prop · H9031d16 · 2021-09-20 00:00:00 — 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Utgiftsområde 14 – Arbetsmarknad och arbetsliv Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2021:64) om ändring i lagen (1997:238) Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring .. Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring .. Arbetsmarknad och arbetsliv......................................................................................... Mål för utgiftsområdet........................................................................................ Mål för området................................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................................... 4.3.1 Utvecklingen på arbetsmarknaden...................................................... 4.3.2De arbetsmarknadspolitiska insatsernas omfattning och resultat..23 4.3.3Särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga............................................................. 4.3.4Europeiska socialfonden uppvisar resultat både över och under 4.3.5Arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd och etableringsersättning .36 4.3.6 Samverkan om rehabilitering för återgång i arbete .......................... Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader .............................. 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd ................ 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser 56 1:4 Lönebidrag och m.m. ...................................................... 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i .............................. 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020.......... 1:7 Europeiska socialfonden plus m.m. för perioden –2027 .65 1:9 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ............................... 1:10 Bidrag till administration av grundbeloppet ............................. 1:11 Bidrag till Stiftelsen ......................... 1:12 Bidrag till lönegarantiersättning.................................................. 1:13 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare.............. 1:15 Omställnings- och kompetensstöd genom den offentliga Mål för området................................................................................................... Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder....................................... 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Regeringens bedömning av måluppfyllelsen ................................................... 5.6.3 2:3 Internationella arbetsorganisationen () ................................ 5.6.5 2:5 Myndigheten för arbetsmiljökunskap .......................................... 2:6 Regional skyddsombudsverksamhet ............................................ 2021/22:1 Utgiftsområde 14 2021/22:1 Utgiftsområde 14 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (2021:64) om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring (avsnitt 2.1 och 4.5). 2.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring (avsnitt 2.2 och 4.5). 3.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring (avsnitt 2.3 och 4.5). 4.Riksdagen anvisar anslagen för inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt tabell 1.1. 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom de tidsperioder som anges i tabell 1.2. 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser 1:4 Lönebidrag och m.m. 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för 1:7 Europeiska socialfonden plus m.m. för perioden –2027 1:9 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen 1:10 Bidrag till administration av grundbeloppet 1:11 Bidrag till Stiftelsen 1:12 Bidrag till lönegarantiersättning 1:13 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 1:15 Omställnings- och kompetensstöd genom den offentliga 2:3 Internationella arbetsorganisationen () 2:5 Myndigheten för arbetsmiljökunskap Summa anslag inom utgiftsområdet 2021/22:1 Utgiftsområde 14 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser 1:4 Lönebidrag och m.m. 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 1:7 Europeiska socialfonden plus m.m. för perioden –2027 1:15 Omställnings- och kompetensstöd genom den offentliga Summa beställningsbemyndiganden inom utgiftsområdet 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (2021:64) om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att ikraftträdandebestämmelsen till lagen (2021:64) om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ska ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2021:64 Denna lag träder i kraft . Denna lag träder i kraft . 2021/22:1 Utgiftsområde 14 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att 21 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ska ha följande lydelse. Dagpenningen får inte lämnas förrän den sökande av 12 månader har varit arbetslös (karensvillkor). I karenstiden räknas in endast de dagar för vilka dagpenning skulle ha lämnats om karenstiden löpt ut. Dagpenningen får inte lämnas förrän den sökande av 12 månader har varit arbetslös (karensvillkor). I karenstiden räknas in endast de dagar för vilka dagpenning skulle ha lämnats om karenstiden löpt ut. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ansökningar om arbetslöshetsersättning som avser tid före ikraftträdandet. 1Senaste lydelse 2018:519. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att 21 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag 2.2 Dagpenningen får inte lämnas förrän den sökande av 12 månader har varit arbetslös (karensvillkor). I karenstiden räknas in endast de dagar för vilka dagpenning skulle ha lämnats om karenstiden löpt ut. Dagpenningen får inte lämnas förrän den sökande av 12 månader har varit arbetslös (karensvillkor). I karenstiden räknas in endast de dagar för vilka dagpenning skulle ha lämnats om karenstiden löpt ut. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för den som har uppfyllt karensvillkoret före ikraftträdandet. 1Senaste lydelse 2021:000. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 3 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområdet omfattar områdena Arbetsmarknad och Arbetsliv samt myndigheterna Arbetsförmedlingen, Rådet för Europeiska socialfonden i , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, utvärdering, , , , och Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Utgifterna blev högre än 2019. Utgifterna kommande år bedöms minska och beror främst på en snabbare återhämtning på arbetsmarknaden än väntat och att flera åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen var tillfälliga. Jämfört med ursprungligt beslutad budget beräknas utgifterna bli lägre 2021. Genom beslutade ändringsbudgetar och förslag i propositionen Höständringsbudget ökas utgiftsområdet med . Reformerna i denna proposition antas öka utgifterna med 2022, 2023 och 2024 (se avsnitt 4.5 och 5.5). Sammantaget beräknas utgifterna jämfört med ekonomiska vårproposition minska med 2021. Därefter beräknas utgifterna öka med 2022, 3 205 miljoner 2023 och 2024 jämfört med ekonomiska vårproposition. föreslår regeringen att totalt anvisas inom området. beräknas utgifterna uppgå till och till . 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och 1:4 Lönebidrag och m.m. 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 1:7 Europeiska socialfonden plus m.m. för perioden – 1:9 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen 1:10 Bidrag till administration av grundbeloppet 1:11 Bidrag till Stiftelsen 1:12 Bidrag till lönegarantiersättning 1:13 Nystartsjobb, etableringsjobb och stöd för 1:14 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 1:15 Omställnings- och kompetensstöd genom den 2:3 Internationella arbetsorganisationen () 2:5 Myndigheten för arbetsmiljökunskap 2020 1:14 Lån till körkort Totalt för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2021 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Tabell 3.2 Förändringar av utgiftsramen –2024 för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Överföring till/från andra utgiftsområden 1Statens budget enligt beslut (bet. 2020/21:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2021. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2024 är preliminär. 3Exklusive pris- och löneomräkning. Utgiftsram 2022 realekonomiskt fördelad för utgiftsområde 14 Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Vid sidan av stöd till företag och hushåll på budgetens utgiftssida finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en enhetlig beskattning, s.k. skatteutgifter. Innebörden av en skatteutgift beskrivs i Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnittet om skattefrågor. Den samlade redovisningen finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2020/21:98). I det följande redovisas de skatteutgifter som är att hänföra till utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Tabell 3.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresor Avdrag för resor till och från arbetet Avdrag för utbildningsresor vid omstrukturering Förmån av resa vid anställningsintervju Förmån av utbildning vid omstrukturering m.m. Generell nedsättning av egenavgifter Tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling Nedsättning av arbetsgivaravgifter för den först Nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga Källa: Regeringens skrivelse 2020/21:98 De av beslutade målen inom utgiftsområdet är följande: Arbetsmarknadspolitik –Insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad (prop. 2011/12:1 utg.omr. 14 avsnitt 3.3, bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88). –Goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män (prop. 2011/12:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.3, bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88). 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Målet för arbetsmarknadspolitiken är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad (prop. 2011/12:1 utg.omr. 14 avsnitt 3.3, bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88). 4.2Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder Utvecklingen på arbetsmarknaden påverkas av en rad olika faktorer. Arbetsmarknadspolitikens bidrag är ofta svårt att mäta och avgränsa från effekterna av såväl bidrag från andra politikområden som konjunkturutvecklingen och insatser av andra aktörer på arbetsmarknaden. Grunden för resultatredovisningen utgörs av flera olika indikatorer. Utvecklingen av sysselsättningsgrad och arbetslöshet är viktiga mått på hur arbetsmarknaden utvecklas. Eftersom arbetsmarknadspolitiken i stor utsträckning genomförs av Arbetsförmedlingen analyseras även indikatorer som mer direkt kan kopplas till Arbetsförmedlingens verksamhet. Här utgörs huvudindikatorerna av övergångarna till arbete och i vissa fall även till studier. Arbetsmarknadspolitiken påverkar dock inte bara övergångarna till arbete och studier direkt, utan även indirekt genom olika insatser som stärker de arbetssökandes ställning på arbetsmarknaden, vilket i sin tur påverkar arbetskraftsdeltagandet och möjligheten att få ett arbete. Därför beskrivs omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska insatserna och deras resultat. Följande huvudindikatorer redovisas inom området: –Sysselsättning och arbetslöshet –Andel övergångar till arbete och studier för personer inskrivna vid Arbetsförmedlingen –Antal personer i Arbetsförmedlingens insatser och resultat efter avslutat arbetsmarknadspolitiskt program –Antal personer med arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Indikatorerna redovisas för relevanta undergrupper och enskilda insatser. I resultatredovisningen används även rapporter och undersökningar från t.ex. Arbetsförmedlingen och utvärdering (IFAU). Arbetsmarknadspolitiken har även en påverkan på förhållanden på andra samhällsområden som inte direkt ligger inom området Arbetsmarknad. På så sätt kan området även bidra till en bredare hållbar utveckling i linje med målen för Agenda 2030, t.ex. mål 8 – Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt. Följande redovisning fokuserar på resultat inom området Arbetsmarknad. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Läget på arbetsmarknaden försämrades i spåren av covid-19-utbrottet. Arbetskraftsdeltagandet (15–) minskade tydligt i inledningen av krisen, men vände snabbt upp och var på en oförändrad nivå 2020 jämfört med föregående år. Däremot minskade sysselsättningsgraden (15–) till , trots en återhämtning (se diagram. Minskningen var större bland kvinnor än bland män och skillnaden i sysselsättningsgrad mellan kvinnor och män ökade. Många kvinnor lämnade arbetskraften för studier . Antalet tillsvidareanställda var tillbaka på samma nivå som före pandemin, men antalet tidsbegränsade anställda var fortsatt på en betydligt lägre nivå bland både kvinnor och män. Utvecklingen kvartal 2021 jämfört med kvartal 1 visar att sysselsättningsgraden ökade bland både kvinnor och män. Diagram 4.1 Sysselsättningsgrad (15–) Anm. 1: Säsongsrensade och utjämnade värden. Anm. 2: anpassades arbetskraftsundersökningarna () till Europeiska unionens nya förordning (EU 2019/1700) om fastställande av en gemensam ram för europeisk statistik om personer och hushåll. Det innebär ett tidsseriebrott, se vertikal linje, och att utfallsdata från före respektive efter omläggningen inte är direkt jämförbara. Sysselsättningsgraden har minskat mer bland utrikes födda än bland inrikes födda. Många branscher som drabbades hårt under pandemin sysselsätter i stor utsträckning utrikes födda. Sysselsättningsgraden bland inrikes födda uppgick till och bland utrikes födda till 2020. Minskningen i sysselsättningsgrad bland utrikes födda var lika stor bland kvinnor som män. Bland inrikes födda var det dock en betydligt större minskning bland kvinnor än bland män. Sysselsättningsgraden bland utrikes födda kvinnor är relativt hög i jämfört med genomsnittet bland utrikes födda kvinnor inom EU, jämfört 2020. Men då sysselsättningsgraden bland inrikes födda kvinnor är mycket hög i , , är skillnaden mellan inrikes födda kvinnor och utrikes födda kvinnor relativt stor i jämfört med andra länder. Skillnaden mellan kvinnor och män är också betydligt större bland utrikes födda än bland inrikes födda. Bland utrikes födda uppgick skillnaden mellan kvinnor och män till , vilket är oförändrat , men på en historiskt hög nivå sedan 2021/22:1 Utgiftsområde 14 mätningar uppdelat på födelseregion började redovisas 2005. Skillnaden mellan inrikes födda kvinnor och män uppgick till 2020, en ökning från 2019. Utvecklingen kvartal 2 2021 jämfört med kvartal 1 visar att sysselsättningsgraden ökade, framför allt bland utrikes födda män. Ungdomar (15–) är den åldersgrupp som uppvisat den tydligaste minskningen i sysselsättningsgrad 2020 jämfört med . De branscher som har drabbats hårdast under pandemin sysselsätter i stor utsträckning ungdomar, varav många är tidsbegränsat anställda. Antalet sysselsatta unga minskade och sysselsättningsgraden minskade till jämfört med föregående år. Sysselsättningsgraden minskade mer bland unga kvinnor än bland unga män. Men sysselsättningsgraden är fortsatt något högre bland unga kvinnor än bland unga män. Utvecklingen kvartal 2 2021 jämfört med kvartal 1 visar att sysselsättningsgraden ökade bland ungdomarna, framför allt bland unga kvinnor. har, i internationell jämförelse, en hög sysselsättningsgrad bland äldre (55–). Sysselsättningsgraden i den gruppen har ökat stadigt . Sysselsättningsgraden bland äldre uppgick , en ökning från 2019. Ökningen förklaras helt av utvecklingen för åldersgruppen 65–, som inte tycks ha påverkats nämnvärt av det försämrade arbetsmarknadsläget 2020. I gruppen 55–minskade sysselsättningsgraden svagt. Sysselsättningsgraden var betydligt högre bland äldre män än bland äldre kvinnor. Sysselsättningsgraden ökade dessutom betydligt mer bland äldre män. Bland äldre kvinnor var ökningen endast marginell. En förklaring till den höga sysselsättningsgraden bland äldre i är att allt färre äldre nu lämnar arbetskraften till följd av sjukdom . Utvecklingen kvartal 2021 jämfört med kvartal 1 visar på en ökad sysselsättningsgrad bland äldre. Personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga (16–) har generellt sett betydligt lägre sysselsättningsgrad och arbetskraftsdeltagande än övriga befolkningen. var sysselsättningsgraden bland personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga . Motsvarande andel i befolkningen var . Arbetslösheten (15–) ökade tydligt i spåren av pandemin, från 2020 (se diagram 4.2). Ökningen var något högre bland män än bland kvinnor trots att sysselsättningsgraden minskade mer bland kvinnor. Det beror på att arbetskraftsdeltagandet minskade bland kvinnor då de lämnade arbetskraften bl.a. för studier som arbetskraftsdeltagandet ökade något bland män. Utvecklingen kvartal 2021 jämfört med kvartal 1 visar att arbetslösheten har ökat något. ökade arbetslösheten betydligt mer bland utrikes födda än bland inrikes födda, jämfört . Det förklaras bl.a. av att sysselsättningen minskade mer bland utrikes födda som en större andel av de inrikes födda lämnade arbetskraften för studier jämfört med utrikes födda. Ökningen i arbetslöshet var något större bland utrikes födda kvinnor än bland utrikes födda män. Bland inrikes födda var ökningen däremot större bland män än bland kvinnor. Utvecklingen kvartal 2021 jämfört med kvartal 1 visar att arbetslösheten minskat något bland utrikes födda, trots en ökning bland utrikes födda kvinnor. Arbetslösheten ökade något bland inrikes födda. En fördjupad analys av nyanländas etablering redovisas inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Diagram 4.2 Arbetslöshet (15–) Anm. 1: Säsongsrensade och utjämnade värden. Anm. 2: anpassades arbetskraftsundersökningarna () till Europeiska unionens nya förordning (EU 2019/1700) om fastställande av en gemensam ram för europeisk statistik om personer och hushåll. Det innebär ett tidsseriebrott, se vertikal linje, och att utfallsdata från före respektive efter omläggningen inte är direkt jämförbara. Ungdomsarbetslösheten (15–) uppgick till 2020, en ökning med som arbetslösheten ökade lämnade många unga arbetskraften i samband med att de förlorade sin sysselsättning. Framför allt unga kvinnor började studera i stället för att kvarstå på arbetsmarknaden som arbetslösa. Arbetslösheten bland unga män uppgick till jämfört bland unga kvinnor. Arbetslösheten ökade även mer bland unga män, jämfört bland unga kvinnor (se även utg.omr. 17 avsnitt 15). Över hälften av de unga som klassas som arbetslösa är heltidsstuderande som söker arbete. I gruppen unga arbetslösa heltidsstuderande anser sig ungefär 9 av 10 personer vara studerande på heltid och inte som arbetslösa i första hand. Exkluderas de heltidsstuderande arbetssökande från gruppen arbetslösa, uppgick ungdomsarbetslösheten , en ökning från 2019. Arbetslösheten exklusive heltidsstuderande var lägre bland unga kvinnor än bland unga män, jämfört , se diagram. Utvecklingen kvartal 2021 jämfört med kvartal 1 visar att arbetslösheten ökat bland unga män, men var oförändrad bland unga kvinnor. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Diagram 4.3 Ungdomsarbetslöshet (15–) Totalt exkl. heltidsstud. Kvinnor exkl. heltidsstud. Män exkl. heltidsstud. Anm. 1: Säsongsrensade och utjämnade värden. Anm. 2: anpassades arbetskraftsundersökningarna () till Europeiska unionens nya förordning (EU 2019/1700) om fastställande av en gemensam ram för europeisk statistik om personer och hushåll. Det innebär ett tidsseriebrott, se vertikal linje, och att utfallsdata från före respektive efter omläggningen inte är direkt jämförbara. Arbetslösheten bland äldre (55–) ökade till 2020 från 2019. Arbetslösheten ökade i åldersintervallet 55–och minskade i intervallet 65– . Utvecklingen kvartal 2021 jämfört med kvartal 1 visar att arbetslösheten ökat bland de äldre. Personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har generellt sett högre arbetslöshet än övriga befolkningen. uppgick arbetslösheten till för den totala befolkningen i åldersgruppen 16–. Arbetslösheten bland personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga uppgick till . Varsel om uppsägningar tillbaka på låga nivåer Det rekordstora antalet varsel om uppsägningar som Arbetsförmedlingen registrerade dämpades markant . Nedgången förklaras av ett förbättrat arbetsmarknadsläge, men även stödet vid korttidsarbete kan ha bidragit. har varseltalen legat på relativt låga nivåer. Arbetsförmedlingens uppföljning av de ca 90 000 anmälda varslen –visar att 52 000 personer, varav drygt hälften män, hade blivit uppsagda . Antalet uppsägningar motsvarade av dem som initialt hade varslats om uppsägning. Hotell- och restaurangnäringen samt kultur-, nöjes- och fritidssektorn var de branscher som, relativt sin storlek, drabbades värst av varsel . Det var också i dessa branscher som störst andel av varslen resulterade i uppsägningar. Ökad efterfrågan på arbetskraft Arbetsgivarnas efterfrågan på arbetskraft föll brant då företagens anställningsplaner nådde en historiskt låg notering. vände nedgången och visade indikatorn för företagens anställningsplaner åter på en nettotillväxt av anställda (se diagram 4.4). har antalet nyanmälda lediga platser på Arbetsförmedlingen, som också minskade under krisens inledning, ökat markant i flertalet branscher. Undantagen är inom transportsektorn och kultur-, nöjes- och fritidssektorn där vakanserna kvarstår på relativt låga nivåer. 2021/22:1 Utgiftsområde 14 Generellt sett råder det brist på utbildad arbetskraft i flera sektorer, särskilt inom utbildning samt vård och omsorg. Diagram 4.4 Anställningsplaner i näringslivet och nyanmälda lediga platser Nettotal, säsongsrensade värden 1 000-tal, säsongsrensade värden Anställningsplaner (vänster axel) Nyanmälda lediga platser (höger axel) Källa: och Arbetsförmedlingen. Fler nyinskrivna vid Arbetsförmedlingen har följts av ett växande antal långtidsarbetslösa mars–ökade antalet nyinskrivna arbetssökande vid Arbetsförmedlingen kraftigt.