prop · H9031d22 · 2021-09-20 00:00:00 — Dagvattenhantering i befintlig bebyggelse Har ännu inte följts upp Anm. I tabellen redovisas etappmålen, deras målår samt regeringens bedömning av om de kommer uppnås till beslutat målår eller inte. Etappmål beslutade har ännu inte följts upp och har därför ännu inte någon bedömning. För vissa etappmål finns mer information i relevanta delar i avsnitt 3.5 – 3.21. 1Bedömningen baseras på fördjupade utvärdering och årlig uppföljning 2021. 2ESD, Effort Sharing Decision, gäller . 3ESR, Effort Sharing Regulation, gäller . 4Följs upp genom nytt mål, Matavfall 2023. Källor: och regeringens egna beräkningar. Länsstyrelsernas insatser har haft en stor betydelse för genomförandet av flera delar av miljöarbetet. Samverkan med kommuner och andra lokala och regionala aktörer är en framgångsfaktor och fortsatt arbete behövs för att stärka arbete med att integrera klimat och miljö i beslut och sakområden. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Strategin och handlingsplanen för cirkulär ekonomi som beslutades bedöms bidra till bättre förutsättningar för den gröna omställningen som behövs för att nå flera miljö- och klimatmål. I arbetet med att ta fram förslag till åtgärder respektive att genomföra åtgärder för att nå miljömålen har Miljömålsberedningen (M2010:04) och varit två viktiga aktörer. Det breda samarbete som finns inom bedöms öka takten i åtgärdsarbetet och därmed i arbetet för att nå miljömålen inklusive Generationsmålet. Myndigheternas tillståndsprövning och tillsyn enligt har varit central för att nå flera miljömål och bidra till den gröna omställningen. Det har blivit allt tydligare att möjligheten att nå flera olika miljömål påverkas av att klimatet förändras. Generationsmålet innebär att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Generationsmålet visar vilken samhällsomställning som behövs för att uppnå nationella miljömål och bidra till de globala målen för hållbar utveckling. 3.5.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder De bedömningsgrunder som används för att redovisa resultaten inom området utgörs bl.a. av Generationsmålets strecksatser: –ekosystemen har återhämtat sig, eller är på väg att återhämta sig, och deras förmåga att långsiktigt generera ekosystemtjänster är säkrad –den biologiska mångfalden och natur- och kulturmiljön bevaras och främjas och nyttjas hållbart –människors hälsa utsätts för minimal negativ miljöpåverkan som miljöns positiva inverkan på människors hälsa främjas –kretsloppen är resurseffektiva och så långt som möjligt fria från farliga ämnen –en god hushållning sker med naturresurserna –andelen förnybar energi ökar och energianvändningen är effektiv med minimal påverkan på miljön –konsumtionsmönstren av varor och tjänster orsakar så små miljö- och hälsoproblem som möjligt. Som komplement till dessa bedömningsgrunder finns fyra indikatorer. redovisas inga av dessa indikatorer då inga nya data finns tillgängliga. Flera av generationsmålets strecksatser behandlas djupare i avsnitten för berörda miljökvalitetsmål. Utvecklingen går åt fel håll inom flera områden såsom att bevara och stärka biologisk mångfald och ekosystemtjänster, återhämtning av ekosystemet och hållbar konsumtion. Flera insatser har dock bidragit till att bromsa denna negativa utveckling. Exempel på detta är regeringens satsningar för att skydda värdefull natur och havs- miljö, satsningar på rent hav och vatten, främja pollinering samt restaurering och anläggning av våtmarker. har regeringen också föreslagit 13 nya Natura 2000-områden. har även ett nytt förslag till biosfärområde som ska hanteras av . 2021/22:1 Utgiftsområde 20 regeringen beslutat om 174 nya och utvidgade naturreservat, varav 164 är statliga. Sex av dessa nya är naturreservat. En framtagen kulturmiljööversikt visar att det finns brister i kunskapen om kulturmiljöns tillstånd och att uppföljningen behöver utvecklas. Flera internationella studier har visat på samband mellan ekosystemens hälsa och människors hälsa. Det har också blivit tydligt i ljuset av den pågående covid-19- pandemin. och har vidareutvecklat förslag på åtgärder och stärkt samarbetet inom miljö och hälsa. har även i samverkan med sex andra myndigheter utrett möjligheten för att ekonomiskt kvantifiera hälsorelaterade effekter av miljörelaterade åtgärder. Regeringen beslutade om en handlingsplan för cirkulär ekonomi med drygt hundra åtgärder som bl.a. bidrar till resurseffektiva kretslopp och en god hushållning med naturresurser. Åtgärderna omfattar exempelvis beslut om flera nya etappmål för cirkulär ekonomi, avfall och giftfri miljö. Vidare har ett flertal uppdrag beslutats med syftet att främja avfall som en resurs, för en mer cirkulär och giftfri avfallshantering och för att få ordning och reda på den illegala avfallsbrottsligheten. Regeringen har också beslutat om förändringar i avfallslagstiftningen som bidrar till giftfria och cirkulära kretslopp. Textil och plast är några av de prioriterade materialströmmarna i strategin för cirkulär ekonomi. har på regeringens uppdrag haft textildialoger med textil- branschen och ideella aktörer för att bidra till att öka återbruk och återvinning av textilier. har också arbetat för en hållbar plastanvändning genom bl.a. sin plastsamordning. En ny batteriförordning förhandlas på EU-nivå, där deltar aktivt. Förordningen syftar till att modernisera batterilagstiftningen samt till att bidra till elektrifieringen med avsikt att uppnå EU:s klimatmål. driver på för att revidera industriutsläppsdirektivet så att det bidrar till en höjd miljöambition och för att i högre utsträckning omhänderta klimatpåverkan, cirkulär ekonomi och farliga ämnen. Kopplat till strecksatsen om förnybar energi finns regeringens beslut om en nationell energi- och klimatplan. Planen ska bl.a. säkerställa att når de EU-gemensamma målen till 2030 om förnybar energi och energieffektivisering. mål är att el- produktionen 2040 ska vara förnybar samt att energianvändningen ska vara effektivare 2030 jämfört med . har enligt preliminär statistik överträffat det nationella målet om förnybar energi till 2020. har utlyst forskningsmedel för synteser om hållbar konsumtion, dels om vilka faktorer som avgör framgång för hållbara affärsmodeller ur ett livscykel- perspektiv, dels att kartlägga och analysera befintlig kunskap om miljö- och klimat- påverkan inom och utanför gränser från svensk produktion och konsumtion av livsmedel. Miljömålsberedningen (M 2010:04) har fått i tilläggsuppdrag att föreslå en samlad strategi för att minska klimatpåverkan från konsumtion i syfte att nå en klimatmässigt hållbar konsumtion på ett kostnadseffektivt och samhällsekonomiskt effektivt sätt. I uppdraget ingår även att föreslå etappmål för flygets klimatpåverkan samt bereda möjligheten till etappmål för sjöfartens och konsumtionens klimatpåverkan. Regeringen har även gett i uppdrag att främja spridning och vidareutveckling av information om miljömässigt hållbar konsumtion och cirkulär ekonomi. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 3.5.3Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att trenden är negativ och att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå Generationsmålet. Fortsatta åtgärder behövs för att vända denna negativa trend. Regeringen bedömer att det är angeläget med fortsatt hög ambitionsnivå i skydds-, skötsel- och restaureringsarbetet för naturen, liksom insatser för att utveckla hållbart nyttjande av naturresurser och möjlighet till friluftsliv. Utvecklingen för förnybar energi har varit svagt positiv och andelen förnybar energi i hela energisystemet var 2019. Ökningen beror framför allt på att transport- sektorn använder mer biodrivmedel och att elproduktionen från vindkraft har ökat, se utgiftsområde 21 Energi. Utvecklingen för att människors hälsa ska utsättas för minimal negativ miljöpåverkan som miljöns positiva inverkan på människors hälsa ska främjas går fortsatt åt fel håll. Detta trots flera åtgärder för att begränsa användningen av särskilt farliga ämnen och för att minska de negativa effekterna från andra farliga ämnen, se även avsnitt 3.9 Giftfri miljö. Detsamma gäller för luftföroreningar som trots minskade utsläpp och sjunkande luftföroreningshalter fortfarande utgör ett stort hälsoproblem, se även 3.7 luft. Regeringen konstaterar att strategin respektive handlingsplanen för cirkulär ekonomi ska följas upp i budgetpropositionen eftersom de syftar till att nå miljömålen. Ett stort antal åtgärder har beslutats, men det är för tidigt att bedöma vilken effekt som dessa har fått. Den samlade bedömningen är att arbetet för att uppnå den omställning som är nödvändig inte är tillräckligt för att också nå Generationsmålet. Konsumtionens negativa miljöpåverkan genom t.ex. växthusgasutsläpp är ohållbar. Regeringens bedömning är att trenden av ökade avfallsmängder behöver vända och material- återvinningen öka genom att produktionen ställs om till t.ex. cirkulär design och giftfria kretslopp samt genom mer hållbara sätt att konsumera material, produkter och tjänster för att Generationsmålet ska kunna nås. Regeringen anser att omställningen till en cirkulär ekonomi är av största vikt för att kunna nå majoriteten av alla miljökvalitetsmål. Miljökvalitetsmålet innebär att halten av växthusgaser i atmosfären i enlighet med om klimatförändringar ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Arbetet med att nå målet ska ske på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att det nå det globala målet. 3.6.1Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Den bedömningsgrund som används för att redovisa resultaten inom området är: –Den globala medeltemperaturökningen begränsas till långt över förindustriell nivå och ansträngningar görs för att hålla ökningen över förindustriell nivå. ska verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål. Som komplement till denna bedömningsgrund redovisas indikatorerna global medeltemperatur och växthusgasutsläpp per sektor som diagram. har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 (bet. 2016/17:MJU1 punkt 1, rskr. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 2016/17:116). I betänkandet anför utskottet att resultatredovisningen på ett tydligare sätt ska redovisa resultaten av de statliga insatserna och att det behövs tydligare indikatorer som inriktas på resultatet. Regeringen bedömde att tillkännagivandet kunde anses slutbehandlat i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utgiftsområde 20). har därefter meddelat att den inte delar regeringens bedömning att tillkännagivandet kan anses som slutbehandlat. I sitt yttrande till över regeringens skrivelse om behandlingen av skrivelser (bet. 2018/19:KU21, yttr. 2018/19:MJU5y) har miljö- och jordbruks- utskottet angett att det inte delar regeringens bedömning att tillkännagivandet är slutbehandlat i den del som avser klimat, och påtalat att det som efterfrågat i tillkännagivandet är en redovisning av resultatet av de statliga insatserna på klimato- mrådet och indikatorer som inriktas på resultat. Med klimatlagens krav på Klimat- redovisning (från budgetpropositionen och framåt) har redovisningen utvecklats väsentligt, bl.a. med årliga analyser av måluppfyllelse och styrmedels- effekter. Utöver detta har regeringen vidtagit åtgärder för att ytterligare utveckla redovisningen av de statliga insatserna på klimatområdet. fick , , och i uppdrag att utveckla arbetet med klimateffektbedömningar. I uppdraget ingår bl.a. att utveckla metodiken för att beräkna effekter av klimatpolitiska styrmedel. Särskilda medel har avsatts för att utveckla myndigheternas arbete med klimateffekt- bedömningar. Bilagan med klimatredovisning i denna proposition är resultatet av detta utvecklingsarbete. Årets redovisning innehåller klimateffektbedömningar på styrmedelsnivå liksom gapanalyser som illustrerar utvecklingen i förhållande till etapp- målen. Med denna redovisning anser regeringen att tillkännagivandet är tillgodosett och att det därmed kan anses slutbehandlat. Den globala utvecklingen av medeltemperaturen är oroande Den globala medeltemperaturen fortsätter att stiga, vilket framgår av diagram 3.1. De globala utsläppen av växthusgaser är ca 50 gigaton koldioxidekvivalenter , vilket är högre än 1990. För att hålla den globala uppvärmningen behöver dessa utsläpp halveras till 2030 jämfört med . Halten av koldioxid i atmosfären fortsätter att öka och är högre än vad den har varit på minst 800 . För att nå miljökvalitetsmålet behöver ökningen av atmosfärens växthusgashalter snabbt avstanna och börja vända nedåt. Utsläppen minskar i men inte tillräckligt fort Utsläppen i minskar som befolkningen växer. 2019 var utsläppen av växthusgaser i ca koldioxidekvivalenter, se diagram 3.2 nedan. Jämfört med 2018 har utsläppen minskat med . Ungefär en tredjedel av utsläppen kommer från inrikes transporter, en tredjedel från industrin och en tredjedel från andra sektorer. Energieffektivare fordon och ökad användning av biodrivmedel har bidragit till att utsläppen från inrikes transporter minskat , trots ökat trafik- arbete. Utsläppen minskar dock inte tillräckligt fort. I bilaga Klimatredovisning finns en mer detaljerad redovisning av bl.a. utsläppsutvecklingen, scenarier och målen. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 Diagram 3.1 Global genomsnittlig årlig medeltemperatur 1850–2020 i förhållande till genomsnitt 1850–1900 -0,2 Diagram 3.2 utsläpp och upptag av växthusgaser per sektor 1990–2019 Regeringen utgår från den klimatpolitiska handlingsplanen Den klimatpolitiska handlingsplanen tas fram enligt klimatlagen och utgör utgångs- punkten för regeringens klimatpolitik . Det klimatkollegium som regeringen inrättade 2020 integrerar klimatfrågan i samtliga politikområden, stärker regeringens arbete med att nå klimatmålen och att genomföra den klimat- politiska handlingsplanen. Kollegiet hade sitt första möte . nyregistrerades knappt 100 000 nya klimatbonusbilar, vilket är drygt fler jämfört med . Det är främst andelen elbilar som har ökat. skärpte regeringen klimatbonuskraven för laddhybrider. skärptes reglerna kring koldioxidbeloppet för nya bensin- och dieseldrivna lätta fordon 2021/22:1 Utgiftsområde 20 i bonus–malus-systemet. Vidare höjdes maxbonusen för elbilar . Det finns ett stort och växande intresse för att söka stöd från Klimatklivet. Sedan stödet infördes har totalt ca 3 600 projekt beviljats stöd på sammanlagt (t.o.m. ). t.o.m. beviljades stöd om ca . Exempel på insatser som har fått stöd är uppförande av laddningspunkter, produktion av biogas, samt byte från olja till biobränsle i industrier och fastigheter. beräknar att klimat- investeringarna minskar utsläppen med motsvarande drygt koldioxid framöver. Det motsvarar av samlade utsläpp av växthusgaser. De projekt som fått stöd från Industriklivet t.o.m. uppskattas ha potential att på lång sikt minska växthusgasutsläppen med ca samt med ca negativa utsläpp genom infångning och lagring av biogena koldioxidutsläpp. Utöver detta har stöd gått till forskningsprojekt vars potential för utsläppsminskning är svårare att bedöma. Breddningen av Industriklivet som genom- fördes knyter an till regeringens strategi för cirkulär ekonomi och möjliggör strategiskt viktiga insatser som bidrar till klimatomställningen. har fått i uppdrag att föreslå utformningen av ett system för att avskilja, fånga in och lagra koldioxid från förnybara källor (bio-CCS), samt att vara ett nationellt centrum för CCS, se utgiftsområde 21 Energi. införde regeringen en klimatpremie till den som köper en eldriven arbets- maskin eller en miljölastbil. Tillsammans med utbyggnad av laddinfrastruktur för tunga fordon bedömer regeringen att introduktionsstödet kan leda till en snabbare elektrifiering av lastbilar, bussar och arbetsmaskiner och därmed väsentliga utsläpps- minskningar till 2030 och 2045. hade fått in ansökningar om 77 elbussar, 239 miljölastbilar och fyra eldrivna arbetsmaskiner och sammantaget betalat ut . Regeringsinitiativet Fossilfritt (dir. 2016:66) fortsätter att vara en värdefull plattform för samverkan och samlar över 500 aktörer med en gemensam vision om att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. har 22 branscher presenterat färdplaner för fossilfri konkurrenskraft. Fossilfritt har överlämnat en vätgasstrategi och en batteristrategi till regeringen som tar sin utgångspunkt i branschernas färdplaner. beslutade regeringen att förlänga regeringsinitiativet till 2024 (dir. 2020:50). gav regeringen myndigheten i uppdrag att ta fram förslag till en strategi för vätgas och elektro- bränslen. Den lokala och regionala klimatomställningen har tagit ytterligaste steg framåt genom utökade satsningar på exempelvis Klimatklivet och Stadsmiljöavtalen. Länsstyrelserna arbetar systematiskt med energi- och klimatfrågor, i bred samverkan med regionens aktörer. Flera länsstyrelser har t.ex. drivit projekt för att utbilda kommunerna i att hantera klimat- och energiaspekter i fysisk planering. Nya reduktionsnivåer i reduktionsplikten för bensin och diesel har trätt i kraft (prop. 2020/21:180, bet. 2020/21:MJU23, rskr. 2020/21:411). Till 2030 ökar reduktions- nivåerna till för diesel och för bensin. De ökade reduktions- nivåerna förväntas minska utsläppen med ytterligare ca för vägtrafiksektorn och ca 1,5–för arbetsmaskiner. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 EU skärper sitt klimatmål för att bidra till att uppfylls enades om att skärpa EU:s klimatmål till 2030 till en nettominskning av utsläppen med jämfört med . drev på för att målet skulle skärpas till , med sikte mot . antog rådet ett nytt nationellt fastställt bidrag (NDC) under Paris- avtalet, som innehöll det nya 2030-målet. Det nya målet ingick även i medlems- staternas position i slutförhandlingen om EU:s klimatlag, som antogs . presenterade kommissionen ett lagstiftningspaket för att nå det nya 2030- målet. Paketet, som kallas ”Fit for 55” innehåller förslag till revidering av den viktigaste lagstiftningen som ska bidra till att EU når sitt klimatmål om minst 55 procents nettoutsläppsminskning till 2030. Utsläppen inom EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) minskade rekordmycket , jämfört med . steg priset på utsläppsrätter till rekordnivåer per ton koldioxid. En bidragande orsak till de stigande priserna är det minskande marknadsöverskottet, tack vare ett svenskt förslag i den senaste direktivsöversynen. Det svenska överskottet av utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut (ESD) uppgick till koldioxidekvivalenter . Överskottet har tagits bort för att minska utsläppsutrymmet. Genomförandet av fortsätter trots inställda förhandlingar Den pågående pandemin medförde att FN ställde in förra årets formella förhandlingar inom ramen för för klimatförändringar (UNFCCC). () har fått i uppdrag att undersöka förutsättningarna för virtuella klimatförhandlingar. Regeringen vill försäkra sig om att deltagande länder har en hög ambitionsnivå i sina nationellt fastställda bidrag (NDC), i långsiktiga klimat- strategier och i gröna återhämtningsplaner. lämnade in en långsiktig klimat- strategi till UNFCCC som bygger på netto noll-mål till . har stöttat utvecklingsländer att anta ambitiösa NDC:er, bl.a. genom NDC- partnerskapet och UNDP. har också varit aktiv i att stärka genomförandet av inom bl.a. transportsektorn och energisektorn. Vidare har ledarskaps- gruppen för industriomställning (Lead It), som initierats av och , varit viktig för att driva på arbetet med att den tunga industrin ska nå netto noll-utsläpp. Flera länder och företag har anslutit sig till Lead It. I det nordiska samarbetet genomförs nu den nordiska visionen om som världens mest hållbara och integrerade region till 2030 och statsministerdeklarationen om klimatneutralitet. Detta innebär att länderna stärker sitt fokus på miljö och klimat. Inom har en uppdatering av klimathandlingsplanen inletts. Möjligheten att påverka processen på regional nivå har förbättrats väsentligt i och med att återvänt till . är i detta sammanhang ett viktigt forum för att nå bl.a. klimatmålet. bidrar till att utveckla de nya internationella samarbetsformerna under artikel 6, som syftar till frivilligt samarbete mellan länder för att minska utsläpp av växthusgaser och därmed till att genomföra ländernas nationellt fastställda bidrag. Konkreta investeringar i samarbetsländerna finansieras genom anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar. Dessa insatser förväntas minska utsläppen med motsvarande koldioxidekvivalenter. Av dessa hade utfärdats och levererats /2021, varav har annullerats och delvis rapporterats som klimatfinansiering. 2021/22:1 Utgiftsområde 20 bidra till att uppfylla etappmålen för klimat, men regeringen avser fortsatt att annullera de utsläppsenheter som levereras. har i samverkan med och Jämställdhets- myndigheten tagit fram ett förslag på strategi för att integrera jämställdhet i genomförande av . Arbetet med klimatanpassning går fortsatt framåt De 53 myndigheter som omfattas av förordningen (2018:1428) om myndigheters klimatanpassningsarbete (klimatanpassningsförordningen) har gjort framsteg, och flera har integrerat arbetet med klimatanpassning i ordinarie verksamhet (Myndigheters arbete med klimatanpassning 2020, ). Samtliga länsstyrelser anger att de stödjer kommunernas klimatanpassningsarbete, och flera av länsstyrelserna följer även upp arbetet. , och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har bidragit till en ökad kunskap och medvetenhet om klimat- förändringarnas konsekvenser och även stärkt förmågan till anpassning. har totalt i bidrag beviljats för skredsäkring vid . 3.6.3Regeringens bedömning av måluppfyllelsen Regeringen bedömer att trenden är negativ och att nuvarande beslutade eller planerade styrmedel inte är tillräckliga för att nå miljökvalitetsmålet. Inte heller det inter- nationella samarbetet ger tillräcklig effekt. 2020 har präglats av den pågående pandemin som lett till stora utsläppsminskningar till följd av restriktioner och nedgång i ekonomin. Utsläppsminskningarna riskerar dock att bli kortvariga om viktiga klimat- investeringar skjuts . Miljön och klimatet är centrala delar i återhämtningen efter pandemin. Ytterligare åtgärder behövs för att etappmålen ska nås har antagit flera etappmål om minskad klimatpåverkan. Det mest lång- siktiga etappmålet innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Därefter ska uppnå negativa utsläpp. Regeringen bedömer att beslutade insatser inte räcker för att nå målet. Etappmålet till 2020 innebär att utsläppen bör vara lägre än utsläppen för de verksamheter som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS). Regeringen bedömer att etappmålet kommer att nås. Att målet kan nås är en konsekvens av framgångsrik, långsiktig politik för minskade utsläpp av växthus- gaser. De kraftiga utsläppsminskningarna förklaras delvis av pandemin. Målen innebär att utsläppen bör vara lägre 2030 respektive lägre 2040, jämfört med nivåer. Högst av dessa utsläppsminskningar får ske genom kompletterande åtgärder. Regeringen bedömer att det inte kommer gå att nå dessa mål med befintliga styrmedel och åtgärder. Etappmålet för inrikes transporter (utom inrikes flyg som ingår i EU ETS) innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter ska ha minskat med minst Regeringen bedömer att styrmedel som beslutats , exempelvis nya reduktionsnivåer i reduktionsplikten, minskar utsläppsgapet kraftigt till 2030, vilket även t.ex. satsningar som ökar elektrifieringen i transport- sektorn bidrar till. Om de beslutade reduktionspliktsnivåerna i sig gör att når etappmålet om 70 procents minskade utsläpp från inrikes transporter beror på en rad osäkra faktorer.