prop · H803115 · 2021-03-17 00:00:00 — genomfördes samråd också inför videomöten som ersatte rådsmöten samt 2020/21:115 inför videomöten med Europeiska rådets medlemmar. Återrapportering från dessa möten har gjorts. Andelen separata skriftliga samråd med ökade markant då det formella beslutsfattandet på rådsmöten till stor del ersattes av skriftliga beslutsförfaranden. Av samma anledning upphörde under vissa perioder de veckovisa skriftliga samråden om troliga A-punkter på rådets dagordningar. En samlad redovisning av de fall där röstat nej eller avstått från att rösta i rådet finns i skrivelsens bilaga 3 Beslut i rådet 2020 som inte stött. Europeiska rådets extrainkallade möte den 20– Europeiska rådets extrainkallade möte ägnades helt åt förhandlingarna om den fleråriga budgetramen –2027. Mötet slutade utan uppgörelse eftersom och tre andra medlemsstater inte kunde acceptera det förslag som presenterades på grund av en allt för hög budgetvolym. Videomöten med Europeiska rådets medlemmar , , och hölls fyra videomöten där stats- och regeringscheferna diskuterade covid-19. Bland annat diskuterades metoder för att begränsa spridningen, pandemins konsekvenser för sysselsättning och ekonomi, säkerställande av fri rörlighet och tillgång till kritisk vårdutrustning, stärkande av forskningsinsatser, repatriering av EU-medborgare i tredjeland och samordnade åtgärder för in- och utreseförbud. gav Europeiska rådets medlemmar kommissionen i uppdrag att lägga fram ett förslag om ett återhämtningsinstrument för finansiellt stöd med anledning av covid-19. Videomöte med Europeiska rådets medlemmar Europeiska rådets informella möte i ställdes in på grund av covid- 19 och ersattes av ett videomöte. På mötet deltog stats- och regeringschefer för länderna på västra och ett uttalande gjordes om dessa länders EU-närmande, reformprocesser, samarbetsområden med EU (t.ex. säkerhet, brottsbekämpning och migration) och EU:s föranslutningsstöd. Videomöte med Europeiska rådets medlemmar På mötet diskuterade stats- och regeringscheferna kommissionens reviderade förslag om EU:s fleråriga budgetram och ett nytt förslag om ett återhämtningsinstrument mot bakgrund av covid-19. Som öppna Skr. diskussionspunkter kvarstod budgetens storlek, om återhämtningsinstrumentet skulle inriktas på lån eller bidrag, om korrigeringar (rabatter) av bidrag till EU:s budget och om villkorande av EU-medel med efterlevnad av rättsstatens principer. Förhandlingarna med berördes kort och ledarna noterade också bristande genomförande av Minsköverenskommelserna. Europeiska rådets extrainkallade möte den 17– Europeiska rådets möte den 17–ägnades helt åt förhandlingen om EU:s fleråriga budgetram för perioden –2027. Efter fyra dagars möte lyckades stats- och regeringscheferna komma överens om en uppgörelse som också innefattade återhämtningsinstrumentet med anledning av covid-19-krisen. Uppgörelsen innefattade att stöd från EU ska villkoras med efterlevnad av rättsstatens principer och en fortsättning av systemet med rabatter på EU-avgiften. För svensk del resulterade förhandlingarna i en historiskt stor rabatt, som innebär att EU-avgift som andel av vår BNI inte beräknas öka . Stats- och regeringschefernas överenskommelse innebar en viss modernisering av EU:s budget. En minskande andel ska läggas på jordbruks- och sammanhållningspolitik medan större satsningar blir möjliga på områden som forskning, innovation, digitalisering, migration och inte minst den gröna omställningen. Till detta kan läggas ett allt större klimatfokus i hela budgeten. Det överenskoms också att återhämtningsinstrumentet skulle finansiera både bidrag och lån till medlemsstaterna, men med en lägre andel bidrag än i kommissionens ursprungliga förslag. Videomöte med Europeiska rådets medlemmar hölls ett videomöte med anledningen av situationen i . Stats- och regeringscheferna enades om att sända en tydlig signal om att EU inte erkänner valresultatet. På mötet diskuterades också agerande i . Europeiska rådets extrainkallade möte den 1– Den 1–hölls ett extrainkallat möte i med anledning av den upptrappade situationen i . Eftersom statsministern av personliga skäl inte kunde delta, företräddes av statsminister. På mötet uttryckte stats- och regeringscheferna full solidaritet med och och fördömde kränkningar av ekonomiska zon i samband med provborrningar. De diskuterade också utvecklingen i där stats- och regeringscheferna förklarade valet som illegitimt, fördömde regimens övervåld mot fredliga demonstranter och beslöt om införandet av sanktioner. 2020/21:115 uppmärksammade även den eskalerande konflikten i Nagorno Karabach, förgiftningen av den ryska oppositionspolitikern , covid-19 och relationen mellan och . Slutsatser antogs också om EU:s relation med , EU:s industripolitik, inre marknad och digitalisering. Europeiska rådets möte den 15– den 15–diskuterade förhandlingarna med , EU:s klimatmål, covid-19, EU:s förbindelser med , södra grannskapet, , och nedskjutningen av . Upplägget för klimatdiskussionen var att en orienteringsdebatt vid detta möte skulle följas av behandling med målsättningen att nå en uppgörelse om ett nytt utsläppsmål . På initiativ ställde sig tolv medlemsstater bakom en deklaration till stöd för kommissionens förslag om minst 55 procents utsläppsminskningar. Dagordningspunkten om EU:s förbindelser med syftade till att lägga den policymässiga grunden till den planerade högnivådialogen med företrädare för den Afrikanska unionen i . Högnivådialogen ställdes emellertid senare in. Videomöten med Europeiska rådets medlemmar hölls ytterligare två videomöten för avstämning av läget rörande smittspridningen av covid-19. Stats- och regeringscheferna diskuterade den epidemiologiska situationen, förbättrad EU-samordning, utveckling och distribution av vaccin, teststrategier och ömsesidigt erkännande av tester, smittspårning, karantänsföreskrifter och tillfälliga restriktioner för icke nödvändiga resor till EU. Europeiska rådets möte den 10– På den 10–diskuterades den fleråriga budgetramen, covid-19, klimat, säkerhet, förbindelserna mellan och , /, södra grannskapet, belarusiska kärnkraftverket samt ett globalt EU-system för sanktioner avseende mänskliga rättigheter. Det blev ingen diskussion om förhandlingarna mellan och , utan enbart en kort lägesuppdatering av kommissionens ordförande von der Leyen. På mötet enades stats- och regeringscheferna om den fleråriga budgetramen inklusive återhämtningspaketet. Uppgörelsen kom till stånd efter ett förklarande uttalande om genomförandet av den s.k. villkorlighetsordningen som kopplar EU-stöd till efterlevnad av rättsstatens principer. Uttalandet innebar att och kunde lyfta sin blockering av budgetpaketet utan att några ändringar behövde göras i själva rättsakterna. Mötets svåraste diskussion handlade om klimat och överläggningarna om detta höll på . Till slut enades ledarna om en målnivå om minst 55 procents utsläppsminskningar till 2030. regeringscheferna enades också om att gå vidare med restriktiva åtgärder Skr. 2020/21:115 mot med utökade listningar under den existerande sanktionsregimen. DEL 2 RÅDET FÖR ALLMÄNNA FRÅGOR 4 Delaktighet i EU-arbetet Syftet med delaktighet i EU-arbetet är att stärka delaktigheten i demokratins beslutsprocesser inklusive beslut som fattas på EU-nivån. För att stärka delaktigheten i EU-arbetet har regeringen tagit ett flertal initiativ. För att inspirera unga att engagera sig i EU-debatten har EU-ministern träffat skolelever digitalt i , totalt 23 skolor från till . Region har också ingått EU-handslag med regeringen, vilket innebär att nästan samtliga regioner genomfört EU-handslag. I ett EU- handslag åtar sig de ingående parterna att vidta åtgärder för att stärka delaktigheten, kunskapen och engagemanget kring EU-relaterade frågor på hemmaplan. I syfte att höja kunskapsnivån om EU för viktiga grupper i samhället har regeringen gett förnyade uppdrag till UHR, Sieps, Linnéuniversitet via och Myndigheten för ungdoms- och Grupperna omfattar lärare, journalister, förtroendevalda och tjänstemän på och regional nivå, offentligt anställda och ungdomar. Ett viktigt verktyg för att säkerställa att den svenska förvaltningen har ett helhetsperspektiv i EU-arbetet är att samråda tidigt i beslutsprocessen, t.ex. med EU-sakråd. Regeringen har arrangerat nio EU-sakråd, om bl.a. EU:s industripolitik och den gemensamma jordbrukspolitiken. Ett annat led i arbetet med att stärka regeringens samrådsformer är att statsministern bjuder in företrädare för arbetsmarknadens parter till ett EU-råd. Mötena utgör ett forum för dialog kring aktuella frågeställningar på EU:s dagordning. Kommissionens ordförande har utlyst en konferens om framtid. Konferensen syftar till att stärka demokratin i och öka medborgarnas möjlighet att göra sin röst hörd. konferensen skulle löpa 2020–2022, men starten har försenats på grund av I har diskussionen om EU:s framtid pågått genom olika initiativ Regeringen deltar i dialogen genom sitt pågående arbete för en ökad delaktighet i EU. Målsättningen är att medborgarnas möjligheter att ha insyn i och vara delaktiga i beslut som fattas på EU-nivå ska öka och bli mer likvärdig den kommunala, regionala och nationella Att sprida information och kunskap om EU-politiken och att lyssna på medborgarna är grundläggande medel för att nå denna målsättning. framtidskonferensen ett ambitiöst delaktighetsarbete. Regeringen prioriterar dialog om konkreta gemensamma lösningar på Skr. 2020/21:115 gränsöverskridande samhällsproblem i . Detta avspeglar målet om ett handlingskraftigt EU för medborgarna som genomsyrar regeringens prioriteringar för lagstiftningsperioden –2024 liksom till EU:s strategiska agenda. Regeringens sakliga prioriteringar fokuserar på fem områden: demokratin och rättsstaten, klimatet, jobb, migration och säkerhet. Dessa blir vägledande för regeringens deltagande i framtidskonferensen. 6 Rättsstatens principer inom EU Rättsstatsfrågorna står fortsatt högt upp på EU:s dagordning. är den negativa utvecklingen i några av medlemsstaterna. diskussioner och processer pågår i EU:s institutioner för att på olika sätt försöka påverka utvecklingen i rätt riktning. I slutsatserna från mötet erinrade om vikten av att rättsstatsprincipen och EU:s grundläggande värden respekteras i förhållande till unionens budget. Syftet är att skydda EU:s budget i situationer där unionens ekonomiska intressen kan vara hotade på grund av generella brister som rör rättsstatsprincipen i en medlemsstat. kom överens om att en villkorlighetsordning (som villkorar EU-utgifter med efterlevnad av rättsstatsprincipen) skulle inrättas för att skydda budgeten och det nya återhämtningspaketet. Kommissionen aktiverade det s.k. artikel 7-förfarandet mot med motiveringen att det rådde en tydlig risk för brott mot rättsstatens principer efter de reformer av rättsväsendet som inletts. året har kommissionen uppdaterat rådet om utvecklingen på tog initiativet att initiera ett artikel I sitt motiverade yttrande anger att det finns en klar risk för att landet åsidosätter EU:s grundläggande värderingar, i synnerhet när det gäller rättsväsendets oberoende, korruption, flyktingars rättigheter, föreningsfrihet, akademisk frihet och yttrandefrihet. har kommissionen uppdaterat rådet om utvecklingen när det gäller unionens värden i . Parallellt med artikel 7-förfarandena har kommissionen initierat flera överträdelseförfaranden mot och om unionens gemensamma värden och rättsstatsprincipen. till stöd för kommissionen i två sådana mål. Regeringen har även yttrat sig i flera mål om begäran om förhandsavgörande när det gäller respekten för rättsstatsprincipen vid genomförandet av nationella reformer. Covid-19-pandemin aktualiserade viktiga rättsstatsfrågor som fortfarande diskuteras i . övervakat de åtgärder i medlemsstaterna som påverkar rättsstatsprincipen, demokratin och de grundläggande rättigheterna. rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen erinrades om att dessa undantagsåtgärder bör vara nödvändiga, proportionerliga, tidsbegränsade och föremål för granskning. 2020/21:115 Den europeiska rättsstatsmekanismen introducerades vilket har resulterat i kommissionens första årliga rapport om rättsstatssituationen inom EU och dess medlemsstater. Baserat på denna rättsstatsrapport har rådet för allmänna frågor inlett en mer strukturerad årlig rättsstatsdialog. Mekanismen är förebyggande och är inte strikt avsedd att kontrollera efterlevnaden av . Kommissionens första årliga rapport om rättsstatssituationen i EU presenterades (se faktapromemoria 2019/20:FPM26). Fyra områden har granskats av kommissionen: de nationella rättssystemen, åtgärder mot korruption, mediamångfald samt kontroll och balans i det institutionella beslutssystemet. Rådet för allmänna frågor hade med rapporten som grund en första horisontell diskussion om rättstatsutvecklingen inom unionen. hade rådet för allmänna frågor fem landspecifika diskussioner med , , , och . Även justitieministrarna behandlade rapporten med särskilt fokus på de nationella domstolarnas roll för EU-samarbetet. Regeringen ställer sig positiv till kommissionens årliga rapport om rättsstatsutvecklingen i EU. Den är en god grund för fortsatt diskussion och erfarenhetsutbyte i syfte att förebygga att rättsstatsproblem uppkommer eller förvärras. Rapporten identifierar allvarliga utmaningar på rättsstatsområdet i några medlemsstater. Förordningen om en villkorlighetsordning som länkar rätten till EU-stöd till efterlevnad av rättsstatsprincipen är ett viktigt nytt instrument. 7 EU:s fleråriga budgetram 2021–2027 Kommissionen presenterade sitt förslag till en flerårig budgetram för åren 2021–2027 (MFF) (se faktapromemoria 2017/18:FPM99). totala utgiftsvolymen i förslaget uppgick till (exklusive instrument utanför ramen) av EU27:s samlade BNI. Den 17–nådde en politisk uppgörelse om nästa fleråriga budgetram, systemet för egna medel, en villkorlighetsordning till skydd för unionens budget (rättsstatskonditionalitet) samt om ett europeiskt återhämtningsinstrument (se avsnitt 20.1.3). uppgick medlen som genom denna överenskommelse ställs till förfogande till 2021–2027 priser. presenterade ordförandeskapet reviderade förslag för de rättsakter som har koppling till EU:s budgetram, dvs. den fleråriga budgetramsförordningen, egna medelsbeslutet med stödjande rättsakter, förordningen om återhämtningsinstrumentet och villkorlighetsordning för skydd av unionens budget samt det interinstitutionella avtalet om den fleråriga Av dessa förhandlades den fleråriga budgetramsförordningen, villkorlighetsordning för skydd av unionens budget samt det interinstitutionella avtalet om den fleråriga budgetramen med En överenskommelse nåddes med paketet för den fleråriga budgetramen och det formella beslutet fattades av rådet efter att även godkänt rättsakterna. Slutsatserna från genomförs också genom närmare 50 rättsakter som styr EU:s sektorsprogram, dvs. innehållet i politiken. Dessa rättsakter är föremål för trilogförhandlingar och rättsakternas innehåll redovisas under respektive sakområde i skrivelsen. Samråd med ägde rum , juli, oktober, . Därutöver ägde ett informationstillfälle rum med finansutskottet . Regeringen har agerat i enlighet med de med avstämda svenska målsättningarna inför förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram och några av de mest centrala delarna av uppgörelsen innefattar: •Ett åtagandetak om för hela perioden. Med hänsyn till att bidrag upphör, att EDF inkluderas i budgetramen och beaktat inflationen bedömer regeringen att detta är jämförbart med innevarande nivås andel av BNI. •Genom en historiskt stor rabatt på avgift har den svenska avgiftsnivån kunnat hållas nere. Avgiften som andel av BNI beräknas motsvara innevarande avgiftsnivåer som andel av BNI i genomsnitt. •Budgetramen är mer än tidigare inriktad på gemensamma åtgärder som säkerhet, migration, konkurrenskraft, forskning, miljö och klimatomställning. Detta har framförallt skett genom minskade anslag för jordbruksstöd och strukturfonder. •Det ska även kosta att inte ta ansvar. Med villkorlighetsordningen till skydd av unionens budget finns nu ett effektivt verktyg till förfogande i det fall en medlemsstat inte lever upp till unionens grundläggande värden som rättsstatens principer. •Det var nödvändigt att få på plats ett återhämtningspaket för att få fart på den europeiska ekonomin efter covid-19-pandemin. Regeringen vill att dessa nödvändiga reformer och offentliga investeringar ska bidra till en långsiktigt hållbar tillväxt och stödja den digitala och gröna omställningen inom EU. Investeringar finansierade genom återhämtningsinstrumentet ska till avse klimat- och miljöinriktade åtgärder. •Regeringen vill se en mer effektiv kontroll av hur EU-medel används. Trots att budgetramen minskar innebär återhämtningsinstrumentet att de tillgängliga medlen för att genomföra unionens politik totalt sett ökar. Den ökade utgiftsvolymen innebär att det blir ännu viktigare att pengarna används på rätt sätt. Exempelvis får Europeiska byrån för bedrägeribekämpning utökade resurser och mandat för att säkerställa att betalningar utförs korrekt. •Systemet för egna medel kommer fortsättningsvis bestå av avgiftskomponenter baserade på BNI, momsbas och tulluppbörd. Tullbehållningen för medlemsstaterna ökar. ny och större rabatt. De nya egna medel som tillkommer baseras på en avgiftskomponent baserad på icke materialåtervunnen plast. Trilogförhandlingarna resulterade i några förändringar av MFF- uppgörelsen. Framförallt tillfördes till en rad s.k. 2020/21:115 flaggskeppsprogram, t.ex. forskning och innovationsprogrammet Horisont , EU:s hälsoprogram (EU4Health) och Erasmus+. Utöver detta förändrades förordningen om en villkorlighetsordning (rättsstatskonditionalitet) i positiv riktning som möjliggör ett effektivt genomförande och det tillkom även mer ambitiösa skrivningar om klimat och miljö. Dessutom kom man överens om en färdplan för att föreslå nya egna medel. Denna innebär inget åtagande om att anta sådana. Det var sammantaget hela MFF-paketet inklusive dessa förändringar som slutligen antogs . väntas medlemsstaterna ratificera systemet för egna medel i nationella parlament. 8 Den europeiska terminen 8.1Europeiska terminen för stärkt ekonomisk samordning Den tionde europeiska terminen inleddes med att kommissionen i presenterade sin årliga hållbara tillväxtstrategi med förslag publicerade kommissionen landrapporter med fördjupade analyser över medlemsstaternas ekonomier. Landrapporterna är en del i uppföljningen inom ramen för den europeiska terminen och är en analytisk landrapporterna publicerades efter att konsekvenserna av covid-19- pandemin börjat anas, har de landsspecifika rekommendationerna endast delvis utgått från landrapporterna. överlämnade sina nationella reformrespektive konvergensprogram till kommissionen. Efter att medlemsstaterna bidragit konvergensprogram analyserade kommissionen dessa med hänsyn till medlemsstaternas relativa utgångslägen och nationella förutsättningar. Kommissionen presenterade resultatet av sin analys i form av ett meddelande och förslag till landsspecifika rekommendationer till Rekommendationerna identifierar normalt sett de huvudsakliga utmaningar som kommissionen anser att medlemsstaterna borde prioritera de kommande 12–18 månaderna för att leva upp till målsättningarna i 2020-strategin, stabilitets- och tillväxtpakten och det rekommendationerna anpassade för att reflektera medlemsstaternas hantering av konsekvenserna av covid-19-pandemin. fick därför en kortsiktig och en lång-/medellångsiktig rekommendation för att hantera de akuta konsekvenserna av krisen samt för att främja behandlades kommissionens Skr. 2020/21:115 förslag till landsspecifika rekommendationer i rådsstrukturen. Vid den 18–ställde sig stats- och regeringscheferna bakom de landsspecifika rekommendationerna. De landsspecifika rekommendationerna godkändes och antogs sedan formellt av rådet . Samråd med ägde rum ett flertal gånger och , . Även samråd med arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer samt den lokala och regionala nivån ägde rum vid ett flertal tillfällen . 8.2Sveriges nationella reformprogram 2020 Inom den europeiska terminen ska medlemsstaterna utarbeta nationella reformprogram där de redogör för genomförandet av 2020-strategin i den nationella politiken. informerades om nationella reformprogram 2020 innan det överlämnades till kommissionen. Inom ramen för den europeiska terminen antog rådet tre landsspecifika rekommendationer till med följande lydelse: Härigenom rekommenderas att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder: 1I enlighet med den allmänna undantagsklausulen vidta alla nödvändiga åtgärder för att effektivt hantera pandemin, hålla igång ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena tillåter, driva en finanspolitik som syftar till att nå en välgenomtänkt offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, som investeringarna stärks. Säkerställa hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, däribland genom tillräcklig tillgång till kritiska medicinska produkter, infrastruktur och personal. 2Främja innovation och stödja utbildning och färdighetsutveckling. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt ren och effektiv produktion och användning av energi, högteknologiska och innovativa branscher, 5G-nät och hållbara transporter. 3Effektivisera penningtvättstillsynen och tillämpa regelverket mot penningtvätt effektivt. Den europeiska pelaren för sociala presenterade kommissionen sitt meddelande ”Ett starkt socialt för rättvis omställning” (2019/20:FPM16). I meddelandet beskrivs vägen mot en handlingsplan för att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Initiativ på EU-nivå som stöder genomförandet av pelaren presenteras. Meddelandet avses utgöra starten på en bred diskussion och var på offentligt samråd . Regeringen svarade på samrådet. Regeringen höll EU-sakråd på tjänstemannanivå med arbetsmarknadens parter och med det civila samhället. Överläggning i arbetsmarknadsutskottet hölls och socialutskottet informerades . presenterade kommissionen ett förslag till en förbättrad utvidgningsprocess (se faktapromemoria 2019/20:FPM22). Förslaget godkändes av rådet och fattades beslut om att inleda anslutningsförhandlingar med och Nordmakedonien. Förhandlingar om ramverken för och Nordmakedoniens anslutningsförhandlingar inleddes i rådet . presenterade kommissionen det årliga utvidgningspaketet med bedömningar och rekommendationer om samtliga utvidgningsländers EU- närmanden . Utvidgningspaketet bestod av ett övergripande meddelande och landrapporter för kandidatländerna , , , och , samt för de potentiella kandidatländerna Bosnien och samt Kosovo. Samarbets- och verifikationsmekanismen (CVM) upprättades vid och respektive EU-anslutning. presenterade kommissionen inte någon rapport för eller . Rådsarbetsgruppen COVEME höll ett möte med tillhörande muntliga uppdateringar om situationen för rättstatsfrågor i och . fattade rådet beslut om att inleda anslutningsförhandlingar med men också att landet måste genomföra ett antal reformer. I sin landrapport för framhöll kommissionen framsteg i reformarbetet, inklusive på rättsstatsområdet där det dock återstod utmaningar i bl.a. arbetet med att bekämpa korruption och organiserad brottslighet. I sin landrapport för Bosnien och konstaterade kommissionen att det inte har skett några framsteg på grundläggande områden såsom rättsstatsfrågor, rättsreform och i kampen mot organiserad brottslighet. Kommissionen välkomnar att presidentrådet fattade beslut om att landet med nya krafter ska ta sig an EU-närmandet och de 14 prioriteringar som behöver beaktas innan kandidatlandsstatus kan bli aktuellt.