prop · H9031d10 · 2021-09-20 00:00:00 — Indikatorn sjukvårdsrelaterade åtgärdbara dödsfall speglar förtida dödlighet i ett antal dödsorsaker relaterade till diagnoser som särskilt bedöms vara möjliga att påverka med medicinska insatser, tidig upptäckt och behandling. Ett lågt antal beräknade åtgärdbara dödsfall kan ses som en framgång för såväl folkhälsoarbetet som resultaten i hälso- och sjukvården. Den sjukvårdsrelaterade åtgärdbara dödligheten är högre för män än kvinnor. Den åldersstandardiserade dödligheten per 100 000 män 2018 var 58, jämfört med 48 för kvinnor. Även om det förekommer könsspecifika dödsorsaker kan merparten av skillnaden förklaras av stora folksjukdomar, exempelvis sjukdomar i hjärta och blod- kärl, vissa cancersjukdomar och diabetes, där den åldersstandardiserade dödligheten är högre bland män. Dödligheten som fångas av indikatorn har minskat med för män –2018 och för kvinnor . Det förklaras i stor utsträckning av minskningarna för dödlighet i hjärt- infarkt och stroke. För både kvinnor och män finns ett tydligt mönster där den dödlighet som mäts med indikatorn är högre bland personer med kortare utbildning. Gruppen med högst värde är män med endast förgymnasial utbildning, men –2018 förbättrades denna grupp mest. Skillnaden mellan män och kvinnor har också minskat inom respektive utbildningsgrupp. tillhör de som har lägst förekomst av åtgärdbar dödlighet som relateras till hälso- och sjukvårdens kvalitet. I var det åldersstandardiserade värdet drygt 51 per 100 000 invånare 2016 och medelvärdet av i redovisningen är drygt 74. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Dödlighet efter diagnos i några av de stora sjukdomsgrupperna har sjunkit Indikatorerna dödlighet efter stroke och hjärtinfarkt avser att mäta kvaliteten i hela vårdkedjan från ambulansverksamheten till det akuta omhändertagandet och efter- följande vård. Därför fångas även effekterna av samverkan mellan regionernas olika verksamheter och kommunernas hälso- och sjukvård. Andelen som avlider efter stroke har sjunkit men har legat på ungefär samma nivå, kring för kvinnor och 25 pro- cent för män. Dödligheten efter hjärtinfarkt har kontinuerligt förbättrats och för den senaste mätperioden –2018 var dödligheten för både kvinnor och män. Bland männen finns det en liten men tydligt högre åldersstandardiserad andel som dör . Skillnaden mellan könen har dock minskat och är –2018 drygt en halv procentenhet. Skillnaden i dödlighet efter hjärtinfarkt är större mellan utbildningsgrupper än mellan könen. Utökad tillsyn av vården Utbrottet av covid-19 har tydliggjort behovet och vikten av effektiva tillsynsinsatser inom hälso- och sjukvården. För att möta de ökade behov som pandemin medför har Inspektionen för vård och omsorg () på olika sätt ställt om verksamheten, vilket har resulterat i bl.a. fler egeninitierade tillsynsinsatser och fler nationella insatser baserat på risk. Myndigheten har också stärkt sin upplysningstjänst för att få in mer information om risker och brister. Enligt IVO:s årliga rapport Vad har sett 2020 (S2021/01965) har pandemin på olika sätt tydliggjort redan kända problem inom både vård och omsorg som kan få allvarliga konsekvenser för patienter, bl.a. i frågor som rör vårdens kompetensförsörjning, tillgänglighet och förekomsten av vårdskador inom hälso- och sjukvården Ökad samordning av patientsäkerhetsarbetet Andelen vårdtillfällen med undvikbara skador minskade från 2013 till Förekomsten av skadetyper som vårdrelaterade infektioner och svikt i vitala funktioner minskade signifikant . Män har en högre andel kända vårdskador respektive för kvinnor. När det gällde all- varliga skador var andelen för män respektive för kvinnor. Medelvårdtiden för ett vårdtillfälle med vårdskada var längre än ett vårdtillfälle utan skador och genererade en kostnad 2019. På uppdrag av regeringen publicerade första nationella handlingsplan för ökad patientsäkerhet. Regeringen har även gett Social- styrelsen ett uppdrag att –2024 ansvara för samordning av insatser för genomförandet av den framtagna nationella handlingsplanen. Samordningen syftar till att stärka huvudmännens patientsäkerhetsarbete inom den regionala och kommunala hälso- och sjukvården samt bidra till att minska vårdskadorna. har initierat samverkan i ett nationellt råd för patientsäkerhet. Rådet består av representanter från berörda organisationer, myndigheter och huvudmän. Trots det pressade läge som den regionala och kommunala hälso- och sjukvården befunnit sig i på grund av pandemin har sett att arbetet med att utforma egna handlingsplaner för ökad patientsäkerhet har kommit igång i flera regioner. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Vidare har påbörjat ett arbete med att utveckla en nationell grund- utbildning för ökad patientsäkerhet. Utbildningen som vänder sig till både chefer och hälso- och sjukvårdspersonal kommer att lanseras . Hälsofrämjande arbete bidrar till en hållbar hälso- och sjukvård Regeringen har inom ramen för överenskommelsen med SKR om en god och nära vård avsatt medel för särskilda insatsområden för att stödja omställningen till den nära vården. För att minska belastningen på hälso- och sjukvårdssystemet bör ett hälsofrämjande, preventivt och habiliterande/rehabiliterande arbetssätt vara i fokus för att kunna förbättra hälsan i befolkningen. För att kunna nå dit har rege- ringen bedömt det som angeläget att primärvården arbetar med insatser som bidrar till att förebygga kroniska eller andra långvariga sjukdomar samt bidrar till att personer bibehåller bästa möjliga funktionsförmåga. Sådana insatser bör resultera i en resurs- effektiv hälso- och sjukvård. Genom en sammanhållen personcentrerad vård där rätt person får rätt insats kan främjande och förebyggande åtgärder minska den undvikbara slutenvården, framför allt för personer med kroniska sjukdomar. Då slutenvården är en dyr vårdform kan dessa proaktiva arbetssätt bidra till att resurseffektiviteten kan öka. I regeringens överenskommelse med SKR om en god och nära vård ingår det att regioner och kommuner ska genomföra och planera proaktiva insatser för att minska den undvik- bara slutenvården. Genom det arbetet kan regionerna och kommunerna ta del av medlen. En jämlik och jämställd hälso- och sjukvård Vårdens resultat och processer för jämlik och jämställd vård har påverkats av covid-19-pandemin publicerade Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och tandvård – lägesrapport . Av rapporten framgår att pandemin på- verkat hälso- och sjukvården på många sätt, framför allt när det gäller akut- och intensivvård. mars–genomfördes färre operationer inom specialistvården jämfört med . I början av pandemin minskade antalet patienter på somatiska akutmottagningar kraftigt i . Mellan vecka 10 och vecka 2020 var minskningen , och fram till vecka 17 det året hade antalet patienter inte återgått till vanliga nivåer. Ökad nationell samordning av hälsodata och precisionsmedicin Hälsodata och precisionsmedicin är två områden där det skett betydande utveckling, och utvecklingstakten är fortsatt hög. presenterade EU sin datastrategi av vilken det framgår att EU ska gå i spetsen för ett datadrivet samhälle. Båda områdena har stor potential att bidra till ökad hälsa men också till en effektivare hälso- och sjukvård och för att möjliggöra att hälso- och sjukvården baseras på bästa tillgängliga kunskap. Regeringen gjorde en rad insatser för att stärka svensk hälso- och sjukvård inför omställningen till en mer datadriven hälso- och sjukvård med fokus på hälsodata och precisionsmedicin för att säkerställa att vården fortsätter leverera internationellt goda medicinska resultat. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys delredovisade sitt uppdrag och konstaterade att precisionsmedicin påverkat hälso- och sjukvården i begränsad utsträckning, men sannolikt kommer påverka hela vårdsystemet . Myndig- heternas analys visade också att åtgärder krävs inom flera områden, bland annat hälsodataområdet, för att tillvarata den stora potential som utvecklingen för med sig. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 TLV redovisade sitt uppdrag (S2019/05315) om att utveckla hälso- ekonomiska bedömningar för precisionsmedicin och utreda möjliga betalnings- modeller för avancerade terapiläkemedel, såsom gen- och cellterapier. I samma rapport redovisade myndigheten även sitt uppdrag (S2019/05315) om utvecklad uppföljning med hjälp av nationella tjänsteplattformen. Några av slutsatserna i rapporten är att välfungerande och uppdaterade hälsodataregister är en förutsättning för att kunna använda sig av utfallsbaserade betalningsmodeller, som i sin tur bedöms vara en förutsättning för att ska ha råd med nya avancerade terapiläkemedel. Ett av de stora problemen bedöms enligt rapporten vara brist på data, men också att data som finns inte är sökbara och därmed är svåra eller ibland inte går att använda för ändamålet. Standardiserade vårdförlopp bidrar till en mer effektiv och jämlik cancervård Majoriteten av de patienter som genomgått ett standardiserat vårdförlopp (SVF) är mycket nöjda. har regeringen avsatt för att korta väntetiderna och minska de regionala skillnaderna i cancervården. Fokus för överenskommelserna som staten ingått med SKR har varit arbetet med att införa ett gemensamt nationellt system med SVF. Systemet med SVF syftar till att cancerpatienter ska uppleva en välorganiserad, helhetsorienterad och professionell process utan onödig väntetid i samband med utredning och behandling. Ett SVF beskriver för de aktuella cancerdiagnoserna vilka utredningar och första behandlingar som ska göras och hur varje moment behöver ta. SKR:s uppföljningar visar att på nationell nivå, sammantaget för alla diagnoser, har andelen som genomgått ett SVF sjunkit från år år Variationen är dock stor både mellan regioner och diagnoserna. Nedgången beror främst på en faktisk minskning av antalet personer som sökt vård, men också på en minskad eller fördröjd registrering av SVF till den nationella väntetidsdatabasen vid SKR. Ledtiderna har i många regioner förbättrats under pandemin. Orsaken till detta antas vara att färre personer har sökt vård och att cancerbehandlingar har getts en hög prioritet även när verksamheterna tvingats avsätta resurser till covid-19-vård. steg måluppfyllelsen på riksnivå från . Enkätundersökningar visar också att cancerpatienterna är mer nöjda med den vård som ges i ett standardiserat vårdförlopp och att majoriteten av dessa patienter är mycket nöjda med bl.a. tillgänglighet, bemötande och information. Cancervården ger goda medicinska resultat För att möta utmaningarna inom cancervården har regeringen beslutat att den nationella cancerstrategin ska uppdateras genom överenskommelser mellan staten och SKR. tog arbetsgruppen för cancerprevention fram ett förslag till nationell cancerpreventionsplan som utgår från cancerstrategin. bildades en nationell arbetsgrupp för utveckling inom barncancerområdet. Arbetsgruppens primära uppgift har varit att ta fram en handlingsplan för åren 2020– 2022, baserad rapport från regionala cancercentrum. har regionala cancercentrum arbetat vidare med de 63 utvecklingsförslag som presenterades i handlingsplanen presenterade även den Europeiska kommissionen en plan mot cancer som berör förebyggande insatser, tidig upptäckt, diagnostik och behandling samt cancerpatienters och canceröverlevares livskvalitet. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Insatser för att stärka vård och behandling av sällsynta sjukdomstillstånd har staten ingått en överenskommelse med SKR om en långsiktig inriktning för vård och behandling av sällsynta sjukdomar. Målet är att skapa ökade förutsättningar för en god, jämlik och tillgänglig vård med patienten i centrum. Genom överenskommelsen tilldelas landets sex centrum för sällsynta dia- gnoser medel, och medel avsätts även för den nationella samordningen på området. Även tilldelas medel som ska fördelas till organisationer på området. Fortsatta utmaningar med långa väntetider Den lagstadgade vårdgarantin innebär att den enskilde ska få vård inom vissa tids- gränser. gäller en förstärkt vårdgaranti inom primärvården som innebär att den enskilde ska få en medicinsk bedömning av läkare eller annan legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal från det att den enskilde sökt kontakt. Enligt vårdgarantin ska också den enskilde få besök inom den specialiserade vården från det att remiss har utfärdats eller, om remiss inte krävs, från det att kontakt har sökts med den specialiserade vården. Den enskilde ska också få planerad operation eller annan behandling från det att vårdgivaren har beslutat om den aktuella vården. Enligt den nationella väntetidsdatabasen har uppfyllnadsgraden till vårdgarantins gränser inom den specialiserade vården sjunkit . hade väntat eller kortare till besök inom specialiserad vård och hade den siffran sjunkit till (diagram 4.2). Diagram 4.2 Andel besök och operation/behandling som uppfyller vårdgarantin –2020 Källa: Väntetidsdatabasen, och Regioner Insatser för att stödja och utveckla tillgängligheten i hälso- och sjukvården ger resultat Att öka tillgängligheten och korta väntetiderna är en prioriterad fråga för regeringen. Regeringen har genomfört flera insatser för att öka tillgängligheten inom hälso- och sjukvården . Inom ramen för överenskommelsen mellan 2021/22:1 Utgiftsområde 9 regeringen och SKR om en ny, uppdaterad kömiljard 2019 fördelades till regionerna i syfte att korta väntetiderna och köerna inom hälso- och sjukvården. sågs en förbättring i väntetiderna och antalet regioner som fick ta del av medel inom överenskommelsen ökade gradvis. hade samtliga regioner kortat sina väntetider jämfört med . Genom regeringens och SKR:s överenskommelse om ökad tillgänglighet i hälso- och sjuk- vården vidareutvecklades den prestationsbaserade modellen, bl.a. genom att omfatta fler delar av vårdkedjan, och innebar att avsattes för kortare väntetider i hälso- och sjukvården . Regeringens satsningar har i olika stor utsträckning påverkats och anpassats utifrån konsekvenserna av utbrottet av covid-19. Enligt överenskommelsen med SKR om ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården har regeringen avsatt till insatser för att förbättra tillgängligheten inom hälso- och sjukvården. Överenskommelsen är utformad på ett sätt som ska stödja regionerna i att hantera konsekvenserna av covid-19-pandemin, som den fortsatt skapar förut- sättningar för ett långsiktigt och strategiskt tillgänglighetsarbete. En tilläggsöverens- kommelse tecknades i syfte att skapa förutsättningar för regionerna att omhänderta den uppskjutna vården och stödja regionerna i det fortsatta strategiska arbetet med att korta patienternas väntetider i hälso- och sjukvården. tillsatte regeringen för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården (S2020:12), med fokus på kortare väntetider. Delegationen har bl.a. i uppdrag att stödja regionerna i att ta fram och genomföra regionala handlingsplaner för förbättrad tillgänglighet. Ett delbetänkande (SOU 2021:59) lämnades till rege- ringen med förslag kring bl.a. återkommande uppföljning av regionernas handlingsplaner, ett effektivare resursutnyttjande och kortare väntetider genom information om patienters valmöjligheter, en nationellt samordnad hälso- och sjuk- vårdsrådgivning samt hur överenskommelsen om ökad tillgänglighet kan vidare- utvecklas. Utredningens betänkande har remitterats. Som en del av överenskommelsen om ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården genomförde SKR en förstudie om vilken information om väntetider och kvalitets- och patientnöjdhetsdata som skulle kunna tillgängliggöras på . beslutade regeringen att bevilja en ansökan från SKR om att genomföra en fördjupad behovsanalys och ta fram en kravspecifikation för en sådan jämförelsetjänst. SKR redovisade den fördjupade behovsanalysen (S2021/02255). har i uppdrag att stödja regionernas hantering av uppdämda vårdbehov samt följa och analysera väntetider i hälso- och sjukvården (S2020/05634). redovisade bl.a. två faktablad som redogör för hur väntetiderna har påverkats under pandemin. har också publicerat ett flertal faktablad som beskriver effekterna av pandemin på olika områden inom hälso- och sjukvården. Ytterligare insatser för en mer tillgänglig nära vård Regeringen har satsat för att utveckla den nära vården med primärvården som nav. Satsningen som regleras i en överenskommelse mellan regeringen och SKR handlar bl.a. om att stärka konti- nuiteten och säkerställa en högre tillgänglighet till primärvården. Patienternas upp- levelser av hur tillgänglig primärvården är framgår bl.a. av Nationell patientenkät där av kvinnorna och av männen 2020 svarade ja på frågan om de fick besöka hälso-/vårdcentralen inom rimlig tid – jämfört av kvinnorna och av männen när de fick samma fråga 2017. I en rapport beskriver SKR att utvecklingen av digitala tjänster har tagit fart och att fler patienter fått möten med vården i sina hem antingen via mobila team eller på 2021/22:1 Utgiftsområde 9 andra sätt (SKR 2020, Pandemin och hälso- och sjukvården). Rapporten visar att mottagningsbesök i primärvården minskade med mellan och . ökade distanskontakter och telefonråd- givning via 1177 Vårdguiden. Tillgänglighet till läkarinsatser för personer som bor i kommunala särskilda boenden är beroende av att regionen avsätter nödvändiga läkarresurser. har bl.a. pekat på bristande samverkan mellan huvudmännen och påtalat att det är nöd- vändigt att regionerna säkerställer tillgång till de läkarresurser som äldreomsorgen kräver, inom ramen för primärvården, genom mobila läkarteam eller på annat sätt. Fler patienter får stöd i att ändra ohälsosamma levnadsvanor av primärvården Regionerna fortsätter att bygga ut rådgivningen inom primärvården till personer med ohälsosamma levnadsvanor. nationella riktlinjer för prevention och behandling vid ohälsosamma levnadsvanor rekommenderar hälso- och sjukvården att ge rådgivning till patienter som röker, har ett riskbruk av alkohol, är otillräckligt fysiskt aktiva eller har ohälsosamma matvanor. ökade rådgivningen gällande alla fyra levnadsvanorna ovan. Störst ökning skedde för rådgivning om fysisk aktivitet. Det var av alla patienter inom primärvården som fick rådgivning om fysisk aktivitet . En positiv utveckling är att något fler personer än tidigare, närmare en procent, har fått rådgivning om riskbruk av alkohol. Trots utvecklingen är det dock fortfarande den levnadsvana där det är minst vanligt med rådgivning i primärvården. Alkoholkonsumtion kan orsaka eller hänga samman med många av de hälsoproblem som det är vanligt att söka hjälp för i primärvården. Det är därför ange- läget att personalen erbjuder stöd till dem som har ett riskbruk av alkohol. Enligt data var av kvinnorna och av männen i åldern 16–riskkonsumenter av alkohol. Sannolikt är behovet av råd- givning betydligt högre än vad som ges inom primärvården . Ohälsosamma matvanor är vanliga i befolkningen, och 2019 fick av patienterna i primär- vården rådgivning om matvanor. Det är en större andel män som får rådgivning i primärvården om levnadsvanor jäm- fört med kvinnor. Skillnaderna är tydligast när det gäller rådgivning om matvanor och fysisk aktivitet men gäller även för rådgivning om alkohol. Totalt sett är det fler kvinnor än män som får rådgivning eftersom det är fler kvinnor än män som är patienter i primärvården. Antalet utfärdade legitimationer har ökat för ungefär hälften av yrkena inom hälso- och sjukvården tar fortlöpande fram underlag för analys av tillgången och efterfrågan på legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. Rapporten visar att antalet utfärdade legitimationer 2015–2019 har ökat för ungefär hälften av yrkena, bl.a. för barnmorskor och sjuksköterskor, men har minskat för den andra hälften, bl.a. för läkare och tandläkare. Kvinnor utgör en majoritet bland medarbetarna inom de flesta legitimationsyrken. Det råder brist på legitimerad hälso- och sjukvårds- personal inom flera områden. Enligt rapporterar alla 21 regioner att efterfrågan är större än tillgången på specialistsjuksköterskor. Operationssjukvård, intensivvård och anestesisjukvård samt distriktssköterskor är de inriktningar som flest regioner beskriver brist inom. 19 av 21 regioner har bedömt att det råder brist på barnmorskor och lika många har redovisat brist på specialistläkare, främst inom allmänmedicin och psykiatri. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Antalet sysselsatta per 100 000 invånare har varit relativt för majori- teten av legitimationsyrkena men det finns vissa skillnader. Antalet legitimerade sjuk- sköterskor sysselsatta inom hälso- och sjukvården minskade med en procent i för- hållande till befolkningen 2014–2018. ökade antalet sysselsatta läkare i hälso- och sjukvården per 100 000 invånare (se diagram 4.3). Diagram 4.3 Antal legitimerade läkare och sjuksköterskor sysselsatta i hälso- och sjukvården Källa: Statistikdatabas för hälso- och sjukvårdspersonal, Insatser för att skapa goda förutsättningar för vårdens medarbetare I syfte att ge personalen i vården bättre förutsättningar har regeringen tillfört regioner och kommuner nästan inom ramen för årliga överenskommelser 2019–2021 mellan regeringen och SKR i syfte att skapa goda förutsättningar för vårdens medarbetare. Av de som avsattes tilldelades regionerna och kommunerna . Medlen kan bland annat användas till att förbättra förutsättningarna på arbetsplatserna, utbilda framtidens medarbetare och utveckla personalens kompetens. Av satsningens reste- rande medel avsätts till regionerna för att fler sjuksköterskor ska ges möjlighet att läsa till specialistsjuksköterska med betald utbildning samt 100 miljo- ner kronor till kommunerna för samma ändamål. Därtill avsätts till regionerna för att öka attraktiviteten att bli specialistsjuksköterska och för att ut- veckla kompetens- och karriärmodeller för specialistsjuksköterskor med fördjupad kompetens inom centrala områden. uppföljning av föregående års överenskommelser visar att regionerna bl.a. använder medlen för att effektivisera verksamheterna, t.ex. genom teamarbete eller omfördelning av arbetsuppgifter. Vidare har regionerna infört nya yrkesroller, t.ex. vårdnära service, servicevärdar eller service- medarbetare. Syftet är att frigöra patientnära tid för vårdpersonalen. Även kom- munerna redovisar förändrade arbetssätt och initiativ för att organisera verksam- heterna på ett mer effektivt sätt. De flesta regioner redovisar att de arbetar med pro- duktions- och kapacitetsplanering där målet är att använda de befintliga resurserna så effektivt som möjligt. 2021/22:1 Utgiftsområde 9 Bastjänstgöring för läkare har införts I samband med att läkarutbildningen förlängs med en termin till och görs legitimationsgrundande tas allmäntjänstgöringen (AT) bort. I stället kommer alla läkare att genomgå en inledande tjänstgöringsdel som benämns bastjänstgöring (BT). Syftet med att reformera läkarutbildningen och vägen till att bli specialist är att modernisera utbildningen och möjliggöra att fler läkare blir specialister snabbare än . Lagändringarna skulle ha trätt i kraft men på grund av pandemin senarelades införandet till . Kartläggning och samverkan för en långsiktig kompetensförsörjning av hälso- och sjukvårdspersonal inrättade regeringen vårdkompetensrådet. Rådets övergripande uppdrag är att långsiktigt samordna, kartlägga och verka för att effek- tivisera kompetensförsörjning av personal inom hälso- och sjukvården och tand- vården. –2021 har rådet fortsatt sitt arbete och bl.a. påbörjat etableringen av regionala vårdkompetensråd samt fortsatt arbetet med utvecklade statistikflöden och prognoser för antal examinerade högskoleutbildade. Rådet har vidare tagit initiativ till nationell samordning om dimensionering av läkarnas AT och BT. Enligt överens- kommelsen mellan regeringen och SKR om en god och nära vård 2021 ska SKR i samverkan med rådet ta fram planeringsunderlag för dimensionering av AT-tjänster på nationell och regional nivå samt redovisa en analys och en plan för hur tiden mellan läkarexamen och påbörjad AT därmed ska förkortas Återhämtningsbonus för vård- och omsorgspersonal