prop · H9031d19 · 2021-09-20 00:00:00 — märktes tydligt förbättrade resultat såväl bland allmänheten som bland lärare men framför allt bland eleverna. av eleverna uppgav att de lär sig av UR:s program, vilket är en ökning . Allt fler tar del av public service-företagens utbud via internetbaserade plattformar. tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att, med utgångspunkt i de förslag till ändringar i yttrandefrihetsgrundlagen som tryck- och yttrande- frihetskommitté lämnat (SOU 2020:45), föreslå hur public service-innehåll på internet ska kunna omfattas av motsvarande villkor som gäller för sändningarna i marknätet. Utredaren ska också se över möjligheten att ändra ordningen för beslut vid så kallad förhandsprövning av nya tjänster hos public service-företagen (dir. 2021:19). har tillkännagett för regeringen att regeringen ska tillsätta en utredning som ser över möjligheterna för en ordning för förhandsprövning där regeringen inte utgör den sista instansen (bet. 2019/20:KrU2 punkt 6, rskr. 2019/20:20). I samband med beslutet om uppdrag skrevs tillkännagivandet av. Tillkännagivandet är slutbehandlat. Ökat utbud av nyheter och utbildningsprogram SR sänder FM-radio i fyra rikstäckande programtjänster och 25 lokala kanaler. Totalt sändes i marknätet 2020, vilket är en minskning med knappt Minskningen följer främst av att SR lade ner tre digitala kanaler (DAB). Därutöver tillhandahölls webexklusivt material vilket är något mindre än föregående år, bl.a. till följd av ett minskat sportutbud. Andelen nyhets- och samhällsprogram har ökat . Tabell 14.2 SR:s sändningar i marknätet per programkategori 2016–2020 Procent av total sändningstid Total sändningstid i timmar Källa: SR:s public service-redovisningar för perioden –2020. SVT sänder i fyra programtjänster som delas in i fem kanaler. Kanalerna sänds via marknät, satellit och internet och vidaresänds via kabel- och ip-tv. i SVT:s kanaler i marknätet, vilket är något lägre än 2019. Därutöver tillhandahölls webexklusivt material varav var direkt- sändningar. Den andel av utbudet som består av nyheter, samhällsfakta och kultur ökade som sportsändningarna minskade. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Tabell 14.3 SVT:s sändningar i marknätet per programkategori (exklusive barnprogram) 2016–2020 Procent av total sändningstid Total sändningstid i timmar Källa: SVT:s public service-redovisningar för perioden –2020. UR:s utbud i radio uppgick , vilket är en minskning jämfört med , och programmen sändes primärt i P1 och P4 Riks. UR:s utbud i tv ökade 2019 2020, varav sändes i Kunskapskanalen som sänds i samarbete med SVT. Ökningen består huvudsakligen av ett ökat utbud av program som är relaterade till pandemin och som sänts i Kunskapskanalen. Nya villkor för tillståndsperioden I medelsvillkoren för perioden –2025 finns bl.a. ett nytt villkor om att SVT och SR i sin nyhetsverksamhet ska ta hänsyn till kvalitativa nyhetsmediers konkurrensför- utsättningar, i syfte att värna en mångfald av perspektiv på en livskraftig medie- marknad. I sändningstillstånden förtydligas också att företagen ska stärka den journalistiska bevakningen av svagt bevakade områden. Både SR och SVT har tecknat avtal med ett flertal mediekoncerner gällande citeringar och fokuserar i allt högre grad sina verksamheter på ljud respektive rörlig bild. Andelen artiklar innehållande rörlig bild på har successivt ökat och är nu . Ljudklipp eller program från SR är tillgängliga för andra medier att bädda in på de egna plattformarna. SR har 51 fasta redaktioner och har därutöver haft drygt 40 s.k. popup-redaktioner runt om i hela landet . Företaget har infört en målsättning att minst ett inslag ska ha gjorts från varje svensk kommun varje tertial. Målet uppfylldes med undantag från den tredje tertialen då inslag gjordes från 288 kommuner. SVT har stärkt den lokala närvaron genom att etablera fast närvaro på ytterligare sex orter bl.a. , och . SVT har därmed redaktioner eller fast närvaro på 40 orter vilket är en ökning från 27 orter 2015. Ökat fokus på nytt utbud på de nationella minoritetsspråken I de nya sändningstillstånden har villkoren gällande sändningar på de nationella minoritetsspråken förändrats i syfte att fokusera på nytt utbud snarare än på total sändningstid. De s.k. förstasändningarna på vart och ett av de nationella minoritets- språken finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska ska öka . Antalet förstasändningar på respektive språk har ökat något jämfört med . Villkoret gäller även för sändningar på teckenspråk där en viss minskning kan noteras i jämförelse med 2019. Det är första gången som antalet förstasändningar redovisats. Fortsatt ökat utbud av tillgänglighetstjänster SVT och UR omfattas av särskilda krav på tillgänglighet till tv-sändningar genom textning, teckenspråkstolkning, uppläst text och syntolkning. Företagen ska bl.a. texta 2021/22:1 Utgiftsområde 17 samtliga förproducerade program och av de direktsända programmen. Kraven har uppfyllts av företagen och textningen av direktsända program hos SVT har ökat från 2020. Även syntolkningen och teckenspråkstolkningen har ökat och 2020 uppfyllde både SVT och UR kravet om att av de svenska programmen ska syn- respektive teckenspråkstolkas. beslutade regeringen även om särskilda krav på tillgänglighet till beställ-tv. och tv vid MPRT granskar SR:s, SVT:s och UR:s public service-redovisningar. Utifrån dessa redovisningar bedömer nämnden om programföretagen har uppfyllt sina uppdrag i allmänhetens tjänst enligt sändnings- tillstånd, medelsvillkor och beslut om tillgängliggörande av tv-sändningar för personer med funktionsnedsättning. Bedömningarna av public service-redovisningarna är de första för tillståndsperioden –2025. anser att UR har uppfyllt sitt public service-uppdrag . Det är som nämnden bedömer att UR har uppfyllt uppdragets alla delar. SR och SVT anses i stort uppfyllt sina respektive public service-uppdrag . Nämnden bedömer också att UR och SVT har uppfyllt kraven avseende tillgänglighet till tv-sändningar för personer med funktionsnedsättning (Ku2021/01568). anser att SR endast delvis har uppfyllt villkoret att redovisa nyckeltal som visar produktivitet. Vidare har företaget inte visat att kravet på att prioritera tillgängligheten till program för unga med funktionsnedsättning är uppfyllt. SVT har enligt nämnden endast delvis uppfyllt kravet på att redovisa det totala sponsringsbidraget som mottagits, då programföretaget inte fullt ut redovisat vilket sponsringsbidrag som mottagits vad avser den internationella sändningen av finalen av . Mot bakgrund av detta bedömer att företaget endast delvis har uppfyllt kravet på att särskilt redogöra för intäkter vid sidan av avgiftsmedel. En av nyheterna i tillstånden är krav på att SR och SVT ska ta hänsyn till kvalitativa nyhetsmediers konkurrensförutsättningar. I denna del bedömer att SR och SVT får anses huvudsakligen ha uppfyllt kravet. I kommande redovisningar bör SR och SVT enligt nämnden redovisa fler indikatorer på hur programföretagen arbetar för att i sin nyhetsverksamhet ta hänsyn till kvalitativa nyhetsmediers konkurrensförutsättningar. kommer att särskilt följa hur företagen redovisar att kraven uppfylls. Övriga tv-sändningar och beställ-tv-tjänster Svensk kommersiell tv har klarat sig relativt sett bättre än andra grenar av medie- marknaden trots en viss nedgång () i reklaminvesteringar , en nedgång som dock accelererade kraftigt som en följd av pandemin . Vid sidan av SVT och UR hade 17 (22) programföretag tillstånd att sända 47 (50) programtjänster (tv-kanaler) i marknätet 2020. MPRT beslutade om 47 nationella och ett regionalt tillstånd att sända marksänd tv. De nya tillstånden gäller t.o.m. . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Sändningstillstånd för kommersiell radio gäller sändningstillstånd för analog kommersiell radio som löper t.o.m. . MPRT utfärdade då tre nationella tillstånd och 35 regionala och lokala tillstånd. hade sex programbolag tillstånd att sända digital kommersiell radio i 21 nationella och fyra lokala eller regionala programtjänster. Tillstånden gäller t.o.m. . MPRT har utrett frågan om synkronisering av tillståndsperioderna för analog och digital kommersiell radio och rapport med förslag har remitterats. Registrering av icke-tillståndspliktig verksamhet Satellitsändningar, trådsändningar och beställ-tv-tjänster kräver inte tillstånd men ska registreras hos MPRT. Utvecklingen av icke-tillståndspliktig sändningsverksamhet och beställ-tv-tjänster framgår av tabellen nedan. Den stora ökningen av registrerade trådsändningar beror på att en större andel av exempelvis föreläsningar, gudstjänster och begravningar har live-sänts via webb-tv till följd av restriktioner under pandemin. Tabell 14.4 Registrerad icke-tillståndspliktig sändningsverksamhet och beställ-tv- tjänster 2015–2020 Anm: görs ingen uppdelning mellan kabel-tv och annan trådsändning, utan all trådsändning – både radio och tv – redovisas samlat. Källa: Myndigheten för press, radio och tv:s årsredovisning. Tillsyn enligt radio- och tv-lagen och tv prövar om innehållet i radio- och tv-sändningar följer de regler som finns i sändningstillstånden och i radio- och tv-lagen (2010:696). Antalet anmälningar till och tv uppgick till 2774, vilket var klart färre än föregående års 3 787 anmälningar. Antalet anmälningar är därmed tillbaka på de nivåer som var utfallet för åren 2012–2017. Den stora variationen i antalet anmälningar beror oftast på många anmälningar mot vissa enskilda program och det är därmed svårt att bedöma om den nedåtgående trenden kommer hålla i sig. Tabell 14.5 Antal diarieförda granskningsärenden –2020 Antal ärenden fördelade på ärendetyp (kan avse flera Ärenden avseende, SR, Källa: Myndigheten för press, radio och tv:s årsredovisning 2020. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Av det totala antalet granskningsärenden avsåg de tre public serviceföretagen, vilket är samma andel som föregående år. avgjordes 1 732 ärenden, vilket är färre än de två föregående åren. Av de ärenden som prövades friades programföretagen i av fallen (samma som föregående år). I av ärendena fälldes företagen, vilket är en knapp procentenhet färre än föregående år. MPRT har även granskat om leverantörer av medietjänster har uppfyllt kraven att tillgängliggöra program för personer med funktionsnedsättning. Uppföljningen för perioden –har gjorts endast av ett urval av leverantörer med generella krav på tillgänglighet. Av dessa leverantörer uppfyllde fem leverantörer kraven avseende tio programtjänster, som sju leverantörer inte uppfyllde kraven avseende sju programtjänster. har uppfyllt de särskilda tillgänglighetskrav som gäller för tre av deras programtjänster. Skydd av barn och unga mot skadlig mediepåverkan publicerade rapporten , medier och psykisk ohälsa. Rapporten är den första undersökningen av sambanden mellan medieanvändning och psykisk hälsa som har ett representativt urval av barn och unga i den aktuella åldersgruppen 13–i . Rapporten visar på ett visst samband mellan hög medieanvändning och nedsatt psykiskt välbefinnande, även om studien inte kan isolera vad som är orsak respektive verkan. Ungdomar med psykiska funktions- nedsättningar är i högre grad än andra ungdomar utsatta på internet och via mobilen. Flickor med psykiska funktionsnedsättningar är den grupp som i störst utsträckning lider av nedsatt psykiskt välbefinnande. Inom ramen för ett regeringsuppdrag (Ku2019/01659) etablerade myndigheten , ett nationellt nätverk bestående av 21 myndigheter och aktörer. Nätverket syftar till att förbättra samordningen av åtgärder för ökad medie- och informationskunnighet (). fastställer även åldersgränser för film enligt lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt. En tydlig nedgång i antal filmgransk- ningsärenden noterades tidigt till följd av restriktionerna avseende inomhus- arrangemang med anvisade sittplatser. hade myndigheten sammanlagt 531 granskningsärenden vad gäller långfilmer, kortfilmer och trailrar, vilket är en stor minskning jämfört med då myndigheten hade 891 granskningsärenden. 14.4Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringens samlade bedömning är att de statliga insatser som gjorts på medieområdet på olika sätt har bidragit till att målen för mediepolitiken i stort uppnås. Spridningen av covid-19 har dock förvärrat den redan problematiska ekonomiska situation som många tidningsföretag befunnit sig i , med fortsatt fallande annons- intäkter. Satsningarna på press- och mediestöd har bidragit till att stödja nyhetsmedier och kompensera för en del av annonsbortfallet. är efterfrågan på nyheter och journalistik stor och de digitala läsarintäkterna har ökat, vilket främjas av reducerad mervärdesskattesats på digitala publikationer. En kraftig ökning av stödet för lokal journalistik i svagt bevakade områden (s.k. vita fläckar) har bidragit till att antalet lokalredaktioner inte längre minskar. Fler så kallade ”vita fläckar” har fått reportrar på plats (årsbok 2020). Efterfrågan på press- och mediestöd är fortsatt hög. Ökat distributionsstöd och medel för lösning för att fortsatt upprätthålla distribution av tryckta tidningar varje vardag i 2021/22:1 Utgiftsområde 17 områden som påverkas av varannandagsutdelning av post bidrar till spridning av tidningar i hela landet. Kostnaderna för driftsstödet fortsätter öka genom att nya aktörer kommer in i systemet, vilket innebär att utrymmet för övriga stödformer inom mediestödet minskar. Press- och mediestödet har bidragit till att uppfylla målen för mediepolitiken om yttrandefrihet och mångfald. finns det behov av förändringar för att stöden i högre grad ska vara anpassade till dagens mediesituation och bidra till långsiktiga och förutsägbara förutsättningar för nyhetsmedier. Taltidningsverksamheten har fortsatt bedrivits i enlighet med den inriktning som godkänt, dvs. att personer med sådana funktionsnedsättningar som innebär att de inte kan ta del av en vanlig dagstidning ska få god tillgång till dessa tidningar genom taltidningar (rskr 2012/13:111, 2012/13:KrU1, prop. 2012/13:1, se UO17 avsnitt 13.6). Regeringen bedömer att målet för verksamheten utifrån denna inriktning får anses uppfyllt. I sändningstillstånd, medelsvillkor och beslut om tillgängliggörande av tv-sändningar för personer med funktionsnedsättning ställs grundläggande villkor och krav på public service-företagens verksamhet. Utifrån dessa public service-uppdrag bidrar SR, SVT och UR till att uppfylla de mediepolitiska målen. Regeringen bedömer, utifrån och tv:s beslut, att UR uppfyllt sitt uppdrag i allmänhetens tjänst 2020 och att SR och SVT i stort bedöms ha uppfyllt sina uppdrag i allmänhetens tjänst 2020. Regeringen konstaterar att nämnden framhåller att företagen tillsammans gjort ett antal positiva förändringar i sina redovisningar som är de första gällande tillståndsperioden –2025. Nyhetsmedier fyller en avgörande funktion i ett demokratiskt samhälle och efterfrågan på nyheter och samhällsbevakning är stor. Regeringen föreslår en ökning av anslaget till mediestöd för det nya stödet för tidningsdistribution för att möjliggöra fortsatt daglig distribution av dagstidningar i områden som påverkas av övergången till varannandagsutdelning av post. I många delar av landet är tidningsdistribution via ordinarie postgång en förutsättning för att läsare ska få sin tidning, särskilt i glesbygd och utanför tätbebyggda områden. Varannandagsutdelning av post införs nu successivt i hela landet, vilket påverkar tidningarnas möjligheter att nå sina abonnenter i sådana områden samt därmed även mediernas möjlighet att finansiera sin journalistik. Regeringen har i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2021/21:99, avsnitt 5.1) ökat anslaget till mediestöd för detta ändamål . Nuvarande press- och mediestöd är godkända av Europeiska kommissionen . Det finns behov av en uppföljning av press- och mediestödet så att systemet i högre grad anpassas till dagens mediesituation och bidrar till långsiktiga och förut- sägbara förutsättningar för nyhetsmedier. Regeringen avser därför att tillsätta en utredare som ska se över befintliga stödformer och senast återkomma till regeringen. Förslagen ska ha en bred parlamentarisk förankring. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 14.6.111:1 Sändningar av TV Tabell 14.6 Anslagsutveckling 11:1 Sändningar av TV 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 9 721 tkr prisnivå. 3Motsvarar 9 721 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till för sändningar av TV . Skälen för regeringens förslag Tabell 14.7 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 11:1 Sändningar av TV Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med till följd av att en tidsbegränsad omprioritering gjordes från anslaget . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:1 Sändningar av TV . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 14.6.211:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Tabell 14.8 Anslagsutveckling 11:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 3 471 tkr prisnivå. 3Motsvarar 3 471 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för förmedling av forskningsresultat om svensk och internationell medieutveckling, för sammanställning av mediestatistik och för doku- mentation av ägar- och marknadsförhållanden på den svenska mediemarknaden av Nordiskt informationscenter för Medie- och Kommunikationsforskning (Nordicom). Skälen för regeringens förslag Tabell 14.9 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 11:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 17 14.6.311:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Tabell 14.10 Anslagsutveckling 11:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till Europeiska audiovisuella observatoriet. Skälen för regeringens förslag Tabell 14.11 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 11:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet . beräknas anslaget till respektive . Tabell 14.12 Anslagsutveckling 11:4 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 24 144 tkr prisnivå. 3Motsvarar 24 144 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens medieråds förvaltningsutgifter. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Skälen för regeringens förslag Tabell 14.13 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 11:4 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med för myndighetens utökade uppgifter till följd av EU:s direktiv om audiovisuella medietjänster (AV-direktivet). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:4 . beräknas anslaget till respektive . 14.6.511:5 Stöd till taltidningar Tabell 14.14 Anslagsutveckling 11:5 Stöd till taltidningar 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till taltidningar. Anslaget får även användas för vissa förvaltningsutgifter. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 Skälen för regeringens förslag Tabell 14.15 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 11:5 Stöd till taltidningar Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. beslutade och aviserade anslagsförändringar innebär att anslaget ökas med , och med till följd av att tidigare omprioriteringar från anslaget upphör. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:5 Stöd till taltidningar . beräknas anslaget till respektive . Regeringens förslag: Medelstilldelningen från public service-kontot till med 3 , till med 5 och till med godkänns. Tabell 14.16 Medelstilldelning för , SVT och UR 2022 3 201 400 000 5 244 900 000 8 909 400 000 Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen (2018:1893) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst ska beslut om tilldelning av avgiftsmedel inför att ett sändningstillstånd meddelas avse hela den period som tillståndet gäller. Riks- dagen beslutade om tilldelning av medel till public service-företagen för tillståndsperioden –2025 (prop. 2018/19:136, bet. 2019/20:KrU2, rskr. 2019/20:20). I enlighet med beslut om tilldelning av medel för tillstånds- perioden –2025 tilldelas 3 , 5 och från public service-kontot. Ärendet och dess beredning: I Kammarkollegiets årliga återrapportering av utveck- lingen på public service-kontot (Ku2021/00738) framkommer att det kommer att vara ett överskott på kontot. Förslaget att sänka public service-avgiften är en del i den löpande förvaltningen av kontot och regeringen har inte ansett det nöd- vändigt att inhämta ytterligare upplysningar i ärendet. 2021/22:1 Utgiftsområde 17 förutsätter en ändring i lagen (2018:1893) om finansiering av radio och tv i allmän- hetens tjänst. Förslag till lag om sådan ändring redovisas under avsnitt 2.1 Lagförslag. Förslaget är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringens förslag: Public service-avgift ska betalas av den beskattningsbara förvärvsinkomsten, upp till en inkomst som motsvarar 1,870 inkomstbasbelopp för beskattningsåret. Skälen för regeringens förslag: Public service-avgift betalas av alla som är och som har en beskattningsbar förvärvsinkomst. Avgiftens storlek regleras i lag (2018:1893) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. av den beskattningsbara inkomsten upp till en inkomst som motsvarar 1,950 inkomstbasbelopp för beskattningsåret. Avgiftens koppling till inkomstbasbeloppet innebär att taket i avgiften i normalfallet räknas upp . var taket per person och år. Innevarande år är taket . Att avgiften sjönk 2021 beror på att avgiften sänktes som en följd av förslag i budgetpropositionen 2021. Avgiftsintäkterna samlas in av och förs över till public service-kontot i .