minskade med ca , till övervägande del på grund av lägre avgifter från kärnkraftverket i . Kostnaderna för ersättningar till reaktorinnehavarna ökade med till , fördelat på de olika mottagarna. Fonden påverkas även av andra lämnade bidrag samt av finansiella intäkter och kostnader. Det finansiella nettot försämrades från 3 624 till , bl.a. beroende på lägre realisationsvinster och lägre positiva marknadsvärdeökningar. Avsättningen till Insättningsgarantifonden beror på det ekonomiska resultatet i garantiverksamheten. Avsättningarna till fonden minskade från 2 510 till Insättningsgarantiavgifterna ökade med till . Det finansiella nettot försämrades däremot från 1 004 till , där en avgörande post är negativa marknadsvärdeförändringar. Stabilitetsfonden bildades med från anslag på statens budget. har den förändrats endast marginellt. De tidigare stabilitetsavgifterna har upphört efter bildandet av resolutionsreserven (se not 42). Övriga fonder i staten är förhållandevis små och det gäller därmed även avsättningar till och upplösning av dessa fonder. Mer information om vilka fonder som redovisas av statliga myndigheter finns i not 42. Not 6 kostnader för personal Summa lönekostnader inklusive arbetsgivaravgifter Summa lönekostnader efter eliminering av arbetsgivaravgifter Förändring av försäkringstekniska avsättningar Eliminering av premieintäkt för statliga Statens kostnader för personal ökade med eller jämfört med . Löner, inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter ökade medan pensionskostnaderna minskade . Lönekostnader inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter ökade med , vilket motsvarar en ökning på jämfört med föregående år. Lagstadgade arbetsgivaravgifter uppgick av lönesumman, vilket är samma procentsats som . Myndigheternas inbetalda arbetsgivar- avgifter, löneskatter m.m. avser statsinterna transaktioner och utgör därmed inga kost- nader för staten och elimineras i sin helhet. Lönekostnaderna hos ökade jämfört med föregående år vilket huvudsakligen beror på ökade lönenivåer för poliser som ett resultat av de av extra tillskjutna medlen för detta syfte. De ökade löne- kostnaderna beror även på ett ökat antal anställda inom . Lönekostnaderna hos () ökade , vilket är en direkt konsekvens av den tillväxtfas som FMV är inne i med anled- ning av satsningen och de höjda anslagsnivåerna i det nya försvarsbeslutet. lönekostnader ökade med 7, , vilket främst förklaras av ett ökat antal anställda. Arbetsförmedlingens lönekostnader minskade . genomgick Arbetsförmedlingen en omorganisation med nedstängda kontor och ett stort antal uppsägningar som följd. har omställningen fortsatt vilket har lett till att antalet anställda har reducerats ytterligare. Kriminalvårdens lönekostnader ökade jämfört med . Ökningen beror främst på löneökningar och ett ökat antal anställda, men också på ett lägre uttag av semesterdagar vilket resulterat i en högre semesterlöneskuld. Lönekostnaderna hos fortsatte att minska, med , vilket är en konsekvens av fortsatta omställningsåtgärder till följd av minskade anslagsmedel. svenska kraftnäts lönekostnader ökade vilket till stor del förklaras av en stor ökning av antalet anställda främst inom verk- samhetsgrenarna Transmissionsnät och Systemansvar. Personalökningen är ett resultat av den energiomställning som står inför och där har en betydande roll, både som ägare av transmissionsnätet men också som systemansvarig myndighet. Pensionskostnaderna i staten minskade med till totalt () redovisar statens tjänstepensionsåtagande. Skulden för de förmånsbestämda tjänstepensionerna som SPV redovisar ökade med jämfört med då den ökade med . Förändringen förklaras främst av att bruttoräntan i beräkningsgrunden för pensionsskulden sänktes från -0,till -1,. Av har endast 3,9 miljarder påverkat årets pensionskostnader eftersom staten tillämpar redovisningsprincipen om att förändringar av pensionsskulden som avser försäkringstekniska omvärderingar inte redovisas i resultaträkningen utan istället direkt mot nettoförmögenheten i balansräkningen (se avsnitt Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). En mer detaljerad beskrivning av de faktorer som ingår i förändringen av statens pensionsavsättning finns i not 43 Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser. och de tre affärsverken är de myndigheter som vid sidan av SPV redovisar väsentliga pensionsåtaganden. Årets förändring av de tre affärsverkens och pensionsskulder uppgår sammanlagt till . Av dessa har , vilket motsvarar , påverkat årets pensionskostnader. En närmare beskrivning av detta återfinns i avsnittet Redovis- ningsprinciper och tilläggsupplysningar samt i not 43 Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser. Myndigheternas pensionskostnader består främst av för statens avtalsenliga tjänstepensioner, vilket utöver premien till SPV för anställda födda även innefattar till kompletterande ålderspension (Kåpan) och till individuell ålderspension. PA 16 i staten innebär att tjänstepensionerna för anställda födda är så gott som helt premiebestämda. Storleken på pensionspremierna för de förmånsbestämda tjänstepensionerna beror på åldersfördelning samt löneläge hos personalen vid respektive myndighet. har myndigheternas pensionspremier, i likhet med föregående år, höjts relativt kraftigt vilket främst är ett resultat av de fortsatt låga räntenivåerna. för förmånsbestämda avtalsförsäkringar betalas till och hanteras till största delen av SPV och den delen har därför eliminerats i resultaträkningen. De premiebestämda pensionerna är i stället externt fonderade utanför statsbudgeten. Myndigheternas för dessa elimineras därför inte. Detsamma gäller också för några myndigheter som gör egna pensionsavsättningar. Kostnaderna för dessa ingår i statens pensionskostnader och elimineras inte. Övriga personalkostnader består bl.a. av kostnader för personalutbildning, konferenser och traktamenten. Årets övriga personalkostnader har minskat med jämfört med föregående år. Minskningen beror till stor del på de åtgärder som vidtagits i syfte att minska spridningen av sjukdomen covid-19. Bland annat har många utbildningar, konferenser och resor ställts in vilket har resulterat i lägre kostnader hos myndigheterna Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Måttet årsarbetskrafter ska visa de anställdas arbetsvolym under ett räkenskapsår räknat i antalet heltidstjänster. Som anställd räknas inte den som är uppdragstagare (konsult) även om denna arbetar med samma uppgifter som anställda. Anställda i utlandet, vars löner betalas med myndighetens medel, ska ingå när antalet årsarbets- krafter räknas fram. Den arbetstid som räknas in ska vara den tid som myndigheten utbetalt lön eller annan ersättning för i utbyte mot arbete. Omräkning till heltidstjänster innebär att deltidsanställd personal ingår i summa antal årsarbetskrafter med den procentandel av en heltidstjänst som deras tjänstgöring utgör. Uppgifterna i tabellen bygger på myndigheternas rapportering i statens informationssystem . ökade antalet årsarbetskrafter totalt med 7 151 vilket motsvarar . Statens servicecenters årsarbetskrafter ökade med 430 stycken vilket motsvarar . Denna kraftiga ökning beror på att Statens servicecenter övertog verk- samhet gällande lokala servicekontor . Detta innebar en kraftig ökning av antalet medarbetare. Eftersom övertagandet skedde när nästan halva året gått fick ökningen inte full helårseffekt gällande årsarbetskrafter . Det är först som effekten på antalet årsarbetskrafter blir synligt. Hos har antalet årsarbetskrafter ökat med 191 stycken eller . Ökningen beror främst på att en helt ny förmån beslutades , inkomstpensionstillägget. För att kunna hantera denna nya förmån har myndigheten rekryterat 140 stycken nya handläggare över hela landet. Antalet årsarbetskrafter hos har ökat med 86 stycken vilket motsvarar . Ökningen av antalet årsarbetskrafter är en följd av den stora energiomställningen, mot ökad elförsörjning, som sker i . kommer även framöver att ha stora rekryteringsbehov Not 7 Kostnader för lokaler Eliminering av inomstatliga lokalkostnader Kostnader för lokaler avser myndigheternas kostnader för hyrda lokaler. Redovisningen per myndighet är brutto och inkluderar även hyra till andra statliga myndigheter. Elimineringar av inomstatliga lokalkostnader avser lokalkostnader för de myndigheter som hyr sina lokaler av och . kostnader för lokaler ökade med eller . Det beror framför allt på utökade lokalytor, men även på indexuppräkning. Även städkostnaderna har ökat till följd av indexuppräkningen och de större ytorna. Försvarsmaktens lokalkostnader ökade med . Det beror i huvudsak på att upplåtelseavtalen med har omförhandlats vilket har lett till högre hyror, då bl.a. de administrativa kostnaderna och underhålls- kostnaderna har ökat. Även investeringar och andrahandshyrning har bidragit till de högre kostnaderna. kostnader för lokaler minskade med . Det beror på ett minskat behov av bostadsplatser, eftersom genomsnittligt antal inskrivna per- soner i mottagningssystem minskade med ca 10 000 personer. Not 8 Vissa garanti- och kreditkostnader varav utbetalda skadeersättningar inklusive skaderelaterade kostnader varav återvunna förluster för skadeersättningar inklusive skaderelaterade varav förändring av skadeersättningar och regressfordringar varav nedskrivningar för förväntade låneförluster Under posten vissa garanti- och kreditkostnader redovisas kostnader för statlig garanti- och utlåningsverksamhet som inte redovisas bland transfereringar. Bland transfereringar redovisas garanti- och utlåningskostnader där det finns ett väsentligt inslag av subventioner. I avsnittet för statens verksamhet redovisas garanti- och kreditkostnader i en egen post eftersom de har annan karaktär än övriga driftkostnader och att de kan variera mellan år och alltså vara jämförelsestörande. Kostnaderna delas upp i utbetalade skadeersättningar, återvunna förluster för skadeersättningar som minskar kostnaderna samt värdeförändringar av oreglerade skador (skadeersättningar) och regressfordringar. Vissa garanti- och kreditkostnader uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med . Ökningen beror främst på att () garantikostnader ökade med 54 miljoner kostnader jämfört med . Kostnaderna för EKN uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med . Skadeutbetalningar har minskat från 2019 till 2020. Skadeutbetalningar har främst gjorts i affärer i , och där det har gjorts tidigare utbetalningar. En större skadeutbetalning har tillkommit i där finansministeriet är garant. EKN:s återvunna förluster för skadeersättningar har minskat från 2019 till 2020. Årets återvunna förluster för skadeersättningar var främst från , och . EKN:s värdeförändringar av oreglerade skador och regressfordringar har minskat kostnaderna från 2019 till 2020. Kostnaderna för uppgick till -, vilket var en ökning med jämfört med . Ökningen förklaras främst av att återflöden från (tidigare ) i form av utdelningar har minskat med . Skadeutbetalningar i garantiverksamheten uppgick till 2020, vilket var en minskning med . värdeförändringar av regressfordringar har minskat kostnaderna från 2019 till 2020. redovisade inga förändringar av nedskrivningar för förväntade låneförluster 2020 eller 2019. Kostnaderna för uppgick till -, vilket var en minskning med jämfört med . Att kostnaderna minskade 2020 beror främst på värdeförändringar av utestående skadeersättningar och regressfordringar Not 9 Övriga driftkostnader Övriga driftkostnader – tjänster Övriga driftkostnader – varor , övrig drift – varor och tjänster Summa affärsverk, övrig drift – varor och tjänster Övriga driftkostnader – reparationer, diverse m.m. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Summa övriga driftkostnader – reparationer, diverse m.m. Aktivering utveckling av anläggningstillgångar i egen regi Summa aktivering utveckling av anläggningstillgångar i egen regi Eliminering av inomstatliga transaktioner Övriga driftkostnader är myndigheternas köp av tjänster, varor, reparationer och diverse andra driftkostnader. Redovisning görs brutto under varje avsnitt och raden eliminering gäller köp av varor och tjänster mellan myndigheter. Totala övriga driftkostnader minskade med jämfört med föregående år. Tabellen ovan är uppdelad på kostnader för tjänster respektive varor för de myndig- heter där detta är möjligt, reparationer och övrigt samt aktivering av anläggnings- tillgångar i egen regi. Med aktivering menas att inköpta varor eller tjänster tas upp som tillgångar i balansräkningen, vilket reducerar den totala kostnaden. Genom denna uppdelning kan man för respektive myndighet se hur kostnaderna fördelar sig på respektive del för de myndigheter som har störst driftkostnader. Här kommenteras sedan totalbeloppet för några av dessa myndigheter. upphandlar entreprenader och konsulter för byggande och underhåll av vägar och järnvägar samt för planering och projektering. övriga driftkostnader påverkas av de aktiveringar som görs såväl för köp av tjänster som för köp av varor. kostnader för varor och tjänster har ökat med 7 557 mil- joner kronor. har aktiverat mer än föregående år för utveckling av anläggningstillgångar i egen regi vilket minskade de totala driftkostnaderna. Aktiveringarna gäller järnvägsanläggningar, produktions- anläggningar samt väganläggningar. Dessa kostnader för köp av varor och tjänster förs bort från resultaträkningen och tas upp som investering i balansräkningen. Detta medförde att de totala driftkostnaderna hos ökade med jämfört med föregående år. Försvarsmaktens totala driftkostnader ökade med . Det beror i huvudsak på kostnader för omvärderad materiel (materiel som värderats till noll), inköp av ammunition och pågående arbeten hos FMV. De ökade kostnaderna beror även på lagerförändring av beredskapsvaror. driftkostnader minskade med . De minskade driftkostnaderna beror huvudsakligen på att posten materielförsörj- ningstjänster har minskat då Försvarsmakten inom vidmakthållandeverksamheten numera beställer direkt från leverantör. driftkostnader minskade med jämfört med föregående år. Det förklaras bl.a. av att inköp av varor och tjänster har minskat till stor del beroende på att stora planerade inköp av it-utrustning gjordes föregående år. Även kostnaden för passböcker har minskat. Kostnader för resor, representation, information m.m. har minskat främst med anledning av reserestriktioner på grund av sjukdomen covid-19. ökade kostnader med beror framför allt på kostnader för provtagning av covid-19. har myndigheter i försvarssektorn aktiverat mer jämfört med föregående år. Not 10 Avskrivningar och nedskrivningar Myndigheten för samhällsskydd och beredskap I posten ingår avskrivningar och nedskrivningar på anläggningstillgångar. av- och nedskrivningar ökade med jämfört med föregående år. Det beror främst på avskrivningar på väg- och järnvägsanläggningar (se not 18 och 19). Försvarsmaktens avskrivningar minskade med vilket främst beror på lägre avskrivningskostnader för beredskapsinventarier. avskrivningar ökade med vilket främst beror på direktavskrivna byggnader och markanläggningar. Även avskrivningar har ökat jämfört med , ökningen är . Not 11 Resultat från andelar i hel- och delägda företag Resultat från andelar i företag med bestämmande statligt inflytande Summa resultat från andelar i företag med bestämmande statligt Resultat från andelar i företag med väsentligt statligt inflytande Summa resultat från andelar i företag med väsentligt statligt inflytande Resultat från andelar i hel- och delägda företag – totalt Resultat från andelar i företag med bestämmande statligt inflytande Resultat från andelar i företag med väsentligt statligt inflytande Anm. Med bestämmande statligt inflytande avses när statens ägarandel överstiger . Med väsentligt statligt inflytande avses när statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst . Det resultat som redovisas ovan baseras på det redovisade nettoresultatet hos företagen enligt årsbokslut , utom i några fall då ett tidigare delårs- bokslut använts. Resultatandelarna har minskat med jämfört med och uppgår sammanlagt till . redovisade ett ökat resultat med främst hänförligt till en ändrad redovisningsmetod för värdering av skogstillgångar. Resultatet för försämrades med jämfört med . Förändringen förklaras av en lägre dollarkurs samt av högre kostnader, främst kopplade till förlängda underhållsstopp och fortsatta satsningar på projektering och utvecklingsprogram. Produktionsvolymerna håller samma nivå som föregående år medan leveransvolymen för järnmalm och pellets har ökat. resultat försämrades med jämfört med föregående år till en vinst på . Det lägre resultatet förklaras främst av höga nedskrivningar inom rörelsesegmenten Heat och som till viss del motverkades av positiva orealiserade marknadsvärdeförändringar för energiderivat och varulager samt försäljning av produktionsrättigheter för kärnkraft i . En annan förklaring till det lägre resultatet är ett högre finansnetto till följd av lägre ränta för avsättningar samt en ökad skattekostnad. redovisade ett resultat på , vilket är sämre än föregående år. I årsredovisningen för staten omförs den del av resultatet som betraktas som utdelning till skatteintäkt istället för resultat från andelar. uppgår andelsvärdet till av det totala egna kapitalet om , vilket också är den resultatandel som redovisas i årsredovisningen för staten. redovisade ett ökat resultat med jämfört med före- gående år. Ökningen förklaras främst av en förbättrad intern effektivitet och prishöj- ningar inom det pågående förbättringsprogrammet samt en kraftig tillväxt inom paketaffären. redovisade ett minskat resultat med jämfört med föregående år, vilket främst beror på en lägre orealiserad värdeförändring på förvaltningsfastigheter. Resultatet för försämrades med . Förändringen förklaras främst av ett väsentligt minskat antal passagerare som en direkt effekt av den globala spridningen av sjukdomen covid-19. har kostnader hänförliga till befarade och konstaterade kundförluster ökat . Resultatet för minskade med . Det försämrade resultatet är en direkt effekt av ett väsentligt lägre antal resenärer . Antalet passagerare minskade i jämförelse med 2019, vilket ledde till väsentligt lägre intäkter som de fasta kostnaderna inte minskade i samma snabba takt. SAS redovisade en resultatandel på -2,. Resultatet har påverkats kraftigt av den effekt på flygbranschen som spridningen av sjukdomen covid-19 medfört. Föregående år redovisades innehavet i SAS till anskaffningsvärde under posten Andra långfristiga värdepappersinnehav och därmed redovisades ingen resultatandel . redovisade en resultatandel som var lägre jämfört med . Den negativa förändringen förklaras till stor del av en nedskrivning hänförlig till goodwill i samt en realisationsförlust från försäljningen av , främst kopplad till omklassificerade ackumulerade valutakursförluster. Resultatet för Nordiska Investeringsbanken (NIB) uppgår till och avser . Jämförelseåret avser 13 månader till följd av byte av rapporteringsperiod för delårsrapportering Not 12 Nettokostnad för statsskulden Finansiella intäkter och kostnader för förvaltning av statsskulden Ränteintäkter avseende upplåning i svenska kronor Ränteintäkter avseende upplåning i utländsk valuta Räntekostnader avseende upplåning i svenska kronor Räntekostnader avseende upplåning i utländsk valuta Realiserade valutakursförändringar (netto) Orealiserade valutakursförändringar (netto) Över-/underkurs vid emission (netto) Intäktsförda, preskriberade obligationer m.m. Realiserade kursförändringar (netto) Provisioner till banker m.fl. Nettokostnad för förvaltning av statsskulden redovisar finansiella intäkter och kostnader för förvaltning av statsskulden. De innefattar även intäkter och kostnader för skuldskötselåtgärder. uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser och valutakursförändringar m.m.) till , vilket innebär att netto- kostnaden minskade med från föregående år trots att skulden har ökat. Det beror på att kronan har stärkts mot andra valutor samt ett lågt ränteläge. Dessutom har ökningen av statsskulden främst skett i instrument med korta löptider. Påverkan från valutakursförändringar har förbättrats med och räntekostnaderna har minskat med . Den största kostnadsökningen avser realiserade kursförändringar som försämrats med . Ränteintäkterna har minskat med och avser främst upplåning i svenska kronor. har gjort ett avstämningsarbete då fel upptäckts gällande periodisering av räntekostnader kopplade till gamla ränteobligationer som medför att posten räntekostnader i noten Nettokostnad för statsskulden redovisas ca En kvalitetssäkrad korrigering i bokföring och affärssystem hos har inte varit möjlig utan arbetet fortsätter . Not 13 Övriga finansiella intäkter Orealiserade värdeförändringar finansiella instrument Övriga finansiella intäkter ökade med jämfört med främst på grund av inlevererade överskott samt valutakursförändringar hos (). levererade in ett överskott på 2020, vilket är en ökning med jämfört med . () finansiella intäkter ökade med jämfört med föregående år. Ökningen förklaras främst av orealiserade kursvinster hänförbara till garantifordringar i utländsk valuta. Under posten Övriga finansiella kostnader redovisas ökningar av kursförluster på motsvarande belopp. finansiella intäkter är främst räntor i skattekontosystemet, vilka ökade med jämfört med föregående år. Kärnavfallsfondens finansiella intäkter omfattar främst orealiserade värdeförändringar hänförliga till utländska och svenska aktier samt ränteintäkter för nominella placeringar. Intäkterna har minskat med sammanlagt jämfört med föregående år. () har företrätt staten och för statens räkning förvärvat andelarna i Fysikhuset Kommanditbolag. SFV har också avyttrat andelarna i kommanditbolaget till Akademiska hus, som är ett statligt aktiebolag som förvaltar fastigheter som universitet och högskolor använder i sin verksamhet. Statens realisationsvinst vid försäljningen av kommanditbolaget uppgick till . Centrala finansiella intäkter består av räntor på studielån och ränteintäkter på återkrav gällande hemutrustningslån m.m. Dessa har minskat med Den främsta orsaken till förändringen är att uppräkningstalet för lånetypen studiemedel har sänkts. orealiserade vinster för finansiella instrument minskade med redovisar 2020 orealiserade värdeförändringar på finansiella instrument under posten Övriga finansiella kostnader. Not 14 Övriga finansiella kostnader Orealiserade värdeförändringar finansiella instrument