prop · H803101 · 2021-04-15 00:00:00 — Resterande förklaras i huvudsak av förändrade makroekonomiska förutsättningar till följd av inbromsningen i ekonomin , och då främst i form av lägre intäkter från skatt på kapital. Jämfört med 2019 minskade intäkterna med (5,). Statens skatteinkomster lägre än budgeterat Statens skatteinkomster som avser 2020 blev (10,) lägre än beräknat i statens budget. Periodiseringarna, dvs. den justeringspost som behövs för att göra skatterna inkomst- mässiga, blev -26,. Periodiseringarna utgörs av de ytterligare inkomster, avräkningar eller andra justeringsposter i 1000-gruppen som måste läggas till eller dras ifrån för att inkomsterna i statens budget på total nivå ska vara kassamässiga. Skillnaden jämfört med beräkningen till statens budget är -40,. Det beror främst på beslut i ändringsbudget om att företag kan få tillfälligt anstånd med att betala in skatt . Den uppskjutna skatteinbetalningen har redovisats som en intäkt men ska betalas in på skattekonto . Det bedöms ha påverkat periodiseringsposten med -29,. blev statens skatteinkomster (6,) lägre än . Under inkomsthuvudgruppen Skatt på arbete redovisas dels direkta skatter på arbete som består av inkomstskatter, allmän pensionsavgift, särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. och skattereduktioner, dels indirekta skatter på arbete som består av arbetsgivaravgifter, egenavgifter och särskild löneskatt. Tabell 2.11 Skatt på arbete Direkta skatter på arbete -3,9 -5,7 -8,0 -5,4 -1,4 -0,8 -6,6 -4,6 -2,2 -0,6 -274,8 -271,9 Indirekta skatter på arbete -43,0 -2,2 -13,4 -2,6 -1,6 -2,0 -41,3 -41,1 -0,2 -1,4 -34,8 -3,7 -27,3 -47,0 -7,9 Intäkter från skatt på arbete minskade kraftigt Skatt på arbete uppgick till 1 , vilket är (3,) lägre än i beräkningen till statens budget och (1,) lägre än 2019. Skillnaden mot budget och föregående år beror främst på beslut om tillfälligt nedsatta arbetsgivaravgifter och egenavgifter för företag och enskilda näringsidkare 20201. Lönesumman beräknas ha ökat 2020 men mindre än vad som antogs i statens budget, istället för . Lönesumman styr utvecklingen av både de direkta och indirekta skatterna. De direkta skatterna beror dessutom på hur de skattepliktiga transfereringarna utvecklas. För beräknas de direkta skatterna på arbete uppgå till Det är lägre än vad som beräknades i statens budget. Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas ha uppgått till , före skattereduktioner. Det är lägre än beräkningen i statens budget. Den kommunala inkomstskatten uppgick till Det är en minskning med jämfört med beräkningen i statens budget. Skattereduktionerna, som minskar intäkterna från direkta skatter, blev lägre än beräknat i den ursprungliga budgeten. Reduktionen för den allmänna pensionsavgiften blev 1Nedsättningen för arbetsgivaravgifter gällde till och med . Nedsättningen för egenavgifter gällde under . lägre och jobbskatteavdragen lägre eftersom lönesumman utvecklades betydligt svagare än vad som antogs i beräkningen i statens budget. Indirekta skatter på arbete beräknas ha uppgått till , vilket är lägre än vad som beräknades i statens budget. Av de indirekta skatterna är huvuddelen arbetsgivaravgifter, vilka uppgick till för . Det är lägre jämfört med statens budget och beror på att lönesumman ökade mindre än beräknat. Nedsättningarna av arbets- givaravgifter, dvs. arbetsgivarnas rätt att i vissa fall göra särskilda avdrag för arbets- givaravgiften, blev högre än beräknat, vilket beror på beslut i ändringsbudget om tillfälligt nedsatta arbetsgivaravgifter . Intäkterna från skatt på arbete minskade jämfört med Jämfört med 2019 blev intäkterna från skatt på arbete (1,) lägre. Direkta skatter på arbete ökade dock med (1,). Den kommunala inkomstskatten ökade med (2,). Det beror på att lönesumman bedöms ha ökat . Timlönen ökade medan antalet arbetade timmar minskade med Att timlönen ökade medan arbetade timmar minskade är delvis en effekt av beslut i ändringsbudget om stöd till korttidsarbete, vilket innebar att anställda kunde gå ner i arbetstid med i stort sett bibehållen lön. Intäkterna från statlig inkomstskatt minskade med , vilket till stor del beror på att beslutade om att ta bort den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt . Beslutet beräknas ha minskat intäkterna från statlig inkomstskatt med ca . Skattereduktionerna beräknas ha ökat med jämfört med . Det är främst reduktionen för den allmänna pensionsavgiften som har ökat, vilket beror på den högre lönesumman. Husavdragen uppgår till , vilket är en ökning med jämfört med . ROT-avdragen ökade med (1,) och RUT-avdragen med (8,). Jobbskatteavdragen minskade på grund av den svaga löneutvecklingen med (0,). Indirekta skatter på arbete minskade med (4,) jämfört med . Arbetsgivaravgifterna ökade enbart med , vilket beror på att lönesumman endast ökat jämför med 2019. Nedsättningarna av arbetsgivaravgifter ökade dock med , vilket beror på beslut i ändringsbudget, om tillfälligt nedsatta arbetsgivaravgifter mars–. Under inkomsthuvudgruppen Skatt på kapital redovisas företagsvinster, skatt på hushållens kapitalinkomster samt fastighetsavgift och statlig fastighetsskatt. Tabell 2.12 Skatt på kapital Skatt på kapital, hushåll -7,2 -15,1 -5,5 -0,9 -1,1 -0,6 -24,7 Lägre intäkter från kapitalskatter 2020 På grund av den allmänna nedgången i ekonomin beräknas intäkterna från skatt på företagsvinster och hushållens kapitalinkomster att minska, både jämfört med beräkningen till statens budget och jämfört med . Intäkterna från skatt på kapital beräknas ha uppgått till 2020. Det är (8,) lägre än i statens budget. Intäkterna från skatt på företagsvinster beräknas ha uppgått till 2020, vilket är (9,) lägre än beräkningen i budgeten. Företagens vinster har påverkats av minskad efterfrågan i och omvärlden, och i vissa fall också av produktions- svårigheter på grund av smittskyddsåtgärder. påverkades produktionen i vissa fall dessutom av brist på insatsvaror. Skatt på hushållens kapitalinkomster blev (10,) lägre. Det beror främst på att hushållens utdelningsinkomster minskat kraftigt . Jämfört med 2019 blev intäkterna från skatt på kapital (9,) lägre. Intäkterna från skatt på företagsvinster beräknas minska med och intäkterna från skatt på hushållens kapitalinkomster med . Skatt på konsumtion och insatsvaror Under inkomsthuvudgruppen Skatt på konsumtion och insatsvaror redovisas mervärdesskatt och skatt på alkohol och tobak, skatt på energi och miljö samt skatt på vägtrafik och vissa andra skatter och avgifter. Tabell 2.13 Skatt på konsumtion och insatsvaror -6,4 Skatt på alkohol och tobak -0,2 -1,0 -2,5 -0,7 Övriga skatter på energi och miljö -1,4 -1,9 -1,4 -2,2 Skatt på konsumtion och -11,6 -2,1 Intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror uppgick till , vilket är (1,) lägre än beräkningen till statens budget. Jämfört med ökade skatten på konsumtion och insatsvaror med (1,). Intäkterna från mervärdesskatten påverkas vanligtvis främst av hushållens konsumtion. Eftersom olika varu- och tjänstegrupper beskattas med olika mervärdes- skattesatser beror intäkterna både på storleken på den totala konsumtionen och på sammansättningen i konsumtionen. Mervärdesskatt tas ut på varor och tjänsters marknadspris, vilket medför att intäkterna också är starkt kopplade till prisökningen i ekonomin. Utöver hushållens konsumtion består skattebasen för mervärdesskatt även av investeringar och förbrukning i privat och offentlig sektor. Hushållens konsumtion lägre än väntat 2020 Intäkterna av mervärdesskatt uppgick till , vilket är (1,) lägre än beräknat i budgeten. Det beror främst på att hushållens konsumtion minskat under pandemin , vilket är lägre än den beräkning som låg till grund för statens budget . Jämfört med 2019 blev dock intäkterna från mervärdesskatt (1,) högre. Intäkterna från mervärdeskatt på hushållens konsumtion minskade med medan intäkterna från den offentliga konsumtionen ökade med . Intäkterna från mervärdeskatt på bostads- investeringar ökade med . Avsikten med flertalet punktskatter är att de ska kompensera för de negativa externa effekter för samhället som uppstår i samband med förbrukningen av vissa varor. Detta gäller t.ex. konsumtion av bensin, diesel, alkohol och tobak som ger negativa effekter på miljö och hälsa. Punktbeskattning används för att påverka konsumtionen i en för samhället önskvärd riktning, även om de också har en klar offentligfinansiell betydelse. Punktskatterna är i allmänhet fixerade till ett visst belopp per enhet av varan eller proportionell mot det innehåll i varan som är skadligt. Skatt på alkohol och tobak Intäkterna från skatt på alkohol och tobak uppgick till , vilket är (2,) högre än beräknat i budgeten och (4,) högre än 2019. Intäkterna från skatt på etylalkohol blev (19,) högre än budget och ökade med (15,) jämfört med . Det beror på att alkoholförsäljningen via Systembolaget ökade kraftigt under pandemins inledande månader och fortsatte sedan att ligga på en hög nivå . Tabell 2.14 Skatt på alkohol och tobak -0,6 -0,5 -0,1 Privatinförsel av alkohol och tobak Skatt på vissa nikotinhaltiga produkter Skatt på alkohol och tobak -0,2 Skatt på energi och miljö Intäkterna från skatt på energi och miljö uppgick till och blev därmed (5,) lägre än budgeterat. Jämfört med 2020 minskade intäkterna från skatt på energi och miljö med (1,). Minskad förbrukning av oljeprodukter Intäkterna från energi- och koldioxidskatt på oljeprodukter blev respektive lägre än budget. Det beror främst på att förbrukningen av oljeprodukter inom transporter och industri blev lägre till följd av nedgången i ekonomin och restriktioner på grund av spridningen av covid-19. Intäkterna från skatt på elektrisk kraft blev dock högre än beräknat i statens budget och högre än 2019. Det förklaras främst av att betalat in extra i skatt på elektrisk kraft . Orsaken är att , till följd av förändrad lagstiftning, beslutat att inte längre har avdragsrätt för el som förbrukas inom tågtrafiken (se även utgiftsområde 22 Kommunikationer). Intäkterna från flygskatt minskade Intäkterna från flygskatt blev lägre än beräknat i statens budget. På grund av covid-19 och åtföljande reserestriktioner minskade flygresandet med , eller drygt 30 miljoner resenärer . Jämfört med 2019 minskade intäkterna från flygskatt med (72,). Intäkterna från skatt på plastbärkassar blev lägre än beräknat. Det beror på att skattens styrande effekt blev större än väntat. Intäkterna från handel med elcertifikat uppgick till . De ingick inte i den ursprungliga beräkningen till statens budget men infördes i ändringsbudget i enlighet med nya principer för nationalräkenskaperna. Enligt regelverket för nationalräkenskaperna ska handel med elcertifikat bruttoredovisas i staten, eftersom det är staten som fastställer förutsättningarna för systemet. Det innebär att handeln med elcertifikat både redovisas som skatteintäkt och utbetald subvention i staten, trots att staten inte är inblandad i de monetära transaktionerna (se även 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet). Tabell 2.15 Skatt på energi och miljö -1,0 Skatt på elektrisk kraft -1,5 -0,1 -0,1 -2,5 -0,7 -0,1 -2,1 -0,4 -0,3 -0,3 Övriga skatter på energi och miljö -1,4 Särskild skatt mot försurning Skatt på termisk effekt i -0,1 Intäkter från EU:s handel med -0,3 -0,1 -1,2 -0,1 -1,4 Skatt på energi och miljö -4,9 I gruppen Skatt på vägtrafik redovisas fordonsskatt, vägavgifter, trängselskatt och skatt på trafikförsäkringspremier. Intäkterna av skatt på vägtrafik uppgick till och blev därmed lägre än budgeterat. Intäkterna från fordonsskatt blev lägre än beräknat. Jämfört med ökade intäkterna av skatt på vägtrafik med (4,). Övriga skatter består av överskott från och samt skatt på spel, lotteri, annonser och reklam m.m. Totalt beräknas dessa skatter uppgå till , vilket är högre än beräkningen till statens budget. Inlevererat överskott från avseende 2020 väntas uppgå till , vilket är högre än beräknat. Det beror främst på att utdelningen även består av överskott från verksamhetsåret På grund av spridningen av covid-19 beslutade att dra tillbaka sitt förslag om utdelning för . Den utdelningen beräknas istället ingå i förslaget om utdelning avseende . Jämfört med 2019 är intäkterna från övriga skatter högre. Inlevererat överskott från är högre än 2019. har inget överskott redovisats eftersom drog tillbaka sitt förslag om utdelning för . Skatt på import består av tullmedel, jordbrukstullar och sockeravgifter. Tillsammans uppgick intäkterna till , vilket är lägre än beräknat i budgeten och beror på att importen minskat p.g.a. den allmänna nedgången i ekonomin. Jämfört med 2019 minskade intäkterna från skatt på import med (9,). Restförda och övriga skatter I denna inkomsthuvudgrupp redovisas bl.a. restförda skatter (uppbördsförluster), omprövningar, anstånd, skattetillägg, förseningsavgifter och intäkter som förs till fonder. Tabell 2.16 Restförda och övriga skatter -10,0 -5,0 -5,3 Övriga skatter, hushåll -2,5 Övriga skatter, företag -0,5 -3,0 -0,6 -2,3 Intäkter som förs till fonder -3,2 -1,4 Avgifter till public service -0,2 -0,1 Restförda och övriga skatter -9,2 -5,5 Restförda och övriga skatter uppgick till , vilket är lägre än budgeterat. Restförda skatter, företag bedöms bli lägre och intäkter som förs till fonder lägre. Att intäkterna till fonder blev lägre beror på att avgifterna till Kärnavfallsfonden inte längre ska redovisas som en intäkt i statens budget i enlighet med nya principer för nationalräkenskaperna. Jämfört med 2019 bedöms intäkterna minska med . Det beror främst på att Restförda skatter, företag och Intäkter som förs till fonder minskat med respektive . Avgående poster och periodiseringar I inkomsthuvudgruppen 1700 Avgående poster, skatter till EU görs avdrag för skatter till EU. Dessa läggs sedan till i inkomsttitelgruppen 7110 EU-skatter. I inkomsthuvudgruppen 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer görs avdrag för kommunala inkomstskatter och avgifter till AP-fonder. I inkomsthuvudgruppen 1900 Periodiseringar redovisas uppbördsförskjutningar, betalningsförskjutningar och anstånd, så att summan av skatterna blir kassamässig. Tabell 2.17 Avgående poster och periodiseringar Avgående poster, skatter till -6,2 -6,9 Avgående poster, skatter till -784,5 -766,6 -268,5 -266,5 -26,3 -13,8 -40,1 -22,2 -3,9 -18,2 -24,2 -13,2 -20,1 -29,7 -29,7 -26,7 -17,3 Avgående poster, skatter till andra sektorer Totalt uppgick avgående poster, skatter till andra sektorer till 1 . Det är lägre än beräkningen till statens budget men högre avräkning än föregående år. Eftersom kommunsektorns och ålderspensionssystemets intäkter i huvudsak består av skatt på arbete (inkomstskatt, ålderspensionssystemet och ålderspensionsavgift) beror avvikelsen mot budget främst på att lönesumman blev lägre än beräknat i statens budget. Skillnaden mot 2019 beror på att lönesumman beräknas ha ökat med Periodiseringarna beräknas uppgå till -26,. I statens budget beräknades periodiseringarna uppgå till . Skillnaden är alltså -40,. Det beror främst på att anstånden blev högre än väntat, vilket beror på beslut i ändringsbudget om att företag tillfälligt kan få anstånd med att betala in skatt . Den uppskjutna skatteinbetalningen redovisas alltså som en intäkt men ska betalas in till staten . Jämfört med 2019 har periodiseringarna ökat med . Oförändrad behållning på skattekonto 2020 har hushållen men framför allt företagen gjort inbetalningar till skattekontot utöver vad som behövs för att täcka kommande skattedebiteringar. Detta förklaras av att intäktsräntan på skattekontot var högre än den ränta de stora bankerna kunde erbjuda. vände trenden då hushållen minskade sina behållningar på skattekontot medan bolagens behållningar var oförändrade. bedöms dock behållningen vara oförändrad, vilket innebär att statens inkomster är opåverkade. Statens skatteintäkter påverkas inte av överinsättningar på skattekonto. Tabell 2.18 Saldot på skattekontot Påverkan på statens inkomster Källa: och . Skattelagstiftningen ger skattebetalarna möjligheter att i vissa fall skjuta upp beskattningen av olika typer av inkomster. Fysiska personer har t.ex. möjligheter att skjuta upp beskattningen av en kapitalvinst som uppkommer vid avyttring av en privatbostad. De stora beloppen för uppskjuten beskattning för fysiska personer avser pensionerna, eftersom de beskattas när pensionen faller ut och inte när pensions- rätterna tjänas in. Det gäller det egna privata pensionssparandet, men framför allt avtalspensionerna. Även företag har möjligheter att skjuta upp beskattningen av inkomster. De kan t.ex. sätta av delar av sin vinst i periodiseringsfonder. Dessutom kan företag göra skattemässiga avskrivningar som är större än den beräknade ekonomiska värde- minskningen (överavskrivningar). De fordringar som är kopplade till olika former av uppskjuten beskattning skulle egentligen påverka redovisningen av den offentliga sektorns nettoförmögenhet. Det saknas dock en samlad redovisning av den uppskjutna beskattningen. framför allt avtalspensionerna. Ytterligare ett skäl att inte redovisa skattefordringar är att det är mycket svårt att beräkna den fordran som den offentliga sektorn har. Även om det för ett visst år t.ex. finns uppgift om företagens avsatta medel till periodiseringsfonder vet man inte i förväg i vilken utsträckning som dessa återföringar kommer att påverka skatteintäkterna. Om återföringen sker som företagen har förluster bidrar inte återföringen till ytterligare skatteintäkter. Dessutom måste skattefordran nuvärdesberäknas, vilket gör skattningen än mer osäker. Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna Inkomster av statens verksamhet, Inkomster av försåld egendom, Återbetalning av lån, Kalkylmässiga inkomster och Bidrag m.m. från EU. Dessutom ingår inkomsttyperna Avräkningar i anslutning till skattesystemet och Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. Det totala utfallet för övriga inkomster uppgick till -och blev därmed högre än vad som beräknades i den ursprungliga budgeten. Övriga inkomster blev högre jämfört med föregående år. Tabell 2.19 Övriga inkomster, sammanfattning Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Inkomster av statens verksamhet Inom inkomsttypen redovisas bl.a. rörelseöverskott från statliga affärsverk och samt överskott av statens fastighetsförvaltning. Dessutom redovisas ränteinkomster, aktieutdelningar från bolag med statligt ägande, offentligrättsliga avgifter, försäljningsinkomster, böter och övriga inkomster av statens verksamhet. Tabell 2.20 Inkomster av statens verksamhet, översikt Överskott av statens fastighetsförvaltning Inkomster av statens aktier Övriga inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens verksamhet Inkomsterna av statens verksamhet uppgick till , vilket är högre än beräknat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet (30,) högre. Högre rörelseöverskott än beräknat i statens budget och föregående år Rörelseöverskotten uppgick till , vilket är högre än beräknat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet (55,) högre. svenska kraftnäts inlevererade utdelning och inleverans av motsvarighet till statlig skatt Inlevererat överskott av statsstödd exportkredit Inlevererat överskott från övriga myndigheter inlevererade överskott uppgick till , vilket är högre än föregående år. Det inlevererade överskottet uppgår till av genomsnittliga resultat , före bokslutsdispositioner m.m. , 2015 till 2019, uppgår genomsnittliga resultat till . Resultatet kan variera mycket , vilket kan ha stora effekter på genomsnittet. redo- visade ett positivt resultat på . svenska kraftnäts inlevererade överskott uppgick till . Det är av årets resultat för koncernen 2019. Ingen inleverans gjordes föregående år då koncernens resultat var negativt, vilket påverkar jämförelsen mellan åren. () inlevererade överskott uppgick till , vilket är (323,) högre än 2019. EKN:s inleverans avser dels överskott från ej förväntningsriktiga garantiavgifter som normalt redovisas , dels ett överskott av administrativa avgifter som är ett engångs- belopp. Att utfallet blev högre beror på att EKN levererat in ett ackumulerat administrativt överskott på . En ny premiemodell infördes så att varaktiga administrativa över- eller underskott inte skulle uppstå. Detta engångsbelopp påverkar jämförelsen mellan åren. Överskott av statens fastighetsförvaltning blev lägre än 2019 Överskotten av statens fastighetsförvaltning uppgick till , vilket är lägre än beräknat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet (64,) lägre. Föregående år levererades ett överskott in till staten som genererades av tre tomträttsförsäljningar. Motsvarande försäljningar fanns inte . Kostnadsränta på skattekontot högre än 2019 Ränteinkomster uppgick till . Det är högre än beräknat i statens budget och (16,) högre än föregående år. I Övriga ränteinkomster ingår räntor på skattekonto som uppgick till , vilket är (16,) högre än 2019. Skillnaden jämfört med föregående år beror framför allt på att utfallet för kostnadsränta vid underskott på skattekonto blev högre. Inkomster av statens aktier blev nästan 3 miljarder högre än 2019 Inkomster av statens aktier består av utdelning och andra inkomster från statligt ägda bolag. Utdelningen baseras generellt på bolagens resultat innan. Inkomster av statens aktier uppgick till , vilket är (18,) högre än föregående år. Det är framför allt utdelningar från Luossavaara–() och som blev högre än föregående år. Utdelningar från och uteblev, vilket också påverkar jämförelsen mellan åren. Tabell 2.23 Aktieutdelning m.m. 2020 och 2019 Luossavaara–() Utdelningen från blev , vilket motsvarar av årets vinst. delade ut , vilket är mer än föregående år. Utdelningen från blev , vilket motsvarar av årets resultat. Akademiska hus AB delade ut , vilket är mer än 2019. Offentligrättsliga avgifter blev högre än 2019 Offentligrättsliga avgifter uppgick till , vilket är högre än beräknat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet (8,) högre. Det högre utfallet beror framför allt på högre inkomster från finansieringsavgift från arbetslöshetskassor som uppgick till , vilket är (16,) högre än 2019. Det beror dels på att medeldagpenningen per dag uppgick till , vilket är högre än medeldagpenningen per dag , dels på att antalet personer som anslutit sig till arbetslöshetskassor har ökat kraftigt jämfört med . Vid utgången av uppgick antalet medlemmar vid arbetslöshetskassor till 3 925 099 personer, vilket är 269 105 fler medlemmar än utgången av 2019. Flera av de som ansökte om medlemskap kunde dra nytta av lättnaden i medlemsvillkoret som gällde med anledning av spridningen av covid-19. Avgifter vid uppgick till , vilket är (7,) högre än 2019. Över 5 miljarder högre inkomster från böter Inkomsterna från Böter m.m. uppgick till , vilket är högre än beräknat i statens budget. Jämfört med 2019 blev utfallet (408,) högre. Det högre utfallet beror framför allt på att inkomster av bötesmedel blev högre än föregående år eftersom två storbanker har betalat sanktionsavgifter. () har betalat och i sanktionsavgifter för allvarliga brister i bankernas styrning och kontroll när det gällde åtgärder mot penningtvätt i deras respektive verksamhet i . har förutom brister i sin baltiska verksamhet även i sin svenska verksamhet överträtt vissa bestämmelser i penningtvättsregelverket samt informationsgivningen till genom att inte lämnat uppgifter fullt ut och i ett fall lämnat oriktig uppgift. Sanktionsavgifterna som och ålades att betala är de högsta som har beslutat om. Inkomsterna varierar mellan åren och ett fåtal stora böter påverkar kraftigt jämförelsen. Övriga inkomster av statens verksamhet uppgick till , vilket är högre än beräknat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet (16,) lägre. Det förklaras bl.a. av att levererade in mindre i återbetalade statsbidrag jämfört med föregående år. Inkomster av försåld egendom