prop · H9031d26 · 2021-09-20 00:00:00 — 3.5Förvaltningen av bolag med statligt ägande Regeringen ska aktivt förvalta statens tillgångar i form av aktierna i bolagen med statligt ägande så att deras värdeutveckling och avkastning blir den bästa möjliga givet ett balanserat risktagande samt att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. För att åstadkomma detta är det bl.a. viktigt att ge bolagen förutsättningar och möjligheter att utvecklas och fortsätta konkurrera på sina marknader. Det är viktigt att staten är en aktiv, professionell ägare med fokus på långsiktigt värdeskapande. Statens ägarpolicy och principer för bolag med statligt ägande beslutades av regeringen . I ägarpolicyn redogör regeringen för uppdrag och mål, tillämpliga ramverk och viktiga principfrågor avseende styrningen av bolag med statligt ägande. Av denna framgår att bolag med statligt ägande ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. För staten som ägare är det viktigt att bolag med statligt ägande arbetar för en sund och säker arbetsmiljö, respekt för mänskliga rättigheter, goda och anständiga arbetsvillkor, en minskad klimat- och miljöpåverkan, att de nationella miljö- och klimatmålen samt det s.k. ska uppnås, en god affärsetik, anti-korruption, beaktar mångfaldsaspekten samt ett ansvarsfullt agerande inom skatteområdet. Bolag med statligt ägande ska inom ramen för sin verksamhet analysera de globala målen för hållbar utveckling i Agenda för att identifiera de mål som bolaget genom sin verksamhet påverkar och bidrar till. Bolagen ska även vara föredömen i jämställdhetsarbetet och aktivt arbeta med jämställhetsfrågor i sin verksamhet. Som ett led i att framtidssäkra den statligt ägda bolagsportföljen ställer regeringen nu också krav på att bolagen ska bedriva ett aktivt, systematiskt, ambitiöst och ansvarsfullt säkerhetsarbete. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Återrapportering av vissa frågor Företag med statligt ägande och vissa konkurrensfrågor har tillkännagett för regeringen det som näringsutskottet anfört om företag med statligt ägande och vissa konkurrensfrågor (bet. 2020/21:NU4 punkt 5, rskr. 2020/21:171). verkar de flesta av bolagen med statligt ägande på fullt konkurrensutsatta marknader och bolagen med statligt ägande lyder under samma lagar som privatägda bolag, t.ex. aktiebolagslagen (2005:551) och konkurrenslagen (2008:579). Frågor rörande eventuell snedvridning av konkurrensen kan bl.a. prövas inom ramen för konkurrenslagens bestämmelser om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. Därutöver gäller om statligt stöd för allt stöd från staten till såväl statligt som privat ägda företag. Syftet med reglerna är att förhindra att en medlemsstat snedvrider konkurrensen genom stöd som stärker den inhemska industrins konkurrenskraft till nackdel för företag i en annan medlemsstat. Regeringens ägarpolicy följer i huvudsak riktlinjer för bolagsstyrning respektive anti-korruption och integritet i statligt ägda företag. Av detta följer bl.a. att bolagen ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och även i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Regeringens ägarpolicy anger vidare att det är av särskild vikt att bolag med statligt ägande arbetar för att säkerställa att missbruk inte sker av den särställning som det kan innebära att vara ett bolag med statligt ägande. Regeringen bedömer att gällande lagstiftning, både i och på EU-nivå, i kombination med den kravställning som ingår i statens ägarpolicy utgör ett tillfredsställande ramverk för att säkerställa att en sund konkurrens upprätthålls mellan statligt ägda och privat ägda bolag. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. Regeringens förslag: godkänner att uppdraget för förtydligas i enlighet med regeringens förslag. Skälen för regeringens förslag: (Specialfastigheter) är ett statligt helägt aktiebolag som bildades mot bakgrund av den lokalförsörjnings- och fastighetsförvaltningsreform som genomfördes –1992, varigenom bl.a. delar av statens fastighetsbestånd fördes över till bolag för förvaltning i aktiebolagsform (prop. 1991/92:44, bet. 1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107 och prop. 1992/93:37, bet. 1992/93:FiU8, rskr. 1992/93:123). Bolaget äger och förvaltar fast och lös egendom och bedriver byggnadsadministration samt därmed förenlig verksamhet. Till Specialfastigheter överläts i samband med bildandet fastigheter av ändamålskaraktär som hyrdes ut till vissa statliga verksamheter, t.ex. kriminalvårdsfastigheter, vissa försvarsfastigheter, räddningsskolor, specialskolor och sameskolor (prop. 1997/98:137, bet. 1997/98:FiU25, rskr. 1997/98:252). Regeringen anförde bl.a. att skälen till att staten äger vissa ändamålsfastigheter t.ex. är att byggnaden är symbolen för den primära verksamhet som bedrivs och att fastigheterna ägs av säkerhetsskäl. Ett självklart mål bör vara att optimera kundnyttan, dvs. att till en given hyresnivå erbjuda maximal nytta i form av t.ex. funktionella lokaler, hög standard och god service. äger, utvecklar och förvaltar bolaget fastigheter för kunder med höga säkerhetskrav i . Verksamheten bedrivs inom affärsområdena kriminalvård, 2021/22:1 Utgiftsområde 24 försvar och rättsväsende samt institutionsvård och övriga specialverksamheter. Kunderna består till huvuddelen av myndigheter och verk med viktiga samhällsfunktioner där verksamheterna ställer höga krav på säkerhet. De största kunderna är Kriminalvården, , , och . Specialfastigheter äger och förvaltar ett fastighetsbestånd om 174 fastigheter. Marknadsvärdet på Specialfastigheters fastigheter har ökat betydligt och uppgick till . Med utgångspunkt i de av beslutade riktlinjerna inom lokalförsörjnings- och fastighetsområdet (prop. 1991/92:44, bet. 1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107) är regeringens mål för området en kostnadseffektiv statlig fastighetsförvaltning med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. De av beslutade riktlinjerna inom lokalförsörjnings- och fastighetsområdet innebär bl.a. att statens fastighetsförvaltning bör vara skild från brukandet av lokaler och mark och att fastighetsförvaltningen bör bedrivas med ett avkastningskrav som i så stor utsträckning som möjligt är marknadsmässigt. Marknadsförutsättningarna har ändrats betydligt sedan Specialfastigheters bildande. De senaste årens utveckling har medfört ett ökat behov av säkerhetsfastigheter, dvs. fastigheter som är anpassade till verksamheter med höga krav på säkerhet. Säkerhetsfastigheter är en växande marknad där bl.a. svenska rättsvårdande myndigheters ökade behov av nya byggnader och modernisering av befintliga anläggningar har bidragit till att konkurrensen om kunderna har ökat bland de aktörer som tillhandhåller denna typ av fastigheter. Detta ställer i sin tur ökade krav på att Specialfastigheter, liksom övriga aktörer på marknaden som också ökat i antal, främjar kostnadseffektivitet i verksamheten med fokus på ökad kundnöjdhet. Specialfastigheter har också renodlat sitt fastighetsbestånd med inriktning mot hyresgäster med särskilda säkerhetskrav. Specialfastigheters uppdrag har inte ändrats sedan bolagets bildande. Regeringen anser att bolagets uppdrag bör förtydligas så att Specialfastigheters affärsmässiga inriktning och fokus på kundnytta framgår tydligt. Denna inriktning utgör också grunden för ett långsiktigt konstruktivt samarbete mellan bolaget och hyresgästerna. Specialfastigheters affärsmässiga inriktning bör därför stärkas genom ett tydligt fokus på kunder med särskilda säkerhetskrav, en hyressättning som beaktar den varierande risken i verksamheten samt hög intern effektivitet. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att uppdraget för Specialfastigheter förtydligas. Specialfastigheter ska äga, utveckla och förvalta fastigheter av ändamålskaraktär i , med fokus på kunder med särskilda säkerhetskrav, samt bedriva därmed förenlig verksamhet. Verksamheten ska bedrivas på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning genom en hyressättning som beaktar verksamhetens risk. har pandemin, på samma sätt som , skapat ett påtagligt omvandlingstryck på samhällsekonomin och näringslivet. Omfattande offentliga insatser har genomförts för att skapa förutsättningar för näringslivet att hantera förändringar på marknaden mot bakgrund av, efterfråge- och intäktsbortfall och konkurser som svenska företag genomfört rationaliseringar och utvecklat både befintliga och nya verksamheter för att bättre möta samhällets behov. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Behoven av grön omställning, digital strukturomvandling och långsiktig kompetensförsörjning har ökat och är strategiskt viktiga områden för regeringen. De stora utmaningar samhället står inför kräver en såväl mångsidig som fördjupad samverkan mellan näringsliv, universitet och högskola, civilsamhälle och offentliga aktörer. Som ett litet land består av ett näringsliv med ömsesidigt beroende mellan såväl startup-företag, små och medelstora företag och globala storföretag som mellan industri och tjänsteföretag. Med sin breda sammansättning är det nationella innovationsrådet, under statsministerns ledning, ett verktyg för att identifiera centrala frågeställningar och konkretisera svar på strategiska framtidsfrågor för att möta olika samhällsutmaningar. Regeringen kommer att fortsätta verka för genomslag för rådets prioriteringar genom bl.a. olika strategiska insatser. har en stark industri som bidrar till lösningar för grön omställning, vilket både skapar jobb i hela landet och stärker förutsättningarna för svenskt näringsliv att lyckas på globala marknader. Unga innovativa företag är viktiga för omställning och stärkt konkurrenskraft. Dessa företag utgör en viktig del av framtida näringsliv, men har även en betydande roll i nuvarande och framtida värdekedjor för många svenska och internationella företag. Regeringen fortsätter att verka för att kunskap om strategisk hantering av immateriella tillgångar ska öka i näringslivet. Genom att främja ett mer konkurrenskraftigt och innovativt näringsliv och underlätta för den som vill bli, verka och lyckas som företagare, stärks ekonomi. I av stora samhällsutmaningar och behov av snabb omställning till ett fossilfritt välfärdsland behöver använda sin position som världsledande på innovation för att fortsätta stärka konkurrenskraft och svensk exports kapacitet att växa på nya marknader. För att säkerställa en grön omställning och återuppbyggnad efter pandemin så behöver arbetet med omställningen till en cirkulär ekonomi fortsätta att påskyndas. Genom omställning, teknikutveckling och innovation för cirkulära lösningar kan viktiga steg tas för stärkt konkurrenskraft. (se även utg. omr. 20 avsnitt 3.22.4). För att ska behålla sin plats som ett av världens mest innovativa länder behöver fortsätta fördjupa relationerna med andra länder som är framstående på innovationsområdet. Detta sker t.ex. genom fortsatt utveckling av de bilaterala strategiska innovationspartnerskapen och regeringens i utlandet. För att kompensera för utträde från Europeiska unionen har också en särskild EU-fond inrättats. Den s.k. brexitjusteringsreserven ska användas till att motverka negativa konsekvenser på flera områden som uppstått till följd av utträdet. En politik för stärkt konkurrenskraft och näringslivets återhämtning Satsningarna för kommande budgetår är i huvudsak inriktade på förbättrade förutsättningar för näringslivets omställning genom samverkan och innovation. Under den återhämtning som sker inom stora delar av näringslivet är det centralt att bibehålla fokus på de stora samhällsutmaningar som står inför och som har identifierats inom regeringens fyra samverkansprogram – Näringslivets klimatomställning, Hälsa och life science, Näringslivets digitala strukturomvandling, samt Kompetensförsörjning och livslångt lärande. För att hitta nya innovativa lösningar och stärka konkurrenskraften måste samarbete ske över sektorsgränser. Samverkansprogrammen bedöms vara en välfungerande metod för att samla representanter från olika sektorer och med olika perspektiv för att identifiera gemensamma prioriteringar och skapa möjliga lösningar mellan bl.a. näringsliv, universitet och högskola, civilsamhälle och det offentliga. Arbetet inom samverkansprogrammen kommer att 2021/22:1 Utgiftsområde 24 fortsätta med ett fokus på genomförande av förslag och rekommendationer utifrån de gemensamma prioriteringar som identifierats i de sektorsövergripande arbetsgrupper som formats. Regeringen föreslår i denna proposition en satsning för näringslivets omställning. Insatser ska utformas med utgångspunkt i erfarenheter från beprövade metoder och utgöra ett grönt och digitalt omställningslyft samt innehålla en förlängning av det pågående programmet Jobbsprånget. Näringslivet står för en stor del av utsläpp men är en avgörande del i klimatomställningen och samhällets omställning till en cirkulär ekonomi. En strategi och handlingsplan för cirkulär ekonomi har tagits fram och Delegationen för cirkulär ekonomi fortsätter sitt arbete. Genom hållbart nyttjande av naturresurser, en produktion och export av innovativa klimat- och miljösmarta samt cirkulära varor och tjänster kan det svenska näringslivets gröna omställning bidra till nationella och globala klimat- och miljömål. Fokus för arbetet inom samverkansprogrammet Näringslivets klimatomställning är att gemensamt ta fram förslag på förbättrande åtgärder och andra insatser inom bl.a. fossilfria transporter, upphandling, kompetensförsörjning, finansiering, materialflöden och tillståndsprocesser som bidrar till att blir världens första fossilfria välfärdsland och att nå nettonollutsläpp av växthusgaser . pågår eller planeras flera mycket stora industriinvesteringar som är drivna av klimatomställningen. Regeringen verkar för att det skapas goda förutsättningar för att dessa etableringar och expansioner kraftfullt kan bidra till den gröna omställningen och industrins konkurrenskraft. Genom att tillföra medel till Industriklivet stödjer regeringen utveckling av lösningar för att minska industrins utsläpp. Även satsningen som geologiska undersökning har påbörjat beträffande och metall från sekundära resurser kan bidra till detta ändamål. Regeringen föreslår att medel tillförs för innovativa och hållbara samhällsbyggnadsprojekt i samband med företagsetableringar/företagsexpansioner och stads-/ortsutvecklingsprocesser i ett antal kommuner i och (se utg.omr 18 avsnitt 3.5.) Viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse (IPCEI) är ett sätt att ge statligt stöd för att främja banbrytande innovation och infrastruktur av stor betydelse för miljö-, energi och transportpolitiken. IPCEI ska användas för att lösa samhällsutmaningar kopplade till den gröna och digitala omställningen som inte kan genomföras på helt marknadsmässiga grunder på grund av tydliga marknadsmisslyckanden. Regeringen föreslår att ytterligare medel tillförs för att möjliggöra utökat deltagande i viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse (IPCEI) för att snabba på omställningen till ett hållbart samhälle. Satsningen som uppgår till 2022 och beräknas uppgå till 2023 och 2024. Vidare föreslår regeringen en satsning på forskning och innovation om återbruk, återvinning samt nya och alternativa material i bygg- och anläggningssektorn för att främja ett mer hållbart byggande och minska sårbarheten i sektorn. Satsningen uppgår till 2022 och beräknas uppgå till även 2023 och 2024. Regeringen föreslår också en satsning för att identifiera åtgärder som kan öka tillgången på och underlätta tillhandahållandet av alternativa bindemedel till betong från s.k. materialbanker, t.ex. i befintliga byggnader som uppgår till 2022. Näringslivet har en avgörande roll i den gröna omställningen och i att skapa framtidens arbetstillfällen. Industrins omställning kräver investeringar med lång livslängd till nya och ofta obeprövade tekniker och processer. Investeringarna är nödvändiga för att nå ambitiösa klimat- och miljömål. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 finansiella marknader innebär detta utmaningar för företag att säkra finansiering. Med hjälp av garantiprogrammet för gröna investeringar främjar staten stora industriinvesteringar som bidrar till att nå målen i miljömålssystemet och det klimatpolitiska ramverket. Kreditgarantierna bidrar till att ta tillvara fördelarna i ett teknikskifte mot hållbarhet och på så sätt ställa om för att nå miljö- och klimatmålen som konkurrenskraft förbättras. Genom att bidra till att möjliggöra långsiktiga gröna industriinvesteringar har kreditgarantierna en viktig roll för utvecklingen av grön storskalig industriteknik och kan även påskynda kommersialiseringen av ny grön industriteknik. Regeringen införde 2021 en möjlighet för företag att ansöka om kreditgarantier för stora gröna investeringar. Intresset för kreditgarantierna är stort. Garantiramen för kreditgarantierna höjs ytterligare till 2022, för att möjliggöra fler stora industriinvesteringar som bidrar till att nå målen i miljömålssystemet och det klimatpolitiska ramverket. Garantiramen beräknas därefter till 2023 och 2024. För att möjliggöra den gröna omställningen och skapa förutsättningar för innovation, utveckling och stärkt konkurrenskraft samt möjligheter för företag att verka och utvecklas i hela landet är digitaliseringen central. Den digitala strukturomvandlingen har påskyndats under pandemin och för med sig både utmaningar och möjligheter. Utveckling och användning av digital teknik står i fokus för samverkansprogrammet Näringslivets digitala strukturomvandling. är det av vikt att beakta att en ökad digitalisering också innebär ökade sårbarheter. För att främja innovation i privat och offentlig verksamhet verkar regeringen för att tillgången till offentlig sektors data ska vara god samt att offentliga och privata aktörer ska ha goda förutsättningar och incitament för att dela data på ett säkert sätt. Med de omställningar som sker i samhället och i näringslivet ställs nya krav på arbetskraftens kunskap och kompetens. För att individer ska kunna ta de nya jobb som växer fram och ges möjlighet till ett långt arbetsliv ställs större krav på möjligheterna till kompetensutveckling eller omställning. Bristen på arbetskraft med rätt kompetens är ett av de största tillväxthindren för företagen och har även blivit ett av de största hindren för regional utveckling. Tillgång till arbetskraft med rätt kompetens är en förutsättning för att attrahera större utländska investeringar i . Många små och medelstora företag, där en stor del är underleverantörer, står nu inför stora omställningsutmaningar, som kräver att kompetensen hos existerande medarbetare stärks och att företagen kan få in ny kompetens i sina verksamheter. Den föreslagna satsningen på omställningslyft inkluderar därför kompetensförsörjningsinsatser. ska vara en ledande life science-nation. Tillsammans med närvaron av en stark life science-industri i och genom fortsatta satsningar inom forskning, utbildning och innovation kan hälsan i befolkningen förbättras, sjukvården och omsorgen utvecklas och ekonomiska välstånd stärkas. I genomförandet av samverkansprogrammet Hälsa och life science samt den nationella life sciencestrategin prioriteras bl.a. tvärsektoriell forskning och innovation, proteinforskning och läkemedelsproduktion samt individanpassad diagnostik och vård. Biologiska läkemedel, vilka är en helt ny generation läkemedel och som inkluderar flera av de framgångsrika vacciner som tagits fram mot covid-19, förväntas bli en del av 2021/22:1 Utgiftsområde 24 framtidens mer skräddarsydda behandlingar. Regeringens tidigare satsningar tillsammans med näringslivet på t.ex. innovationshubben Testa-center och forskningsprogram för biologiska läkemedel ger en god bas att bygga vidare på. En samordning och kapacitetshöjning på området gynnar läkemedelsutvecklingen brett och kan stärka beredskapen för framtida vaccinbehov. Det är därför centralt att , i linje med den forsknings- och innovationspolitiska propositionen (prop. 2020/21:60), fortsätter att investera i tvärsektoriella forsknings- och innovationsmiljöer för att förstärka och bredda kontaktytorna mellan industrin och universitet och högskolor. Ett nordiskt partnerskap för koordinering av vaccinproduktionskapacitet är också något som regeringen undersöker. En stark och hållbar besöksnäring Pandemin fortsatte att påverka stora delar av besöksnäringen negativt. Utvecklingen framåt kommer därför att utmärkas av återhämtning för många företag och turismorganisationer. Regeringen föreslår därför att tillförs 2022 för en förlängning av de insatser som introducerades i budgetpropositionen 2021 för att möjliggöra omställning och utveckling för en hållbar besöksnäring, varav ska gå till ekoturism. Regeringen föreslår att 2022 av satsningen tillförs Visit för att fortsätta marknadsföra svensk turism och besöksnäring. Ytterligare medel skjuts till för att slutföra den pågående upprustningen av . Regeringens nya nationella strategi för en hållbar turism och växande besöksnäring utgör en utgångspunkt för regeringens arbete (se även regeringens förslag till revidering av det turistpolitiska målet i avsnitt 3.1). 3.7.11:1 Verket för innovationssystem Tabell 3.13 Anslagsutveckling 1:1 Verket för innovationssystem 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 279 815 tkr prisnivå. 3Motsvarar 279 817 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Verket för innovationssystems förvaltningsutgifter. 2021/22:1 Utgiftsområde 24 Skälen för regeringens förslag Tabell 3.14 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:1 Verket för innovationssystem Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Förstärkning av förvaltningsanslag – Genomförande av återhämtningsplan Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Anslaget ökas med 2022 för att finansiera ökade kostnader till följd av att antalet uppdrag har ökat. Anslaget beräknas ökas med motsvarande belopp. Ökningen finansieras genom att anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: forskning och utveckling minskas med och att anslaget 1:21 Patent-och registreringsverket minskas med . Anledningen till att minskningen, dvs finansieringen, är större än ökningen är att anslaget 1:1 Verket för innovationssystem pris- och löneomräknas. Regeringen avser att ge Verket för innovationssystem i uppdrag att vidta åtgärder för att kunna genomföra den del av återhämtningsplan (Fi2020/03864) som avser forskning om digitalisering. Anslaget bör därför ökas med . beräknas anslaget ökas med och beräknas anslaget ökas med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Verket för innovationssystem . beräknas anslaget till respektive . 2021/22:1 Utgiftsområde 24 3.7.21:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för behovsmotiverad forsknings- och utvecklingsverksamhet, utveckling av innovationssystem och programanknutna utgifter. Anslaget får även användas för statsbidrag till () för riksmätplatser. Skälen för regeringens förslag Tabell 3.16 Förändringar av anslagsnivån 2022–2024 för 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Beslutade, föreslagna och aviserade reformer – Förstärkning av förvaltningsanslag Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag